prot · GL0942 · 1997-12-08 00:00:00 — Men, som sagtvar, regering, rikspolischef och justitieombudsmanmåste gemensamt jobba på sådant sätt att den enskildepolismannen, när han står inför en mycket svår situa-tion, verkligen vågar ingripa och inte i stället väljeratt tjänstgöra i polisstationens växel.Polishögskolan är också av stor psykologisk bety-delse. Det var helt enastående att stänga den här typenav verksamhet för att nu öppna den igen, med allt vaddetta har inneburit. Det är ekonomiskt slöseri. Mendet är också en känsla av att den verksamhet manbedriver inte är riktigt seriös när man inte vill satsa pånyrekrytering, nyutbildning, vidareutbildning m.m.Det är alltså oerhört viktigt att ha en polishögskolasom fungerar väl.När det sedan gäller åklagarväsendet - det här ären diger lunta som man skall gå igenom - får jaginskränka mig till att säga att jag sammanfattningsvistycker att det lokala rättslivet har kollapsat genomregeringens politik inom det här området. Det är ettfaktum. Jag ifrågasätter om man kommer att kunnarenovera det. Är det man möjligen skallkunna lägga regionalpolitiska synpunkter på saker ochting är det inom rättslivet. Det finns många skäl till skall ha en stark lokal förankring.Vad gäller Statskontorets knep att centraliseraadministrationen men ha kvar verksamheten lokaltbehöver man bara åka ut och kolla läget för att upp-täcka att det inte finns någon lokal verksamhet. Åkla-garna kommer cyklande eller också åker de tåg - bilvägrar de åka - i stället för att jobba med det de skall.Sambandet mellan polis och tingsrätt är brutet. Det ären fiktiv idé att man kan bryta upp verksamhet i ad-ministration och någonting annat. Jag tänker med fasapå om vi på vårt kontor skulle ha vår administrationnere i . Nej, den måste naturligtvis vara runtomkring.De inkomna målen har i värsta fall, det ser man itingsrätterna, minskat med så mycket som 30 %.Tingsrätterna handlägger erkända bagatellbrottoch mycket svåra häktningsmål. Hela skiktet däremel-lan är borta. Det är inte bra.Ekobrottsmyndigheten skulle man kunna ta uppmycket tid med. Jag måste ändå säga att det är starktatt man har fått fram den nya organisationen. Jag inservilka enorma problem som regeringen har haft medatt sjösätta någonting nytt inom det här området. Jagär en av dem som på ett mycket tidigt stadium harsagt att vi måste göra någonting för att komma tillrätta med den avancerade organiserade brottsligheten.Jag måste säga att detta ändå är ett steg i rätt riktning,väl medveten om alla bekymmer man har med allagrupper som känner sig trampade på tårna på olikasätt. Det är bara att kämpa vidare med det. Sedan kanman säkert göra det här mycket bättre när man harkommit underfund med vilka misstag man nu hargjort.Myndigheten skall självklart handlägga miljöbrot-ten. Det verkar vara en rätt bred enighet om det. Jagkan inte riktigt begripa...Är inte mikrofonen inkopplad, är det därför lam-pan lyser?Anf. 41 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Den av talaren angivna taletiden har överskridits.Det är därför lampan markerar.Anf. 42 ():Herr talman! Får jag bara fråga, är det de fem mi-nuter jag föranmält som har gått?Anf. 43 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Nej, det är tio minuter.Anf. 44 ():Herr talman! Då skall jag ge mig. 45 ():Herr talman! Jag skall börja med att yrka bifall tillhemställan i justitieutskottets betänkande nr 1, så attdet inte uppstår några problem när vi så småningomskall gå till beslut.Min uppgift är nu att klara av ungefär en timmesganska ensartad kritik mot polisväsendet, motåklagarväsendet och kanske i någon mindre grad motdomstolsväsendet. Jag skall försöka att på någrapunkter beröra det som har sagts här.Ramen för rättsväsendet är beslutad tidigare avriksdagen. Några förändringar mellan olika utgiftsom-råden inom ramen har egentligen inte föreslagits ut-över den förändring på 50 miljoner från Säkerhetspo-lisen till den öppna polisen som har fö-reslagit och som för del är inledningentill en nedläggning