prot · GL0949 · 1997-12-17 00:00:00 — Jag skall försöka att va-ra mer positiv och konstruktiv, för att återigen försökatillfredsställa , som hade syn-punkter på debattformen. Det krävs att rimliga förut-sättningar läggs fast så att nya företag kan startas ochbefintliga företag kan växa.Några saker som skulle förbättra företagsklimatetär: Sänkta arbetsgivaravgifter, sänkt skatt inom tjäns-tesektorn, riskkapitalavdrag, minskad byråkrati förföretagarna, lättare att erhålla F-skattsedel, avskaffan-de av förtida momsinbetalning, att royaltyinkomsterbefrias från skatt, flexiblare arbetsrätt och en förutse-bar energipolitik och energibeskattning. Uppräkning-en kan fortsätta mycket länge.Det är några av de förslag som vi kristdemokraterfört fram för att få fart på företagandet och därmedsysselsättningen och investeringarna. Det är faktisktvad som krävs. Vad gäller just energipolitiken åter-kommer vi till det i debatten . Men dessvärregör den osäkerhet som finns där att investering-arna i stort sett står stilla vad gäller svensk basin-dustri, vilket påverkar sysselsättningen negativt.En skatteväxlning mellan arbetskraftskostnaderoch kostnader för miljöbelastande verksamhet börockså genomföras. Förutom sänkta arbetskraftskos-tander innebär en skatteväxling också att arbetstillfäl-len kopplade till kretsloppssamhället - t.ex. återvin-ningsindustri och ny och småskalig energiproduktionmed inhemska och förnybara energikällor - kan växafram. Vi utgår från att regeringen tar fasta på resulta-tet från den parlamentariska utredningen om ett mermiljörelaterat skattesystem. Det är också synnerligenviktigt ur arbetsmarknadssynpunkt.I stället för flyttlasspolitik med nu föreslagna ut-ökade flyttbidrag till nordiska länder bör statsmakter-na anlägga en regionalpolitisk helhetssyn på närings-och arbetsmarknadspolitiken. Den synen bör ocksåomfatta beslut om åtgärder som drabbar statlig verk-samhet. Många av de beslut som regeringen fattatunder sina nu vid makten har slagit hårt regio-nalpolitiskt.Aktiva arbetsmarknads- och regionalpolitiska åt-gärder som tillförsäkrar de lokala områdena och regi-onerna möjligheter till fortsatt sysselsättning är nöd-vändiga om hela skall leva. Jordbrukspoliti-ken är i det sammanhanget synnerligen väsentlig urarbetsmarknadssynpunkt. Vi förde en debatt om dettai går. Jag vet att arbetsmarknadsministern harvarit jordbruksminister och vet att det finns ett tydligtsamband med att föra en bra jordbrukspolitik. Där-med säkrar vi också sysselsättningen inom livsmedels-industrin. Dessa samband hoppas jag att regeringentar fasta på när vi skall diskutera denkommande jordbrukspolitiken.Också arbetsmarknadspolitiken måste reformeras.I dag är just arbetsmarknadsområdet ett av de mestgenomreglerade samhällsområdena. Som framgår avbudgetpropositionen finns det nu en alltför omfattan-de flora av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Stelaregelsystem kring varje åtgärd har skapat oflexibilitetoch rent av rigiditet. Denna detaljreglering måsteersättas med generella enkla regelsystem med storflexibilitet.Här skulle jag vilja ställa en fråga till både utskot-tets talesman och arbetsmarknads-ministern. Vi har enligt de redovisningar som vifick i utskottet om jag inte minns fel 21 olika arbets-marknadspolitiska åtgärder med sina system och sinaregler. Tänker ni försöka reformera detta och kommatill enklare, generella system som gör att det hela bliröverskådligt och kan fungera bättre i arbetsmarknads-politiken?Det vore ett viktigt besked om ni sade att dettainte var bra, och att det måste reformeras och görasenklare. Jag ser fram emot ett svar på den frågan.Arbetsmarknadspolitiken måste också, sommycket annat, utgå från subsidiaritetsprincipen, dvs.att det som en lägre nivå klarar av på egen hand skallinte högre nivåer lägga sig i. Arbetsmarknadspolitikenskall vara subsidiär på så sätt att samhällets insatserskall vara stödjande när så krävs. Men krävs engenomgripande nedflyttning av ansvar och resursertill den