prot · GL0949 · 1997-12-17 00:00:00 — Jag har sagt två gånger nu från talar-stolen att den prognos, eller det pressmeddelande,som jag hänvisar till är från . Därskriver man från att man inte seralltför ljust . Men man pekar ändå på attde extra pengar man har fått för vård, omsorg ochutbildning kommer att innebära att man inom vårdsek-torn inte kommer att behöva minska så mycket somman har sagt tidigare.Jag tror att det är oerhört viktigt att man verkligenklarlägger detta, . Vi gjorde en satsningför . När vi då satsade fyra miljarder påkommunsektorn har jag för mig att förslaget frånKristdemokraterna var tre miljarder. Så jag tror interiktigt på de här utfästelserna från Kristdemokraternaatt man kommer att driva en enhetlig politik i en bor-gerlig regering som säger att man inte får genomföradetta.Vi har ju ändå erfarenhet från de år då det varborgerlig regering. Inte kan jag erinra mig att man dåsatte sig på tvären precis från sidamot de förslag som lade fram i kamma-ren. De 17,2 miljarder som vill dra infrån kommunerna, motsvarar 60 000 jobb inom denkommunala sektorn.Sedan gäller det arbetsrätten. försökt få ett svar från . Hanhar inte fått det, och jag har inte heller fått det. Nisäger att ni är beredda att gå tillbaka till det som gäll-de . Men ni öppnar ändå endörr för att ett regeringsalternativ kommer att innebä-ra att ni anammar de idéer som har närdet gäller arbetsrätt och arbetslöshetsförsäkring.Jag delar den uppfattning som harom att man skall försöka få mer generella åtgärder påarbetsmarknadspolitikens område. Vi har också sagtdet tidigare: Vi kan inte ha en åtgärdsarsenal där somi dag de olika åtgärderna konkurrerar med varandraoch där de framför allt är i otakt på många sätt.Anf. 46 () replik:Herr talman! Man har ingenting att säga om deuppgifter som gäller för , för lan-dets kommuner. reste ni runt och visade upp ikommun för kommun hur mycket jobb era pengarskulle ge. säger ni ingenting. Ni hänvisar till ettpressmeddelande från . Och detvisar sig att man inte har fått någon sysselsättning-sökning inom heller. Man hardämpat en minskning. Men det är en annan sak. Vadjag pratar om här är faktiskt kommunsektorn, densektor som hårdast har drabbats av den socialdemo-kratiska regeringens politik.Vi har inte påmint så mycket om vad ni sadeangående kommunerna inför valet , men det varju mycket tydligt. Det skulle inte ske några som helstnedskärningar. Det skulle tvärtom ske ökningar. Menkommuner och landsting har inte varit med om nå-gonting liknande det som har hänt . Det är ni som har haft regeringsansvaret.Ni har skurit bort och tagit bort. Vi har motsatt ossdetta. Vi kommer att motsätta oss sådana förslagockså från andra partier.Sedan har jag ytterligare en fråga. Det gäller ar-betslöshetsförsäkringen och den utlovade parlamen-tariska utredningen om hur vi skall hantera det här.Skall det sättas en bortre parentes, och hur skall vi i såfall hantera den situation som kan drabba de arbetslö-sa? Jag frågade om jag skullefortsätta att vänta på en inbjudan till denna utredning,och hon skakade på huvudet. Vi får väl höra merstrax.Men skakar också på huvudeteller kan ha ge ett mer tydligt besked om att det inteblir en sådan här parlamentarisk utredning och att nidärmed går ifrån detta? Det tycker jag vore beklagligt.Johnny kan ge ett besked för sin del. Ar-betsmarknadsministern skakade på huvudet. 47 () replik:Herr talman! Även om tycker att enutskottsordförande har mycket makt i ett utskott, ärdet faktiskt så att skall det tillsättas utredningar i dethär systemet, är det regeringen som gör det. Jag tyck-er att får avvakta det svar som kommerfrån arbetsmarknadsministern. Det är ingen fråga somhanteras inom utskottets ram.De 17,2 miljarderna, , gäller väl bådelandstingen och kommunsektorn? gördet litet lätt för sig när han säger att vi har förorsakatalla de här neddragningarna. Det stora raset inom denoffentliga sektorn påbörjades ju faktiskt under ertregeringsinnehav.Vi har lyckats bromsa upp detta. Jag sade från ta-larstolen att