prot · GL0935 · 1997-11-27 00:00:00 — Anknyt-ningen till arbetsmarknaden kommer att vara annor-lunda , och det hänger enligt mitt förme-nande ihop med dagens deltidsarbetslöshet och deltid.Jag överväger därför att ta in den problematiken iutredningen om deltid.Däremot är jag inte säker på att det ens skall varanågon utredning om omställningsförsäkringen. I stäl-let skall vi kanske se till att förstärka insatserna för delångtidsarbetslösa. Som jag sade är det orimligt attacceptera en växande grupp människor som alltmermarginaliseras, något vi kan se i andra länder. Detkrävs aktiva, offensiva insatser för att undvika attmänniskor hamnar i den situationen.MiljökonsekvensbeskrivningarAnf. 26 ():Fru talman! Jag har en fråga till miljöminister ett viktigt EU-direktiv skall länderna i sinlagstiftning införliva direktivets innehåll beträffandemiljökonsekvensbeskrivningar. har inte gjortdet, trots att kommissionen har påtalat detta för Sveri-ge . Min fråga är: Varför har Sve-rige inte införlivat detta viktiga direktiv i svensk lag-stiftning?Anf. 27 Miljöminister ():Fru talman! Miljökonsekvensbeskrivningar är enviktig del i lagstiftningen. Därför ingår också utveck-lade miljökonsekvensbeskrivningar som en viktig deli den nya . Vi drog tillbaka den tidigareborgerliga , som bl.a. var svag på detområde som handlar om miljökonsekvensbeskriv-ningar. Tack vare den nya kommer vi attfå betydligt strängare regler vad gäller miljökon-sekvensbeskrivningar som också till viss del blir merlångtgående än vad EU-reglerna är.Anf. 28 ():Fru talman! Det är egentligen det som är det be-klagliga, nämligen att regeringen drog tillbaka detmiljöbalksförslag som den borgerliga regeringen ladefram. I det förslaget fanns strängare regler för miljö-konsekvensbeskrivningar än vad som finns i nu gäl-lande svensk lag. Det är bl.a. utifrån detta som kom-missionen har skrivit till , , ochbegärt att vi skall införliva dessa direktiv, som ärsträngare än nuvarande svensk lag, i svensk lagstift-ning.Det har gått . Hur länge dröjer det innanSveriges riksdag har antagit ? Det här ärgivetvis inte bra. Man skall juinförliva de bindande direktiven i lagstiftningen. Detär beklagligt att det har tagit så . Man kan inte,miljöministern, hänvisa allting till det pågående mil-jöbalksarbetet.Anf. 29 Miljöminister ():Fru talman! Kommissionen har i kontakterna medmig inte haft några synpunkter på att vi inte har inför-livat EU-direktivet om miljökonsekvensbeskrivningar.Däremot tycker vi att det är viktigt att man fårsträngare regler vad det gäller miljökonsekvensbe-skrivningar. Det borgerliga förslaget gick inte till-räckligt långt. Det var i princip status quo i förhållan-de till nuvarande lagstiftning, med någon liten för-ändring.Vi får en betydligt bättre lagstiftning med den nyamiljöbalken. Vi får också en sammanhängande lag-stiftning. Därför hade det varit olyckligt att lyfta ut enenskild del, miljökonsekvensbeskrivningarna, ochlägga som en separat lag. Det är bättre att vi läggerfram det som en helhet, och det gör vi med den nyamiljöbalken.Anf. 30 ():Fru talman! Jag delar inte miljöministerns upp-fattning att kommissionen inte har påtalat detta förSverige. Kommissionen har ju skrivit till Sverigesregering och frågat varför inte har införlivatden strängare lagstiftningen i svensk lag. Vi har tappatmark i det här sammanhanget, och det är mycketbeklagligt.Anf. 31 Miljöminister ():Fru talman! Jag förstår att tycker attdet är beklagligt att den borgerliga regeringen intekunde lägga fram bättre förslag när det gällde miljö-konsekvensbeskrivningar eller miljölagstiftning. Jagtycker att vi övriga här i kammaren kan glädjas åt attvi snart får ett bra förslag när det gäller både miljö-konsekvensbeskrivningar och övrig lagstiftning. Dethär arbetet följs med mycket stort intresse från EU,eftersom blir ett av de första länderna som fåren sammanhållen miljölagstiftning med bra miljökon-sekvensbeskrivningar i.(forts.)VälkomstordAnf. 