prot · GK0974 · 1997-03-06 00:00:00 — Detinnebär säkert att vi kan få ett större europeiskt intres-se när det gäller investeringar och energisparande ochnär det gäller att gynna alternativa bränslen - som viredan har börjat med i . Vi har från svensksida drivit mycket hårt att vi skall komma med åtgär-der och inte bara sätta upp mål. Därför tyckte vi attdet här var positivt.Herr talman! Det här handlar egentligen inte omklimatpolitiken. Detta handlar om att de här partiernainte tycker att det är riktigt att avveckla Barsebäck.Jag säger att det inte blir någon avgörande ökning.Jag vågar inte säga exakt vilken tillfällig marginellökning det handlar om. Men jag tror att Barsebäcksnedläggningen kan leda till en mycket tillfällig ochmarginell ökning av koldioxidutsläppen. Den viktigaersättningen för är faktiskt energisparande,alternativa bränslen och energisnålare teknik.Vi vet att kärnkraften i längden inte är en hållbarenergikälla.Vi vet att kärnkraftverken byggdes ungefär sam-tidigt och blir gamla ungefär . Om vi skallundvika panikåtgärder, för det skulle leda till väldigtstora utsläpp, är det viktigt att börja med en kärn-kraftsavveckling nu.Jag menar att vi, genom de åtgärder som vi hargjort och genom den energiöverenskommelse som vihar fattat också har påtagit oss ett bra och långsiktigtansvar för att se till att vi får en bra omställningav det svenska energisystemet. Jag tror faktiskt attmånga länder komma att följa efter.Anf. 150 ():Herr talman! Jag vill först säga till när jag talade om vem som var först, menade jagsocialdemokraterna och utifrån den dis-kussion som vi för. Det är i och för sig en parentes isvunnen tid.Jag måste fråga miljöministern: ett land hatvå mål? Vi har i riksdag fattat beslut om attvi skall minska koldioxidutsläppen. Men i EU stårSverige för principen att vi skall öka koldioxidutsläp-pen.Jag vill nu fråga om jag har fattat rätt. Är det inteEU:s gemensamma klimatpolitik som man skall disku-tera i samband med FN:s nya klimatkonferens? Hurkommer det att se ut? Vad kommer att gälla i detinternationella samfundet? Är det ökningen med 5 %eller är det det av fattade beslutet? Hurskall kunna ställa sig upp och, inom ra-men för FN:s diskussioner om framtida klimatpolitik,säga att vi har visserligen fått av EU i ökning,men det tänker vi inte använda oss av?Detta är fullständigt förödande för trovärdigheten iden viktigaste miljöfrågan.Anna säger att hon inte har haft kontaktmed miljöminister. Någon måste väl ändå hahaft kontakt. Någon från departementet måste väl hahaft kontakt. Eller är det fullständig kontaktlöshetmellan svenska departement och dem som arbetarmed viktiga frågor i ? Varför har man tagithänsyn till svensk energipolitik när man utfärdat det-ta?Det är intressant att sade: Ni är mot-ståndare till den här förändringen. Ja, vi är motstånda-re till en energipolitik som innebär ökade koldiox-idutsläpp. Jag vill säga som : Var ärlig,. Det innebär ökade utsläpp. Det går inteatt mörka i denna viktiga fråga och gömma sig bakomolika debattmetoder.Anf. 151 ():Herr talman! Jag uppfattade att miljöministern idet förra inlägget sade att vi inte skulle använda . säger miljöministern att, under enövergångsperiod när man fasar ut kärnkraften, kanman tänka sig en viss ökning. Det gör mig orolig. Ärdet så?När man tittar på avställningen av kärnkraftenhandlar det om olja, gas ochkol. Det kommer naturligtvis också att minska möj-ligheterna för biobränsleutvecklingen. Om man satsarpå fossilgasutvecklingen innebär det en ganska dyrinvestering. Om man dessutom kopplar på den har jagsvårt att se hur biogasutvecklingen skall kunna blikonkurrenskraftig. Det oroar mig.Jag vill därför än en gång fråga: Kommer miljö-ministern att ställa sig upp och protestera mot dennafossilgasintroduktion? Jag tror ändå att det är detstörsta hotet mot miljön, att man säger att vi skall haden introduktionen.Jag blir förvirrad i den här debatten. I mitt förrainlägg trodde jag att jag hade fått någon sorts säkerheti att