prot · GK09107 · 1997-05-26 00:00:00 — Den dåvaranderegeringens bedömning var att det var kommunernasom hade de bästa möjligheterna att sörja för bådebostadsanpassning och annat kompletterande stöd.Jag var väldigt tydlig i mitt inlägg också när detgällde socialbidraget. Det är ett tillfälligt försörj-ningsstöd att ta till när andra system av olika skäl interäcker till eller när det är fråga om personer som inteomfattas av dessa system. Här gäller det för kommu-nerna att klara av att vara det stöd som behövs fördenna grupp människor. Detta styrs väldigt mycket avde lokala förutsättningarna. Det är kommunerna somär bäst på att klara av denna uppgift. De har, som jagsade, en rad möjligheter, t.ex. att hjälpa till med bo-stadsanpassning, att bygga nytt, hyressättningen ochfastställandet av avgifter.Sedan säger att Mo-deraterna har ändrat sig. Jag frågade när Moderaternaändrade sig. Det kanske skedde i samband med vår-budgeten. Vad jag har förstått föreslår Moderata sam-lingspartiet ett helt nytt system, som inte handlar omdet som interpellationen till mig handlar om, nämligenförändringar i det nuvarande bostadstillägget, utan omnågonting annat. Det vore mycket intressant att fåbeskrivet av de vad det ärför nytt stöd som de gravt funktionshindrade skall få,vad det kostar, hur det skall finansieras och vad detkommer att betyda för andra grupper. Jag har ju note-rat att det finns väldigt långtgående förslag på skatte-sänkningar i den ekonomiska motion som Moderatasamlingspartiet har väckt med anledning av regering-ens vårbudget.Anf. 12 ():Fru talman! Vi tycker naturligtvis att så mångasom möjligt skall försörja sig själva. Men de somverkligen behöver samhällets stöd, och till den grup-pen hör de gravt funktionshindrade, skall också hasamhällets stöd.Ja, vi moderater har ändrat oss. Vi har avsatt 100miljoner kronor i budgeten, vilket naturligtvis skall ini nuvarande system. har vi chansen att tillsammansfinna en möjlighet att få stödet att komma dem tillgodo som mest behöver det.Jag har egentligen fortfarande inte fått svar avstatsrådet på frågorna hur de handikappade som nudrabbas skall göra och om de skall söka socialbidrag.Statsrådet säger att det bara är en tillfällig hjälp. Skallde då bo kvar och sedan tvingas flytta?Vad är det för något annat som kommunerna kan göraän att ge dem socialbidrag? Är det värdigt att behövaleva på socialbidrag i hela sitt liv? Nej, enligt ossmoderater är det inte värdigt att leva på socialbidrag ihela sitt liv. Alternativet är fortfarande, enligt statsrå-det, att ha socialbidrag eller att flytta från lägenheten.Statsrådet har inte angett något annat alternativ. har ju ett sista inlägg och chansen att säga:Nu när har ändrat sig och anslagit pengartill denna grupp, låt oss då hitta ett bra system för attlösa det problem som vi nu har diskuterat två gånger,så att gruppen gravt handikappade inte behöver levapå socialbidrag och inte behöver flytta. Låt oss hittaett system som gör att de också kan känna en trygg-het, så att de inte skall behöva vara hän-visade till att gå till för att söka bidrag.Statsrådet har på sig att säga detta.Anf. 13 Statsrådet ():Fru talman! Inledningsvis vill jag säga att jag harsvarat på de frågor som jag har fått om socialbidragetoch om kommunens ansvar. Jag har i mitt förra inläggockså exemplifierat en rad alternativ, och jag tänkerinte upprepa dem.Självfallet skall de grupper som har problem ochbehöver stöd - sjuka, handikappade och gamla -också få samhället stöd. Detta är naturligtvis ensjälvklarhet. Att ordna detta på bästa sätt, att hittagoda lösningar, är ett mycket stort intresse för migoch för regeringen.Riksdagen fattade beslut om bostadsstödetför denna grupp, och jag har ingen anledning attändra på det. Jag tycker att fördelningen har fungerathittills. Det gör det möjligt för kommunerna att hittade rätta och de bästa lösningarna för