jag inte alls är nöjd med den utvecklingensom har blivit. Det är med anledning av detta som vitillför fyra plus fyra plus fyra miljarder här. Jag troratt detta kommer att innebära att man klarar vården,omsorgen och skolan på ett bättre sätt i framtiden.Det hade varit intressant att se hur man hade age-rat när det gäller dessa 17 miljarder om suttit i regeringsställning.Anf. 48 HANS () replik:Herr talman! sade i ett tidigarereplikskifte att nästan alla siffror har blivit bättre, ochhan drog en del. Jag drog en del fundamentala siffrorsom faktiskt har blivit avsevärt sämre. Det gällerkvinnors förvärvsfrekvens, sysselsättningsgrad, folk iomsorg och vårdarbete osv. Jag skulle gärna vilja attJohnny på allvar kommenterade den utveck-lingen. Det är ett gemensamt problem vi har. Detfinns inga lätta lösningar, men det är grunden.Sedan gäller det åtgärdsstrukturen. Där nämndejag litet grand var vi har hamnat, nämligen i storavolymer API och ALU. Dessutom har vi drastiskaminskningar av rekryteringsstöd, utbildningsvikariatoch arbetsmarknadsutbildning.I sista numret av tidskriften stårdet att LO vill avveckla ALU och API, men succes-sivt.Jag såg att LAN-chefen i - och jag harockså diskuterat med honom om vilka motiv han har -vill ha bort volymkraven, precis som vi.När jag tar upp frågan om volymkrav, detaljregle-ring och styrning av arbetsmarknadspolitiken vill jaghänvisa till en passage på s. 46-48 i utskottets betän-kande där man åberopar . Jag satt och stötte och blötte frågor därtillsammans med . Min uppfattning äratt den strukturerade analys som fanns där bordesättas i sjön. Det skulle leda till en bättre organiseradarbetsmarknadspolitik. är det för mycket delsregler och styrning, dels undantag med allsköns frizo-ner, kommunuppvaktningar på departementet osv. Jagtror inte att kan sköta det här påegen improviserad hand, utan jag tror att det krävs ettregelverk, men ett liberaliserat sådant.Jag skulle gärna vilja att det kom kommentarerkring den här typen av frågor från utskottets ordfö-rande, liksom varför det inte var möjligt att omfördelamer pengar för de arbetshandikappade till Samhall.Det är ju både lönsamt och bra. Varför i Herransnamn skall man införa ett finansieringsbidrag för dearbetshandikappade som gör det svårare få ut dem ipraktik? Jag tror att alla är överens om detta, t.o.m.utskottets ordförande. Men upp till beslut då!Anf. 49 () replik:Herr talman! Låt mig börja med den sista delenom finansieringsbidraget. Jag tycker att Hans Anders-son skall läsa s. 67 i vårt betänkande. Där skriver vijust att de arbetshandikappade inte skall omfattas avden här finansieringsavgiften. Jag kan ha överseendemed att inte har läst betänkande. Detdelades ju ut så sent som för någon dag sedan. Därtror jag inte att vi har några olika uppfattningar HansAndersson och jag.På sikt måste detta innebära att man skall avvecklaALU osv. Men jag tycker inte att det är riktigt rätt närHans Andersson tar upp den negativa inställningen tillALU. Som jag sade tidigare kan faktiskt en innebära att man får en koppling till ett yrkes-verksamt liv. Det kan kanske ha en positiv inverkannär man söker ett annat jobb.Hans Andersson vet mycket väl, precis som jag,att man måste ha någon form av volymåtgärd därföratt arbetslöshetsförsäkringen är uppbyggd på att manskall kvalificera igen. Då får man ha en volymåtgärd.Om den sedan skall heta ALU eller något annat tyckerjag är oväsentligt. Men vi kan inte säga attvi inte skall ha den här volymåtgärden för då klarar viinte upp det här.Volymerna och det nämnde omArbetsmarknadspolitiska kommittén sammanfaller välmed det svar som jag lämnade tidigare till . Jag tror inte att man kan ha ett tjugotal olikaformer av åtgärder . Det ger dels en frust-ration för dem som skall jobba med detta på förmed-lingarna, dels kan fyra människor befinna sig påsamma plats, men man har fyra olika system. Man kanvara , eller resursarbetare - alla medfyra olika ersättningsnivåer. Det är ju därför vi harskrivit mycket starkt om detta i betänkandet. Jag