lokala nivån. Kommuner, arbetsförmedlingoch försäkringskassa bör gemensamt ansvara förgenomförandet av arbetsmarknadspolitiken såvälpraktiskt som ekonomiskt. De statliga resurser somfinns för åtgärder bör flytta med i en sådan decentrali-sering av verksamheten. Företag, fackföreningar,utbildningsinstitutioner och ideella organisationer börgivetvis involveras i det lokala arbetet mot arbetslös-heten.Särskilda projekt där folkrörelserna tillsammansmed arbetsförmedlingar och kommuner aktivt arbetarmot den passivisering och modlöshet som lätt blirföljden av framför allt långtidsarbetslöshet bör stöttas.Den arbetslöses sociala situation måste uppmärksam-mas på ett betydligt mer aktivt sätt av ansvarigamyndigheter i syfte att bryta den isolering som dess-värre många arbetslösa drabbas av.Ökad flexibilitet inom arbetsmarknadsområdet,lägre löneskatter samt satsning på tjänstesektorn ärnågra huvudpunkter i det gemensamma program somupprättats inom EU:s ram. På dessa punkter har densvenska regeringen haft svårt att hitintills ta till sig deförslag som man enats om. Detta har aktualiseratsytterligare.Vi kommer att få en redovisning frånAmsterdammötet. uppfattning äratt av regeringen nu bör begära ett tydligthandlingsprogram för att omsätta de gemensammaståndpunkter som EU-länderna enats om vad gällerarbetslöshetsbekämpningen. Det är möjligt att stats-ministern kommer att redovisa ett sådant här i efter-middag. Annars kan kanske arbetsmarknadsministernockså ge ett besked på denna punkt.Inte heller detta år redovisar regeringen hur kost-nadseffektiva de olika arbetsmarknadspolitiska åtgär-derna är. Det är en brist att man ännu inte kan sekostnadseffektiviteten för varje åtgärd i förhållandetill vilka fasta arbeten de ger efter en åtgärdsperiod.En mer flexibel och lokal arbetsmarknadspolitik gördet inte möjligt att exakt bestämma hur många männi-skor som skall finnas i åtgärder. Redovisningarna avutfall i förhållande till budgetplanering visar ocksåden här svårigheten. har betonatkvalitetsaspekterna, och det är något som regeringensäger sig vilja följa. Man bör alltså ha en helhetssyndär man ser resultatet i form av reguljära arbeten efteren åtgärd.Utskottet tar här ett litet steg åt kristdemokraternashåll när det erkänner problemet med volymmål. Det äralltid något att ha kommit så långt. Men av debattenhittills framgår att just denna problematik är mycketväl känd av samtliga partier. Man kanske skulle kunnakomma längre här.Efter det att regeringen avskaffade den ungdom-spraktik som fyrklöverregeringen införde har insat-serna för arbetslösa ungdomar aldrig kommit upp isamma kvalitet och omfattning som då. Regeringenföreslår nu att finansieringsbidraget för arbetsgivarnaskall öka - något som kommer att motverka att flerpraktikplatser kommer till. Vi kristdemokrater avvisardärför regeringens förslag i denna del.Regeringen föreslår också en s.k. utvecklingsga-ranti för att unga arbetslösa skall sysselsättas. Detvore bättre att satsa på lärlingsutbildning, flexiblarelönesättning och ny arbetsrättslagstiftning. Det skulledirekt ge ungdomar mängder av ordinarie arbetstillfäl-len.Vi kan också konstatera att det statliga bidraget tillkommunerna för utvecklingsaktiviteter är för lågttilltaget om man förväntar sig kvalitet på insatsen.Herr talman! I förra årets budgetbehandling biföllriksdagen ett kristdemokratiskt förslag om tillskott tillSamhall i förhållande till regeringens förslag. Dess-värre sker inte detsamma , vilket kommer att för-svåra möjligheterna för arbetshandikappade att upp-rätthålla anställningar i den omfattning som önskas.Jag måste verkligen fråga: Varför för Socialdemokra-terna med öppna ögon en politik som driver ut arbets-handikappade i arbetslöshet? Det är för mig en full-ständig gåta hur en socialdemokratisk regering kanföra en sådan politik. Det skulle vara intressant atthöra ett motiv på den punkten. Varför gör ni på dettasätt, ?Herr talman! Avslutningsvis skall jag något kortsäga något om arbetslöshetsförsäkringen. Vi