av Säkerhetspolisen.Polisen får genom den här budgeten ytterligare440 . Det är naturligtvisoerhört viktigt att vi nu har en ekonomi i landet sominnebär att vi kan göra den här insatsen för att förstär-ka polisens arbete.Herr talman! I det här sammanhanget kan det ändåvara värt att något beröra de besparingar som polisenhar utsatts för . Utgångspunktenvar ju att den borgerliga regeringen hade kört in Sve-rige i en ekonomisk situation som innebar att detfaktiskt inte fanns något utrymme för handlingsfrihetlängre. Då gjordes en uppgörelse för att sanera eko-nomin och i den blev socialdemokraterna och de fyraborgerliga partierna överens om att 500 miljonerkronor skulle sparas inom polisen.En viktig faktor i den uppgörelsen och i de beslutsom sedan fattades var faktiskt att de 500 miljonerkronorna i första hand skulle sparas in på administra-tionen inom polisen. Därför är det något egenartat atti dag uppleva att partier som bestämde att det skullevara på det sättet nu säger att det är besinningslösteller vansinnigt, vilket uttryck nuanvände. är det kanske inte så noga för Åbjörns-son med uttrycken, för han talar ju inte i offentligasammanhang utan i en trängre krets i riksdagenskammare. Därav kan man kanske förstå ytterligare ettoch annat uttryck som han har meddelat oss i dag.Det är egenartat att höra hur partier som var över-ens om att det var den administrativa personalen somskulle bära besparingen i allt väsentligt tyckeratt det var mycket märkligt. Det framställs närmastsom om det är polischeferna och polisverksamhetensjälv som har bestämt den inriktningen. Jag tycker attvi skall vara hederliga nog och säga att ingen av ossstod upp och sade att besparingen måste drabba po-lismanstjänster. Det fanns två skäl: Annars skulle barakvinnor drabbas, och dessutom skulle verksamheteninte fungera om den här personalkategorin minskadesför mycket. Jag tycker att vi skulle kunna vara över-ens om den delen av den här debatten.Får jag sedan beträffande domstolsväsendet sägaatt det naturligtvis inte är tillfredsställande med debalanser som finns i detta sammanhang. Regeringenhar lagt fram förslag till som syftade till skulle kunna öka effektiviteten. Men dessa för-slag ogillades av , och jag tycker inte att detär konstigt att regeringen påpekar det. Sedan får mannaturligtvis fundera på ytterligare åtgärder för att tasig fram i detta sammanhang.Jag skall säga något om , ävenom det inte är någon huvudfråga för i dag.Den kommer möjligen att tas upp . Detär riktigt att kommittén har begärt ytterligare tid, intepå grund av att den inte har slutdiskuterat antalettingsrätter utan därför att den vill avvakta erfarenhe-terna av viss försöksverksamhet som pågår om dom-stolarnas, egentligen tingsrätternas, inre arbete. Denförändringen av domstolsarbetet skulle leda till enökad effektivitet.Vi har från talarstolen fått deklarationer från flerapartier om vad de inte kan gå med på i arbete. Även i kommittén har vi hörtdessa deklarationer. Som ledamot i den kommitténmåste jag säga att det vore trevligare och mer kon-struktivt att höra om partiernas företrädare både här ikammaren och i kommittén kunde meddela vad de ärberedda att gå med på. Det är först då som vi harmöjlighet att konstruktivt diskutera ett slutbetänkan-de.Jag skall åter tala om domstolarna. Jag fick en di-rekt fråga om de långa handläggningstiderna var ac-ceptabla. Jag vill bara säga att det naturligtvis inte äracceptabelt i ett längre perspektiv med långa hand-läggningstider. Det är inte acceptabelt med t.ex. skat-temål som drar ut för långt , utan man bör pånågot sätt försöka förändra och förbättra läget.Jag vill i detta sammanhang också ta upp fråganom arvodet till nämndemännen. Det har här fram-ställts som om de trehundra kronorna vore den endaersättning som nämndemännen får. Så är ju inte fallet.Nämndemännen får också ersättning för förloradarbetsförtjänst. De som egentligen har det minstautbytet av arvodet, om man ser det som ersättning förutfört arbete, är faktiskt de