för-väntar mig naturligtvis att regeringen verkställer deförslag som fattar beslut om och tar hänsyntill de synpunkter vi har.Anf. 50 HANS () replik:Herr talman! Jag är läskunnig. Det är väl egentli-gen det som är problemet. Jag har också tid att läsa.Jag har yrkat på att man inte skall ha dessa ifinansieringsavgift, men det avstyrker utskottet. Istället säger man att man - och då syftar man på enliten del, nämligen ungdomarna - "förutsätter attregeringen även i det här fallet tar hänsyn till de sär-skilda behov som unga handikappade har".Nog kan jag läsa. Jag tycker att det är ett inkon-sekvent försvar av en dålig regeringspolitik i dendetaljfrågan som ställer upp på.Vi föreslår inte heller att man skall avveckla ALUoch API direkt. Det är riktigt. Man måste ha projekt-verksamhet, men den skall styras mycket hårdare såatt den inte har karaktären av meningslös verksamheteller gratis arbetskraft.I senaste numret av och Restauranganställ-das tidskrift redovisas en under-sökning av API och arbetslösheten. Där kan man sehur människor utnyttjas och vilket dåligt resultat dethar. Det ger underlag för att ha en annaninställning till detta. På samma sätt har Handels runtom i landet kunnat visa på undanträngningseffekter,gratis arbetskraft osv. Det är inte så arbetsmarknads-politikens resurser skall utnyttjas.Låt mig också ställa en stor och kontroversiell frå-ga. Den handlar om utbildningsbidraget och det somgäller ungdomarna i våra kommuner. Varför gårJohnny med på att ersättningen för sådanapraktikplaceringar skall ligga en tusenlapp undersocialbidraget? Vi föreslår i stället att den skall liggaungefär över, och vi vill gärna se det beskattat.På det viset kommer man in i det vanliga systemet påarbetsmarknaden med sjukpenninggrundande inkomstosv. Men den ersättningsnivå som bjuds våra ungdo-mar är oskälig.Anf. 51 () replik:Herr talman! Låt mig först ta upp det som HansAndersson pekar på när det gäller historierna frånHotell- och Restauranganställda och andra. Givetviskan det förekomma undanträngningseffekter när detgäller både API och ALU. Men det är ju därför rege-ringen, redan innan revisorers rapportkom, har påtalat detta. I dessa arbetsmarknadspolitis-ka åtgärderna skall de fackliga organisationerna hayttranderätt för att på det viset få in information tillarbetsförmedlingen om det finns ett missbruk av det-ta. Det skriver vi också i utskottsbetänkandet.Med de volymer som finns , ,tror jag aldrig att vi kommer från att missbruk före-kommer. Men jag tror att det faktiskt vägs upp av detpositiva i att den enskilda människan känner att mangör något meningsfullt även om man går arbetslös.Det är klart att kan läsa innantill,det kan jag också. Men det hade kanske varit bra omHans Andersson hade läst resten av meningen också.Där står det: "behoven hos många arbetssökande,framför allt arbetshandikappade, av arbetsprövning iform av kortare arbetsplatsintroduktion. "Man får nog läsa hela meningen, Hans Andersson.Sedan gällde det frågan om varför vi sänkte er-sättningsnivån för ungdomar som kommer ut på jobb.Vi sänkte den delen av utbildningsbidragen för demsom inte har a-kassa eller KAS därför att vi villelägga oss på en nivå som motsvarar den ersättningman har om man studerar, dvs. Det gjorde viför att inte locka in ungdomar i en sådan här åtgärd istället för att utbilda sig vidare. Det är kanske viktiga-re för att man skall kunna klara sig på arbetsmarkna-den . Så enkelt är faktiskt svaret, HansAndersson.Anf. 52 () re-plik:Herr talman! Först vill jag svara på det JohnnyAhlqvist sade i talarstolen om att förslaget om enarbetstidsförkortning inte är populärt för tillfället. Detär absolut nödvändigt för att få nya jobb och kanskehjälpa regeringen på väg mot att halvera den öppnaarbetslösheten.Johnny tog upp även omdet inte står i betänkandet. Jag vill säga några sakerom det. Vi tycker att det är bra med ,men det har brustit i samordning och information.Fackförbunden har inte varit informerade om ersätt-ningen. Det är många som har ramlat mellan