32 TALMANNEN:Jag vill informera kammaren om att vi just nu hartalmannen i deputeradekammare meddelegation som våra gäster här i kammaren.You are heartily welcome, I wish to say to all fri-ends and colleagues from Luxembourg.8 § (forts.) FrågestundBeredskap för utsläpp av radioaktiva ämnenAnf. 33 ():Fru talman! Jag vill vända mig till försvarsminis-tern.Regering och riksdag har slagit fast att ett av deområden där vi måste ha en särskilt god beredskap ärutsläpp av radioaktiva ämnen. varnar beredskapen på detta områ-de riskerar att gå under miniminivån.Det är bl.a. så att FOA:s luftfilterstationer, som ärett viktigt system för att mäta utsläpp av radioaktivaämnen i luften, riskerar att helt läggas ned vid årsskif-tet i brist på pengar. Jag undrar hur det av riksdagenfastlagda målet då skall kunna fortsätta att gälla.Anf. 34 Försvarsminister ():Fru talman! Jag känner ytligt till frågeställningenmen kan inte på rak arma svara på hur de områdensom jag har ansvar för i regeringen kommer in i bil-den. Jag vet att frågan har behandlats i frågestundensom en miljöfrågeställning.AP-fondernaAnf. 35 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsministern.Vi hade besök här i av RudolfMeidner, välkänd i regeringen förmodar jag. Han togupp AP-fonderna, som infördes efter en folkomröst-ning, och uttryckte sin förvåning över att de nu skallavvecklas. Det har varit så litet debatt kring detta,ansåg . De här fonderna spelar enmycket strategisk roll när det gäller kapitalbildningeni och det demokratiska inflytandet över kapi-talbildningen.Min fråga är: Är statsministern beredd att låta frå-gan om makten över kapitalbildningen ingå i direkti-ven till den demokratiutredning som skall tillsät-tas?Anf. 36 Statsminister ():Fru talman! Nej, inte därför att jag tycker att det äroviktigt, utan därför att vi på något sätt måste begrän-sa den utredningens arbete. Annars blir det inte prak-tiskt rimligt.Dessutom tror jag att den typen av diskussionskulle dra bort intresset från och samlingen kring vårtarbete med att försöka hitta en bra uppgörelse överpartigränserna om pensionssystemet. Jag har ingenförhoppning att ge på denna punkt.Anf. 37 ():Fru talman! Statsministern säger att det är ett förvitt direktiv att ta in det här i Demokratiutredningen.Då vill jag vidga frågan. Jag läste faktiskt det färskas-te socialdemokratiska partiprogrammet på mor-gonen, där står bl.a. att den demokratiska socialismenvill förverkliga en produktionsordning som inte styrsav enskildas vinstintressen och maktanspråk.Mot bakgrund av den mycket starka koncentrationi det privata ägandet som har pågått: Är statsministernberedd att allmänt delta för att befrämja en debattkring den privata maktkoncentrationen och ägandet inäringslivet?Anf. 38 Statsminister ():Fru talman! I en sådan debatt har inte bara stats-ministern anledning att delta. Det tror jag hela svens-ka folket har anledning att fundera kring. Även desom man annars inte rimligen förväntar sig skall deltai en sådan debatt borde delta, nämligen svenska nä-ringslivet. Ett långsiktigt ägande av företagen är na-turligtvis någonting som också måste intressera degrupperna.Däremot tror jag inte att det finns någon som helstanledning att tro att en sådan debatt skulle leda osstillbaka till något slags gammal socialiseringsdiskus-sion. Den skulle snarare handla om att visa på sårbar-heten i den typ av ekonomi som vi lever i, medsnabba växlingar och stora kapitalrörelser. Den skulleåterigen, tror jag, understryka vikten av att vi nu harklarat av att balansera dessa krafter i en del, nämligenatt vi har så god ordning i våra offentliga finanser attde demokratiskt valda organen förfogar över sitt ut-rymme utan att vara beroende av lånade pengar.Anf. 39 ():Fru talman! Jag undrar bara vad statsministernmenade med begreppet "gammal socialiseringsdis-kussion". Vi har en riktigt gammal socialiseringsdis-kussion som handlar om de arbetande människornasinflytande över produktionen. Dessutom hade vi för-statligandedebatten. Vad menar statsministern medden gamla socialiseringsdebatten?Anf. 40 Statsminister ():Fru talman! Jag menar en debatt omkring ägandetsom ställer grupper mot varandra i det svenska sam-hället, som skärper konflikten mellan höger ochvänster, som drar upp en skiljelinje som vi inte kom-mer över och som kastar oss tillbaka in i en fruktlösblockpolitik igen. Den har vi lyckats att ta oss ur ochdet har vi fått goda resultat av. Det är den typen avfruktlöst tillbakablickande som jag inte vill vara medom. Den debatten vill jag inte låta mig luras in i.Planerad ansökan 2006Anf. 41 ():Fru talman! Jag hade tänkt rikta en fråga till LeifBlomberg, möjligen har även statsministern intresseav att svara på frågan.Det gäller möjligheter att få arrangera . att man säger nej till Öster-sunds planerade ansökan 2006. Dethar blivit en mycket stark motreaktion på detta, och finns en ny chans att pröva frågan då den olym-piska kommittén har sitt årsmöte . Jag harförstått att skall närvara där.Jag tror att stora delar av svenska folket skulleuppleva det som tragiskt om kastar in hand-duken i ett läge då droppen börjar urholka stenen ochvår chans att faktiskt få arrangera år 2006finns inom räckhåll. Som centerpartist och decentra-list tycker jag att det är självklart att ge en landsorts-stad samma chans som fick . Ärregeringen beredd att ge statliga garantier för ett i , precis som man gav Stock-holm garantier ?Anf. 42 Statsrådet ():Fru talman! har detavgörandet i sin hand av det enkla skälet att vi varkenkan göra det ena eller det andra förrän SOK har sagtja. Det har SOK inte gjort . Man har inte bedömtprojektet i som tillräckligt bra att gå frammed och ha några förutsättningar att få . Men dendagen det kommer fram ett bra koncept, där idrottsrö-relsen står bakom en ansökan från ellerfrån andra städer i vårt land, har regeringen förutsätt-ningar att göra sin analys, värdera projektet och ävenkomma in i en diskussion med idrottsrörelsen ochrespektive kommun om att också utfärda de garantiersom kan komma i fråga för spelen.Anf. 43 ():Fru talman! är det rimligen turatt arrangera igen efter och . kom faktisktÖstersund delad tvåa i omröstningen och bedömdesdå ha ett mycket starkt koncept.Anledningen till att jag frågar är faktiskt att jaghäromdagen från en ledande företrädare för Organi-sationssverige hörde ett argument av ungefär detslaget att vi inte kan låta få chansen , dåskulle chans att få återkomma gå omintet. Jag hoppas att inte den åsikten finns företräddinom regeringskretsen.Anf. 44 Statsrådet ():Fru talman! På den avslutande frågan är svaret nej.Några sådana diskussioner eller överväganden görsöver huvud taget inte, de har inte gjorts och skall inteheller göras. Varje försök att få ett stort idrottsarran-gemang, i det här fallet ett , till skallbemötas mycket seriöst. Men vi har andra rummet iden här frågan. Om SOK kommer in med en ansökanär det vår sak att ta ställning till frågan.Vi har ingenting emot att olika kommuner i Sveri-ge gör mycket stora ansträngningar för att få storaarrangemang till . Vi klarar dem. Vi har påolika sätt en struktur i vårt land som gör att vi kankonkurrera om det är fakta som gäller.LångtidsarbetslösaAnf. 45 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till arbetsmark-nadsministern. Jag träffade för sedan någraarbetslösa byggnadsarbetare som använder sin arbets-löshetsperiod till att utbilda sig i att renovera gamlabyggnader på ett varsamt och bra sätt. De var mycketnöjda med beskedet som hade kommmit om pengartill att renovera kyrkor och om samarbetet mellanstaten och kyrkan. Det de inte var så glada över varatt de inte kommer att räknas som långtidsarbetslösa.Och reglerna för att få del av de där jobben är att manhar varit långtidsarbetslös.Frågan till arbetsmarknadsministern blir då: Ärarbetsmarknadsministern beredd att se över reglernaså att de som har utbildat sig speciellt för sådanahär ändamål inte automatiskt ställs åt sidan när detblir jobb inom den sektorn?Anf. 46 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Arbetsmarknadspolitiken innehållerockså ett inslag av fördelningspolitik. Det innebär attde som har det svårast på arbetsmarknaden skall fåkomma först. Det är det som gör att långtidsarbetslösai olika sammanhang prioriteras. Men i vissa situatio-ner kan det komma i konflikt med andra mål, t.ex. detsom nämner. Det är klart att jag ärvillig att se över detta. Jag fick frågan och harinte hunnit analysera den närmare än så. Men visstskall jag titta på den.ArbetsförmedlingsnämndernaAnf. 