prot · GL0939 · 1997-12-03 00:00:00 — Jag tycker som att propositionen andas en oerhörd försiktighet.Jag förstår inte hur man kan få känslan att det skall blien massiv registrering av folk som inte är misstänktaoch som inte tillhör de här syndikaten. Jag har väldigtsvårt att få den känslan när jag läser propositionen.Jag tycker att man där har gjort mycket bra avväg-ningar i den här frågan.När jag först hörde talas om den typen av registervar jag väldigt tveksam, men efter att ha läst proposi-tionen har jag faktiskt blivit mer positiv. Efter mycketmoget övervägande har jag sedan tagit ställning för attom vi över huvud taget skall kunna föra en kamp motden här grova brottsligheten och ha någon möjlighetatt vid gränsen stoppa de preparat som kommer in ilandet måste vi vidta de här åtgärderna.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan.Anf. 141 ():Fru talman! Jag ber om överseende med att vi ut-nyttjar möjligheten att debattera viktiga skatteärendeni kammaren även om vi har tidspress. Jag tycker attdet här är en sådan angelägen och viktig fråga, så detfår inte vara så att klockan hindrar oss från att debat-tera den.Jag tackar först Per för klargörandet dådet gäller synen på den här frågan inom Vänsterparti-et. Jag respekterar detta.Jag ser det inte som att vi, som Per an-för, har utmålat att det skulle bli en massiv registre-ring. Tvärtom säger vi i vår reservation att vi är med-vetna om att de förändringar som bl.a. EU-medlemskapet medförde och de risker som vi då sågkommer att kräva en effektivare arbetsmetod. Vimotsätter oss inte det. Däremot har vi andra krav påde arbetsmetoderna. Vi menar att man skulle kunnaavstå från den del av förslaget som rör just de integri-tetskränkande, rättssäkerhetskränkande delarna, attvem som helst kan bli registrerad. Vi menar därför skulle kunna avvakta tills man har en samlad bildav hur det här skall fungera.Jag vet precis hur de här registren är uppbyggda.Jag har tagit del av precis samma information somtidigare talare här, inklusive . Jagvet vilka följderna kan bli med ett sådant register. Detär litet naivt att tro att datasäkerheten i det här landetär så hög att de här registren inte kan komma på drift.I framtiden, med Europolsamarbete, Schengensamar-bete och annat, skall de här registren kunna flyttasrunt. Då vet vi inte hur det går för människor som intehar någon misstanke på sig men ändå är registrerade.Det är den säkerhetsnivån vi inte gillar.Vi delar den oro som alla andra här hyser för debrottssyndikat som håller på att etablera sig. Därskiljer vi oss inte åt. Däremot skiljer vi oss i fråga omsynen på hur man får registrera människor i olikatyper av register.Anf. 142 PER ():Fru talman! säger att han harandra krav på metoderna. Det kan man kanske ha,men jag tror att man skall ha sådana krav att man nåreffekt. Också jag har varit tveksam inför att registrerafolk som befinner sig i periferin. Men det skall ju avregistren klart framgå att dessa människor inte ärmisstänkta för brott, utan att de kanske har tillhanda-hållit transportmedel eller på annat sätt är perifertinblandade. Sedan skall de finnas med i ett analysre-gister . De här registren är, till skill-nad från många andra register, väldigt specificeradenär det gäller gallring och andra regler och även vadgäller risken att hamna där. Jag delar därför inte Ron-ny Korsbergs farhågor när det gäller hur registrenskall komma att utnyttjas.Att jämföra med debatten för någon vecka sedanom säporegistren är väl att gå litet väl långt. Jag trorinte att det var som gjorde den jäm-förelsen, utan . Vi får väl anledning attåterkomma till det i nästa replikskifte.Anf. 143 ():Fru talman! Jag kan konstatera att vi gör litet olikabedömningar av de risker som finns här. Per Rosen-gren påpekar - och jag är medveten om det - att det iregistren skall stå om en person inte är misstänkt förnågot brott. Då kan man fråga sig varför de skallfinnas med i registret. Jo, de skall ingå i något slagsanalysprogram.Det