prot · GL093 · 1997-09-18 00:00:00 — Sedan lyckas man inte med det.Då krävs det pensionsreform, då blir det köer i sjuk-vården och många andra revor i det som kallar välfärden.Vi säger: Låt människor behålla så mycket av sinainkomster att de kan leva på sin egen lön! Det gerockså utrymme för en ekonomi både i balans och medbättre långsiktig tillväxt. Se till att det offentliga - detsom samhället måste klara - sköts väl så att det inteblir sådana köer som , under rege-ring, växer fram inom sjukvården. Vi måste kunnaklara äldreomsorgen. Man skall inte spara på handi-kappades assistentersättning. Vi måste se till att beva-ra det som är kärnuppgifterna i det offentliga. Då fårvi ett välfärdssamhälle, ett samhälle där människorkan leva på sin lön, där ekonomin växer så att basenför välstånd och trygghet utvidgas och där det offent-liga klarar sina kärnuppgifter.Anf. 34 Statsminister ():Fru talman! Det där skulle inte hakunnat säga bättre. vill ha både socialareformer och skattesänkningar! Vi har varit med omdet förut, och det räcker. Som jag sade tidigare betalarvi i räntor på vår skuld, en skuldsom har byggts upp under två regeringsperioder - jagskall inte säga vilka, det kan vi lämna bakom oss.Men tänk om vi hade haft dessa pengar! Hur mycketlägre skatter eller bättre välfärd skulle vi då inte kun-nat ha haft! Två försvarsutgifter plus barnbidragetryms inom den kvoten.Vi kan naturligtvis stöta och blöta det som harvarit. Men vi kommer återigen att hamna i sammadebatt framöver. Skall vi betala för det som vi skallgöra gemensamt eller skall vi låtsas som att det intekostar någonting? Skall vi utöver en bra skola, vårdoch omsorg dessutom genomföra stora skattesänk-ningar?I morgon när budgeten presenteras, ,titta på raden för skattekvot och se hur kvoten faller.Den faller tack vare att vi har fört en god ekonomiskpolitik.Tryggheten inom barnomsorgenAnf. 35 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet har vi följt den ohyggliga historien om över-greppen på barnen på ett dagis i . Jag undrarvad statsrådet avser att göra för att inte alla män skalllämna barnomsorgen och barnskötarutbildningenframöver. Vi behöver fler schysta män i barnomsor-gen, både för barnens skull och för jämställdheten.Anf. 36 Statsrådet ():Fru talman! Det är alldeles riktigt att vi behöveralla de män som redan arbetar inom barnomsorgenoch vi behöver också fler män som tar ansvar, intebara för sina egna barn utan också för andras barn isådana verksamheter där man tar hand om barn, inombarnomsorgen och i skolan. Därför är det viktigt att vipå ett bättre sätt kan skapa trygghet för alla dem somlämnar sina barn till barnomsorgen. Det kan ske t.ex.genom att kontrollmöjligheterna utökas när det gällerde som söker arbete och arbetar inom barnomsorg ochskola. På det viset kan vi tydligt visa att alla som äranställda och arbetar där tidigare inte har begått någrabrott eller är anmälda för sexualbrott mot barn.Detta innebär en inskränkning i den personligaintegriteten som jag dock tycker kan vara rimlig attgöra. Det kommer attlämnas ett förslag till mig . Efter deträknar jag med att regeringen tar ställning.Anf. 37 ():Fru talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret.Många föräldrar känner en oro över det somhänder barnen på dagis. De känner också att det ärviktigt med många män inom barnomsorgen. Jagtycker att det låter bra att vi kommer att få tillbakafrågan om hur vi skall kunna skydda barnen. Allatycker att det är viktigt att dessa barn och deras för-äldrar nu får stöd och att vi fortsättningsvis kan kännaoss trygga inom barnomsorgen.Anf. 38 Statsrådet ():Fru talman! Jag har ingen annan uppfattning änInger . Det är viktigt att vi gemensamt fördebatt om hur vi skall få en bra kvalitet i barnomsor-gen. Det handlar självfallet om att vi i första handskall se till att sådana helt oacceptabla brott som harbegåtts i aldrig får förekomma. Men dethandlar också om hur vi systematiskt kan arbeta föratt kunna höja kvaliteten i barnomsorgen och erbjudaen god pedagogisk stimulans och omsorg för allabarn.Antipersonella minorAnf. 