prot · GK0986 · 1997-04-09 00:00:00 — Frågan är då vilka företagsom är att betrakta som "medverkande".Om , som är det monopolföretag somopererar marknätet, skulle tillåtas att delta i finansie-ringen av stimulanserna till hushållen, dvs. subventio-nera anskaffandet av mark-TV-dekodrar eller kanskebekosta nätutbyggnaden, så kan konkurrensen sned-vridas. Om t.ex. hushållen får en mark-TV-dekodernästan gratis, hotas kabel-TV-branschens digitalise-ring av kabelnäten. Det vore beklagligt av den anled-ningen att just kabelnäten kan bli hushållens verkligabredbandsförbindelse med omvärlden.Ett annat argument för regeringens förslag är attmarknätet når så många människor. Men sanningen ärfaktiskt den att av hushållen får sin TV via ka-bel, medan har en egen satellitmottagare. Detbetyder att av hushållen kommer att få sin digi-tala TV från andra leverantörer än mark-TV-nätet.Mot den bakgrunden framstår det som diskutabelt attsatsa stora summor på ett marknät som kanske ändåbara berör av svenska folket.En farhåga som ibland förs fram är att vi skulle fåett antal privata monopol om inte staten grep in ochverkade för digitalisering av marknätet. Det är visser-ligen sant att digitalisering innebär att gamla gränsersuddas ut. Distribution av TV, data och telefoni blan-das samman och gamla monopol upphör. Det är dockknappast troligt att nya monopol utan vidare uppstår,om inte staten hjälper till. En standard som inte äröppen och får allmän spridning blir för dyr för kun-den, som utländska exempel från t.ex. visar.Kunderna kräver därför öppna standarder. Dengrundläggande logiken bakom all digitalisering är attinformationen skall flöda fritt. Marknaden kommer attstraffa alla som försöker att skapa en egen slutenstandard. Därför arbetar t.ex. kabeloperatörerna, såvittjag kan förstå, för en gemensam öppen standard.Kabelföretagen har en skyldighet att vidare-sända , och i kabelnäten. Denna pliktkallas på modern svenska för must carry-skyldigheten. Det är uppenbart att en sådan lagstift-ning blir orimlig om det i stället handlar om att vida-resända upp till 20 digitala kanaler kostnadsfritt.Vi menar alltså att regeringen gör en teknisk ochekonomisk felbedömning när man av politiska skälsatsar på en digitalisering av stolpnätet. Det vore avsåväl tekniska som ekonomiska skäl en bättre lösningatt låta sända digitalt via satellit - mansänder ju analogt via satellit till andranordiska länder.Varför väljer då regeringen i stället modellen meddigitalisering av stolpnätet? Förklaringen måste, somjag antytt, ligga i att marknätet ger möjligheter tillpolitisk kontroll och makt över medierna. MarksändTV omfattas av svensk lagstiftning, och eftersomutrymmet är begränsat i marknätet kan regeringeninföra restriktioner. Detta följer av 3 kap. 2 § förstastycket i yttrandefrihetsgrundlagen, där det sägs attregeringen genom lag kan föreskriva om tillstånd ochvillkor för sändning. Staten kan alltså ställa krav avpublic service-karaktär.Satsningen på digitaliseringen av just marknätetspringer ur en rädsla för att de politiska kontrollmöj-ligheterna skall begränsas på grund av den snabbatekniska utvecklingen. En jämförelse med regeringenssätt att se på den privata lokalradion anmäler sig härosökt. Hör möter vi samma försök att med dunklahänvisningar till mångfald och yttrandefrihet regleraoch begränsa just det man påstår sig värna. Detta sättatt resonera har förstås gammal hävd inom socialde-mokratin. Jag vill bara påminna om hur Maj BrittTheorin ville förbjuda parabolan-tennerna, som ju riskerade att medföra att tittarnalockades att se program som inte var konsument-granskade av den politiska överheten och därför kun-de tänkas vara politiskt inkorrekta och rent av utländ-ska. I inträffade incidentenatt en radikal kulturperson bröt sönder vad som före-föll vara en parabolantenn, men som sedan visade sigvara konstverket .Man kan också komma att tänka på en aktuell ut-redning som kulturministern vill tillsätta. föreslå hur den s.k. amerikaniseringen