kristde-mokrater ser den som ett viktigt och nödvändigt in-slag i det svenska välfärdssystemet. I en period avarbetslöshet skall inte den som står till arbetsmarkna-dens förfogande behöva förlora möjligheten till för-sörjning. Arbetslöshetsförsäkringen skall bygga på enrimlig inkomstsrelaterad ersättningsnivå, den skall geincitament för att hitta ett nytt arbete och den skall getrygghet att våga pröva något nytt. Vi kristdemokraterhar pläderat för en allmän obligatoriskarbetslöshetsförsäkring med en rimlig ersättningsnivå.Alla som står till arbetsmarknadens förfogande skallpå detta sätt också finnas inom försäkringssystemet.Det är något som inte gäller i dag.Regeringen skrev i propositionen om en allmänoch sammanhållen arbetslöshetsförsäkring att förslagskall lämnas om en treårig tidsbegränsad ersättnings-tid med giltighet från . För kristdemo-kraternas del vill vi understryka vikten av att arbets-löshetsförsäkringen skall ses som en omställningsför-säkring när man skall rusta sig för ettannat arbete eller för en annan inriktning av sitt ar-betsliv.Det är dock angeläget att inte öka osäkerheten ochoron hos alla dem som trots stora ansträngningar intelyckas få ett nytt arbete. Därför anser vi kristdemokra-ter att man skall veta vilka åtgärder staten och kom-munerna kan bidra med när en utförsäkring blir ak-tuell.Därför har vi också inväntat inbjudan till den avregeringen utlovade parlamentariska utredning somskall finna former för vilka åtgärder som kan bli ak-tuella efter det bortre parentestecknet. Vi väntar fort-farande på en sådan inbjudan. Arbetsmarknadsminis-tern och har gett olika besked om detta.Man funderar på om de står inför att bryta också dettalöfte.Jag vill ha ett besked av arbetsmarknadsmi-nistern på denna punkt. Skall jag fortsät-ta vänta på en inbjudan till en utredning där vi gemen-samt skall försöka finna en vettig lösning? Eller skalljag avskriva den från dagordningen? Jag önskar ettbesked om detta.Herr talman! Givetvis står jag bakom samtliga re-servationer och särskilda yttranden med kristdemo-kratiska förtecken, men för att spara kammarens tidnöjer jag mig med att yrka bifall till reservation 1 ochreservation 2. Under moment 11 yrkar jag bifall tillreservation 13.Anf. 27 () replik:Herr talman! Jag vill först rikta ett tack till DanEricsson för att han lyssnade på min vädjan i börjanav debatten om att prioritera framtidsfrågorna i dis-kussionen. Jag tycker att han gjorde det, och detkänns bra.Dan sade att ett av de krav som Kristde-mokraterna för fram på det här området handlar omen mer flexibel arbetsrätt. Med anledning av det villjag ställa en fråga till . Han har ju skrivitihop sig med och i reserva-tion 1 i utskottsbetänkandet. De skriver bl.a. så här:"En möjlighet är enligt utskottets mening att i av-vaktan på en mer generell modernisering av den ar-betsrättsliga lagstiftningen återinföra den arbetsrätts-liga reglering som infördes av fyrpartiregeringen ochsom gällde . "Jag vill fråga detta att ni redan från instundande årsskif-te vill avskaffa den överenskomna visstidsanställning-en?Innebär detta att vill gå tillbaka tilltolv månaders företrädesrätt till återanställning i stäl-let för de nuvarande nio?Innebär detta att vill återgå till attlåta den fysiska åldern i stället för anställningstidenslängd bestämma uppsägningstiden?Innebär detta att vill avskaffa möj-ligheten att fatta beslut lokalt i stället för centralt omundantag från LAS, t.ex. turordningsreglerna? VillDan ha en återgång när det gäller detta?Vill med reservationen, slutligen, attföreträdesrätten till mertid för deltidsanställda skallavskaffas?Anf. 28 () replik:Herr talman! Jag tycker att det är något märkligtmed hela detta batteri av frågeställningar från ElvingAndersson.Kristdemokraternas uppfattning är att det som och hans parti, vårt parti, Folkpartietoch var överens om kanligga till grund för reformeringen av arbetsrätten.Sedan har vi på ett antal punkter förslag till ytter-ligare förändringar som faktiskt ligger i