här går att jämföra med om man på en löpse-del skulle påstå att det inte finns någon anledning attmisstänka Per eller förskattefiffel, att det absolut inte finns någon anledningatt misstänka dem för någonting sådant. En sådanlöpsedel ger ju i sig upphov till tanken: Jaså, varförtalar man då om det? Om det inte finns någon miss-tanke finns det ingen anledning att göra detta påpe-kande.Det är ungefär samma sak med det här registret.Varför stoppar man in folk som inte är misstänkta förnågonting? För den som har att hantera de här regist-ren är det inga problem. Men om registren kommer iorätta händer eller om de kommer till människor sominte har den insikten och som inte tolkar registren påsamma sätt, då finns det som jag ser det en risk attregistren blir till men för de personer som har råkathamna där.Jag respekterar det Per säger. Vi harolika bedömningsunderlag och olika syn på de risker-na. Jag tror att vi skulle kunna ha minst lika effektivaverktyg utan att utsätta oss för de här riskerna.Anf. 144 PER ():Fru talman! Det är klart att det finns en risk meddetta om ett register i samband med en brottsunder-sökning plötsligt skulle bli offentligt. Men det gällerju alla register. Då är vi inne på en helt annan diskus-sion. Då kan vi hävda att inga dataregister över huvudtaget är säkra, utan de kan alltid komma ut. Då skallvi förbjuda register över huvud taget. Då tycker jagatt det börjar halta litet väl mycket.Sedan ser jag trots allt riskerna med att den grovabrottsligheten får ytterligare tag i samhället. Det tyck-er jag i så fall är en ännu värre risk än att ett dataregis-ter skall komma i orätta händer. Tydligen är det Mil-jöpartiets stora farhåga i sammanhanget - inte regist-ren som sådana och att folk befinner sig där, utan attdessa register hamnar i orätta händer. Då tycker jagatt diskussionen börjar handla om någonting heltannat än vad den egentligen borde handla om.Anf. 145 ():Fru talman! När jag lyssnade på Per in-såg jag att här finns någon form av missuppfattning.Jag tycker att det är viktigt att påpeka detta, så att PerRosengren kanske ändrar uppfattning. Vi har ju ännuinte voterat.Jag hörde Per säga att det inte var såfarligt att registrera oskyldiga eftersom, som Per Ro-sengren uttryckte det, det ju är personer som hjälp tillpå något sätt. Det är just det: Det krävs inte att manhar hjälpt till på något sätt! Man behöver över huvudtaget inte ha koppling till den brottsliga verksamhe-ten. Om jag råkar vara född syster till en grovt krimi-nell person vill jag inte påstå att jag kan ses som enperson som har hjälpt till på något sätt. Om någon harhjälpt till på något sätt skulle den personen falla underjust det som vi moderater kräver, nämligen den lägstagraden av misstanke: anledning anta. Men inte ensden graden av misstanke krävs enligt detta förslag.Per har , när detta förhoppningsvisär klarlagt, möjlighet att ändra uppfattning i sambandmed voteringen.Anf. 146 PER ():Fru talman! Jag vet inte om jag uttryckte mig såatt de har hjälpt till. Men det kan vara folk som harhjälpt till genom att låna ut en bil, som inte alls ärinbegripna i den brottsliga verksamheten och inte ärmisstänkta för det heller. Det är just i samband medhändelser som t.ex. att man lånat ut sin bil, kanskeskjutsat vederbörande, som även den personen skallkunna registreras. Men då skall det klart framgå attpersonen i fråga inte är brottsmisstänkt.Jag tycker det är att gå litet väl långt att jämföraden här typen av register, som står i direkt sambandmed införande av varor över gränsen på olagligt sätt,med de gamla säporegistren. Om de är så gamla vetjag förresten inte; de är tydligen ganska aktuella. Jagtycker att det är två helt olika saker. Här är det knutettill brottslig verksamhet, och här får man också regist-rera personer som befinner sig i brottslingens periferimen som inte är brottsmisstänkta. Det är riktigt. Pre-cis som jag har sagt är det också där mina farhågoreller dubier har legat. Men jag har ändå fastnat för attvi skall stödja det här, på grund av att vi måste förakampen mot den grova brottsligheten på alla fronter.