som har en anställning,vilket innebär att de förlorar pengar när de går tilltingsrätten, därför att de då först måste satsa de tre-hundra kronorna och sedan få ersättning upp till denförlustnivå som de har i arbetet. De får alltså egentli-gen ingen ersättning alls för det utförda arbete utanbara ersättning för den inkomstförlust som de åsam-kas. Andra nämndemän som inte gör denna inkomst-förlust får ju ut de trehundra kronorna. De skall na-turligtvis betala skatt för dessa pengar, men det behö-ver väl inte särskilt påpekas. Men de får i alla fall detrehundra kronorna.Herr talman! Sedan vill jag säga något om narko-tikadiskussionen. Jag har självklart ingen annan me-ning än har uttalat om den svenskanarkotikapolitiken. Den skall givetvis ligga fast. Jagär också som många andra oroad över utvecklingen avnarkotikadebatten inom , och kanske framförallt inom EU-området, eftersom det är den debattensom vi hör. Men mitt engagemang i göratt jag har anledning att känna oro för somhelhet därför att det bl.a. ute i de f.d. kommuniststa-terna också finns en utomordentligt besvärande ut-veckling som går oberoende av eller parallellt medutvecklingen inom det nuvarande EU-området. Varförjag tycker att det är angeläget att beröra denna frågaär att jag under informationen och diskussionen i bl.a.EU-nämnden inför Amsterdamfördraget i varje fallinte har uppfattat det på ett sådant sätt att fördraget,när det blir ratificerat i riksdag och av andraländer, i sig leder till en försvagning av den svenskanakotikapolitiken. Jag tycker att det är angeläget att fåsäga att det inte finns något förslag inom EU:s be-slutsinstanser som tyder på att man är på väg att för-ändra narkotikapolitiken. Jag har naturligtvis den allrastörsta respekt för . Men jag måsteockså konstatera att beslut, åt-minstone i denna typ av frågor, mer är av opinionsbil-dande karaktär än av den karaktären att de direktpåverkar den svenska narkotikapolitiken.När det gäller narkotikafrågan tycker jag också attdet är angeläget att faktiskt peka på att förändringar igränskontrollen självklart har inverkan på dessa frå-gor. Men det som jag tror är avgörande för hur detutvecklar sig i är normbildningen och attity-derna till narkotika i allmänhet ute i och denpåverkan som det har också på den svenska allmänhe-ten. Jag menar att om man får en kraftig utvecklingmot en liberalisering kommer vi aldrig att kunna kon-trollera bort det problemet ur . Då är det dess-värre andra åtgärder som måste vidtas.Anf. 46 () re-plik:Herr talman! Till vill jag med-dela vad vi i har gått med på när detgäller domstolsorganisationen. Vi går med på attbevara de tingsrätter som vi har . Vi menar attdet är samhällsekonomiskt lönsamt och effektivt. Menjag förstår att och en annan inriktning. Då förstår jag också att So-cialdemokraterna kan glädjas åt att ochFolkpartiet går med på en nedläggning av antalettingsrätter, dock inte omfattande. Sedan är det välbara intressant att försöka luska ut vad "inte omfat-tande" betyder. Men jag undrar om beredd att meddela hur pass omfattandeminskning som Socialdemokraterna är beredda attgöra av antalet tingsrätter.Min andra fråga rör resurser till polisen - resurs-fördelningssystemet. fördelar vi resurserna, somjag sade i mitt anförande, efter antalet invånare. Vihar en storstadsfaktor, och vi har ytterligare en faktorsom tar hänsyn till speciella problem. Det gäller t.ex.sjöpolis, fjällräddning och tunnelbana. Har GöranMagnusson och Socialdemokraterna inte någon för-ståelse för att det kan behövas en extra glesbygdsfak-tor just mot bakgrund av svårigheter för polis att nåfram till brottsplats, att stödja brottsoffer, m.m. pågrund av att det finns speciella problem med långaavstånd i glesbygden?Anf. 47 () replik:Herr talman! Jag har även tidigare förstått att går med på inga förändringar alls. Detär klart att det naturligtvis ändå är ett besked. Men omman har uppfattningen att det är angeläget att organi-sationsförändringar beträffande domstolsväsendetomfattas av en bred