den enskildefunktionshindrade. Självfallet är tryggheten enspringande punkt, då det handlar om människor somskall få känna trygghet.Men jag kan avslutningsvis bara konstatera att jaginte har fått någon bild av hur bostadsstödet i modera-ternas förslag skall se ut, hur långt 100 miljoner kanräcka och varifrån pengarna skall tas, med tanke på demycket omfattande förslag till skattesänkningar somfinns i det moderata förslaget liksom krav på ytterli-gare återställare, som jag också har noterat. Ekvatio-nen går inte ihop, var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1996/97:299 om sko-lor i glesbygdAnf. 14 Statsrådet ():Fru talman! har frågat migom regeringen är beredd att göra någonting för atträdda kvar skolor i glesbygd med anledning av defakta som redovisas i rapporten i gles- ochlandsbygd.Rapporten är en del av den utredning om service-frågor i glesbygds- och landsbygdsområden somGlesbygdsverket och gemensamthar haft i uppdrag att genomföra. Utredningen visaratt många skolor i glesbygd hotas av nedläggning.Jag är väl medveten om glesbygdsskolornas bety-delse för både barnfamiljernas boendemiljö och lokal-samhällets utveckling. Att kunna behålla en skola iglesbygd eller på mindre orter har storbetydelse för bygdens fortlevnad och utveckling.Kommunerna vidtar olika åtgärder för att stödja bys-kolorna, bl.a. samverkan med andra verksamheter föratt utnyttja lokaler och resurser i övrigt så väl sommöjligt. Trots detta hotas många skolor i glesbygd avnedläggning, främst av ekonomiska skäl.Utredningen föreslår att ett ekonomiskt stöd utgårför att stärka de små byskolornas roll i det lokalasamhällets utveckling, bromsa antalet nedläggningaroch stimulera skolorna att bli lokala kunskapscent-rum. Stödet föreslås utformas så att det leder till kom-petensutveckling och investeringar i informationstek-nik så att skolorna skall kunna bli centrum för kun-skapsspridning och utveckling i sina bygder.Stödet föreslås även kunna innebära att skolornautvecklas till att bli föredömen i att hitta vägar till enekologiskt hållbar utveckling. Förslagen ligger i linjemed de tankar om skolans roll och betydelse somnyligen presenterades i regeringens utvecklingsplanför förskola, skola och vuxenutbildning Kvalitet ochlikvärdighet (skr. 1996/97:112) och med vad rege-ringen där anför om kommunernas ansvar att utvecklaen infrastruktur för lärande och utveckling för bådebarn och vuxna i kommunerna.Utredningen om servicefrågor är nu föremål förremissbehandling. Målsättningen är att behandla rap-porten som en del av den regionalpolitiska proposi-tion som kommer att föreläggas i september1997. Den fortsatta beredningen får visa om möjlighe-ter finns att göra särskilda insatser för skolor i gles-bygd.Anf. 15 ():Fru talman! Jag vill tacka skolministern för svaret.Jag är glad att skolministern delar uppfattningen att desmå skolorna i glesbygden är viktiga för en bygdsutveckling. Jag vill gå så långt att jag påstår att skolanofta är avgörande för en bygds överlevnad. Det är braatt den här rapporten nu har kommit. Den visar hurdet ser ut runt om i landet - något som vi visste, mensom vi kanske inte hade ordentliga uppgifter om tidi-gare. Då är det här en viktig signal, och det var därförjag ställde den här interpellationen.Jag känner till en del skolor som är nedläggnings-hotade och där beslut också är fattade. Det är viktigtatt lyfta upp frågan här i . Även om vi intebeslutar om just skolorna här, tror jag att det är vikti-ga signaler. För flera skolor är alltså beslut om ned-läggning redan fattade - ofta med stora protester frånlokalbefolkningen som följd. Det finns också planerpå att starta friskolor. För är bevarandetav små skolor en hjärtefråga. Det har det varit undermånga år.Sedan kan jag förstå att ekonomiska problem ute ikommunerna har lett till de här besluten. Jag vet har en kärv situation. Som jag ser det är