miljöministern ändå hade ett så djupt engage-mang i och en sådan övertygelse om att riksdagensmål när det gäller koldioxidutsläppen inte skulle för-ändras. är jag mer tveksam. Därför ställer jagfrågan igen: Tänker se till att målet stårkvar och att vi inte ökar koldioxidutsläppen, ävenunder den korta överfasningsperioden?Anf. 152 ():Herr talman! hade en poäng i ett tidi-gare inlägg, när hon sade till att de intehar så stor trovärdighet i och med att de på trafikom-rådet inte driver frågorna på samma konsekventa sätt.Det ligger en viss poäng i det. Vi måste på alla områ-den ha klart för oss att vi måste hantera koldioxidfrå-gan, stabilisera och dra ned utsläppen.När det gäller katalytisk avgasrening, vill jag sägatill , att jag själv åkte runt med den kata-lytiska avgasrenaren med redan 1982.Jag avhånades då faktiskt också av . Sådet var kanske inte helt rätt att var förstpå plan med att driva den frågan.Det är flera som hånats , ,men det får man leva med.Mycket tillfälligt, mycket marginellt, säger om utsläppen. Men det är ju inte så. Om viräknar på båda reaktorer samman-taget, motsvarar det kol i förbrän-ning om de skulle stängas av . Det är inte margi-nellt. Det är inte mycket tillfälligt. Problemet är ju attnär vi gör detta kommer hela den första reak-torn att ersättas av oljekraft och kolkraft. Det är iljuset av detta vi skall se uppgörelsen.Det handlar inte om att vi skall eftersträva någrapanikåtgärder. Från sida efter-strävade vi en uppgörelse som skulle innebära att vikunde inleda en utfasning av kärnkraft på sådant sättatt vi tillförde förnybara energikällor och sparade bortel och därefter stängde reaktorn. blir det inte pådet sättet. ersätter vi direkt med fossilbränslen.Det är det som är det allvarliga, och som skadartilltron till hela omställningen av energisystemet. Detär därför, herr talman, som jag tror att man med upp-görelsen riskerar att omöjliggöra att vi får det ekolo-giskt uthålliga energisystemet.Anf. 153 Miljöminister ():Herr talman! Till att börja med vill jag gå tillbakatill EU:s position inför . Jagvill förklara hur de globala förhandlingarna ser ut.EU är gemensamt en part. Det som redovisas iKyoto är ett gemensamt ansvarstagande från EU attminska sina koldioxidutsläpp . EU ställersedan krav på de andra parterna, m.fl. att görasamma åtagande. Den interna bördefördelning vidiskuterar här är varken ett nytt mål för ellernågot mål som visar upp EU-sammanhang, utan baraen intern gemensam överenskommelse i EU som varnödvändig för att man gemensamt skulle komma framtill att göra nedskärningen med 15 %Jag upprepar att jag inte har haft kontakt med minholländske kollega för att förhandla om dessa femprocent. Jag tycker att det är viktigt att komma ihågatt vi har en mycket stark position både i EU ochOECD i de här frågorna, just därför att vi kan visa attvi har gjort mycket och att vi ligger lågt. Det varockså därför vi fick den här lilla ökningen.Men, , jag räknar definitivt med att viinte skall utnyttja ökningen. Jag anser att målet stårfast. Vi skall stabilisera . Vi skall fortsättaatt minska. Men då krävs också ett antal insatser, intebara för att satsa på förnyelsebar energi och energis-parande och för att se till att vi får ett hållbart energi-system, utan också för att vi skall minska utsläppenfrån trafiken, som är det riktigt stora problemet i dag.Ganska snart kommer energipropositionen efterenergiförhandlingarna. Där kommer det att redovisashur ett antal miljarder ytterligare skall läggas både påforskning, utveckling och investeringar för att stöttaenergisparande alternativa bränslen och annat somkommer att minska koldioxidutsläpp i fram-tiden.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 1996/97:172 omstrafftullar på vissa varor från KinaAnf. 