av TV-programmen skall brytas. I favorittidskriften , Från Riksdag & Departement, beskrivs försla-get i nr 10/1997 under rubriken . Ja, vem gör inte det? Frågan ärbara hur mycket bättre programmen blir av en politiskstyrning.Som IT-kommissionens kanslichef framhållit i en artikel i måstevi till att börja med skilja på innehåll och distributionav medierna. I fallet , som har monopol påatt sprida , och , blandar lagen sam-man distribution och innehåll. Hon tycker att samhäl-let visst kan ställa sina krav på innehåll och täckningpå de "innehållsproducenter", som hon kallar dem,vilka omfattas av lagen, men för övrigt låta markna-den sköta distributionen. Det kan tilläggas att i en skrivelse till regeringen framhållitatt något beslut om digital mark-TV inte bör fattas nu.Fru talman! Vi avvisar alla försök till politiskkontroll av den nya tekniken. Vi är övertygade om attlagstiftningen på medieområdet måste vara teknikobe-roende och grundas på tryck- och yttrandefrihetensprinciper. Mångfalden skyddas och stärks bäst avetableringsfrihet. Vi behöver en multimedialagstift-ning som i stället för att reglera tekniska enskildheterutgår från teknikoberoende och som förstås rättar sigefter regeringsformens, tryckfrihetens, yttrandefrihe-tens och även principer.Låt mig också slutligen nämna något om förslagetsom kommer något vid sidan om här, att SverigesRadio skall kunna inrätta en betal-TV-kanal. Vi tyck-er för vår del inte att det är rimligt att tittarna skallbetala en gång till för program som de redan har beta-lat för genom sina licensavgifter. Vi tycker inte helleratt en sådan betalkanal rimmar särskilt väl med publicservice-uppdraget.Fru talman! Som förhoppningsvis framgått finnsdet mycket tunga ekonomiska och tekniska invänd-ningar mot förslagen i denna något lösliga proposi-tion. Redan av dessa skäl bör den avslås. Det avgö-rande skälet till att förorda en annan lösning är ändåden tydliga ambitionen i förslaget, att krampaktigt slåvakt om möjligheterna att politiskt styra den nya tek-niken.Fru talman! Jag yrkar bifall till den moderata av-slagsreservationen, dvs. 33 ():Fru talman! Föreliggande betänkande och propo-sition innebär en utomordentligt försiktig öppning fören ny teknik på TV-området. I betänkandets samman-fattning föreslås att i flera steg införa marksänd digitalTV med möjlighet för staten att successivt ta ställningtill om och på vilket sätt verksamheten skall fortsätta.Vi tycker som huvudlinje att det är välbetänkt attiaktta denna försiktighet. Men vi tycker också att detär viktigt att man öppnar för att även i marknätetinföra en digital teknik. Argumenten för detta äregentligen de motsatta i förhållande till . Han talar emot våra argument, och det är juinte så konstigt.Vi är för att det finns en public service-TV. Vi ärför att det finns ett samhällsansvar som ser till att vihar ett medielandskap där olika åsiktsriktningarkommer fram - ett medielandskap som inte strömlin-jeformas, vilket vi ser exempel på lätt blir fallet omblott kommersiella intressen får råda. Därför är detockså viktigt för yttrandefriheten och mångfalden i des.k. smala sektorerna av kulturlivet osv. att vi slårvakt om public service-verksamheten och värnar ettdemokratiskt inflytande, i alla fall över delar av me-dieområdet.Sedan finns det ju många alternativ på området.Utvecklingen har gjort att stora delar är direkt mark-nadsanpassade och marknadsstyrda, vilket är en reali-tet som vi får leva med. Men i denna realitet gäller detfaktiskt att se till att också dessa icke-kommersiellaandningshål finns som publice service-kanalernainnebär. Därför menar vi från Vänstern att det ärviktigt att, såsom föreslås i propositionen, försiktigtpröva sig fram i fråga om den här tekniken.Samtidigt har vi några anmärkningar på förslagen.Vi tycker t.ex. inte, och det kommer att utveckla senare, att de utredningar somligger bakom förslagen har tillräcklig kulturpolitiskhelhetssyn som grund för hur man skall gå fram ochför hur man ser på