39 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet i hans egenskap av biträdande utrikesministereller möjligen till i hans egenskapav försvarsminister. Det gäller den konferens omantipersonella minor som har avhållits i Oslo.Först vill jag gratulera regeringen, alla folkrörelseroch individer som har arbetat för att få fram ett inter-nationellt förbud mot landminor. Jag ser det som enoerhört stor framgång att 89 länder vill ingå ett sådantavtal. ser vi alla som är intresserade avfrågan bristerna, nämligen att som är värl-dens största stormakt inte vill vara med.Därför vill jag fråga statsrådet : Vadkommer ni i regeringen att göra för att driva på för attförmå och andra länder som inte ville skrivaunder avtalet att ställa sig bakom konventionen fram-över? Det fanns också med frågor som gällde min-röjning. Vad kommer regeringen att göra för att deländer som har producerat och exporterat minor skalltvingas att ta ett större ansvar för att ta hand om deminor som finns nedlagda i jorden?Anf. 40 Statsrådet ():Fru talman! Det är riktigt att det var en mycketviktig framgång som nåddes i och som sedanskall bekräftas i . Över hundra län-der har skrivit under detta avtal där man säger att maninom skall förbjuda all produktion och lagringav dessa extremt skadliga vapen som framför alltdrabbar barn och civila.Undantaget var framför allt . Jag finner inteatt det finns någon ursäkt för att töva i denna fråga,inte ens från supermakten . Dessa vapen skallbort. Det finns en kraftig världsopinion mot detta. Viskall tillsammans med de andra hundra länderna an-vända all vår kraft i våra bilaterala samtal internatio-nellt för att påverka till att undanröja detta gis-sel. Det är också andra länder - men inte så många,gudskelov, som tövar här. Det gäller bl.a. ett land ivår närhet.Anf. 41 ():Fru talman! Jag vill gärna veta hur tidsaspektenser ut. Hur tror att det dröjerinnan man kan få med och andra länder som intevill skriva på? Fanns det något tvingande avtal fördem som har producerat och exporterat minor att taansvar för minröjningen i världen?Anf. 42 Statsrådet ():Fru talman! Det går naturligtvis inte att säga hurlång tid det tar för en världsopinion att påverka en såstor makt som . Men trycket är stort också inomUSA, vill jag säga, från enskilda organisationer ochinom kongressen.Det finns inte i beslutet i en paragraf som sä-ger att de länder som har exporterat och produceratminor också skulle åläggas att hämta hem dem så attsäga, utan det blir som vanligt världssamfundet i stort.Under FN:s ledning satsar länder som ochandra mycket pengar på minröjning i länder somMoçambique, och , där vi harsvensk personal på marken. Vi utvecklar också mo-dern minröjningsteknologi från svensk sida.AmsterdamfördragetAnf. 43 ():Fru talman! Min fråga rör jobben, av vilka vi harför få i det här landet. Jag riktar frågan till statsminis-tern om EU:s insatser och det ingångna sys-selsättningsavtalet i Amsterdamfördraget. Det har jubeskrivits som en stor svensk framgång. Det vore jupositivt om EU kunde bidra till flera arbetstillfällen,bl.a. I detta sysselsättningsfördrag stårföljande: Länderna skall arbeta för en minskning avde indirekta lönekostnaderna, så att möjligheterna attfå en anställning ökas. På svenskt språk betyder detsänkta arbetsgivareavgifter.Eftersom statsministern nu nämner sysselsätt-ningsunionen som en stor svensk framgång, utgår jagfrån att regeringen är ivrig att genomföra det som ståri detta framgångsrika dokument. Jag vill därför fråga:När avser regeringen att genomföra en sänkning avarbetsgivareavgifterna, så