154 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vad re-geringen avser göra för att mildra övergången förföretag som bundit upp sig för beställningar och somnu när antidumpningstullar införts får svårt att avsättavarorna.Bakgrunden är att kommissionen beslutat införaprovisoriska antidumpningstullar för textilskor frånIndonesien och och för handväskor från Kina.Det är mycket höga tullar, som har trätt i kraft ome-delbart och som kan få allvarliga effekter för importö-rer som inte i förväg vidtagit några anpassningsåtgär-der.EU-medlemskapet har inneburit betydande han-delspolitiska fördelar för . Vi deltar nu fullt uti den inre marknaden, som svarar för den avgörandedelen av vår handel, och vi har genom EU:s tyngd iinternationell samverkan nu större möjligheter attpåverka den internationella handelspolitiska utveck-lingen. finns det tyvärr också negativa in-slag, och dit hör antidumpningspolitiken.Sverige arbetar aktivt för att begränsa gemenska-pens antidumpningsåtgärder. Vi har särskilt riktat inoss på att hänsyn måste tas till alla som berörs avåtgärderna, dvs. inte bara den industri som vill ha ettskydd mot konkurrens från dumpad import utan ocksåkonsumenter, handel och samhällsintressen som attfrämja konkurrens och strukturanpassning.Eva Flyborg skriver i sin interpellation att de nuaktuella besluten tycks ha kommit som en blixt frånklar himmel. Jag vill hävda att de inte har gjort detoch vill redovisa vilken information som funnits att fåpå förhand.Eftersom antidumpningsåtgärder kan vara så dras-tiska är det en mycket viktig uppgift för oss att se tillatt alla som kan drabbas är medvetna om risken. Detär inte alldeles enkelt, särskilt inte när det ärfråga om många små företag och det inte finns någonbranschorganisation där alla är med.EG informerar om inledda undersökningar ochbeslutade åtgärder i sin officiella tidning. Detta är denofficiella kanalen. för ut dennainformation till näringslivets organisationer genomdirektkontakter och genom sin nyhetssida på Internet.Dessutom redovisar kollegiet på sina kontinuerligtuppdaterade hemsidor på Internet en komplett för-teckning över åtgärder i kraft och inledda undersök-ningar.Företag som vi vet är berörda eller som spontanttar kontakt får ofta information direkt av UD ochKommerskollegium. En stor del av ansvaret för attinformationen når ut till alla ligger också på närings-livsorganisationerna, och jag vet att de lägger nedmycket arbete på denna viktiga uppgift.I de aktuella fallen med skor och väskor inleddesundersökningar respektive maj 1996.Information om detta gick ut till närings-livsorganisationerna. Både ochUD har stått i kontakt med företagen och ägnatmycket tid åt att informera om vad antidumpningstul-lar är och om förfarandet bakom beslut om sådanatullar. Det har skett genom organisationerna och di-rekt till enskilda företag fram till dessatt kommissionen fattade sina beslut.De båda branscherna bör därför på ett tidigt stadi-um ha varit medvetna om att undersökningar inlettsoch att det därmed fanns en uppenbar risk att anti-dumpningstullar skulle kunna införas. Besluten bordeinte heller ha kommit som någon överraskning. Men,som jag har sagt, med tanke på att det här handlar omett stort antal små företag kan det tyvärr inte garante-ras att alla företag nåtts av uppgifterna i god tid.Sverige har i det konsultationsförfarande som fö-regår kommissionens beslut motsatt sig de provisoris-ka antidumpningstullarna på skor och handväskor. Vikommer naturligtvis att tillsammans med likasinnademedlemsländer fortsätta att verka för att de slutligabesluten blir att lägga ned de båda ärendena utanåtgärder mot den undersökta importen.Då , som framställt interpellationen,anmält att hon var förhindrad att närvara vid samman-trädet, medgav förste vice talmannen att stället fick delta i överläggningen.Anf. 155 ():Herr talman! Jag ber att få tacka så mycket försvaret. Av svaret kan man utläsa att också ministern ärangelägen om att de här felaktigheterna rättas till.Antidumpningstullarna kan ju få väldigt långtgå-ende konsekvenser för i synnerhet landets småföreta-gare. Dessa har inte lika stora möjligheter att ta till siginformationen på det sätt som den ges. De stora före-tagen har också på ett helt