mediefrågorna. Man är litetför snävt tekniskt inriktad. Vi tror också att man, iinledningsskedet i varje fall, borde kunna se merpraktiskt på saken och helt enkelt låta de mark-baserade rikskanalerna , ochUtbildningsradion vara de som öppnar den här tekni-ken. Därigenom får vi både en kommersiell kanal ochpublic service-verksamhet som söker sig fram medden här nya digitala tekniken.Det är också enligt vår mening viktigt att den härverksamheten kan prövas av TV på ett sådant sätt attdet inte äventyrar programverksamheten i övrigt.Därför menar vi att staten bör ställa upp med en låne-garanti till så att de skall kunna finan-siera deltagandet i utvecklingen av denna teknik utanatt äventyra den ordinarie programverksamheten.Det är också viktigt att man tar hänsyn till införli-vandet av den här tekniken. Man bör gå sakta framnär det gäller kraven på att ersätta det nu gällandeanaloga systemet så att inte människor i väldigt rasktakt tvingas på kostnader för att modernisera sin TV-utrustning. Man skulle gärna se att detta införs i sådantakt att vi får vad man skulle kunna kalla en naturligavgång i fråga om befintligt apparatsystem, och övergår till systemet . Demöjligheterna ryms i den framtoning som propositio-nen har.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till reserva-tionerna 3, 4, och 7 i föreliggande betänkande.Anf. 34 ()replik:Fru talman! slår in öppna dörrar.Eller har jag möjligen missförstått honom när detgäller en del av det som vi nu diskuterar? Han betonarstarkt att han är för public service-TV. Det är klart attvi också är. Det är därför vi i en reservation, somutgår från enskild motion, i det här betänkandet intetycker att man skall blanda ihop betal-TV med publicservice-uppdraget. Det här säger äralltså inget argument mot oss i varje fall. Han är förpublic service-TV. Det är vi också, och vi tycker attden skall fungera just som public service-TV, och intesom något annat.Att sedan vill ha vad han litet för-siktigt kallar ett demokratiskt inflytande över medier-na förvånar naturligtvis inte. Men då tycker jag atthan blandar ihop tekniken för distribution med dekrav man kan ställa på själva innehållet. Som jagantydde i mitt anförande, bör man lämpligen skilja påde sakerna.Jag lägger också märke till att intehar något att säga om den rätt viktiga fråga somegentligen, åtminstone delvis, har föranlett hela dennaproposition, nämligen att hushållen skall få bättremöjligheter till interaktiva tjänster. Där är invänd-ningen att de inte får det. De får otillräckliga möjlig-heter att utnyttja dessa tjänster genom en digitalise-ring av marknätet.Anf. 35 () replik:Fru talman! När man försöker slå vakt om publicservice-verksamheten, är det ju nödvändigt att manprövar nya tekniska möjligheter och också ser till attden kan ha ett varierat utbud. Det skulle jag vilja sägasom svar till det gäller det demokratiska inflytandet är jaginte särskilt försiktig när jag uttrycker mig. Jag tyckeratt det är nödvändigt att det finns ett demokratisktsamhällsinflytande över en del av det mediala utbu-det. Erfarenheterna från länder och områden där detrent kommersiella utbudet styr, alltså det som NilsFredrik kallar "marknaden", pekar ju medförskräckande samstämmighet på förytligande ochganska stor likriktning. Detta tror jag kan ledatill en viss kulturell utarmning och till enkelriktningav det allmänna samtalet. Därför menar jag att det igrunden är viktigt att pröva ett införande av den nyatekniken också i det markbaserade nätet. Det skaparmöjligheter för public service-företaget. Därför är detockså viktigt att man redan nu bestämmer vilka aktö-rer som skall få pröva det här, och då bl.a. ger publicservice-företagen den möjligheten.Anf. 36 ()replik:Fru talman! Det avgörande om man vill slå vaktom public service-innehållet i TV-programmen kan juinte vara distributionssättet. Det kan ju inte vara så attdet blir sämre program om den här signalen, ellerdistributionen, sker via satellit och kabel än om densker på det teknologiskt