47 ():Fru talman! Jag har också en fråga till arbetsmark-nadsministern, och den gäller arbetsförmedlings-nämnderna. De omringas fortfarande av alltför mångastatliga regler och förordningar. Man har i Skåneansökt om att få bli ett s.k. frilän på området. Det ärganska länge sedan kommunerna i lämnade inansökan. Jag läste för inte så länge sedan att tålamo-det börjar tryta.Min fråga gäller om och när arbetsmarknadsminis-tern och regeringen är beredd att ta ställning i dennafråga och genomföra den decentralisering kommuner-na ber om och som också arbetsmark-nadsutskott har instämt i.Anf. 48 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Jag uppfattar två frågor i en, delsSkåne och det försök man har ansökt om, dels denmera generella frågan om en friare användning avmedel och färre regler i systemet.Svaret på den första frågan är att vi ännu inte ärklara med beredningen. Men jag förväntar mig att viblir klara med frågan om som eventuellt frilänföre årsskiftet.Svaret på den andra frågan är att vi tar steg motökad frihet och mer av makt och inflytande för delokala arbetsförmedlingsnämnderna. Nästa sådant stegtar vi i regleringsbrevet som kommer i december.Anf. 49 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Om jag har upp-fattat det rätt är arbetsmarknadsministern och rege-ringen beredda att låta bli en arbetsmarknads-politisk frizon.Anf. 50 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Jag tror att uppfattarsvaret något subjektivt. Jag sade inte så. Jag sade attfrågan bereds i ochbesked kommer innan nyåret.Gränser för patentering av mänskligt materialAnf. 51 ():Fru talman! skrev ärkebiskopen, ord-föranden i och vice ordföran-den i LRF och krävde att man skall stoppa EU:s för-slag till patent på kroppsdelar.Jag har funderat över om det finns andra som haruttalat åsikter i denna fråga, t.ex. politiska partier. Jaghar kommit fram till att det är svårt att hitta i politiskapartiers program krav på patentering på mänskligtmaterial, liksom det är svårt att hitta det i statligautredningar på området.Jag vill fråga justitieministern var kraven kommerfrån. Vilka medborgargrupper ställer krav på att Sve-rige skall stötta en patentering av mänskligt material?Anf. 52 Justitieminister ():Fru talman! Det är en svår fråga för mig att svarapå, dvs. vilka grupper som kräver detta. Jag märker enoro delvis beroende på ett missförstånd av det direk-tivförslag som finns från kommissionen, nämligen attinföra vissa preciserade regler som skall sätta litet mertydliga gränser för vad som skall kunna vara patenter-bart. Man har uppfattat det som att det skall gå att ökamöjligheterna att patentera uppfinningar som baserarsig på behandling enligt biotekniken. Det är en miss-uppfattning.Den patentlagstiftning som finns gör detmöjligt att patentera biotekniska uppfinningar. Den ärinte precis i att ange var gränserna går för det etisktacceptabla.Vad kommissionen nu gör är att ge oss litet bättreregler för att markera att det finns gränser för vad somär patenterbart och att de blir likadana över hela Eu-ropa.Det finns olika uppfattningar i frågan. Ett direktsvar på den direkta frågan från harinte jag. Jag tror att kan göra en bättrebedömning.Anf. 53 ():Fru talman! Det är jag inte alls säker på. Men jagkan se att t.ex. stora kemiföretag och växtförädlarföre-tag driver på för att få patent av det slaget. De andragrupperna jag nämnde gör det inte.Jag inser att frågan är svår. Det inser säkert ocksåärkebiskopen och de andra nämnda personerna. Mende har läst om detta från deras utgångspunkter ochuttrycker en oro - liksom många partier, bl.a. Center-partiet.Hur