prot · GL0949 · 1997-12-17 00:00:00 — Det kostar litet men ger många arbetstillfällen.Dessutom har kooperationen så mycket annat som ärpositivt, gemenskapen och samarbetet för ett gemen-samt mål. Den innehåller en demokratiprocess som ärunik.Herr talman! Jag har en speciell tilltro till kvinnoroch vill därför gå in på mina motioner i ämnet Detgäller resurscentra för kvinnor i varje län, det gällerforskning om kvinnors företagande likaväl som upp-byggnaden av nätverksbanker.I förra debatten avklarades resurscentra, men detkonstiga är att det ligger under Näringsdepartementet.Detta nätverk kommer i kläm mellan departementen.Jag anser att tills vidare kan Nationellt resurscentrumligga under , t.o.m. , men med enfristående placering direkt under generaldirektören.Nationellt resurscentrum bör ha en fristående ställ-ning.För många människor, speciellt kvinnor, är möj-ligheten till anställning på hemorten begränsad. Fördessa är ett alternativ till försörjning att starta egetföretag på hel- eller deltid. Detta kräver kompetensinom företagande, dvs. förmåga att klara en situation,att handla och att se framåt. Många hejdar sig både pågrund av att de tycker att de saknar denna kompetenseller för att det inte är vanligt att starta företag. Härbehövs en attitydförändring.Ett sätt att utveckla företagarkompetens har prö-vats i . En grupp kvinnorsom ville starta eller driva företag i , Malungoch i fjällvärld gick samman i tregrupper om vardera fem personer. Dessa kvinnor ficklåna ur en pott på per grupp upp till50 per person till låg ränta. skalllånet vara återbetalt. Gruppen beslutar demokratisktvilken affärsidé som först bör satsas på. Där utsättsidén för hård prövning.Detta sätt att erbjuda finansiering har visat sigfungera mycket väl för målgruppen, som ofta harsvårt att erbjuda säkerhet för traditionella lån. Pålandsbygden är det vanligt att familjen lever i man-nens fädernegård som man ogärna pantsätter. Någonannan säkerhet finns sällan.Det som gör modellen unik är den helhetssyn medkoppling mellan finansiering, rådgivning och utbild-ning som erbjuds, där finansieringen endast är enmindre del. Nätverksbanken erbjuder också stöd iföretagande genom ett bra nätverk i gruppen samtstöd från projektledaren som finns med i bakgrundensom och för att förmedla kunskaper och kon-takter.Dessutom erbjuds utbildning i personlig utveck-ling samt företagarkunskap, som enskilt anpassadbokföring, marknadsföring m.m. Ett elektronisktdatanät för att underlätta kommunikationerna mellande deltagare som har dator och som vill utnyttja dennya tekniken finns också.Det är som utbildar projektledare, anord-nar erfarenhetsutbyte regelbundet samt ställer låne-kapital till förfogande.Projektdeltagarna väljs ut bland etablerade ensam-företagare med utvecklingsidéer, nyföretagare medstarta-eget-stöd och anställda med utvecklingsidéersom beviljats tjänstledigt. Varje grupp om fem bestårav personer med liknande bakgrund och värderingar.Grupperna består av enbart kvinnor eller blandadegrupper efter beslut av lokal gruppledare i samrådmed NUTEK.I vänder man sig till arbetslösa men ocksåtill invandrare, vilket är särskilt intressant och harblivit väldigt efterfrågat. Det är ett sätt att ta till varaden kompetens som i annat fall föröds och bistå medhjälp till självhjälp.Hela idén passar mycket bra in i ett ekologiskt ochsocialt hållbart samhälle, eftersom människors krea-tivitet och anlag får chans att slå ut i full blom samti-digt som pengarna som lånas går runt i ett evigtkretslopp.Baserat på de lovande erfarenheter som gjorts frånförsöksverksamheten med nätverksbank i ärdet önskvärt att pröva arbetsformen i större skala överhela för att samla ytterligare erfarenheter frånverksamheter med olika karaktär.För att kunna fortsätta med detta behövs ett för-nyat uppdrag och viss finansiering för ytterligare treår. Det ligger även en ansökan om 4 miljoner kronorper år för fortsatt forskning om kvinnor och företag,vilket vi helhjärtat stöder.Herr talman! de gröna