något mindre avanceradesättet via marknätet. Det är vad det handlar om. Yt-terligare ett argument som jag har varit inne på är juatt andra distributionsmetoder än marknätet på ettbättre sätt medger att man tekniskt kan utveckla dethär vidare. Det gäller framför allt det som med ett litetspeciellt ord kallas interaktivitet, dvs. Internet ochliknande saker, som det kommer en allt större efter-frågan på från hushållen.Anf. 37 ():Fru talman! Tillgången till distributionskanaler ärfortfarande begränsad när det gäller marksänd radiooch TV. Jag och är positiva till den digi-tala utvecklingen som kommer att medföra attmöjligheterna för allmän-TV att öka sitt programut-bud blir större. Vi anser att en stark allmän-TV är ettsamhällsintresse. I konsekvens med det ställningsta-gandet betonar vi också det offentliga ansvarstagandetför att bevara och utveckla allmän-TV:n så att utbudetoch kvaliteten lämnar ett stort utrymme till inhemskauttryck och program. Den tekniska utvecklingen fårinte begränsa utrymmet för det kvalitativa utbudet. Vistår inför - eller befinner oss mitt inne i - en väldigtutmanande och spännande utveckling där det gälleratt vara så klok som möjligt.Den tekniska utvecklingen får ju inte betalas på såsätt att det kvalitativa utbudet minskar. Där har Rund-radiofondens medel gjort stor nytta, och de kommeratt göra stor nytta också . Vitror dock att ytterligare medel behövs för att SverigesRadio inte skall behöva göra kvalitetsnedskärningar.Den digitala utvecklingen har ju skett medredan befintliga medel inom ram. Vi utgår från attregeringen återkommer till med förslag omytterligare anvisade medel just till närman ser vad resultatet på rundradiokontot blir.När vi nu går in i den markbaserade digitala ut-vecklingen skall erfarenheterna från den praktiskaverksamheten följas . Jag tycker att man ibetänkandet har annonserat en mycket klok och efter-tänksam takt i detta utvecklingsarbetet.Som flera tidigare talare har varit inne på finns detplus och minus när man väljer. De kommande inter-aktiva möjligheterna måste finnas med närman gör de kontinuerliga utvärderingarna. Jag tyckeratt betänkandet - det som vi skall fatta beslut om här - är formulerat på ett sådant sansat sätt att justden typen av låsningar som en del talare har variträdda för minimeras.Verksamheten kommer att bedrivas inom ramenför nuvarande lagstiftning, och det underlättar ju. Menproblemen kommer att uppstå när man skall jämföramed konkurrerande företag och samarbeta om teknis-ka lösningar. Men problem är ju till för att lösas. Ochjag utgår från att man kan göra bra överenskommel-ser. Jag tycker att det finns styrka och underlag somgör det möjligt för bra överenskommelser.Vi i utgår också från att man lägger inen övergångsperiod med parallella sändningar underså pass att detta inte blir något negativt förkonsumenterna, för dem som skall betala, så att pri-serna hinner sjunka på den tekniska utrustning sombehövs för att man skall kunna ta in det nya utbudet.Jag vill även säga något om Utbildningsradion,eftersom den skiljer sig från övrig allmän TV ochradio. Uppdraget står helt i utbildningens tjänst. Pådet sättet ligger utbildningsuppdraget nära det kultur-politiska uppdraget. Mot den bakgrunden är ju Ut-bildningsradions framtida roll och uppgift av mycketstor betydelse, och i det sammanhanget pågår ettutredningsarbete.Jag vill bara påminna om att en enad kulturutred-ning ställde sig bakom uttalandetom Utbildningsradions betydelse.Nu har Utbildningsradion lagt fram ett förslag omen UR-Arena. Den digitala tekniken gör det ju möjligtatt snabbt få en UR-Arena, dvs. en direktsändandekanal direkt från den politiska arenan. Det kan varafråga om att sända från kammare, EU,och FN. Det handlar alltså om en direktkanal, ingen kommentar emellan, bara påannonseringoch avannonsering. Det är en utmaning. Det finns iandra länder. har en mycket lyckad verksam-het som är mycket populär. Vi tror att om vi får enUR-Arena här i så kan allmänheten få ökademöjligheter