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutSkU8 tillträde till ochny lag om brottsregisterMom. 1 (register i brottsbekämpandeverksamhet)1. utskottet2. 1 i motsvarande del (m)3. res. 2 i motsvarande del (mp)Förberedande votering:78 för res. 122 för res. 2201 avstod48 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:206 för utskottet75 för res. 122 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 23 c, 17 fp, 10 v, 12 kdFör res. 1: 71 m, 4 fpAvstod: 16 mpFrånvarande: 17 s, 9 m, 4 c, 5 fp, 6 v, 2 mp, 3 kdMom. 2 ()1. utskottet2. 3 i motsvarande del (mp)I detta moment upptogs först frågan om avslag ellerbifall till motionerna om avslag på propositionen idenna del.Kammaren avslog motionerna om avslag på proposi-tionen i denna del med acklamation.Kammaren hade nu att ta ställning till utskottets för-slag om godkännande av m.m.Under detta moment fjärde delssatsen förslogs överlå-telse av beslutanderätt till , vilket kräv-de att beslut fattades antingen med tre fjärdedelsmajoritet eller i den ordning som gäller för stiftandeav grundlag.Av förslaget framgick att beslutet önskades bli antageti ett enda beslut. För bifall krävdes att minst tre fjär-dedelar av de röstande förenade sig om beslutet.Propositioner ställdes först beträffande första tilltredje delssatserna och därefter fjärde delssatsen.Fjärde delssatsen skulle avgöras genom omröstningmed omedelbar rösträkning.Mom. 2 Första till tredje delssatsenKammaren biföll utskottets hemställan.Mom. 2 Fjärde delsatsenVotering:276 för bifall22 för avslag3 avstod48 frånvarandeTalmannen konstaterade att minst tre fjärdedelar avde röstande hade röstat ja och kammaren hade såledesbifallit utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För bifall: 144 s, 71 m, 21 c, 21 fp, 7 v, 12 kdFör avslag: 6 v, 16 mpAvstod: 3 vFrånvarande: 17 s, 9 m, 6 c, 5 fp, 6 v, 2 mp, 3 kdMom. 3 (övriga frågor)Kammaren biföll utskottets hemställan.Mom. 4 (lagförslagen)Kammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av andre vice talmannen medgav kam-maren att återstående ärenden på dagens föredrag-ningslista fick avgöras i ett sammanhang vid morgon-dagens arbetsplenum.AjourneringKammaren beslutade att ajournera för-handlingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.11 § Skydd för förföljda personer, samord-ningsnummer m.m.FöredrogsSkatteutskottets betänkande 1997/98:SkU5Skydd för förföljda personer, samordningsnummerm.m. 1997/98:9)Anf. 147 ():Herr talman! Detta dagens näst sista skatteut-skottsbetänkande handlar om olika åtgärder för attstärka förföljda personers möjligheter att skydda sigoch sina familjer. Det är en av samhällets basfunktio-ner att kunna ge medborgarna skydd. Vi moderaterhar inte mindre än sju reservationer i betänkandet, ochdet gemensamma för dem är att vi vill gå längre iskyddet av förföljda personer än vad utskottsmajorite-ten beslutat.Sekretessmarkering i folkbokföringen är det förstasteget i ett utvidgat personskydd. Det är skattemyn-digheten som beviljar sekretessmarkeringen, men detsker efter praxis och är inte lagreglerat. anser att det bör lagregleras, så att man i vanligordning kan få ärendet prövat av en annan instans.Regeringen tycker likadant, men tycker att man skallavvakta . Vi modera-ter tycker att frågan är så viktig att man inte behövervänta på någon utredning. Man bör lagreglera redannu.En annan fråga rör nivån på sekretesskyddet.Uppgifter som finns i folkbokföringen distribueras tillandra myndigheter, banker, försäkringsbolag etc. Vivet ju alla hur påpassade vi är. Delvis är det praktisktoch bra, men om man är hotad och förföljd finnsrisken att en sekretesskyddad uppgift i folkbokföring-en trots allt blir offentlig genom att så många andrafår tillgång till uppgifterna.Regeringen anser inte att det behövs någon höj-ning av nivån på sekretessuppgifter. Orsaken är två-faldig: Dels försvåras