att flera människor kanslippa vara arbetslösa och får ett jobb?Anf. 44 Statsminister ():Fru talman! Vi har redan gjort justeringar av ar-betsgivareavgifterna, som ju vet. Det hargällt de små företagen framför allt, successivt i dentakt som vi har haft statsfinansiellt utrymme. Vi avseratt fortsätta med det, men inte till priset att vi hamnari ett läge där underskotten börjar på att skena igen.Sedan förs det ju alltid en diskussion om detta harnågot slags dynamisk effekt på ekonomin eller inte,om en kraftig sänkning skulle resultera i att vi får inmånga nya på arbetsmarknaden som på så sätt betalarsin egen sänkning. Där är vi litet brända av tidigareerfarenheter från en annan stor reform, som AnneWibble säkert kommer ihåg. Så här går vi fram för-siktigt. Vi har vidtagit de här åtgärderna. Vi genom-förde en stor försöksverksamhet med ett generelltanställningsstöd vid nyanställningar och vi tog bortarbetsgivareavgiften. Erfarenheterna är minst sagtblandade.Anf. 45 ():Fru talman! Jag är väl medveten om att regeringenhar genomfört en liten, liten återställare av de skatte-ökningar på arbete som också har genomförts, så attnettoeffekten har blivit höjd skatt på arbete. Därföråterstår faktiskt min fråga . Det är ju såatt vi har för få arbeten i , och jag ärövertygad om att statsministern håller med om detta.Sysselsättningen sjunker tyvärr fortfarande, även omvi alla hoppas att det skall gå bättre framöver. När nudetta sysselsättningsfördrag beskrivs som en så storsvensk framgång, hade jag faktiskt trott och utgåttifrån att , inte ellernågon gång senare, skulle vara ivrig att genomföra deförslag som där finns beskrivna, vilka medverkar tillatt skapa fler arbeten, dvs. lägre skatt på arbete, lägrearbetsgivareavgifter, t.ex. betalt med minskat före-tagsstöd.Anf. 46 Statsminister ():Fru talman! Om det sista, de minskade företags-stöden, kan ju sägas att den genomgången har vi gjort.Jag ser väldigt små möjligheter att utnyttja den finan-sieringen för att sänka arbetsgivareavgifterna. Därligger exempelvis en ganska stor pott, om på förslag, som är ren bo-stadspolitik.Detta är en diskussion som vi gärna deltar i. Vi lå-ser oss inte, men vi vill också påpeka att sysselsätt-ningskapitlet och fördraget är något vidare än baradenna frågeställning. Där finns också satsningar påeuropeiska byggprojekt inom infrastrukturområdet,och jag såg att EUB nu engagerar sig kraftigt inomdenna sektor. Där finns också, vilket vi är glada för,en stark orientering mot kompetensutveckling ochkompetenshöjning. Så jag tror nog att man, om mantittar på hela kapitlet, får en bild som spänner överfler politikområden. Där lever vi mer än väl upp tillvad som kan och bör göras. På det här området är viinte avvisande men litet försiktiga, därför att vi ärbrända av litet tidigare erfarenheter som har kostatvåldsamt mycket pengar men gett väldigt litet tillbaka.Anf. 47 ():Fru talman! Det står förvisso många ting i syssel-sättningskapitlet. Bl.a. står det en annan sak somstatsministern nu inte nämnde något om, nämligenbehov av övergripande strukturella reformer för attskapa bättre incitament för företagande för att skapaarbetstillfällen. Det var ju symtomatiskt att statsminis-tern inte heller kom ihåg detta inslag i sysselsätt-ningskapitlet.Jag är mycket bekymrad över statsministern svar,därför att jag tolkar det så att han inte nu har någonavsikt att genomföra en sänkning av skatten på arbete,betald med minskade utgifter, t.ex. företagsstöd, föratt flera människor skall få ett arbete och kunna levapå sin arbetsinkomst. Jag beklagar djupt denna in-ställning. Vi i har motsatt uppfattning ochmenar att det är bråttom att få fram nya arbetstillfällenoch att vi i verkligen bör anstränga oss föratt snabbt skapa bättre förutsättningar. Jag beklagaratt Socialdemokraterna har en annan uppfattning.Anf. 48 