det härändå mycket kortsiktiga beslut. Man har inte riktigtsett till helheten, utan mer ägnat sig åt ett något snävtsektorstänkande. Vi kan bara nämna sådana saker somdet folkliga engagemanget och samspelet mellanskolan och det omgivande samhället, t.ex. näringsliv,kulturmiljövård, kulturliv, annan samhällsservice,turism och mycket mer. Väger man in allt detta, är jagövertygad om att kostnadsbilden blir annorlunda.Sedan har vi problemet med folkminskningen i vå-ra glesbygdskommuner. Det har förvärrats undersenare tid. Nedläggningen av skolan i byn påskyndarmed all säkerhet den negativa utvecklingen, och jagmenar att detta är något som vi måste vända. Skallföretag i glesbygd kunna rekrytera kompetent perso-nal, är tillgången till skola mycket avgörande. Ingenbarnfamilj flyttar till en bygd utan skola, och de sombor där tenderar ju att flytta därifrån.Alla undersökningar visar också att närheten tillskolan är särskilt viktig för de små barnen. Därför serjag det som så viktigt med den signal till kommunernasom ett stöd till glesbygdsskolor skulle kunna utgöra.Så beskrev ju också skolministern det här, och det ärvad har föreslagit. Ett sådant stödvore nog en av de absolut viktigaste regionalpolitiskaåtgärder som man över huvud taget kan vidta. Jag troratt man får stor effekt till väldigt liten kostnad omman fattar ett sådant beslut. Det extra tillskott somkommunerna får innevarande år och framåtbör också kunna användas till att bevara och utvecklade små skolorna.Som jag ser det är det här också en viktig demo-kratifråga. av minskad politiskt intresse,är det mer angeläget än någonsin att ta vara på detfolkliga engagemang som finns för att rädda gles-bygdsskolorna. Detta engagemang är mycket starkt.Jag tror att en annan viktig signal till kommunerna äratt i ökad omfattning använda sig av föräldraengage-manget. Det finns också med i utvecklingsplanen. Dethandlar om att använda sig av det omgivande samhäl-lets olika resurser i skolan och i skolarbetet. Mankanske kan arbeta på ett annat sätt i en liten skola somligger i glesbygd än vad man kan i en större skola. Dåskall man ta vara på de fördelarna.Jag hoppas och förutsätter att skolministern avseratt verka för att vi skall få ett sådant här stöd. Jag harockså en annan fråga som jag vill ta upp. Det finns planer på att starta friskolor för attersätta nedläggningshotade skolor.Anf. 16 TALMANNEN:Tiden är slut. 17 Statsrådet ():Fru talman! De viktigaste förutsättningarna för attvi skall få en positiv regional utveckling har ju rege-ringen och tillsammans lagt fast genomatt vi har kunnat skapa en trygghet i den ekonomiskasituationen i . Vi kan också se goda signalerom att utvecklingen håller på att vända när det gällerjobben. Det är kanske den viktigaste förutsättningenför att man ute i kommunerna skall kunna ta sitt an-svar och prioritera att behålla de små byskolorna. Denprioriteringen gör ju faktiskt de flesta kommunerna.Det finns 500-600 mindre byskolor i landet.I undersökningar räknar man, tror jag, med att det ärtre fjärdedelar av kommunerna som säger att de tän-ker behålla alla sina byskolor och att de inte har någraplaner på att lägga ned. I fråga om 16 byskolor har detbeslutats om nedläggning. Sedan finns det ytterligareknappt 100 där det har diskuterats, men där man intehar fattat något beslut om nedläggning. Det betyderockså, och där delar säkert minuppfattning, att det viktigaste engagemanget finns utei kommunerna och ute i bygderna. Det är också detsom de lokala politikerna lyssnar på när de gör sinaprioriteringar.Självklart skall vi överväga frågan om särskiltstöd. Där är jag dock inte beredd att ge något svar . Det är en fråga som vi får titta närmare på efterdet att remisstiden för den här rapporten har gått ut.Jag skall också passa på att svara på det jag troratt tänkte fråga när det gäller defristående skolorna. Kraven på hur många