myndigheters arbete om maninte utan olägenhet kan få tillgång till uppgifterna omen viss person, dels kan personen i fråga riskera atthamna utanför något system. Vi anser att man alltid iförsta hand måste se till den enskildes behov av skyddoch se till att detta alltid är överordnat myndigheter-nas krav på uppgifter.Kvarskrivning är ett annat skydd. Det innebär är skriven på en annan ort än där man bor. Vitycker inte att skattemyndigheten har den kompetenssom behövs för att avgöra om kvarskrivning skalltillämpas eller inte. Det borde i stället vara Rikspolis-styrelsen som gör den bedömningen. Det är denmyndighet som bäst kan bedöma hotbilden.Ett ännu starkare skydd för förföljda personer ärfingerade personuppgifter. Då är det domstol somfattar beslutet, men har rätt attavslå en begäran om fingerade personuppgifter omRikspolisstyrelsen finner det sannolikt att tingsrättenkommer att avslå.Vi anser för det första att denna rättighet för Riks-polisstyrelsen bör vara föremål för en kontinuerliggranskning och utvärdering och för det andra attRikspolisstyrelsen inte skall få avslå en ansökan annatom det är uppenbart att domstolen kommer att avslå.När en person har fått fingerade personuppgifterbehövs mycket information och stöd. Det är ju enmycket obehaglig situation även för personen i frågasom ju är mer eller mindre "okänd". Rikspolisstyrel-sen är huvudansvarig för kontakterna med personen ifråga. Det är i och för sig bra, men vi tycker att ävenBrottsoffermyndigheten borde utnyttjas i detta sam-manhang. På så vis skulle den samlade kunskapen idessa två myndigheter bli till nytta för den utsattapersonen.En specialtillämpning av sekretesslagarna är nären förälder bor tillsammans med ett barn och sedanflyttar. Barnet får inte ny folkbokföringsort om det tillviss del bor kvar på den ursprungliga orten. Dettaskapar problem för föräldern. Så betalas t.ex. socialaförmåner till den vårdnadshavare som bor kvar på dengamla adressen. Vi anser att det i lag skall regleras attbarn skall vara folkbokförda där de får anses ha sitthuvudsakliga boende.Herr talman! Denna rapsodiska genomgång av vå-ra reservationer visar att vi anser att det är av utomor-dentlig vikt att samhället ställer upp fullt och helt påbrottsoffrens sida. Myndigheters krav på ordning ochreda, insamlande av uppgifter m.m. måste stå tillbakaför den oro, skräck och allmänna olust som förföljdapersoner drabbas av.Våra förslag är inte revolutionerande. De är inteens uppseendeväckande. De är helt enkelt präglade avsunt förnuft, praktiskt handlag och en vilja att skyddade personer som är förföljda. Förslagen är ur samhäl-lets synvinkel marginella, men de kan betyda enenorm skillnad för enskilda personer. Det är också endel av rättsstaten att skydda medborgarna. Det ärdärför förvånande att inte fler har velat ansluta sig tillvår uppfattning.Herr talman! Vi har som sagt sju reservationer,men för tids vinnande nöjer jag mig med att yrkabifall till reservation 1.Anf. 148 INGIBJÖRGSIGURDSDÓTTIR (s):Herr talman! Det svenska samhället kännetecknasav öppenhet. Den öppenheten skall vi värna. Ändåfinns det mitt ibland oss människor som av olika skälinte kan stå för sin egen identitet. Inte så sällan hand-lar det om misshandlade kvinnor, kvinnor som oftasthar blivit misshandlade av någon som stått dem nära.Det kan vara vittnen som skräms till tystnad. Dethänder också att poliser utsätts för hot som gör attäven de får ha något slags skydd. När någon utsättsför hot drabbar det oftast hela familjen - inte minstbarnen. Det är för deras skull som vi nu ökar skyddetgenom att bl.a. sekretesslagen kompletteras så attäven elevadresser i och gymnasieskolanskyddas vid befarad personförföljelse.Propositionen innehåller en rad lagändringar somsyftar till att förbättra skyddet för förföljda personer.Utskottet tillstyrker lagförslaget.Betänkandet behandlar också en motion med an-ledning av propositionen samt nio motionsyrkandenfrån den allmänna motionstiden. Det har lämnats