annat sätt ekonomiskamöjligheter att möta problematiken med antidump-ningstullar än vad ett litet företag har.Att Kommerskollegiets internetsidor och EU:s of-ficiella tidningar har informationen gör det intesjälvklart att de små företagen får den. Med tanke pårelationen mellan de små företagen, som ändå är ca375 000 i det här landet, och de stora är det viktigt attregeringen tar ansvaret för att man hittar någon typ avinformation. Jag förutsätter utifrån det här svaret atthandelsministern kommer att vidta åtgärder för att vidliknande situationer förbättra informatio-nen för småföretagarna.Anf. 156 Statsrådet ():Herr talman! Jag delar oro för attden här informationen inte når ut till de små företagsom bör få del av den. Jag kommer att ägna uppmärk-samhet åt det här och göra mitt bästa för att vi medtraditionella och otraditionella kanaler kan se till attde som berörs får den förvarningstid som behövs. Jagtar gärna emot förslag på hur det arbetet kan bedrivas.Jag utgår från att de allra flesta företag är med ibranschorganisationer. Det ligger i deras intresse attvara det, inte minst på grund av den här mycketkomplicerade materian som når företagen genomEU.I det konkreta fall vi nu diskuterar, som har sinupprinnelse i en importör av damväskor i ,är det alldeles uppenbart att småföretagaren i frågaunder mycket , , har stått i kontaktmed och ,varit medveten om detta hot och möjligen förberettsig för detta. Det är ingen stor tröst när beslutet välkommer, men det borde i alla fall inte ha kommit somen blixt från klar himmel.Låt mig också säga en sak till apropå detta speciel-la fall med väskorna och importören i . Un-der den tid som de provisoriska antidumpningsåtgär-derna är i kraft, dvs. de som kommissionens tjänste-män har rätt att besluta om utan att medlemsländernahar något inflytande över det, behöver företagen intebetala tullen kontant. Det räcker om de ställer säker-het. Om det sedan blir en permanent straffåtgärdmåste säkerheterna inlösas och pengarna betalas. Menom åtgärden inte förlängs, om den inte blir perma-nent, skrivs detta av och inga pengar behöver betalasin.Jag är optimistisk om att den här åtgärden intekommer att bli permanent, eftersom vi vet att mångamedlemsländer liksom är emot den. Det spe-ciella fall det nu gäller tycks också vara ovanligt svagtunderbyggt. Jag tror därför att man kan vara optimis-tisk om att de här småföretagen inte kommer att be-höva ta ut den här tullen.Jag har försäkrat mig om hurdet här har gått till. Detta har varit i kraft i en må-nad, och än så länge har inget väskpris i handeln be-hövt höjas på grund av detta. Importören har ännuinte tagit med det i sina kalkyler, och de enskildadetaljisterna har ännu inte behövt betala avgiften. Jagär alltså optimistisk om att det inte kommer att bli såallvarliga effekter av det här som man hade kunnatfrukta. Men det illustrerar ändå vådan av missbruk avantidumpningssystemet och hur viktigt det är för osssom sysslar med detta att tänka på de mindre ochmedelstora företagens behov av framförhållning. Viskall hjälpa dem till rätta så långt vi kan med att före-bygga och mildra effekterna när sådana här åtgärder,trots vårt motstånd, blir genomförda.Anf. 157 ():Herr talman! Jag kan bara säga att jag känner till-försikt inför ministerns information. Men det visarändå hur dåligt förberedd man är och hur litet man serkonsekvenserna av ett antidumpningsförfarande.Även om branschorganisationerna informerar sinaföretagare är det svårt för företagarna att se vilkakonsekvenserna blir. I det aktuella fallet i Göteborghar man väl agerat utifrån att man inte tror att detkommer att få några konsekvenser. Sedan ser man attdetta är något som finns i realiteten.Jag tror ändå att det är viktigt, precis som minis-tern säger, att man fortsätter arbetet i EU och att Sve-rige driver på för att man inte skall ha de här proviso-riska antidumpningstullarna inom det här området.Man bör också ge branschorganisationerna fler möj-ligheter och kraft att ge den information som behövstill företagen.