Statsminister ():Fru talman! Jag har i svaret ansträngt mig att varavänlig mot . Men eftersom hon på dethär viset väljer att gå till attack och angripa regering-en för att inte förstå sig på strukturella reformer,måste jag bara stillsamt erinra om den strukturellareform som representeras av halverade räntor, nyföre-tagande i stället för 50 000 konkurser, borttagen in-flation, växande antal jobb i privat sektor, balans ioffentliga finanser, återvunnet internationellt förtro-ende, rekord i industriinvesteringar och reallöneök-ningar. , detta är strukturella reformer.Tänk om ni på något sätt hade fått bidra till detta, såmycket bättre skulle ha blivit då.Anf. 49 ():Fru talman! Jag vill bara konstatera att det är väl-digt bra för , helt nödvändigt för , attSocialdemokraterna nu har insett vikten av sundaoffentliga finanser. Jag instämmer i det som MatsOdell sade tidigare, att det hade varit bättre om maninte först i opposition hade bedrivit en väldigt oan-svarig politik.Anf. 50 Statsminister ():Fru talman! Detta var den tidigare finansministernsom klagade på den gamla oppositionen. Hade honsjälv ingenting att säga till om och inget ansvar? Slogaldrig den tanken och när nikörde landet i botten?Anf. 51 ():Fru talman! Jag tänkte koppla på om Amsterdamfördraget. Det är ju , kanske årets största politiska händelse, somhar föreslagits och som jag tycker är viktigtatt vi diskuterar här i kammaren.Till min glädje noterade jag att justpå socialdemokratiska kongressen sadeatt EU måste reduceras till det som oundgängligenkräver överstatlighet. Han slog fast att EU bör kon-centrera sitt arbete på att stärka de nationella demo-kratiernas kraft och förmåga. Om menar allvar i denna fråga, tror jag att hanhar ett stort stöd från en majoritet av befolkningen iSverige.Hur skall detta visa sig också i konkreta beslut?Hur kan stödja Amsterdamfördraget,som innebär mer överstatlighet och en försvagning avde nationella parlamenten?Anf. 52 TALMANNEN:Jag konstaterar att detta inte var någon följdfrågatill . Statsministern får ordet för att sva-ra, men sedan går vi vidare till nya frågor. Man fårinte missbruka det här institutet.Anf. 53 Statsminister ():Fru talman! Även om det kommer i fel ordning såtar upp en viktig fråga, en fråga somjag gärna uppehåller mig vid. Det finns starka kraftersom drar mot mer av överstatlighet i . Jag trorinte att det är bra för EU:s utveckling. Det överstatli-ga i Europasamarbetet bör användas för att stärka denationella parlamentens roll. I fråga om det som viinte klarar av här i - exempelvis på miljöom-rådet - har vi en sådan saklig uppgift. Det skall visamarbeta omkring. Då ser människor att politikenfaktiskt har en räckvidd och att vi kan åstadkommaresultat. Därmed stärks också de nationella parlamen-tens roll och status. Det är så jag resonerar. Om detfinns tendenser, stämningar, att dra bort uppgifter frånden här församlingen och lägga dem i , sådantsom vi faktiskt löser bättre själva, så kommer jagstenhårt att arbeta emot detta. Jag upplever inte attAmsterdamfördraget drar åt det hållet. Där har jag enannan mening än . Men det är bra omvi får den här debatten. Det är en långsiktigt oerhörtviktig fråga för och för svensk samhällsde-batt. Det är det också, tror jag, för andra länder iEuropa. Det är inte bara vi som bör debattera det här.Förbättring av statistikenAnf. 54 ():Fru talman! Jag läste en intressantrapport av professor . Hon hade lämnaten redovisning av arbetsmarknaden. Hon hade hittaten stor grupp, av arbetskraften, som såatt säga fanns i ett svart hål. Det gick inte att tala omvar de befann sig, vad de gjorde utanför arbetsmark-naden. Det var äldre och det var många unga. Honpekar på att det är svårt att planera åtgärder när vi haren växande grupp som vi definierar som övriga istatistiken. Det är svårt att planera korrekta åtgärder.När man sedan, fru talman, tittar i statistiken påandra områden - det gäller den fysiska planeringen,skolan osv. - ser man att det alltid finns en övrig-grupp som växer. Jag tänkte fråga inrikesministernhur han tänker förhålla sig till den här typen av frågor.