till kunskapsinhämtning och direkt infor-mation. kommer informationen alltid efter. Pådet sättet kanske demokratins arbetsvillkor förbättras.Det är i alla fall något som vi hoppas på.Med det anförda vill jag yrka bifall till reservation10 under mom. 17.Anf. 38 ():Fru talman! En ny sändningsteknik för TV - dendigitala - skall införas i . Försökssändningarskall starta , förhoppningsvis . Deförsta avkodarna som skall anslutas till mottagarappa-raterna skall finnas tillgängliga på markna-den. Detta öppnar nya spännande möjligheter försvenska folket, och många fler program blir tillgäng-liga. Bara i det markbundna nätet ryms åtta kanaler,och i satelliterna hundratals. Vissa distri-butionsformer erbjuder möjligheter till interaktivkommunikation mellan sändare och mottagare. Bild-och ljudkvaliteten blir oerhört mycket bättre - ingetflimmer på bilden och inga ljudstörningar.TV och radio är svenska folkets främsta informa-tions- och kulturförmedlare. Det får vi aldrig glömma.I genomsnitt ser medelsvensken på TV omdagen och pensionären fyra.Till grund för propositionen om digitala TV-sändingar ligger en uppgörelse mellan Socialdemo-kraterna, och . Vi enades då om attden digitala tekniken skulle användas så att den vid-gade yttrandefriheten och mångfalden och motverka-de både privat och offentlig maktkoncentration.Propositionen är en nulägesbeskrivning på ett om-råde där den tekniska utvecklingen går snabbt och därockså de ekonomiska förutsättningarna både för sän-dare och markägare är svåra att överblicka. En sär-skild utredare, , har kallats för att förbe-reda sändningsverksamheten. Hon skall föreslå vilkasändningsorter som skall komma i fråga, och under-söka vilka företag som är intresserade av att sända.Nyckelorden är samråd och samarbete mellan olikaföretag och intressenter om t.ex. multiplexering - enteknik som medger att signaler från olika programflätas ihop när de sänds men där avkodaren i den egnaTV-apparaten urskiljer den kanal som man valt. Tek-niken medger också att en enda öppen avkodare kananvändas för olika distributionsformer.Vidare skall en parlamentarisk kommitté följaverksamheten och utvärdera tekniska, juridiska, eko-nomiska och andra, dvs. kulturpolitiska, frågor.Det enda som vi skall fatta beslut om är attvåra tre public service-bolag får ett engångsbelopp på200 ur överskottet i Rundradiofondenför digitala sändningar.Med sedvanlig arrogans och självgodhet i medie-frågor yrkar avslag på hemställan i be-tänkandet med anledning av propositionen. Vad sominte fallit på läppen är att det redan befintligamarknätet digitaliseras. Det är ett inskränkt förslag,heter det.Är det inte kapitalförstöring att marknätet som når99,av befolkning förblir utrustat medden gamla analoga tekniken? Att digitalisera är för-hållandevis billigt. Det kostar en halv miljard, vilketär väl använda pengar. Jag tycker att bör setill att ny teknik införs i hela svenska folkets tjänstoch inte bara för dem som har råd med parabol ellerkabelanslutning. Är det inte social blindhet att någralämnas på efterkälken? Siffran nämndes i frågaom hur många som inte kunde få tillgång till digitali-serade program om man bara använder sig av satellitoch kabel. Det innebär många i den svenska befolk-ningen. Närmare en miljon människor skulle manställa utanför.Svenska folket tycker bäst om sina public service-kanaler och . Men i marknätet kommer det attfinnas möjligheter för nya spännande uppstickare föratt så många smakriktningar som möjligt skall tillgo-doses. Vad man förhindrar genom att också digitalise-ra marknätet är det som har hänt i andra länder, näm-ligen att framgångsrika betal-TV-företag användertekniska lösningar som binder upp konsumenterna viddet egna distributionsnätet. En sådan teknisk domi-nans hindrar mångfalden och inskränker yttrandefrihe-ten. Det förbiser helt. Dessutom ifråga-sätter just must carry-principen - attkabelföretag även måste sända public service. Är intedetta inskränkt i ordets alla tänkbara betydelser?I