elever detskall vara för att man skall kunna starta en friståendeskola är väldigt låga. Det skall vara 20 elever i ettvaraktigt tillstånd. Det betyder att det under ett upp-byggnadsskede kan vara färre elever i en skola. Det ären väldigt lågt satt gräns, och det är väldigt svårt förskolor att långsiktigt överleva med en så liten volym.För att belysa hur fristående skolor i glesbygdöverlever, och vilka förhållanden de verkar under, kanjag säga att vi särskilt har nämnt fristående skolor iglesbygd i den kommitté som har fått direktivatt följa tillämpningen av det nya systemet för resurs-fördelning till de fristående skolorna. Det finns sär-skilt nämnt att kommittén skall belysa effekterna förglesbygden.Anf. 18 ():Fru talman! Jag tackar för det svaret. Det var pre-cis det jag funderade på, och det var den frågan jagtänkte ställa. Det kan ju tänkas att man i en kommunsom trots folkligt motstånd fattat beslut om nedlägg-ning inte är särskilt intresserad av att det startar enfristående skola och att kommunen skall ge bidrag tilldenna i stället när man lägger ned den skola som manhar drivit själv. Jag kan förstå det kan finnas sådanakonflikter. Därför är det viktigt att vara mycket tydlig.Det är viktigt att kommittén följer den här fråganmycket uppmärksamt och slår larm när man ser att detblir oönskade effekter. Vi har inte varit särskilt över-ens om beslutet om friskolorna tidigare. Vi har hystvissa farhågor för att det här inte skall fungera i fram-tiden. Det är viktigt att man verkligen följer detta.Enligt skall det stöd som fö-reslås, vad det nu blir för typ av stöd, gå till små sko-lor. Det vore en mycket bra regionalpolitisk åtgärd.Men att det skall gå till investeringar i informations-teknik, till arbete med miljöfrågor och en hållbarutveckling och till att göra bygden till ett kunskap-scentrum tycker jag är mycket bra. Men det är ocksåviktigt att man inte bara ser på det som man tänkergöra utan även ser på skolor som arbetar på ett annatsätt än det traditionella. Det finns många exempel påatt man ute i dessa skolor har ett särskilt engagemangför att ta in den omgivande bygden och människornarunt om, att man t.ex. utvecklar barnens entreprenö-randa genom ha odlingar och annat. Det är faktisktlitet lättare att göra det i glesbygden. Det är viktigt tar vara på de möjligheter som finns på orten.Detta pågår på många håll. Det är därför viktigt attdessa skolor kommer i fråga för stöd.När man nu skall investera i den nya tekniken ärdet oerhört väsentligt att de grundläggande förutsätt-ningarna finns för att utnyttja den nya tekniken när detgäller teletjänster osv., så att de mindre skolorna kananvända sig av denna teknik. Är skolministern villigatt arbeta för att en sådan utbyggnad kommer tillstånd? Vi i tycker att det är oerhörtviktigt att det blir lika villkor i hela landet även närdet gäller IT-tjänster.Anf. 19 Statsrådet ():Fru talman! På den sista frågan kan jag svara attregeringen nu har presenterat en proposition om en nytelelag, och jag får hänvisa till det förslaget och tillkommunikationsministern som bättre kan svara påfrågor om detta.Låt mig säga att det finns många viktiga saker somriksdag och regering borde anslå pengar till. Samti-digt är både jag och väl medvet-na om vikten av att kommunerna också kan fatta egnabudgetbeslut. Det är också därför som våra respektivepartier har kommit överens om att det resurstillskottpå sammanlagt 8 miljarder som vi nu ger kommuneroch landsting inte är öronmärkt eller specialdestinerat,utan kommuner och landsting kan själva göra priori-teringar om hur de skall satsa på skola, vård och om-sorg. Det finns självklart alltid ett sådant moment vill stödja men att det är viktigt att kommunernahar en tillräcklig frihet i sina lokala budgetbeslut.Fru talman! Låt mig säga att vi förmodli-gen inte kommer att lösa byskolornas framtid här iriksdagen utan det måste