Är han beredd att göra likadant som man har gjort påarbetsmarknadens område och börja utreda det här?Den även inom AMS sektor i all statistik förekom-mande övriggruppen växer också där. Hur tänker hanförhålla sig för att få litet ordning på det här, för att sevad som döljer sig bakom det och för att därigenomkunna ha en bättre planering av den egna verksamhe-ten?Anf. 55 Inrikesminister ():Fru talman! Jag förstår uppriktigt sagt inte frågan.Inom det område som jag ansvarar för, den kommuna-la sektorn, växer ju inte övriggruppen. Där stoppar vinu uppsägningar. Vi gör det också möjligt för flermänniskor att komma in inom vård, omsorg och sko-la. Om vill precisera sin fråga så kan-ske jag kan ge ett bättre svar.Anf. 56 ():Fru talman! Jag skall försöka. Vad jag beskrev varen situation som gällde på arbetsmarknadens område.Eftersom inrikesministern inte är ansvarig för detområdet var det inte det jag menade. I den statistiksom gäller på arbetsmarknaden växer övriggruppen.Om jag ser på den statistik som är tillämplig för inri-kesministerns verksamhetsområde - som gäller justkommuner, människors boende, människors förflytt-ning mellan olika orter osv. - så växer också därbegreppet övriga. Vi har försökt att i statistiken varaså finmaskiga som möjligt, men verkar det som omdetta inte går att åstadkomma. Vi har en stor övrigsek-tor. Jag undrar hur inrikesministern inom sitt verk-samhetsområde - jag talar alltså inte om de anställda ikommunerna - tänker bena i begreppet övriga somförekommer i hans statistik så att vi får en bättre fy-sisk planering, en bättre grund för att hantera de frå-gor som han är ansvarig för. Jag hoppas att frågan varklar nu.Anf. 57 Inrikesminister ():Fru talman! Det är ju många frågor som går in idet här. Det är regionalpolitiken, arbetsmarknadspoli-tiken och politiken för offentlig sektor. Vi har ocksånaturligtvis integrationspolitiken, som statsrådet är ansvarig för. Det är klart att de tendensersom här nämner finns på alla dessaområden. Det är oerhört viktigt att vi analyserar dethär ordentligt och ser vad det beror på. Det är ocksåviktigt att vi på olika områden försöker vidta de åt-gärder som behövs för att denna grupp inte skall växaytterligare. Jag ser dock inte att det här är något störreproblem just i dag.JävsförhållandenAnf. 58 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet . Jag tycker att det är väldigt viktigt att vibelyser slutna maktstrukturer, icke-demokratiskasådana, men sådana som ändå har koppling till före-ningslivet. Det gäller t.ex. ordenssällskap. Jag hartidigare försökt att ta upp den här frågan utan någonstörre framgång. Jag tycker dock att problemet finnskvar inom rättsväsendets organisation, och inte minstinom domstolsvärlden. Det visar ett nu aktuellt fall iÖstersund. Sedan är ofta journalisterna, som skallbevaka de här frågorna, i sin tur också medlemmar isamma ordenssällskap. undrar jag med anledningav det som har hänt och det vi har sett tidigare inomrättsväsendet, alltså att man kanske inte alltid är såduktig att belysa jävsfrågor, om ministern har tänkt attsprida kunskap om eller på något annat sätt belysadessa maktstrukturer. finns de inte undersöktanågonstans i litteraturen. Det finns inget material överhuvud taget om det här problemet.Anf. 59 Justitieminister ():Fru talman! När det gäller ordenssällskap och lik-nande, jag antar att det är det syftar på,känner jag inte till i vilken utsträckning forskning ochutredningar har ägnat sig åt att kartlägga den typen avorganisationer. Men jag vet att det i vart fall medjämna mellanrum har