prot · GK09114 · 1997-06-04 00:00:00 — Jag är fullständigt övertygadom att det också blir realiteten, om vi bestämmer ossför att gå ut. Så fungerar det i andra internationellaorganisationer, och jag är helt övertygad om att detfungerar så även i denna organisation.Anf. 210 () replik:Fru talman! Jag håller med omatt det är stor skillnad mellan och Eu-ropeiska unionen. Icke desto mindre visar exempletatt det är en fördel att ha formaliserat en utträdesrätt.Den gång man vill gå ur finns det regler för det. Dåslipper man starta omfattande, svåra förhandlingarsom man inte vet hur de slutar.Anf. 211 ():Fru talman! Till grund för dagens debatt ligger re-geringens berättelse om verksamheten i Europeiskaunionen för . Regeringen har presenterat enutförlig skrivelse på mer än 300 sidor.Vi i har inte motionerat med anled-ning av denna skrivelse. Vi anser inte att en redovis-ning av verksamheten 1996 bör tas till intäkt för möj-ligheten att ställa krav om framtida svenska stånd-punkter. Vi anser inte heller att det är meningen att vii i detta sammanhang skall ta om den dis-kussion vi hade , när vi behandlade rege-ringens förslag till svenska förhandlingspositionerinför regeringskonferensen. Vi fick då inte gehör församtliga våra ståndpunkter. Det gällde frågan om enkompetenskatalog för EU i syfte att stärka subsidiari-tetsprincipen, kravet på att bör driva fråganom att fördragsfästa rätten till ett reglerat utträde ochförslaget om att beslut om miniminivåer för miljöskat-ter skall kunna fattas som majoritetsbeslut.Vi vann alltså inte gehör hos riksdagsmajoriteten.Vi respekterar att majoriteten bestämmer. Därförföreligger inte några reservationer från idessa frågor. I sak har vi naturligtvis inte ändratståndpunkt.Det är klart att vi respekterar majoriteten, även omdet är intressant att en del av minoritetens ståndpunk-ter är höggradigt aktuella när vi går in i förhandling-ens slutskede. Jag tänker då på miljöskatterna. Därhar man i förhandlingarna kommit fram till att detfinns en majoritet för det. Vi får se i slutomgången.Det vore mycket olyckligt, som har nämnts,om den ensam skulle stjälpa denfrågan.Dagens debatt uppehåller sig av naturliga skälkring . Vi har också från deolika partierna tagit tillfället i akt att ge regeringenvägledning när slutförhandlingarna nu går in i ettavgörande skede.Regeringen gör i sin skrivelse bedömningen "attdet finns goda utsikter att uppnå ett gott förhandlings-resultat på prioriterade områden". Vi behö-ver inte befara ett förhandlingsresultat på något områ-de som "direkt strider mot de egna intressena".Detta är en mycket optimistisk förutsägelse. Jagvill för egen del inte vara lika tydlig. Även om jag iden debatt vi hade om IGC konstaterade atthalvtidsresultatet såg relativt hyggligt ut och att detfanns vissa viktiga genombrott på några punkter för-faller det på andra områden att vara mer av på ställetmarsch.När regeringen beskriver förhandlingsläget saknasen viktig reservation för slutresultatet. brukarvi inom säga att ingenting är klart förränallting är klart. Vi kan naturligtvis inte räkna hemframgångar i vissa sakfrågor förrän de centrala knäck-frågorna om röstviktning, röstregler, pelarstruktur ochinstitutionernas inflytande har avgjorts.Centerpartiet har deklarerat att en väsentlig ut-vidgning av EU:s beslutsbefogenheter kräver stöd i enrådgivande folkomröstning. En folkomröstning i sigär inget som vi eftersträvar. Den bedömning som jaggjorde i IGC-debatten gäller alltfort: Vadsom framkommit inom ramen för regerings-konferensen föranleder inte en önskan från Center-partiet om en folkomröstning inför ratificerandet avett nytt fördrag.För är det viktigt att regeringskonfe-rensen skapar förutsättningar för ett utvidgat, uthålligtoch förpliktande samarbete mellan alla de-mokratier. Med samarbete skall vi skapa ett Europaför fred, välfärd och god