tänker regeringen ta hänsyn till den uppen-barligen breda oro som rent konkret finns i Sve-rige?Anf. 54 Justitieminister ():Fru talman! Jag tror att det är oerhört viktigt att viförsöker förklara hur regelverket ser ut och varoklarheterna finns. Vi i är mycket angelägnaom att gränserna för vad som skall vara patenterbart ifråga om biotekniska uppfinningar skall bli klarare änvad de är i dag.Självfallet finns det ekonomiska intressen bakomatt utveckla vetenskapen och att göra den ekonomisktbärbar. I detta ligger sådant som är mycket värdefulltoch som vi har glädje av, t.ex. att utveckla mediciner.Sådant skall ju uppmuntras.Samtidigt är det viktigt att vi får gränser för vadsom skall kunna vara en patenterbar uppfinning. Etis-ka gränser skall sättas. Den lagstiftning som finns ger inte tillräckligt tydligt besked. Därför deltar viaktivt i EU:s arbete att få fram ett direktiv som tydli-gare sätter gränserna för vad som är patenterbart. Detviktiga här är att inte missförstå vad arbetet går ut på.Det går inte ut på att öppna de gränser som redanfinns , utan tvärtom att med utgångspunkt i våravärderingar tydliggöra dem och snäva in dem.BB-verksamhetenAnf. 55 ():Fru talman! Jag har en fråga till socialministern.Den gäller den pågående centraliseringen av BB-verksamheten som sker i landet. Många blivandeföräldrar drabbas av långa resor.Motiven är för det mesta att höja kvaliteten, utanatt egentligen ha visat att det råder brister i kvaliteten.Detta oroar en stor del av befolkningen och vårdper-sonalen på dessa orter. De är upprörda. De anser attkvaliteten är god och att också närheten och trygghe-ten är en viktig kvalitet.Hur ser socialministern på centraliseringen av BB-verksamheten?Anf. 56 Socialminister ():Fru talman! gör en riktig beskriv-ning av den diskussion som pågår i många landsting.Det är naturligtvis en fråga om både närhet och trygg-het och att balansera det mot att kunna ge bättre hjälpmed en i vissa fall centralisering. Det handlar natur-ligtvis också om ekonomi.Jag kan inte bestämma detta. Det är sjukvårdshu-vudmännen som bestämmer hur de vill organisera ochprioritera sin verksamhet.Det jag uppmärksammar är att jag uppvaktas enadagen av "sjukhuskramarna" som säger att de är sårädda om deras lilla sjukhus eller enhet, och kommer specialisterna och säger att det egent-ligen skulle behöva ske en ännu större koncentrationför att kunna ge patienterna bästa hjälpen.Detta är ett beslut som sjukvårdshuvudmännen, idetta fall landstingen, själva fattar. Jag kan inte be-stämma detta från Stockholm.Anf. 57 ():Fru talman! har uttalat att man an-ser att det skall vara över tusen förlossningar per årför att det skall bli en god kvalitet på ett BB. Medtanke på att har uttalat sig så undrarjag om inte socialministern har varit med i diskussio-nerna om just kvalitet. Jag har svårt att förstå varför100 % av de blivande föräldrarna skall resa när detegentligen bara är någon enstaka procent som behöverdet.Anf. 58 Socialminister ():Fru talman! kan det vara så att man inte vetnär man åker in till BB att man behöver den hjälpen.Det är därför säkerheten också måste finnas.Socialstyrelsen skall i sin roll som tillsynsmyndig-het göra bedömningar om säkerhet, tillsynsfrågor ochbehörighetsfrågor. Men fortfarande gäller svaret attdet är sjukvårdshuvudmännen som fattar beslut, ochdet tycker jag är en bra ordning.Miljöproblem i de bohuslänska fjordarnaAnf. 