varit en hel del debatt i mass-medier. Då har man både granskat och diskuteratdenna typ av organisationer. Det där är något som hörtill vad människor gör i sitt civila liv, sitt privata liv.Det är bra att man debatterar det eftersom det ofta haranknytning till historia och företeelser som behöverdiskuteras i ett demokratiskt samhälle.Men den fråga som jag egentligen borde svara pågällde väl hur detta skall ses i anknytning till rättsvä-sendets uppgifter och risken för att t.ex. en domarehamnar i jävssituation. Det är naturligtvis oerhörtviktigt att i första hand de som själva uppbär de härämbetena, t.ex. åklagare och domare, är mycket nog-granna med att överväga om det finns någon anknyt-ning i deras personliga liv eller på annat sätt som göratt de inte är lämpliga att i ett visst enskilt fall utövaämbetet. Det är ju det jävsreglerna handlar om. Dethänger väldigt mycket på omdömet hos dem som haratt tillämpa detta att göra det på rätt sätt. Därutöverhar vi JK och ombudsman som har tilluppgift att bl.a. granska sådana här saker så att ingaotillbörligheter förekommer.Anf. 60 ():Fru talman! Så här står det i förskrifter:Du skall vara till nytta för dina kamrater på sammasätt som du kan förvänta dig att ha nytta av dem. Dettyder ju på att organisationen i sig inte är opartisk.Ofta är det så att den som skall granska denna opar-tiskhet också är med i samma ordenssällskap. Dåförekommer ingen granskning värd namnet. Jag me-nar att den granskning som självfallet borde ske au-tomatiskt inte sker i den utsträckning som den bordegöra. Det visar det här fallet i . Den somskall granska det här och ta ställning till det är med isamma ordenssällskap som de han skall granska. Jagtycker att det behövs en belysning frånministerns sida i den här frågan.Transport av farligt godsAnf. 61 ():Fru talman! Jag har en fråga till försvarsministern.Vi hade en olycka i . Det var entågurspårning. Det visar hur viktigt det är med bered-skapshänsyn i all samhällsplanering. gick det härväl, vilket bl.a. visar att vi har mycket god kompetensnär det gäller räddningsinsatser i vårt land. Men omolyckan hade inträffat i tätbebyggt område, hade dennaturligtvis fått helt andra dimensioner. disku-terade vi här i kammaren beredskap mot svåra på-frestningar. Då ansåg att vi måste ha tydligakrav vad gäller säkerhet och uthållighet i fråga omalla verksamheter som skapar risker.Jag vill ta upp en sak som behandlades, och sominte är avgjord, där vi har olika bedömningar. Detgäller begreppet skyddsavstånd, alltså avståndet mel-lan ett riskobjekt och en annan anläggning som intehar med risken att göra. Jag vill fråga försvarsminis-tern: Vad har hänt när det gäller bedöm-ningarna av skyddsavstånd i den här förebyggandeverksamheten?Anf. 62 Försvarsminister ():Fru talman! Efter det att propositionen har be-handlats av har regeringen gett myndighe-terna ett knappt tiotal uppdrag för att belysa de fråge-ställningar som fanns med. Jag kan inte svara på omdet som frågar om finns uttalat med inågra av uppdragen, men jag utgår från att så är fallet.Anf. 63 ():Fru talman! fick vi en propositions-förteckning från regeringen, och jag saknar där alla dekrav som vi bör ha när det gäller transporter av farligtgods. Bl.a. har EU nu ett direktiv när det gäller säker-hetsrådgivare. Jag undrar om det i regeringens förslagfinns med t.ex. att vi skall utse säkerhetsansvarigasom kan följa transporterna och som känner till allabestämmelser när det gäller farligt gods?Anf. 64 Försvarsminister ():Fru talman! Den frågan behandlas också i ett av deuppdrag som vi har genomfört. kommerregeringen att avlämna en skrivelse till somheter Totalförsvar i förnyelse. Där kommer det attfinnas en aktuell redogörelse för hur regeringen arbe-tar och följer upp propositionen och riksdagsbeslutetom svåra påfrestningar på samhället i fred.Anf.