miljö.Regeringskonferensen skall bana väg för en utvid-gad integration där länderna i Central- och Östeuropakan upptas i EU-kretsen. Här finns anledning förSverige att agera för ett sammanhållet stöd till kandi-datländerna. Strategin bör vara att och övriganordiska länder, varav tre har färska erfarenheter frånmedlemskapsförhandlingar, samordnar sina an-strängningar för att stödja de baltiska länderna i derasförberedelse för medlemskap.Det är också viktigt att den nordiska treklöverngemensamt agerar för att tydliga och objektiva villkorskall gälla som kvalifikationsgrund. , Lettlandoch är samtliga bäst betjänta av en förhand-lingsprocess som utgår från rättvisa och väl kändakriterier.Fru talman! I enlighet med förslaget till fördragskall besluta om gemensamma stra-tegier inom utrikes- och säkerhetspolitiken. De ge-mensamma strategierna skall ange mål, varaktighetoch de medel som unionen och medlemsstaterna skallställa till förfogande. avvisar inte försla-get att införa gemensamma strategier. Dessa ger engod mellanstatlig och enhälligt beslutad ram för arbe-tet inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspoli-tiken.Men idén om gemensamma strategier förfelas omdessa strategier utformas alltför allmänt och oprecist.Om så sker riskerar de gemensamma strategierna attbli ett redskap för att bakvägen införa majoritetsbesluti utrikes- och säkerhetspolitiken i stället för att utgöraett ramverk som sätter tydliga gränser för utrikesmi-nistrarnas arbete.Ett antal medlemsländer driver alltjämt kravet påtydligare skrivningar om integrering av VEU i EU. Devill ange etapper och tidtabell för denna integration.Det finns enligt min mening ingen anledning för Sve-rige att falla undan för sådana krav i slutförhandling-arna.Centerpartiet anser att ansträngningarna inom EUoch VEU i stället skall inriktas på att utveckla förmå-gan att på ett europeiskt plan samverka i humanitärainsatser, räddningsinsatser, fredsbevarande uppdragoch insats av stridskrafter vid krishantering, inklusivefredsskapande. Allt detta är i enlighet med Peters-bergsuppgifterna, som och förtjänst-fullt föreslagit skall ingå som en huvuduppgift för dengemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken.Grundregeln inom den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken måste fortsatt vara enhällighet.Röstnedläggelse - dvs. att ett land genom att avståfrån att rösta inte hindrar att ett beslut fattas - måstealltid vara en möjlighet och inte en underförståddskyldighet. Ett system med röstnedläggelse kan dock ivissa frågor vara önskvärt, eftersom ett land i så fallinte blir tvunget att tillämpa beslutet somlandet accepterar att beslutet gäller för unionen.I det fall de gemensamma strategier som föreslås iregeringsförhandlingarna innebär väl insnävanderamar från till utrikesministrarna börkvalificerad majoritet kunna tillämpas när det gällerbeslut om gemensamma åtgärder, gemensammaståndpunkter eller andra beslut på grundval av engemensam strategi samt beslut om genomförande attdessa.Detta gäller under förutsättning att inget land avviktiga och uttalade skäl som rör nationell politikmotsätter sig att ett beslut skall fattas med kvalifice-rad majoritet. Dock kan jag här erinra om att vi närdetta berördes i hade en ännu snä-vare bestämning av vad som utgör vitala nationellaintressen. Det är inget som vi har drivit vidare, utan vikan acceptera nationell politik.En sådan fråga som här diskuteras skall hänskjutastill för enhälligt beslut. Centerpartietmotsätter sig således inte den liggande kompromissenavseende röstreglerna i den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken. Genom att förslaget till fördragexplicit undantar beslut som har militära eller för-svarsmässiga konsekvenser från vad som skall beslu-tas med kvalificerad majoritet urholkas inte trovär-digheten i militära alliansfrihet genom