59 ():Fru talman! I mitt hemlän finns ett antalfjordar där bottenlivet i stort sett är totalt dött pågrund av syrebrist. finns det naturligtvis mångaorsaker till det, bl.a. att det har varit för få stormar.Det finns en oro bland forskarna över att man intehar resurser att göra de kontroller och mätningar sombehövs. Därför är min fråga till miljöministern omhon är beredd att medverka till att man kan få klarheti dessa frågor.Anf. 60 Miljöminister ():Fru talman! Jag har fått dessa rapporter och blivitväldigt oroad över de fakta från som harframkommit. Vi vet inte exakt vad som har skett ochvarför. Därför är det naturligtvis viktigt att ta reda pådet.Vi kan se att en del beror på väderomständigheteroch att en del beror på övergödning. Varför det harfått så stora effekter just nu och hur tillståndet exaktär försöker att hjälpa till att reda på.Jag vet att ett arbete också pågår på Naturvårdsverketför att ta fram de resurser som behövs för att hjälpatill att svara på dessa viktiga frågor.Anf. 61 ():Fru talman! Jag tror att det är väldigt angeläget. Visom kommer från upplever ibland att helamiljödiskussionen och debatten kretsar kring Öster-sjön.Vi kan konstatera att miljöproblematiken är glo-bal. Därför är det angeläget att man även tittar på dedelar som berör oss på , så att jag någongång kan bjuda miljöministern på färsk fisk!Anf. 62 Miljöminister ():Fru talman! Jag ser fram emot det. Jag garanteraratt jag kommer att följa situationen både vid och på . Jag väntar på en konkret in-bjudan till den färska fisken!PropositionsavlämnandetAnf. 63 ():Fru talman! Jag har en allmän fråga om regering-ens arbete, som jag därför riktar till statsministerGöran Persson.Många av regeringens propositioner kommer försent. Vi har väntat på regeringens förslag tillmiljöbalk, och regeringens proposition om yrkestra-fiklagstiftningen är försenad. Listan över försenaderegeringsförslag kan göras lång.Förseningarna har betydelse för myndigheter somskall skriva föreskrifter och för företag som behöverförbereda sig innan lagarna träder i kraft. Osäkerhetråder om den närmaste framtiden. Det ger ett dåligtnäringslivsklimat.För att företagen skall skapa de riktiga jobb somSverige behöver måste vi ha stabila spelregler. Menhär skapar regeringen en skadlig osäkerhet.Jag vill fråga: Hur stor andel av regeringens plane-rade propositioner kommer ?Anf. 64 Statsminister ():Fru talman! Jag skulle tro att det är en stor andelsom kommer . Men pekar pånågonting som man kan resonera litet kring.Hetsen och jäktet i samhället finns också i Rege-ringskansliet. Där finns också ambitioner och vilja.Ofta är det så när man sätter ut datumet första gångenpå en propositionen att man kanske är litet för opti-mistisk.Det är ingenting som mår väl avatt inte få propositionen framlagd i den tid som harutsatts. Det är ingenting vi strävar efter. Däremot lärman sig varje gång att vara försiktigare med det da-tum man sätter ut.Den proposition man lämnar ifrån sig skall ha somkännetecken inte att den är lämnad på rätt datum utanatt den har rätt innehåll. Det är fortfarande det somvägleder oss, . 65 ():Fru talman! Jag skulle följa upp det med att frågaom regeringen också överväger ikraftträdandedatumnär propositionerna blir försenade. Det har stor bety-delse för myndigheternas arbete att utfärda detaljföre-skrifter. Även företag har ofta ett stort arbete meddiverse jobb som kan behöva göras innan nya reglerträder i kraft.Anf. 66 Statsminister ():Fru talman! Det är ibland en logisk konsekvens avatt propositionen inte kommer att man får skjutafram ikraftträdandedatum. Det vill man ogärna göra.En proposition är ofta av det slaget att den växer framsom ett svar på ett krav om en viss samhällsföränd-ring: en justering i en lagstiftning eller ett nytt regel-verk.Ofta är det uttryck för en genuint känd önskan isamhället att så sker och svar på ett behov som finns.Då vill man att det skall träda i kraft så snabbt sommöjligt. Här finns målkonflikter.Jag vill inte behandla dem på ett sådant sätt får den utveckling som beskri-ver. Jag tror att det vore olyckligt om det blev slarv,stress och press. Då är det bättre att flytta fram ikraft-trädandedatumet.Å andra sidan vill i regel en majoritet ha ändring-en så fort som möjligt. Däri finns målkonflikten. Vi ärmedvetna om detta och gör vad vi kan för att hanteradet, och hoppas naturligtvis också på riksdagenshjälp.Offentlig fastighetsförvaltningAnf. 67 ():Fru talman! Jag har en fråga till försvarsministern.Som en följd av fjolårets försvarsbeslut pågår nunedläggningar av ett icke obetydligt antal förband utei landet. Om det skall vi inte tala .