man göra lokalt. Men jagtror att det är viktigt att, som påpekade, den här diskussionen försockså här i kammare. Det är nämligen ettuttryck för skolans viktiga roll i närsamhället, därbyskolorna ofta är ett bra exempel på vilken roll sko-lan kan spela i närsamhället.Anf. 20 ():Fru talman! Mycket av det som skolministern sä-ger stämmer, särskilt det som hon sade om att kom-munerna skall fatta egna budgetbeslut. Jag delar ocksåuppfattningen att dessa beslut fattas ute i kommuner-na. Men jag tror också att det är viktigt med de härsignalerna. Om man då ser en akut situation som densom vi såg när kulturpropositionen ladesfram, där det föreslogs medel för t.ex. bokinköp. Manansåg att detta var oerhört viktigt. Vi beslutade därföri full enighet om en typ av specialdestinerat bidrag.Annars tycker inte jag heller att vi skall ha den typenav bidrag i så stor utsträckning. Men ett tillfälligt stödkan vara av mycket stor vikt. Det skall ju framläggasen regionalpolitisk proposition . Då skall detföreslås åtgärder på det ena eller andra sättet. Jag äralldeles övertygad om att en av de bästa förutsättning-arna för att få en bygd att leva är att skolan finns kvar.Därför är det viktigt att den här debatten förs, dels ger en viss stimulans, ganska litet pengar somkan få stor effekt, dels att man ständigt för den härdebatten på alla nivåer så att vi visar att vi tar gles-bygden på allvar.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1996/97:111 till lagutskottet8 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner1996/97:139 Skydd mot extraterritoriell lagstiftningsom antas av ett tredje land1996/97:157 Lag om tilldelning av spårkapacitet1996/97:165 Vissa förändringar i betänkanden1996/97:KU9 Samtjänst vid medborgarkontor1996/97:KU20 samverkanFinansutskottets betänkande1996/97:FiU23 Ändringar i kreditupplysningslagenLagutskottets betänkanden1996/97:LU16 Registrering av fartyg1996/97:LU17 God man för ensamma flyktingbarn1996/97:LU20 Ny växtförädlarrättslag1996/97:LU22 Ändringar i upphovsrättslagenSocialförsäkringsutskottets betänkanden1996/97:SfU11 Ändring i utlänningslagens förvars-bestämmelser1996/97:SfU16 betänkanden1996/97:JoU15 Skydd av hotade arter samt aktions-planer för biologisk mångfald1996/97:JoU18 Fiske1996/97:JoU19 Jakt och viltvård9 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 22 maj1996/97:548 av () till miljöminis-ternVätgas1996/97:549 av () till socialmi-nisternEn studie av aborter1996/97:550 av () till statsrådet kaffe1996/97:551 av () till statsrådet av bistånd genom organisationer1996/97:552 av () till kommunika-tionsministernJärnvägsinvesteringar och förnyelse av persontrafik-fordon1996/97:553 av () till jordbruksminis-ternPastörisering av mjölk från fäbodvallarna1996/97:554 av () till utrikesministernAmerikanska kärnvapenprovsprängningar1996/97:555 av () till försvarsmi-nisternÅldersstrukturen inom försvaret1996/97:556 av () till arbetsmark-nadsministernArizona Chemicals1996/97:557 av () till statsrådetMaj-Inger KlingvallUnderhållsstödden 23 maj1996/97:558 av de () tillsocialministernHandikappombudsmannen1996/97:559 av () till justitieministernPolisväsendet i Västerbotten1996/97:560 av () till kulturminis-ternEn modern kyrkaFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 27 maj.10 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att följande skriftliga svar på frågor in-kommitden 21 maj1996/97:522 av () till justitieminis-ternKritik mot häktenSvaret redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 27 maj.den 23 maj1996/97:518 av () till statsrå-det bistånd till Kuba1996/97:526 av () till statsrådetLeif BlombergFlyktingfientlig personal på Invandrarverket1996/97:539 av () till jordbruks-ministernJordbrukets miljöstödSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 3 juni.11 § Kammaren åtskildes kl. 12.55.Förhandlingarna leddes av talmannen.