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på interpellation 1996/97:174 om nyteknikprovning för värphönsAnf. 158 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat mig omdet kommer att finnas ekonomisk stimulans för deproducenter som vill vara med i ny teknikprovning.Hon har också frågat vad jag avser göra om provning-en drar ut och om godkännande omöjliggörsför att inga producenter vill testa. Dessutom har honfrågat mig om dispenserna till burproducenternakommer att förlängas av det skälet att nya system intekunnat godkännas på grund av brist på försöksom-gångar. Vidare har hon frågat om färre antal omgång-ar än 15 kan räcka för godkännande. Slutligen harGudrun frågat om jag avser att göra det möj-ligt för äggproducenter med högst nio höns per kvad-ratmeter att använda de testade systemen Mari-elund, Oli-Voletage och Vencomatic.Alla nya tekniska system och ny teknisk utrustningför djurhållning måste prövas från djurhälso- ochdjurskyddssynpunkt och godkännas av innan de får användas. Syftet med dessabestämmelser i 7 och 8 §§ djurskyddsförordningen(1988:539) är att nya system och anordningar skallvara djurskydds- och djurhälsomässigt godtagbara.Nya inhysningssystem för höns måste för att tillåtasalltså uppfylla vissa krav när det gäller bl.a. låg död-lighet, sjukdomsfrekvens och skadeförekomst.Det är bl.a. dessa bestämmelser som gör densvenska djurskyddslagstiftningen unik vid internatio-nella jämförelser. Det är intressant att , som säger sig företräda hönsens bästa, nu villdiskutera försämringar i djurskyddslagstiftningen.Ekonomisk stimulans för de äggproducenter sommedverkar i ny teknikprovning finns redan. Ekono-misk ersättning med per hönsomgång läm-nas för det merarbete som provningen medför. Dess-utom har dessa producenter fördel av att få mycketgod kontroll på sin produktion och möjlighet till ex-perthjälp. När det gäller investeringar för äggproduk-tion kan i vissa fall även ett av nyligenbeslutat investeringsstöd utnyttjas. Bidrag får beviljasför stöd till djurskyddsåtgärder, t.ex. ombyggnad tillgolvsystem, förutsatt att produktionen inte ökar.Marielundssystemet provas i sexavdelningar på fyra anläggningar. Att antalet avdel-ningar är litet innebär inte att ett godkännande omöj-liggörs. Konsekvensen är i stället att det tar längre tidinnan resultat från 15 hönsomgångar föreligger och enprövning av ett eventuellt godkännande kan göras.Trots detta beräknar att en prövningav godkännande för Marielundssystemet kan göraskring /98.Med ledning av experterna i referensgruppen förhönshållning har beslutat att pröv-ning av godkännande inte skall ske förrän resultat från15 hönsomgångar föreligger. Detta antal omgångarhar bedömts vara nödvändigt för att det skall kunnagöras en någorlunda säker utvärdering. I stort sett allaproducenter med högbeläggningssystem deltar i nyteknikprovning. Resultat strömmar sålunda in konti-nuerligt. När prövning av godkännande sker är dåligaresultat främst från djurskydds- och djurhälsosyn-punkt enda skälet till underkännande.Högbeläggningssystemen har bedömts vara heltnya djurhållningssystem som skiljer sig från lågbe-läggningssystemen på en rad punkter. Det är inte barabeläggningstätheten som gör att de måste provas somny teknik. Det är hela inhysningssystemet i sig meddess olika inredningsdetaljer som bedöms och provasfrån djurskydds- och djurhälsosynpunkt. Det har visatsig att t.ex. utformning och placering av värpreden,sittpinnar och utfodringsutrustning har stor inverkanpå djurens hälsa och välbefinnande.De frågor som tar upp är föremålför behandling i jordbruksutskottet mot bakgrund avregeringens skrivelse 1996/97:64 om alternativ tilltraditionell burhållning av höns. Vi skall därför intehär i alltför hög grad föregripa den kommande be-handlingen i kammaren, men jag vill avslutningsvisändå påpeka att regeringens förslag innebär att kravenpå djurhållningen väsentligt skärps. Arbetet för attkomma ifrån en oacceptabel burhållning