anslår 40 mil-joner kronor utöver regeringen till småföretagsut-veckling för att bl.a. stimulera och sprida nätverks-banker till övriga landet. Vi vet att denna form harvisat sig mycket bärkraftig på grund av sin konstruk-tion med den sociala och ekonomiska dimensionenintimt sammanvävd, och vi skulle vilja se en raskareutvecklingstakt. Vi anser att för treår är en rimlig summa och föreslår att åtminstone sexprojektledare med lika många grupper om fem skallkunna börja , vilket innebär att 4 miljoner kronoravsätts för detta ändamål.Varför stöder inte socialdemokraterna denna formav företagande? I gick spetsen för dessa nätverksbanker. Det är ett mycketbilligt och effektivt sätt att minska arbetslösheten ochbygga upp självtilliten. Det hindrar kvinnor och derasfamiljer från att lämna glesbygden. I stället utvecklarde bygden.Herr talman! I detta betänkande finns allt mellanhimmel och jord. Jag tänker på rymdbas alfa ochmaringeologi. Vi vill som tidigare dra ned anslaget tillrymdbasen. har ingen yrkat bifall tillanslag till SGU och den maringeologiska kartlägg-ningen, men det beror inte på att det skulle saknasbehov. På SGU har många anställda, 29 personer, fåttgå, och frågan är hur man löser sina åtaganden. Mil-jöpartiet följer utvecklingen på SGU och ämnar åter-komma om den maringeologiska fartyget dras in ellerkartläggningen skjuts för mycket på framtiden.Vad rymden anbelangar, så har vi protesterat motsatsningar på rymdbas alfa med bemannade utposter.Detta år tillkom ännu ett mycket uppmärksammatprojekt. På försommarenoch försökte jag väcka ministernsintresse för att avstyra denna affär. Alla som vet någotom , vet att högljudda protester hör-des från , , speciellt , m.fl. län-der. I var det relativt tyst. Vad gör så märkvärdigt?Det allvarliga är att ombord finns närmare 33 kgplutonium, en större mängd plutonium än vad någon-sin skickats ut i rymden förut. Plutoniet är till för attdriva sondens elektriska apparatur, som motsvararcirka sex stycken glödlampor, under färden.Cassini saknar tillräcklig drivkraft att ta sig direkttill , därför skall den runda två gånger.Sedan dras den tillbaka, praktiskt taget direkt motjorden, som den passerar vid ett avstånd av knappa500 km. Detta väntas inträffa . Omsonden misslyckas med att tränga genom atmosfärenkan plutonium spridas över jorden. Ju högre upp irymden som olyckan inträffar, desto större delar avjorden kan bli smittade.Att genomförs enligt gällandeinternationella regler, som varit med om attutarbeta och godkänna, och att det därför inte skullefinnas någon anledning att protestera mot projektetkan vi i inte acceptera. Att Cassiniprojek-tet genomförs inom godkända avtal mildrar inte denkatastrof som skulle vara ett faktum, om något gårsnett vid uppskjutningen.FN:s resolution om principer för an-vändning av kärnkraft i rymden har som syfte attminimera spridningen av radioaktivt material i rym-den. En strikt tolkning av detta innebär naturligtvis attinga ytterligare kärnkraftsdrivna rymdfarkoster skallanvändas.Det finns ingen egentlig brådska med att utforskarymden. Att först utveckla alternativa energikällor ären avsevärt mycket mer angelägen uppgift. EnligtNASA:s är man också pågod väg att framställa fotovoltaiska celler som skulleklara Cassinisondens behov.Som sagt är ett av de länder som står bak-om . Därför hävdar vi att det endarimliga är att tar sitt ansvar och drar undansitt stöd, med förhoppning att avbrytstill dess att andra energikällor kan användas. Det ärbara fråga om en början av en serie av uppskjutning-ar. "Man äventyrar allmänhetens hälsa och liv ochtalar inte om riskerna", har , tidigare sä-kerhets- och beredskapsansvarig vid sagt.Herr talman! Regeringens deklaration om ettekologiskt hållbart samhälle klingar falskt när manbetänker handlande. I sommarhar EKN givit garantier till Kvaerner Energy ochABB för byggande av turbiner respektive generatoreri världens största dammbygge. Det är ett mastodont-bygge som innebär att 1,8 miljoner människor måsteflytta - ett