majoritet tror jag att det är viktigtför alla partier att försöka medverka till att det kan blien bred majoritet om en sådan fråga. Det är väl ändåpå det sättet att de allra minsta tingsrätterna har svå-righeter av olika slag som det finns anledning attobservera.Jag har naturligtvis också förstått att man inte kannå en majoritet precis för det som man kan utläsa avdirektiven till domstolsutredningen beträffande nivånpå antalet tingsrätter. Jag föreställer mig att jag förmin del i varje fall kan vara beredd att diskutera ennivå strax över 70.När det gäller fördelningen av resurser till poli-sområdet och detta med en särskild glesbygdsfaktorhar jag, och det har jag också sagt i utskottet, ingen-ting emot nämnda faktor. Frågan är bara vilka effek-terna totalt sett blir. Jag har inte sysslat särskilt längemed polisfrågor, men det är bekant för mig att det hargjorts omfattande studier kring nycklar för resursför-delning med en rad olika faktorer inlagda. När allt sistoch slutligen summerades kom man fram till att detblev ungefär samma resultat med fördelade resurser,med de tillägg som finns i systemet. Jag är alltså intehelt övertygad om att det är alldeles enkelt att åstad-komma den här förändringen.Anf. 48 () re-plik:Herr talman! Jag vill tacka föratt hans besked om i vilken riktning förändringarna ärpå väg när det gäller antalet domstolar.Vi i är inte emot förändringar, menvi menar att förändringar skall leda till något som ärbättre och mera effektivt. Vi har verkligen gjort besökoch även tittat närmare på utvärderingen av effektivi-teten hos de minsta tingsrätterna, som visar sig varaväl så effektiva som de större. Vi skulle snarare viljatala för en delning av de allra största tingsrätterna.Det har nämligen visat sig att de mindre och deminsta tingsrätterna på ett mycket fint sätt klarat av deallra svåraste målen och att de har mycket att läraandra tingsrätter. Detta gör att vi, trots att en majoritetär mot oss, absolut inte vill lägga ned de mindre tings-rätterna, som alltså är fantastiska.När det gäller glesbygdsfaktorn måste jag säga attdet är ledsamt att vi i utskottet inte kunde ha en posi-tiv skrivning om att detta återigen borde ses över. Viser ju att poliser uppe i norr lämnar sina tjänster där-för att det med nuvarande resursfördelning är omöjligtatt klara de enorma områden som måste täckas in.Detta är inte så konstigt. Kanske rör det sig för att rycka ut till en brottsplats. Det kanröra sig om misshandel i hemmet. Om en misshandladkvinna vill ha polishjälp tar det förpolisen att nå fram. Den faktorn måste man ta hänsyntill i sådana här fall.Anf. 49 () replik:Herr talman! När det gäller antalet tingsrätter villjag inte bli citerad som att utvecklingen skulle vara påväg mot drygt ett sjuttiotal tingsrätter. Jag vågar överhuvud taget inte uttala mig om den saken, utan jaggav väl mera uttryck för min bedömning av vad somskulle kunna vara ett något så när lämpligt antal.När det gäller arbete är deten stark fokusering på just antalet tingsrätter och påskyddet/bevarandet av de allra minsta tingsrätterna.Detta är litet olyckligt. har enbredare uppgift. Jag tror att det skulle vara värdefulltför det framtida domstolsväsendet om kommittén fickmöjligheter att redovisa sina tankar och synpunkter påen framtida domstolsorganisation, inklusive verksam-heten i de olika, eventuellt sammanlagda, organisatio-nerna.Vi har också studerat frågan om de allra störstatingsrätterna men har vi inte kommit fram tillatt något skulle vara att vinna på att göra dem mindre.Just nu finns det alltså inga förslag på den punkten.När det gäller den särskilda glesbygdsfaktorn på-går det stora förändringar inom polisverksamheten.Man har inte bara haft besparingar att arbeta med,utan det har också rört sig om anslagsöverskridandenav nästan otroliga mått efter att året innan hahaft ett anslagssparande av ungefär samma omfatt-ning. Dessutom har det varit en omflyttning av polis-resurser från vissa delar av landet till tätorterna. Alltdetta har varit