intensifieras.Anf. 159 ():Herr talman! Låt mig först säga att det är litet be-klämmande att det alltid finns små personliga dumhe-ter i de svar man får av jordbruksministern.Det är inte så konstigt att jag tar upp frågor somhandlar om djurskyddet. Jag är intresserad av dem.När jag kan se att det finns en risk för att förhållande-na kommer att försämras tycker jag att det är på sinplats att ta upp diskussionen.Avsikten med den här interpellationen är absolutinte att föregå den diskussion som vi skall ha om envecka, som handlar om hur systemet för framtidahönshållning skall se ut. Skälet till den är att jag hadeen diskussion med på ,som är ansvarigt för den här frågan, för ungefär enmånad sedan när jordbruksutskottet hade en hearingom höns. Jordbruksministern hade tyvärr inte möjlig-het att delta. Då visade det sig att man på är mycket orolig för det som sker . Manhittar inte producenter som är intresserade av att varamed i ny teknikprovning.Tittar man närmare på vilka som har varit med iny teknikprovning när det gäller utvärdering av Ma-rielund, Vencomatic och Oli-Voletage finner man attdet i många fall har varit nya producenter, sådana sominte har haft höns. Det är vi medvetna ombåda två.Men när det gäller de nya modifierade burarna -som vi har olika uppfattning om ifall de är bra ellerdåliga för hönsen - är det trots allt bursystem. Detinnebär att nya producenter inte får testa dem. De härsystemen måste testas av producenter som redan harhöns, eftersom det står att burar inte får finnas i nyanläggning. Jag kan inte tolka det på annat sätt. Detinnebär att vi måste hitta producenter som harhöns och som är intresserade av att satsa på de modi-fierade burarna för att få dem testade.Det här kommer naturligtvis att stöta på mycketstor patrull, eftersom de människor som skall bytasina konventionella burar mot nya burar kommer attha fått dispens. För dem kommer det att innebära ettekonomiskt avbräck om de dels skall investera i des.k. modifierade burarna, dels i och med det får ha enlägre beläggningsgrad.Jag har räknat litet grand på det här. Om manskulle gå in med den yta som man kan ha 2 000höns på, vilket innebär perhöna, och därefter tittar på hur många höns man får ini modifierade burar, där varje höna skall ha , kan jag se att man får in 1 600 höns.Räknar man med att varje höna lägger ungefär 20 kiloägg och att äggpriset är per kilo,vilket är vad många producenter får, innebär detatt man gör en förlust på . Det skall jämförasmed de som man kan få när man ärmed i ny teknik. Det innebär att varje äggproducentbara med den här typen av flock gör en reell förlustper år på . Vem är intresserad av det?Jag är övertygad om att den farhåga som AgnetaBrasch gav uttryck för, att det kommer att bli svårt atthitta producenter som vill testa modifierade burar,tyvärr stämmer. Då är min fråga: Vad tänker jord-bruksministern göra åt det här? Det står nämligen ibetänkandet att de gamla burarna skall fasas ut. "Skiftet av system får ske i takt med att de alternativasystemen kunnat färdigutvecklas. "Om det inte finns några producenter i framtidensom är intresserade av att testa nya system, om maninte hittar några som vill testa, vad gör man då? Inne-bär det att dispenserna kommer att förlängas i allevighet? Det är en fråga som jag mycket gärna skullevilja ha svar på. Jag hoppas att vi kan föra diskussio-nen på en vettig nivå, för det här är något som oroarJordbruksverket.Den andra frågan jag skulle vilja ställa beror på attdet står i svaret att man avser att godkänna Marielundvid /98. Varför bara Marielund? Varförinte Oli-Voletage och Vencomatic?Min tredje fråga, som jag inte alls tycker att jaghar fått svar på, är vad som gäller för lågbeläggnings-system, dvs. upp till sju höns per kvadratmeter. Detfinns ingenting i de lagar och förordningar som i dagexisterar som innebär att man skall titta på placeringarav värpreden, sittpinnar och utfodringsutrustning. Detborde vara lika intressant när det gäller de hönsensom för några andra.