den riktningsom pläderade för. Egentligen finnsdet inte några större åsiktsskillnader mellan ElvingAndersson och vårt parti när det gäller arbetsrätten.Men har det bekymret att han fak-tiskt har stöttat den arbetsrättslagstiftning som nugäller. Och det är en stor skillnad mellan den och denuppgörelse som gjordes av fyrpartiregeringen.Anf. 29 () replik:Herr talman! Jag har inte bara stöttat den nuvaran-de arbetsrättslagstiftningen utan jag har varit med ochutformat den.Dan säger att man inte skall ta så allvar-ligt på vad som står i den här reservationen, eftersomdet egentligen inte betyder något. Kristdemokraternavill något annat.Men när de de facto skriver ihop sig med Modera-terna och om den här formuleringen ireservationen, dvs. att vi skall återgå till de arbets-rättsregler som gällde 1994 innebär det att han anseratt vi skall avskaffa den överenskomna visstidsan-ställningen, att vi skall återgå till tolv månaders före-trädesrätt för återanställning i stället för de nio somgäller , att vi skall gå tillbaka till att fysisk ålder istället för anställningstidens längd skall reglera upp-sägningstiderna, att vi skall avskaffa möjligheten attträffa lokala avtal när det gäller undantag från LAS ifråga om turordningsregler och annat, och det innebäratt vi skall avskaffa företrädesrätten till mertid för dedeltidsanställda, osv. Det är i realiteten de praktiskakonsekvenserna av den reservation som bakom.Anf. 30 () replik:Herr talman! Jag får tydligen påminna om en del av det som de fyra partierna tidiga-re var överens om. Det handlade då om att generelltkunna undanta två personer från turordningsreglerna.Att ni på den punkten har lyft ned detta till den lokalanivån är en annan historia. Det handlade om att fack-ets vetorätt vid entreprenader skulle avskaffas. Dethandlade om förbud mot blockad av enmansbolag.Det handlade om en förlängning av provanställningen.Det finns ytterligare exempel.Jag tror att skall vara litet för-siktig på denna punkt när han hävdar att den arbetsrättsom han tillsammans med Socialdemokraterna harutformat skulle underlätta för företagarna mer än denarbetsrätt som den tidigare regeringen stod för. Detförslag som den tidigare regeringen utformade kangöras bättre, eftersom det har hänt en del under dessaår. Jag skall erkänna att har lyckatsförflytta Socialdemokraterna några pinnhål, och detskall han ha ett erkännande för, men det är inte till-räckligt. Det är därför som vi vill ha en flexiblarearbetsrätt i syfte att fler skall få komma i arbete. Detär det som är huvudsyftet. Den nuvarande arbetsrättenförhindrar detta.Anf. 31 HANS () replik:Herr talman! Jag vill ställa några frågor. Kristde-mokraterna har anslutit sig till den gemensammaborgerliga reservationen som handlar om avregleringav arbetsmarknaden. Den handlar om lönebildning, skall förändra de institutionella ramarna så får balans när det gäller konflikter, som mansäger. Man skall genomföra den gamla typen av a-kassa, men med mycket höga egenavgifter. Kristde-mokraterna ligger högst i fråga om detta med 30 %.Man vill avreglera arbetsrätten, och man angriperkollektivavtalen. Man vill inte att de längre skall varaen förutsättning för en serie regleringar på arbets-marknaden.Detta innebär, såvitt jag förstår, att man riktigt villha den konfrontation mot fackföreningsrörelsen på istort sett varje punkt där konfrontation har rått . Jag skulle vilja ha en kommentar till det.När det gäller budgetpolitiken, som ju intresserarmig oerhört mycket , är jag förvånad över hurKristdemokraterna räknar. för-svinner från utgiftsområde 13 . Av des-sa motsvarar 9,5 miljarder kronorkostnader för sjukvårdsavgifter . Jag hållermed om att det inte är någon sjukvårdsavgift. Vi fåringen sjukvård för detta. Men detta som en skatt. Hur ersätter man budge-ten när dessa försvinner frånskatten?Dynamiska effekter av den eminenta politiken somDan i stort sett står bakom ger 2,5 miljarderkronor på detta konto och ger pådet arbetsmarknadspolitiska utgiftsområdet 14. Ändå har