bygge där man utnyttjar arbetare till svält-löner och där ingreppen i miljön är ofattbara.Miljöpartiet de gröna har ställt ett flertal frågorom moralen i dessa affärer. Vilken hänsyn har tagitstill miljö och människor? Vi anser att borde uppfylla målsättningom ett ekologiskt hållbart samhälle, vilket EKN de-finitivt inte gör . EKN:s riktlinjer borde anpassastill intentioner om ett ekologiskthållbart samhälle genom miljöprövning hos EKN.USA har ett system sominnebär att man vid garantigivning granskar vissastörre projekt ur miljösynpunkt, bl.a. vattenkraftspro-jekt. har dock ingen ansökan avslagits avmiljöskäl, säger handelsminister . Denamerikanska Eximbank har emellertid vad gällerThree inte beviljat någon garanti,eftersom man inte erhållit tillräcklig information ommiljökonsekvenser.Miljöpartiet de gröna frågar sig var den hållbaraekologiska utvecklingen finns i detta engagemang.Herr talman! Jag läser i medierna att Folkpartietprotesterar mot att ,, valt tio män och ingen kvinna till nya ledamöter.- Valet är en stor besvikelse. Det finns flera kvin-nor som är väl meriterade. Detta säger , och jag instämmer till fullo med henne. Det ärpå tiden att IVA blir up-to-date, satsar på en hållbarekologisk utveckling och på kvinnor samt tänkerholistiskt och agerar därefter. Så länge detta inte blivitverklighet fortsätter att yrka på neddrag-ning av halva anslaget till IVA. Vår kritik mot IVAhar funnits länge, ända sedan slutet av 80-talet.Herr talman! Må kvinnorepresentationen i riksdagoch regering ge utslag både i näringslivet och påforskningsområdet. Med detta yrkar jag bifall tillreservation 1.Anf. 206 ():Herr talman! har faktisktägnat huvuddelen av sin debatt åt arbetslöshetspoliti-ken, dvs. åt hur vi skall klara försörjningen för demsom är utan arbete och hur vi skall kunna hjälpamänniskor att bli väl rustade att kunna ta arbeten somfinns eller kommer att finnas i framtiden.På något sätt känns det symtomatiskt att vi förstdiskuterar baksidan av en misslyckad ekonomiskpolitik och en misslyckad näringspolitik innan vidiskuterar hur den politik som förmår att skapa detklimat som gör att riktiga jobb kommer till skall se ut.I stället för att koncentrera krafterna på att skapa godagenerella betingelser för företagen tar olikamodeller för att minska sysselsättningen överhanden iden politiska diskussionen. Detta är naturligtvis ut-omordentligt beklagligt.Vi har en arbetslöshet som är förskräckande.Jag tror att vi alla är överens om att arbetslösheten ärdet största hotet mot en god fördelningspolitik. Vimåste komma till rätta med arbetslösheten för att få enväxande ekonomi. Detta är i sin tur nödvändigt för attvi skall klara framtidens utmaningar när det gällerfinansieringen av skola, vård, omsorg och t.ex. ange-lägna miljösatsningar.Det är också viktigt att i det här sammanhangetdiskutera sysselsättning kontra arbetslöshet. Rege-ringen lade ju fram förslag om attriksdagen skulle ha som målsättning att halvera denöppna arbetslösheten. Några partier motsatte sig dettaoch menade att målsättningen i stället borde vara atthalvera den totala arbetslösheten. De farhågor som vidå lyfte fram har besannats i så måtto att regeringenägnar väldigt mycken tid, kraft och omsorg åt attföreslå åtgärder som minskar arbetskraften i stället föratt minska arbetslösheten.Vi ser detta i statistiken, och det är en baksida somvi har ägnat mycket tid åt att diskutera. Denstora bristen är dock att vi ägnar för litet tid åt attdiskutera vilket klimat som fordras för att få till ståndfler nya och växande företag.När vi diskuterar näringspolitikens utformning villjag utgå från den enkla frågan: Hur går det till när nyaarbetstillfällen skapas? Vad är det som gör att nyajobb kommer till? Mitt enkla svar på den frågan är attnya jobb kommer till när enskilda människor finnerdet vara mödan värt att starta en ny verksamhet elleratt utveckla en befintlig verksamhet.Om vi ansluter oss till detta svar gäller det att vifrån politiskt håll funderar på hur vi