väldigt påfrestande. Därför menar jagatt det inte är meningsfullt att nu studera den här för-delningsnyckeln ytterligare.Anf. 50 (mp) replik:Herr talman! På många punkter är vi i Miljöpartietkritiska till den insynsskyddade verksamhet som be-drivs av . Det är andra eller tredje gången jaghör att vill lägga ned . För att engång för alla klargöra hur det förhåller sig vill jagsäga att det inte är så drastiskt. Man kan inte säga pådet viset. Jag vill inte att heller gördet. Av vårt budgetförslag för de kommande årenframgår det tydligt att vi vill omfördela 50 miljonerkronor , och100 . vill vi ha enlevande diskussion om hur verksamheten inom SÄPOskall kunna samordnas med den vanliga polismyndig-heten och kanske träffa en överenskommelse. GöranMagnussons beskrivning är alltså felaktig, vilket jagnu har förtydligat.Narkotikan och Amsterdamfördraget har vi intealls diskuterat här i , säger ,och det har inte diskuterats i att detskulle vara en fara för synen på narkotikan. Jag kandå berätta för att denna diskussionär livlig i . Just narkotikaliberalernaser i Amsterdamfördraget en möjlighet att styra ut-vecklingen. Därför rekommenderar jag er socialde-mokrater att tränga in i frågan. Ni har ju verkligenresurser att kontrollera hur det förhåller sig.Anf. 51 () replik:Herr talman! Det är väldigt bra om nuanser att det arbete som bedrivs inom säkerhetspoli-sen behövs. Men att det mer är fråga om huruvida detskall organiseras på en särskild SÄPO-enhet ellerintegreras med den öppna polisens verksamhet ärnaturligtvis en uppfattning som jag inte delar.Av motion om detta framgår detmycket tydligt att de år 1998och de ytterligare 100 plus förde två kommande åren är inledningen på en nedlägg-ning av . Jag kan inte förstå det på annat sätt änatt man helt enkelt vill lägga ned . Om mananser att verksamhet i sig är nödvändig för ennation av samma typ som vår nation, men att det skallorganiseras på ett annat sätt, är det en helt annan sak.Vi får nu anse att den saken är utredd. Miljöpartietsmotion gäller alltså inte, utan utta-lande nu är det som är det korrekta.I narkotikafrågan är jag av samma uppfattningsom . De krafter i EU-parlamentetsom vill göra förändringar i lagstiftningen genomdirektbeslut eller genom direktiv som får direkt effekti varje nations lagstiftning försöker måhända se möj-ligheter till detta i Amsterdamfördraget, men det ärinte detsamma som att Amsterfördraget medger detta.Vi är på det klara med att det i , framför alltbland de krafter som vill driva EU i federalistiskriktning, finns ett intresse av att också koordinerastrafflagstiftningen och då inte bara på narkotikaom-rådet utan också rent allmänt. Det är en utvecklingsom enligt min och Socialdemokraternas mening påalla sätt måste motverkas. Den här typen av lagstift-ning är av speciell nationell karaktär och skall ocksåförbehållas de nationella parlamenten.Anf. 52 (mp) replik:Herr talman! Vi behöver inte orda mer omSÄPO:s neddragning. Motioner tolkas på olika sätt,men jag tycker att det har gjorts klarlägganden här.Likadant är det med Amsterdamfördraget. Dethandlar om tolkning. Jurister studerar artiklarna ochtolkar dem olika - de kommer till olika slutsatser. Justatt det är möjligt att göra så olika tolkningar av dessaartiklar är oroväckande. Det som sägs här i avSocialdemokraterna, nämligen att straffrätten skallvara en nationell angelägenhet osv., har ju redanöverträtts i Amsterdamfördraget.När man studerar artiklarna ser man att det inte ärså längre. Det behövs en diskussion om detta även ijustitieutskottet, inte bara i , därför attdet specifika för de här frågorna är att vi diskuterar,tittar på artiklarna och har jurister till hjälp i vår tolk-ning av dem.Anf. 53 () replik:Herr talman! Jag ser här en möjlighet att strykamig från talarlistan. ville ha beskedbeträffande domstolsväsendet. Det var precis det jagtänkte ta upp. Jag har sagt tidigare i kammaren att jagtycker att det är rimligt att en tingsrätts storlek skallbestämmas av att man har arbete för tre till