för-dragsändringen.På en punkt som vi har haft uppe i såsent som vill jag ställa en fråga till utrikesminis-tern. har som militärt alliansfri en möjlighetatt fortsatt vara detta inom ramen för medlemskapetäven med en förändring av fördragstexten. Det finnsskäl att med anledning av diskussionerna om VEUfråga utrikesministern om de länder som står på tur attkomma in kan upptas som medlemmar av EU om mangör denna förändring när det gäller VEU. Man görbedömningen att de baltiska länderna inte kommermed i NATO:s nästa utvidgningsfas. Kan de exklude-ras som medlemmar om man för in detta med VEU?Centerpartiet motsätter sig inte att driftsutgifternaför den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitikenbelastar gemenskapsbudgeten.Toppmötet närmar sig. Vi har dit. Vihoppas för vår del att det inte skall innebära en för-sening utan att man kommer fram till ett resultat, ochatt detta inte heller skall försena . Vi iCenterpartiet står redo att arbeta inom ramen för delösningar som kommer att föreslås för hur vi somoppositionspartier skall kunna samråda med regering-en. Under dessa aktiva dagar skall vi se till att stödjaregeringen, komma med konstruktiva lösningar påutestående knäckfrågor och också erbjuda stenhårtmotstånd om så behövs.Anf. 212 Utrikesminister ():Fru talman! Det är sannerligen en spännande tid ieuropeisk politik just . Det är uppenbart att ettideologiskt skifte håller på att äga rum där nylibera-lismen falnar och egoismen trängs tillbaka. Europasmedborgare efterfrågar social välfärd, rättvisa ochsolidaritet. Då vänder de sig också till socialdemo-kratin i land efter land.Vi är i ett spännande skede i Europeiska unionensutveckling. Självklart känner jag som socialdemokratstor glädje över att ha partivänner i regeringar i 13 avde 15 medlemsländerna. 9 av länderna i EU har ensocialdemokratisk premiärminister eller statsminister.Självklart påverkas EU av detta starka socialdemo-kratiska inflytande.Den svenska socialdemokratiska regeringen deltaraktivt i det europeiska samarbetet inom unionen. Vidriver på, och vi är med och tar vårt ansvar för ut-vecklingen inom Europa.Medlemskapet gagnar vårt land. Erfarenheterna avde som har varit medlemhar stärkt mig i den övertygelsen. Jag vet att Sverigeär en respekterad och uppskattad medlem av unionen.Fru talman! Ämnet för dagens debatt är verksam-heten i den europeiska unionen under föregående år,även om lyssnarna kanske tror att det är någontingannat som vi diskuterar. Jag tror att det är rätt så. Detmå vara att vi lägger ett verksamhetsår till handling-arna, men då är det också naturligt att man ser framåt.I berättelsen om verksamheten har detredogjorts för samarbetet inom praktiskt taget allapolitikens områden. De många motionerna tyder påett stort engagemang från sida. Det glädermig naturligtvis.Det är också bra om detta stora intresse kan spri-das utanför den här lokalen. Från Utrikesdepartemen-tet försöker vi bistå med detta - vi har t.ex. samman-ställt en populärversion av skrivelsen till riksdagen.Den första upplagan var på 50 000. Den är nu slut,och ytterligare 30 000 är under tryckning.Vi vet ju att det svenska folket i hög grad är skep-tiskt eller negativt till EU. Jag skall inte här fördjupamig i orsakerna till detta, men jag tror att en del avförklaringen ligger i att inträdet i EU sammanföll medden värsta ekonomiska kris upplevt . har vi, eller börjar i varje fall att få, ordningoch reda i landets finanser och vi kan se ljusare påframtiden. Jag tror att det kommer att ha effekter påEU-opinionen.Det bristande folkliga stödet är dock en realitet,och någonting som vi måste ta hänsyn till. Det gällerinte minst när vi tar ställning till en så genomgripandefråga som den europeiska monetära unionen. Av bl.a.den orsaken vill det socialdemokratiska partiet inte attSverige skall ansluta sig till den gemensamma