sänker trösklar,hur vi eliminerar de hinder som står i vägen förde människor som kanske har en god idé eller en bratanke som skulle kunna utvecklas till något nytt ellerväxande som ger människor arbete. Det är där somjag tror att regeringen har sina stora problem.Svaren på de här frågorna är politiskt obekvämaför socialdemokraterna. De rimmar inte särdeles välmed de besked som man gav väljarna inför valet1994, när man lovade att riva upp många av de refor-mer som den förra regeringen införde i syfte att under-lätta tillkomsten av nya jobb.Arbetslösheten är självfallet inte ödesbestämd,som man ibland framställer det i debatten. Resultatetär naturligtvis beroende av svenska yrkesarbetaresoch företagsledares skicklighet men också av denpolitik som förs. En riktig politik ger förutsättningarför fler jobb. Rätt politik ger ett klimat för kreativitet,för innovationer och för nya och växande företag.Det handlar mycket om attityder till företagande.Det handlar om stabila spelregler. Vi kan självfalletinte ha skatteregler som missgynnar investeringar iföretag i förhållande till riskfritt sparande.Vi måste satsa mer på utbildning. Vi kristdemo-krater föreslår införande av utbildningskonto ochlärlingssystem, som vi tror är verksamma medel föratt öka kunnandet och göra människor bättre anpassa-de till att ta jobb i den internationella konkurrens somvi har.De konstiga regler som t.ex. finns för förtidamomsinbetalningar måste naturligtvis bort. Sparandetmåste gynnas på ett annat sätt, och vi måste -som flera tidigare talare varit inne på - genomföra enregelrätt klappjakt på onödiga regler och onödigtuppgiftslämnande. Dessutom, herr talman, måste denprivata tjänstesektorn öppnas.Vi har diskuterat detta och underlång tid i . Regeringen har å sin sida talatom detta och tillsatt en utredning, som blev färdig imars. Jag tänker på utredning, varsslutsatser jag inte delar. Där fanns dock en hel del brafaktamaterial. Man visar bl.a. att det i ,, , , osv. är ensjälvklarhet med en nettobeskattning inom den privatatjänstesektorn, medan det i inte händer nå-gonting.För sedan uttalade statsministern i en inter-vju i att det vore idiotiskt att inteinse att framtidens arbetstillfällen kommer inomtjänstesektorn. Men varför vill socialdemokraterna dåinte skapa förutsättningar för att de nya jobben skallkunna växa fram inom tjänstesektorn?Mona var som statsråd oerhörtkritisk till tankar om att öppna tjänstesektorn. Hon hartydligen ändrat inställning totalt. häcklar honfriskt dem som med uttryck som pigor vill undvikadebatten om den privata tjänstesektorn. är det förhenne en självklarhet att man också i skallkunna till en rimlig kostnad anställa någon i hushålleten eller annan timme till en överkomlig kostnad.När skall socialdemokraterna lämna den otidsenli-ga hållning som de har i och som inte är den-samma som den i vår omvärld? Här finns många nyajobb. Det finns många människor som har ont om tidmen som har pengar. Det finns andra människor somhar gott om tid men väldigt litet pengar. Det borde gåatt sammanföra dem och få en lösning genom nyajobb inom tjänstesektorn.I det betänkande som vi nu diskuterar har vi krist-demokrater valt att inte reservera oss. Det beror påden budgetprocess har. Vi har förlorat i denförsta omgången när det gäller storleken på ramen förutgiftsområde 24. Eftersom vårt förslag är en helhet ärdet inte meningsfullt att delta i beslut om fördelningeninom den ram som majoriteten tyvärr röstat fram.Jag vill ändå ta av kammarens tidför att påminna ledamöterna om de förslag som vikristdemokrater har lagt fram och som vi är övertyga-de om hade bidragit till just det klimat som fordras föratt få till stånd ett växande näringsliv och därmed nyajobb. Många andra förslag ligger inom andra utskottsberedningsområden: inom skatteutskottets, inom ar-betsmarknadsutskottets, inom finansutskottets, osv.Vi har föreslagit att skulle få 20 miljonerkronor ytterligare för s.k. såddfinansiering. Såddfi-nansiering är ett exempel på en mycket lyckad