DanEricsson pengar till och lönebidrag samt litetgrand till utbildningsbidrag, i och för sig inte mycket,eftersom det bara handlar om att man skall kunna fålåna. Men hur går denna ekvation ihop? Jag läggerfram förslag som innebär mer änregeringen för att uppnå balans. tar bort5 miljarder kronor och plockar dessutom bort 9,5miljarder kronor från statsbudgeten. Jag gratulerar tillreprisen på det budgetarbete som vi kunde se underförsta hälften av 90-talet.Anf. 32 () replik:Herr talman! Jag är rädd för att re-presentant i det här avseendet nu verkligen går vilsebland siffrorna. Vi vet ju att han är mycket bra pådetta och att han ibland har föreläsningar för oss bådei utskottet och här i kammaren då han redogör förolika statistiska uppgifter och sifferberäkningar. Hanhade en uppgörelse med . Han harsäkra, bestämda åsikter och vet exakt hur det liggertill med de andra partierna. Men ibland kan man gåvilse, och det var det som hände nyss.Vi har finansierat våra budgetförslag fullt ut. Vihar en starkare budget än regeringen. Vi har ingadynamiska effekter inräknade i budgetförslaget för1998. Det handlar faktiskt om att vi säkerställer ochökar sysselsättningen inom kommuner och landsting,vi ökar sysselsättningen inom tjänstesektorn, och viökar sysselsättningen inom rättsväsendet. Detta ärnågra exempel som gör att vi kan dra ned litet grandpå kostnaderna för det arbetsmarknadspolitiska ansla-get.Men om vi ser hur det har varit historiskt har fel-räkningarna varit större än den besparingsom vi gör på arbetsmarknadspolitiken.Vi söker definitivt inte konfrontation. Vi försökerlägga fram förslag som vi tror skall få människor iarbete. Det är detta som det handlar om.Jag skall ställa en fråga. partisek-reterare har uppenbarligen en ambition att skapa enregeringskris. Jag hörde det i Ekot. Ärinte det ett sätt att verkligen söka konfrontation? Hurskulle det kunna påverka läget på arbetsmarknadenoch i näringslivet om det är med sådana utfästelsersom tänker gå till val?Anf. 33 HANS () replik:Herr talman! Jag visste inte att mitt sakliga an-grepp skulle injaga en sådan förstenande skräck i DanEricsson att han glömde mitt namn. Men det går braändå.Jag är tacksam över att förslaget om regeringskrisinte läggs fram i kammaren. Men jag vill tala om detsom vi nu debatterar. Jag går inte vilse, utan för engångs skull satte jag mig och på allvar läste de bor-gerliga oppositionspartiernas reservationer. Jag menaratt de inte är seriösa. Jag har respekt för att man stra-tegiskt vill ha en oerhört stor skattesänkning och vill ha en avreglering. Vi har två ideologiskasystem mot varandra. Vi tror att ni har helt fel. Ni stårför en orättvis politik. Vi har respekt för att man kanha olika strategier. Vi har ingen större respekt för trollar och luras med budgetsiffror. Då blir juden verksamhet som vi bedriver i utskottet nästanmeningslös.Ni skriver att den egenavgift i sjukförsäkringensom man plockar ned för löntagarna utgör 9,5 miljar-der kronor. Men eftersom det egentligen inte är ensjukvårdsavgift som man får något för är det en skattsom försvinner - . Ni hävdar attdessa förslag skulle innebära en besparing på 2,5miljarder kronor och främja tillväxtpolitik och företa-garpolitik.Hur kan det göra det ? Det är humbug -tyvärr.Jag vill säga något om konfrontation. Om man tarupp konfliktreglerna, om man tar upp a-kassan, omman tar upp arbetsrätten och om man tar upp kollekti-vavtalens ställning då har man väl nästan lyckats göraett serveess, om man med det menar att det inte finnsnågon möjlighet att besvara serven på ett rimligt sättunder fredliga förhållanden, förhållanden som kangynna tillväxt, sysselsättning och trygghet. Det ärkonfrontationspolitik, och jag beklagar att det kristligtsinnade parti som tillhör har anslutit sigtill de dunkla krafter som här brukar representeras avPer men som representeras av KentOlsson.Anf. 34 () replik:Herr talman! Att jag blev perplex kanske beroddepå att , som normalt sett brukar hållafaktagrundade inlägg, gick så vilse