fem ordi-narie domare.Sedan tycker vi att Regeringsrätten skall göras omtill en författningsdomstol så att Högsta domstolenblir en riktig högsta domstol. bör man kunnaslå samman förvaltningsdomstolarna med de allmännatingsrätterna.Slutligen bör vi bevara inskrivningsväsendet ochregistrering av bouppteckningar vid tingsrätterna. Detär som har motionerat om det. Det är nog enalldeles riktig uppfattning. Det är framför allt de lega-la inslagen i den här hanteringen som motiverar att deskall ligga kvar där de ligger.Anf. 54 () replik:Herr talman! Låt mig då säga att om man hållersig i intervallet tre till fem domare, eller i varje fall iden nedre delen av detta, alltså tre ordinarie domare,hamnar man någonstans strax över 70 tingsrätter.Jag tror att man skulle kunna smälta samman Re-geringsrätten och , framför allt omman smälter samman förvaltningsdömandet och deallmänna domstolarna på länsnivå, i första och andrainstans. Däremot delar jag inte uppfattningen att manskall göra om Regeringsrätten till en författnings-domstol. Jag anser inte att vi behöver en författnings-domstol i . 55 (m) re-plik:Herr talman! medgav på sam-ma sätt som man indirekt gör i utskottsbetänkandet attsituationen vid domstolarna är otillfredsställande.Göran tillägger att det "i ett längre per-spektiv" är otillfredsställande med den tid det tar. Jagtror i och för sig att även ett kortare perspektiv ärotillfredsställande för människor. Men perspektivetblir längre eftersom man får vänta år efter år.Det här är ingenting nytt, utan det är ett förhållan-de som har varit vid handen . Då sägerGöran att man får fundera på olika åtgär-der nu när avvisade förslaget om en finan-siering via nedskärning i fråga om nämndemän ochprövningstillstånd till hovrätterna.Göran har sagt att han per-sonligt tillåter sig vara litet frispråkig när det gällerantalet tingsrätter framöver. Finns det några funde-ringar som själv har på olika åt-gärder för att rätta till det som är otillfredsställandebåde i ett kortare och i ett längre perspektiv? Jagkonstaterar att delar min uppfatt-ning att det inte är acceptabelt att människor skall vänta på att få sin sak prövad och av-gjord.Jag frågade vad som händer i Domstolskommittén.Med tanke på det meningsutbyte som var trorjag mig förstå att det behövs , om man fåruttrycka det så.Sedan konstaterar jag att många, av meningsutby-ten att döma, är intresserade av att nämndemännenskall få vettigare ersättningsförhållanden. Man kansäga att det nuvarande beror på det eller det, några harersättning för förlorad arbetsförtjänst, andra har detinte. Sammantaget är det vår uppfattning från Mode-rata samlingspartiet att om man hade bekvämat sig attprioritera resurserna på ett vettigt sätt hade man ocksåskapat förutsättningar för rimligare ersättning förnämndemän. Mot den bakgrunden är jag glad, GöranMagnusson, att vi gemensamt i utskottet biträdde enmoderatmotion av och vi samfällt tyckte att utbildningen av nämndemänpåtagligt borde förbättras. Det är glädjande. Det visardet intresse och den insikt som man ändå har omnämndemännens stora betydelse.Får jag avsluta kort...Anf. 56 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Tiden är ute.Anf. 57 (m) re-plik:Herr talman! 58 () replik:Herr talman! När det gäller långa väntetider vidavgöranden i mål skall man vara litet försiktig med attdra slutsatser av statistiken. Jag vet av studiebesökoch annat att en hel del mål blir liggande länge, fram-för allt skattemål, i bl.a. länsrätten i avvaktan på avgö-randet i högre instans. När det avgörandet så små-ningom kommer rasslar det till ganska raskt i ett stortantal mål. Jag vill inte påstå att det är acceptabelt ioch för sig. Men man skall ha klart för sig att det i demest komplicerade skattemålen finns resurser attdriva ärendena - och det finns skäl också sakligt sett- upp så långt det går i instanskedjan för att få kanskeprejudicerande domar. Det gör att det tar litet tid.Ett par ord om nämndemännens ersättningar. Dethar diskuterats vid olika tillfällen.