statliginsats där inte marknaden förmår att fungera som denbrygga som är nödvändig för att få till stånd etable-ring av nya produkter. Där har regeringen varit kall-sinnig till propåer om mer resurser trots attNUTEK kan visa på ett fantastiskt record i den delen,dvs. mycket fina effekter av de medel som det hittillshar disponerat.Vi har också från kristdemokratiskt håll föreslagitmer medel för konkurrensforskning eftersom vi troratt det spelar en väldigt viktig roll för att hålla nerepriser och få marknaden att fungera.Vi har föreslagit ytterligare medel till tekniskforskning och utveckling, närmare bestämt 90 miljo-ner kronor, efter det att vi sett att regeringen förra åretdrog ned rejält på det anslaget. Det var en neddrag-ning med för innevarande år.Regeringen föreslår nu en besparing, som riksdagenom sannolikt kommer att beslut om, medytterligare 110 miljoner.Här hade regeringen tänkt sig att återvinna en delav de resurserna genom att ändra löntagarfondsmed-lens placering i stiftelserna för att kunna ta dem ianspråk. Men det har visat sig att det inte har skett iden utsträckning som regeringen hade tänkt sig dåman skrev att det skulle ske till en huvud-del, dvs. att besparingen skulle kunna kompenserasgenom stiftelsemedel. Det har visat sig vara fel. Där-för är vi mycket förvånade och oroade över det för-slag som regeringen har lagt fram.Vi har också velat ge mer pengar till STATT ochinföra ett nytt anslag inom området för tjänstesektorn,vilket jag har talat en del om tidigare här i kammaren.Jag har alltså inget konkret yrkande. Kristdemo-kraternas hållning framgår av ett särskilt yttrande somär fogat till betänkandet.Anf. 207 ():Herr talman! Låt mig börja med att yrka bifall tillnäringsutskottets betänkande nr 1 som handlar omutgiftsområde nr 24.Jag vill inleda mitt anförande med att säga att jagtror på svenskt näringsliv och en positiv utveckling.Det gör jag bl.a. därför att antalet nya företag har ökatoch antalet konkurser minskar. 1993/94 startade19 310 nya företag, 1996 var siffran 27 900. Siffrornaär exklusive företag med iomsättning. har antalet kon-kurser minskat från 18 734 till 11 315. Det här är ingasiffror som jag och socialdemokraterna har hittat på.Siffrorna är hämtade från SCB. Det tycker jag ärpositivt, och det vill jag glädjas åt. Jag vill inte kalladet för lågtillväxtträsk, ett uttryck som bl.a. användeshär i debatten tidigare.Låt mig också säga att näringspolitik är betydligtmer än vad som ryms inom det aktuella utgiftsområdesom vi nu behandlar. Det är dock viktigt att vi har enhelhetssyn över näringslivets utveckling, att vi skaparförutsättningar, kreativitet och tillvaratar goda idéerför en tillväxt i och för att bekämpa arbets-lösheten. Inte minst gäller detta små företag och före-tag som kan och vill växa. Jag välkomnar därför Små-företagardelegationens rapport som avläm-nats. Jag är övertygad om att de synpunkter som därframkommit noga kommer att studeras av regeringen.Jag tror också - herr talman - att viljan att drivaen bra näringspolitik präglar samtliga partier. Där-emot är det nog så att vi inte alltid är överens omreceptet för att så skall kunna ske, vilket detta ut-skottsbetänkande också vittnar om. Det är Socialde-mokraterna och som har en gemensam budgetmedan de andra partierna är delade rakt igenom.När jag hör de borgerliga företrädarna kan jag inteförstå det jämmer och elände som beskrivs när detgäller socialdemokraternas sätt att driva näringspoli-tik, bl.a. med utgångspunkt från det jag nämnt i mininledning. Den strategi som vi vill betona och in-stämma i, och som tydligt står i majoritetens text ibetänkandet, är att det skall finnas kunniga och väl-utbildade människor. Därför genomför vi socialde-mokrater stora utbildningsinsatser, vilket vi natur-ligtvis driver via utbildningsutskottet. Det vi social-demokrater vill jobba för är ett gott företagsklimatoch en omställning till ekologisk hållbarhet - för detstärker och svenskt näringsliv, bidrar tillsysselsättningen ökar och