sjureservationer och ett särskilt yttrande. Utskottet före-slår med anledning av två motionsyrkanden att riks-dagen som sin mening ger regeringen till känna vad iutskottet anförts om ersättning till personer med fin-gerade personuppgifter. Övriga motionsyrkandenavslås.Som första åtgärd vid befarad förföljelse användsskyddsmarkering i folkbokföringsregistret. Marke-ringen anger att särskild försiktighet bör iakttas vidbedömning av om uppgifterna om personen i frågabör lämnas ut. Detta förfarande är inte lagreglerat,men det motsvarar det som gäller för hemligstämpelenligt sekretesslagen. Regeringen menar att det finnsskäl som talar för en lagreglering, men den menar attfrågan är så komplicerad att den behöver övervägasytterligare. Dessutom ligger denna fråga inom ramenför det som utreder.Konstitutionsutskottet har yttrat sig i denna del.Det delar regeringens mening i fråga om lagregleringmen anser att man bör avvakta utredningens resultatsom beräknas komma . Skatteutskottetdelar regeringens och uppfatt-ning i frågan.Herr talman! Barn till förföljda personer är intetillräckligt skyddade, även om det finns ett visst skyddenligt sekretesslagen som skyddar när det gäller upp-gifter som lämnas från folkbokföring till kommunalamyndigheter. Sekretesskyddet inom skolområdet haren del brister som gör att det går att spåra förföljdapersoner genom barnens skolor. Utan den nu före-slagna utökningen av skyddet är det enkelt att kommaöver adresser via både skolkataloger och klasslistor.Där brukar adresser, telefonnummer och - ibland -personnummer vara en viktig information i normalafall.Det är därför som sekretesslagen nu föreslåskompletteras så att möjligheter finns att skydda deuppgifter som de förföljda personerna själva uppgertill skolorna. Detta gäller , gymnasiesko-lan, särskolan och specialskolan. Sekretessen gällerbåde skolan och hos den kommunala myndighet somansvarar för skolan. är det ca 6 000 personersom omfattas av sekretessmarkering.Kvarskrivning är en åtgärd som har funnits i folk-bokföringslagen . Den medger personersom utsätts för en allvarlig eller upprepad brottslighetatt vara folkbokförda på den gamla folkbokföringsad-ressen i högst . Det måste med andra ord förelig-ga någon form av hotsituation för att en person skallfå kvarskrivas.Utskottet delar regeringens bedömning att det intefinns tillräckligt skäl för att flytta ärenden om kvar-skrivning från skattemyndigheterna till Rikspolissty-relsen.Skattemyndigheterna har hanterat sek-retessmarkeringarna och är därmed vana att görabedömningar av hotsituationerna. Det är när sekre-tessmarkeringen bedöms vara ett otillräckligt skyddsom man tar till kvarskrivning. Det är därför naturligtatt låta kvarskrivningen ligga kvar där. Det är dess-utom viktigt att uppgifterna ges minsta möjligaspridning. är det ungefär 150 personer sommedgivits kvarskrivning.Herr talman! Fingerade personuppgifter regleras ilag . Dessa ärenden hanteras av Rikspo-lisstyrelsen. Skälet är att dessa uppgifter berör tredjeman på ett helt annat sätt.Vissa förändringar föreslås, såsom att kraven påbrottslighetens svårighetsgrad och på den risk somkan föreligga mildras. Restriktivitet i fråga om med-givande att använda fingerade personuppgifter börbibehållas men inte vara alltför koncentrerade tillbrottets straffvärde.Medgivande att använda fingerade personuppgif-ter får inte ges om personen kan skyddas genom kvar-skrivning eller på något annat sätt. En ändring frånnuvarande lag är att medgivandet kan ges på obe-stämd tid i stället för som under högst fem år.Personer som medgivits fingerade personuppgifterbehöver ofta hjälp av skiftande slag. Det kan varakontakter med andra myndigheter. Ofta behövs juri-disk kompetens och naturligtvis goda kunskaper omhur samhället fungerar. brukarbistå vid sådana omständigheter som en ren serviceåt-gärd. Det har fungerat mycket bra.Justitieutskottet och skatteutskottet instämmer iregeringens förslag att bör utses tillkontaktmyndighet. En rättssäker