propositionen uttrycker man sig ödmjukt. Digitalmarksänd TV skall införas etappvis med möjlighet förstaten att successivt ta ställning till om verksamhetenskall fortsätta. Den skall vara ekonomiskt bärkraftig.Den förutsätter och välkomnar även andra komplette-rande distributionsformer via satellit och kabel. Påsikt kan dessa distributionsformer komma att domine-ra, men på hur lång sikt är det omöjligt att säga.Politisering, fnyser , när det gällerförslaget om att ge företag som sänder lokala ochregionala program företräde liksom program förank-rade i svensk kultur. Låt vara att det är en politisering,men det är en bra sådan. En motvikt till den USA-dominerade monokultur som breder ut sig över helavärlden är nödvändig. Svenska språket skall vi slåvakt om. Det talas ju inte av många människor, ochmycket av vår identitet ligger i just språket.Vänstern och torgför, tycker jag,orealistiska farhågor i sina reservationer. Dessa haringen förankring vare sig i propositionen eller i verk-ligheten. Det låter kanske något snorkigt att säga så.Jag uppskattar mycket grundinställ-ning i frågan om mark-TV och digitaliseringen överhuvud taget.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i betän-kandet samt avslag på reservationerna.Anf. 39 ()replik:Fru talman! beskrev sitt fram-trädande här som ödmjukt. Det är kanske förnuftigtatt ligga litet lågt i en fråga som denna. Det är tydligtatt man också i propositionen är rätt så osäker på sinsak. Egentligen är det en stor reträtt från den utred-ning som kom . Vi får väl se ytterligareen reträtt här. Man är inte alldeles övertygad om har tänkt rätt här, och det är i och för sig bra. Jagskall bemöta beträffande någrasaker som hon här tog upp.Jag tror inte att det är ett bra argument för att be-vara gammal teknik att säga att det annars innebärkapitalförstöring.När det gäller frågan om hur många som kan nåsav olika typer av sändningar kan man inte utgå enbartfrån nuläget. Man måste också se till hur det blir efteren utbyggnad. Med nuvarande system med marksändTV finns det också ett antal procent hushåll som lig-ger i radioskugga.Jag tror inte att den analys som görs är riktig,nämligen att det skulle ligga i kabelföretagens intresseatt ha egna standarder. Det strider mot hela den tek-niska utvecklingen på området. Man vill ha en ge-mensam standard. Jag tror t.o.m. att vi inom ett antalmånader får se förslag åt det hållet på internationellnivå.Det är en sak att must carry-principen tillämpas när det gäller att vidarebefordra tre kanaler, mendet är en stor skillnad om det skall vara en plikt attvidarebefordra uppemot 20 kanaler. Detta bör påpe-kas.Jag ber att i kommande replik få återkomma tilldet varma förordet för det svenska språket.Anf. 40 () re-plik:Fru talman! Jag har en motfråga: Var finns allaunderbara satelliter med digitaliserade program somskall förse kablar och parabolermed program? Det pågår viss försöksverksamhet iTyskland och , men digitiliseringen av sa-telliterna har inte kommit i gång i någon större om-fattning. är det väldigt bra om detmarknät kan utnyttjas som redan finns och somsvenska folket till kan tillgodogöra sig. Dess-utom är det mycket billigt att digitalisera det som viredan har. Låt vara att tekniken med tiden blir gam-mal, men och ett tag framöver är det natur-ligtvis allra bäst att utnyttja det marknät som redanfinns och där vi har public service och de programsom efterfrågas.Jag tycker att ligger litet förlångt fram i tiden. Teknik i all ära, men man måstevara realistisk och se till vad som finns ochvad som framöver kommer attfinnas. Jag var inte ödmjuk i mitt huvudanförande.Jag sade att man i propositionen var ödmjuk då mangjorde de framtida värderingarna.För att inte bli långrandig ber jag att få återkommaför att tala om min erfarenhet och om den inställningsom jag har uppfattat att egentligen hartill public service.Anf. 41 ()replik:Fru talman! Jag tror att grovtunderskattar takten i den tekniska utvecklingen, inteminst på det här området.