stolarnaoch blivit frustrerade på grund av detta. Jag undrarom inte kan verka för att det blirbättre på det planet.Det är nämligen av tvingande karaktär, och mankan bli avstängd från a-kassan om man inte tycker attutbildningen passar. Ersättningen varar men kanförlängas . Men de som är över 45 årkan inte klara sin studiefinansiering då de inte kan tastudielån. De med låg ersättning kan inte kompletteramed socialbidrag, därför att gymnasienivå accepterasinte som grundbidrag för detta.En annan sak var när sade skall stötta byggnadsbranschen mer. Det är heltriktigt. Men jag undrar om lyssnadepå vad jag sade här i talarstolen om att det för kvinnorinom kontorsyrken är lika stora uppsägningar.Anf. 53 () replik:Herr talman! Om jag börjar med det som BarbroJohansson sade sist, om kvinnorna i kontorsbran-schen, har jag i kammaren sagt attden stora grupp som har de största problemen påarbetsmarknaden är de kvinnor somförsvann vid kontorsrationaliseringen. Jag förutsätteratt regeringen och AMS prioriterar en satsning på degrupperna. Det var mest kvinnor med en gymna-sieutbildning som försvann vid rationaliseringen ochsom inte kan få nytt jobb därför att den gymnasieut-bildningen var bra tidigare men inte räcker . Nästasteg är att regeringen måste satsa mer på den gruppen,om man skall se på olika grupper i samhället.Arbetsmarknadspolitiska kommittén hade ett braförslag, nämligen att man skulle kunna använda sin a-kassa. I stället för att gå arbetslös skulle man kunnastudera på högskola med detta. Det är fortfarande denlinje som jag tänker driva.När det gäller är det klart att dethar blivit missar i information. Det är fullt naturligt.Vi genomförde den största satsningen någonsin ge-nom . Alla kommuner kanske inte varförberedda på en gång för att klara detta. Men det ärnu inte , utan det löper . Om det kanske var vissa brister meddetsammatror jag att det kommer att kompenseras efter hand.För de människor som jag har träffat ute som hargått i har detta verkligen varit ett oer-hört lyft. Många av dem förbiser nog att det har varitinformationsmissar. De har fått en möjlighet att för-verkliga sig själva genom att delta i studier inomkunskapslyftet.Anf. 54 () re-plik:Herr talman! Man kan då koppla ihop kvinnorna ikontorsyrkena med . Som jag sade kande inte få studielån om de är . Hur har mantänkt sig det?Det finns flera grupper i , bl.a. dys-lektiker, som har låg ersättning och som ännu inte harkommit in i systemet på grund av att de inte har fåttjobb. De kommer fortfarande att ramla mellan stolar-na.Extremt långa handläggningstider har det varit.Jag tycker att man innan man genomförde ett sådanthär stort kunskapslyft skulle ha sett till att det fannsresurser för att genomföra det. Det gäller bl.a. CSN,som inte har haft resurser för detta, vilket har inne-burit att folk inte har fått ut sina pengar och inte harkunnat klara sig.Anf. 55 () replik:Herr talman! Det är klart att man före en sådan härstor satsning, som jag sade tidigare, inte kan bedömaalla de svårigheter som kommer att dyka upp. Menjag tror att detta löser sig efter hand. Alla grupperkanske inte får den högsta ersättningen, men det berorpå vad man har gjort innan man kom in i kunskapslyf-tet. Det systemet accepterar vi på andra områden.Jag förväntar mig naturligtvis att Utbildningsde-partementet, som handlägger ersättning vid studier,skall komma med ett förslag till riksda-gen. Det aviserades redan för att detskulle komma. Det är inte en del som man löser inomarbetsmarknadspolitiken, utan det faller inom utbild-ningspolitiken.Barbro skall inte bara se alla hinder närdet gäller , utan hon borde också se denmöjlighet som människor får att genomgå en utbild-ning, en möjlighet som de kanske harhaft. Jag pratade med ett antal klasser om detta i . De sade att den chans att utbilda sig som deför närvarande fått i har aldrig någongeneration tidigare fått. Se därför inte hindren utan istället möjligheterna, !Anf. 56 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Herr talman! Förra gången vi