blandsiffrorna. Då kanske det kan ursäktas att jag inte komihåg hans namn för . Det får Hans An-dersson se som smicker, eftersom jag faktiskt serHans Anderssons inlägg som faktabetonade. Men detvar inte hans inlägg i detta fall.Hans Andersson använde tidigare ord sombluffpolitik, reaktionärt och humbugpolitik. Det ärklart att vi kan hålla på med den typen av ordval. Menär det inte att dra ned politiken till en nivå som vifaktiskt inte behöver ha i denna kammare? Skall viinte diskutera faktiska förslag som syftar till att viskall få ned arbetslösheten och till att vi får fler sys-selsatta?På den punkten är överens medden övriga oppositionen. Vi måste alltså få upp sys-selsättningen och få med fler i arbetskraftsutbudet,och arbetslinjen skall hävdas. Det är precis den linjesom vi driver. Varför söker då en såvåldsam konfrontation? Varför inte i stället gå in påsakfrågorna och diskutera om de olika delförslagenkan innebära vad som nämnts, eller är det någotsom är fel där?Vi har också tidigare försökt få till stånd en sortsnationell diskussion. Vi behöver diskutera dessa sakerlitet mera förutsättningslöst från de olika partiernassida, men detta har ständigt avvisats av regeringensom anser sig föra den riktiga politiken. Hans Anders-son tycker jag också har något att tillföra i den dis-kussionen. Man har dock inget att vinna på att föradebatten på den nivå som harfört ned den på.I fortsättningen skall jag komma ihåg namnet -men jag kanske inte blir lika förvånad. står vi juinför en valrörelse.Anf. 35 ():Herr talman! Först vill jag framföra ett varmt tacktill arbetsmarknadsutskottets kanslipersonal som un-der ett antal dygn - under sena nätter och under hel-ger - lyckats arbeta fram det mastodontbetänkandesom vi har att behandla.Efter att ha lyssnat till inledningsrundan här kanjag konstatera att jag , då jag kom in iriksdagen, nog aldrig har upplevt en så splittrad op-position - en opposition som inte står fast vid härlagda motionsyrkanden där man från tre partier harskrivit sig samman. Det gäller då , . Vid en granskning avreservationerna glider man mer och mer ifrån dem.Elving får ursäkta mig. Jag måste faktisktgå tillbaka litet grand och visa en del sifferstatistik.Den opposition som har talat här är ju den op-position som skall utgöra regeringsalternativet i valet1998. Därför måste jag, tyvärr, litet grand ägna mig åtsifferstatistik.Det är märkligt att se hur de tre herrarna i debattenhär totalt har glömt bort hur det egentligen är. Arbets-lösheten har ju inte varit så låg som den är. Man har också lyckats med konststycket attmissa att vår samlade produktion har ökat med 6 %jämfört med hur det var då de härtre herrarna ingick i regeringsunderlaget. Det harockså gått spårlöst förbi att nu har börjatbetala av på den statsskuld som till stor del förorsaka-des under de här tre herrarnas regeringstid.Jag tycker inte att allting är positivt, utan jag delarHans Anderssons uppfattning att det fortfarande finnsbåde stora brister och stora problem. Att arbetslöshe-ten nu rejält faller är ett första steg, men det är natur-ligtvis inte nog. Om detta tror jag att vi från alla parti-er här kan vara överens.Jag tycker att hederligheten kräver att vi faktisktför denna debatt i ett klargörande historiskt ljus, somjag tidigare sade. Låt mig peka på ett fåtal talandefakta:Under de tre åren 1991-1994 var den genomsnitt-liga BNP-tillväxten . Under de senaste tre årenmed socialdemokratisk regering har den genomsnittli-ga tillväxten varit 2,33 %.Under de tre åren 1991-1994 föll investeringarnai tillverkningsindustrin . Under de tre se-naste åren har investeringarna ökat med 71 %.Under de tre åren 1991-1994 ökade arbetslöshe-ten . hararbetslösheten gått ned med ca 1 %.Under de tre åren 1991-1994 ökade antalet lång-tidsarbetslösa ungdomar med 30 000. Under de tresenaste åren har antalet långtidsarbetslösa ungdomarminskat med 7 200.Slutligen, och mest anmärkningsvärt: Under de treåren 1991-1994 försvann 306 000 jobb i det privatanäringslivet.