därmed en välfärd för alla.De allmänna förutsättningarna för företagandet iSverige är goda. Det beror bl.a. på att räntan harsjunkit, inflationstakten har växlats ned och att skattenför företagen är låg. Företagsbeskattningen är denlägsta näst i hela OECD-området. Man skalldock inte sticka under stol med att det kan finnasproblem, framför allt för de enskilda små företagarna.En första förutsättning för ett bra företagsklimat ärdock att vi har en fungerande och stabil ekonomi somkan hålla inflationstakten och räntorna nere.I vårpropositionen och budgetpropositionen harolika åtgärder föreslagits för att förbättra företagskli-matet, t.ex. ökade medel för kooperativt företagandeoch kvinnors företagande, förkortning av arbetsgivar-perioden i sjukförsäkringen och nya utbildningssats-ningar, och beslutet om att det skall bli enklare att fåF-skattsedel har fattats här i kammaren.Herr talman! Blickar vi tillbaka ser vi att regering-en sedan tillträdet genomfört en rad åtgärder,utöver dem som jag nu redan nämnt, för att stimuleratillväxten.De omfattande utbildningssatsningarna och kun-skapslyftet skall naturligtvis ses som ett viktigt led iatt stärka konkurrensen i näringslivet. Men föränd-ringar i ägarbeskattningen i mindre, onoterade, före-tag har också genomförts, liksom kvittningsrätten.1 miljard kronor har avsatts för småföretagarut-veckling. Ökad teknikspridning och ökat samarbetemed högskolorna är av nödvändighet. Regioner därhögskolor finns betyder mycket för små och medel-stora företag. Det samarbetet utvecklas successivt.Inrättandet av industriella utvecklingscentrer, IUC, pånio platser i landet är också ett steg i rätt riktning.Detta sker i syfte att stimulera utvecklingen och skapanya jobb, och då framför allt i små och medelstoraföretag.Vi har satsat på ett program fören omställning till en hållbar utveckling med inrikt-ning på aktiv miljöpolitik. Särskilda Östersjösatsning-ar liksom vidgade resurser för att sam-ordna och utveckla regionala insatser har också på-börjats. Nya metoder och arbetsformer omprövassuccessivt och utvecklas just för att skapatillväxt, herr talman.10 miljarder kronor är avsatta i den . Det är pengar som skall se till att det långsik-tigt finns riskvilligt kapital för små och medelstoraföretag. Den har kommit i gång påett mycket bra sätt. Därmed inte sagt att den löser allaproblem med investeringar etc. Men den är ett syn-nerligen gott tillskott.Näringspolitiken har inriktats på framför allt desmå och medelstora företagen, där det finns mångagoda erfarenheter och ideer som kan förverkligas ochutvecklas. Ingenting är så bra att det inte kan bli bätt-re!Det är inte det jämmer och elände som här harframtonat från framför allt . Det är fram-tidstro, skapande av förutsättningar och förmågan attse nya möjligheter som vi socialdemokrater vill drivavidare. Vi måste få ett erkännande av att vi faktiskthar ett bra företagsklimat i som skall varautvecklande också . Detta måste vara detbudskap vi skall föra fram.Moderaterna envisas med sina skattesänkningaroch skriver i sitt yttrande att man måste sänka"skadliga skatter". Det handlar om tre saker för mode-raternas del: om skatter, om arbetsrätt och om regel-system. Det lär vi väl komma att diskutera vidare.Men det är farligt att skapa myter som inte är verklig-het, pratar gärna om flexibilitet ochflexibla lösningar. De sträcker sig dock inte särskiltlångt, utan bara till att privata lösningar enligt derassynsätt alltid är bäst. Kooperativa företagslösningartror de inte på. Dem vill inte satsa på,trots att många kooperativa lösningar har gett positivaresultat. Nej, privata monopol är inte heller någonlösning, !Ensidiga arbetsrättsliga system där endast en partstyr är också förkastligt. Man måste kunna se varand-ra i samma ögonhöjd om man är arbetstagare ochföretagare.Däremot är vi överens om kunskap och kompetens- de skall vara i världsklass. Ja, vi måste vara minstlika duktiga som våra konkurrenter, och helst litetduktigare. Vi skall vara världsbäst!