diskuterade arbets-marknads- och sysselsättningspolitik i denna kammarevar . Det var dagen före toppmötet iLuxemburg. har EU antagit riktlinjer försysselsättnings- och arbetsmarknadspolitiken somomfattar fyra pelare: anställningsbarhet, anpassnings-förmåga, entreprenörskap och jämställdhet.Sverige ställer upp bakom och har också aktivtmedverkat till tillkomsten av dessa riktlinjer. I huvud-sak kan vi notera att svenska intressen är tillgodosed-da.Det gäller även de övergripande målen för EU:spolitik på det här området. Det är målen att långtids-arbetslösa skall ha erbjudits åtgärder eller arbete , att unga människor skall hasamma möjlighet fast och att 20 %av alla som är arbetslösa skall ha utbildning elleraktiva åtgärder i stället för - det ärgenomsnittet i EU i dag.Länderna skall göra handlingsplaner som skall re-dovisas på ett toppmöte i , och däref-ter skall planerna följas upp av kommissionen.Allt detta är resultat av ett konkret arbete som nusätts i gång på Europanivå.Sverige har, som jag sade, aktivt bidragit till denhär politiken och till det resultat som vi nu ser. Vi harjobbat hårt för det. Vi har haft och har fortfarandehöga ambitioner när det gäller Europapolitiken.Jag vill säga detta med anledning av en reserva-tion som jag har läst där man efterlyser handlingspla-ner. Vi har aktivt bidragit och medverkat till att allaEU-länder nu gör handlingsplaner, så även naturligt-vis . Det är en reservation från ochKristdemokraterna.Mina frågor om det arbete som vi nu bedriver iEuropa är: Var finns i det arbetet? Varfinns er politik? Vad har ni för trovärdighet i detarbetet?Svaret är att ni hör hemma i gårdagen. Ni hörmöjligen hemma , om vi inte skall gå ännulängre tillbaka. I ett europeiskt perspektiv måste mantitta i backspegeln för att hitta politik.Och överallt där den har prövats - i såväl somi andra länder - har den befunnits vara icke lämplig.Jag kan ta som exempel. I vår förra debattanklagades jag av Per för att inte tala sanningnär jag hävdade att Socialdemokraterna hade stoppatraset i sysselsättningen. är det sysselsättningensom skjuter in sig på. Jag redovisade attdetta ras, med de 440 800 jobb som ni moderaterförskingrade, med som statsminister, har vimycket kraftigt bromsat upp. Vi kan nu se en tendenstill ett plus - det är än så länge bara en tendens. Jagpekade på hur den privata sektorn, till skillnad frånunder er tid, hade ökat och en månad senare harökat ännu mer, nämligen med 65 500. Jämför det medert tal, !Jag kan förstå att ni inte tycker om dessa jämförel-ser, men det är sanningen. Det finns på papper och istatistiken.Kent talade också om de - som jag upple-ver att han menade - föraktliga åtgärderna, den storavolymen och alla problem i samband därmed. Jaghåller med om att det är problem med volymen. Menta inte för stora ord i munnen, . Aldrignågonsin har volymen varit större än när statsminister. Aldrig någonsin har vi haft såmånga personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärdersom när ni hade statsministerposten och deltog i re-geringsarbetet. Det var , och antalet var263 000. Ta därför litet mindre ord i munnen på justden punkten!I en färsk rapport från , somhar diskuterats här tidigare, visas att de flesta offentli-ganställda inte längre behöver vara oroliga för sinajobb. Det visas att de 4 plus 4 miljarderna i nya peng-ar - inte lånade pengar utan egna pengar - som vi nukan ge, med 4 miljarder och 4 miljarder ,räddar 17 000 jobb i kommuner och landsting. Deräddar eller tillskapar jobb; det beror litet på hur långtman har kommit.Lägg till detta ytterligare 4 plus 4 miljarder föråren 1999 och 2000. Det är klart att det blir en syssel-sättningsökning på litet sikt. Det bli en ökning. Detblir bättre kvalitet i vården, omsorgen och skolan, ochdet blir också fler jobb för företrädesvis kvinnor i denoffentliga sektorn.Det är klart att vi inte är färdiga med detta. Vihåller fortfarande på och lappar och lagar efter dennedrustning av både arbetsmarknads- och sysselsätt-ningspolitiken som skedde . De