och effektiv brott-målsprocess förutsätter allmänhetens medverkan.Personer som utsätts för förföljelse åsamkas oftakostnader för byte av bostadsort och identitet.I de speciella fall då förföljelse beror på att perso-nerna i fråga fullgjort sin vittnesplikt bör det enligtskatteutskottet övervägas om inte någon form av er-sättning utöver skadestånd, brottsskadeersättning ellersocialbidrag bör utgå. anser i likhetmed justitieutskottet att regeringen skall ta upp dennafråga i lämpligt sammanhang.Herr talman! Jag yrkar bifall till hemställan i ut-skottets betänkande och avslag på motionerna ochreservationerna.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § betänkande 1997/98:SkU13SjömansskattKammaren biföll utskottets hemställan om attärendet fick avgöras efter endast en bordläggning.Anf. 149 ():Herr talman! Höga skatter på arbete leder till färrejobb. Det har vi hur tydligt som helst fått erfara i vårtland genom den högskattepolitik som i första handföreträds av Socialdemokraterna med ett bra eldun-derstöd från . Antalet jobb minskar. Enligtden senaste undersökningen från Statistiska centralby-rån har jobben minskat med74 000.Socialdemokraterna vill inte inse sambandet mel-lan höga skatter på arbete och möjligheten att skapaförutsättningar för nya jobb eller att bibehålla redanbefintliga jobb. Det senaste exemplet på denna in-ställning är den klantiga hantering som har föregåttslopandet av sjömansskatten . Nistrålar av glädje att kunna skapa en majoritet för attsärskilt beskatta kompetens och därmed medvetetmedverka till att stimulera svensk arbetskraft att flylandet. Jag tänker på såväl den befintliga som den nyas.k. värnskatten och den inriktning som även gällerbeskattningen av de anställda inom rederinäringen.Trots att näringen under för rege-ringen har påtalat de negativa effekter som kommeratt uppstå när den av beslutade avveckling-en av sjömansskatten träder i kraft har ni inte velat ta ifrågan. ordförande har t.o.m. person-ligen haft kontakter med facket utan attdet har hänt något. Det är först då vi moderater till-sammans med och tarett initiativ i utskottet med förslag om att tills vidareskjuta på ikraftträdandet av en slopad sjömansskattsom ni tvingas ta upp frågan till behandling.I samband med detta initiativ blev vi överens i ut-skottet att tillsammans mednäringen skulle utarbeta ett nytt skatteförslag somskulle vara förankrat såväl hos arbetstagare som hosarbetsgivare. Så blev inte fallet. Ni svek återigen. Detförslag som ligger till grund för dagens beslut är endroppe i havet. Genom denna hantering av detta ären-de har ni återigen klart och entydigt visat att man intekan lita på Socialdemokraterna. Man kan inte göra ettavtal med er.För att friska upp minnet på och öv-riga socialdemokratiska ledamöter om hur ni gång pågång sviker era löften skall jag nämna tre exempel påvad ni lovade svenska folket i samband med valrörel-sen 1994 men som ni inte har hållit.För det första lovade ni att skattehöjningarnaskulle stanna vid . De har hittillsblivit 80 miljarder kronor.För det andra lovade ni att den öppna arbetslöshe-ten skulle sjunka till redan året efter valet. Sombekant ökade den i stället.För det tredje lovade i den direkt-sända slutdebatten i TV att stoppa avskedanden inombarnomsorgen, skolan, sjukvården och äldreomsor-gen. Det försvinner 68 000 jobb i offentlig sektorunder den här mandatperioden enligt uppgift i bud-getpropositionen, och där har regeringen också uttalatföljande: "var detfrämst sysselsatta inom förvaltning som minskade,men är det framför allt antalet syssel-satta inom vård och omsorg som minskat. "Herr talman! Jag kan tyvärr bara konstatera attdessa exempel förstärker bilden av att man inte kanlita på Socialdemokraterna. Det är bara fagra löften,men ack, vad var de värda?Herr talman! Vi har fått del av ett stort antal brevfrån parterna inom näringen. Det senaste fick vi i går.I detta påtalas återigen de negativa effekterna av attsjömansskatten skall avskaffas .