resurser som vi nu har lyckats skapa ger flerjobb och ett tryggare samhälle.På ett år har antalet nyanmälda platser på arbets-förmedlingen ökat . Ute i har fler och fler börjat snegla påden svenska arbetsmarknads- och sysselsättningspoli-tiken. Jag tycker att vi skall vara stolta över det. Detär roligt att man tycker att på detta område ärnågonting att titta på.Det är naturligtvis också av det skälet som vi nuhar utsett en ambassadör för arbetsmarknadspolitiskafrågor - en ambassadör som skall vara ute och beskri-va politiken, men också bjuda hit människor som villkomma. De är många.Jag skulle vilja säga följande till : Följmed oss socialdemokrater ute i i stället för attsitta här i och rusta och rösta ned den svenskaarbetsmarknadspolitiken.Herr talman! Vi kan således konstatera att arbets-lösheten steg för steg är på väg att pressas tillbaka.Målmedvetet och konsekvent har vi fört en politiksom skall säkra jobben och välfärden. in-vesterar vi för framtiden genom att satsa på utbildningoch kompetenshöjning.Häromdagen visade en att Sverigetillhör världens främsta utbildningsnationer. Dåhandlar det både om kvantitet och kvalitet och omlivslångt lärande.Moderaterna brukar - jag är van vid det - talanedlåtande om vår utbildningssatsning. sig inte heller . Han sade "det s.k.kunskapslyftet" med mycket tydlig betoning.Det s.k. omfattar 140 000 personerfram . Det har omfattat väldigtmånga arbetslösa. Det har till omfattatkvinnor. Det är de som inte har fått chansen tidigare,. Det är de som inte har fått möjlighetenatt gå i gymnasium eller ens har grundskole-kompetens. Det är de grupperna och den satsning somvi vill göra på dem som talar så föraktligtom. Det är det s.k. kunskapslyftet.Jag skulle rekommendera att gå ut idet s.k. och träffa dessa personer avkött och blod - dessa kvinnor och män som inte fickchansen då, men som genom det s.k. kunskapslyf-tet får chansen. Gå ut och träffa dem, och fråga demvad de tycker om den utbildningssatsningen. Frågadem vilken ny tro de har fått och hur deser på sina möjligheter nu jämfört med före det s.k.kunskapslyftet. Om går ut i verklighetenfår han kanske en litet mer ödmjuk ton när han talarom den grupp som inte fick chansen då, men som fårdet nu.Vad är ert alternativ för lågavlönade, lågutbildadeoch arbetslösa? Jag vet att inte kommeratt svara på den frågan. Om jag får höra ett svar är detatt det måste finnas en grupp som släpar efter. Detmåste finnas en grupp som inte får chansen. Bara såkan vi ha en låglönegrupp i vårt samhälle. Bara så kanvi ha en tjänande klass. Det blir framför allt de kvin-nor som med ert system och i ert samhälle inte skullefå chansen. Eller har något annat svar påfrågan vad han vill göra för de människor som intefick chansen men som vill göra något nu? Ge mig detsvaret.Det finns naturligtvis mycket ytterligare att görainom utbildningen, vården, skolan, omsorgen, miljö-frågorna och i arbetsmarknadspolitiken. Det är klartatt vi skall fortsätta detta arbete.Vi befinner oss i en omfat-tande förändringsprocess när det gäller arbetsmark-nadspolitiken. Inriktningen är att stärka det lokalainflytande som flera av er har varit inne på inom ra-men för den nationella arbetsmarknadspolitiken. Mankan beskriva dragen i den politiken i tre punkter.Friare användning av kontantstödenFörenkling av regler kring åtgärdernaStörre utrymme för otraditionella insatserDe lokala arbetsförmedlingsnämnderna, där kom-munerna har en majoritet, har där en nyckelroll.Vi går vidare med denna process, som innebär attvi anpassar arbetsmarknadspolitiken till samhälletsbehov. Jag skall peka på två punkter som jag särskiltvill lyfta fram.Det handlar om ungdomssatsningen. Det finnsinget värre än att börja sitt vuxna liv som arbetslös.Därför är ungdomsarbetslösheten och bekämpandetav den en av våra allra viktigaste frågor.Den uppfattningen har också de unga själva. Viden om ungdomar tidigt presen-terades en undersökning som ger en bild av hur ung-domar resonerar. Svaret är tydligt; unga människorvill ha ett arbete.