valutanfrån starten , och alltså inte redan då ingå i denekonomiska och monetära unionen.För detta har och Bo Könbergriktad kritik mot oss i regeringen. Kanske inte såmycket i sak, därför att vi har den åsikt som vi har,utan snarare - åtminstone från Lennmarkers sida -därför att man hävdar att vi inte har någon åsikt. Gö-ran Lennmarker säger att vi driver med, att vi visar ensmåstadsattityd och att vi inte vågar fatta egna beslututan följer andra länder.Jag tycker att det är en osedvanligt felvald frågaatt använda som argument för detta. Det är knappasten småstadsattityd vi visar när vi tar ställning i justden här frågan. Det gäller det socialdemokratiskapartiet, landets regering och det beslut som riksdagenså småningom kommer att fatta. Troligen blir det ju såatt vi fattar beslutet att inte göra som flertalet länderinom EU. Vi driver inte med i den här frågan, utan vitar ställning utifrån egna utgångspunkter. Snarare ärdet den handlingslinje som och redovisar som följer med vad övriga länderstår för. Den innebär inte att man tar ställning utifråndet egna landets situation.Vi socialdemokrater har valt att hantera den härfrågan på ett mycket demokratiskt sätt. Vi har velatlyssna på människorna. Vad Lennmarker och Kön-berg kräver av oss nu är att vi skall stålsätta oss. Dettavårt lyssnande är något som vi skall föra åt sidan,menar de, och trots att vi väl känner människors synpå EU och EMU skall vi alltså föra landet in i dennaännu mycket mer djupa integration . Detde säger till oss är att vi inte skall se de uppenbaraklyftor som finns i vårt land och i andra länder. Klyf-tan finns mellan hur de många människorna ser påsamarbetet inom EU och den ekonomiska monetäraunionen och hur politiska ledare ser på frågan. Jagsjälv oroas väldigt av den här klyftan, och menar attdet är enormt viktigt att vi som har förtroendeuppdraginom politiken arbetar med den.Visst är valutaunionen viktig, och visst skulle detfinnas många fördelar med att gå med i den redan frånstarten. Men det finns också många brister i unionen,och främst finns det många oklarheter i den. För osssocialdemokrater är det ännu viktigare med en demo-kratisk hållning. Det är en övergripande fråga somfaktiskt tar över också sakfrågor, även om det gällervalutaunionen.Jag är något förvånad att från talarstolhöra uttalanden som tillåter sig att vara så pass befria-de från hänsyn till hur en så stor del av svenska folketser på EU och EMU i dag.Fru talman! Jag går över till att tala om annatförändringsarbete inom EU. Jag hoppas att det för-ändringsarbetet kommer att leda till att svenska folketi ökad utsträckning ser fördelarna med EU. Jag troratt det vi håller på med inom regeringskonferensen ärav det slaget. har som uppgiftatt se över . Arbetet inleddes förra året.Detta har gett ett unikt tillfälle att vara medoch påverka samarbetets fortsatta karaktär och inrikt-ning. Jag hoppas att vi skall vara klara med det härarbetet till toppmötet i om knappt tvåveckor. Jag hoppas också att vi då får se en nygrundlag för EU som bättre än tillgodoser deförväntningar som medborgarna har på EU.Några frågor har varit prioriterade för Sverige.Kampen mot arbetslösheten är en sådan. Det står nuklart att det finns inom räckhåll för oss att få en storframgång i den frågan. "Sysselsättningsunion" harvarit något av ett slagord för att markera att Sverigevill göra EU till en union som sätter kampen motarbetslösheten högst på dagordningen.Detta är självklart för en socialdemokratisk rege-ring som har just kampen mot arbetslösheten som enså prioriterad fråga. När vi tydliggjorde detta frånsvensk sida fann vi snabbt att vi hade gehör från Eu-ropas socialdemokratiska partier. I första hand var detandra socialdemokratiska regeringar som anslöt sigtill vår syn på att vi skulle ha in frågan om sysselsätt-ningen i eller i det som ersät-ter detta fördrag. Det skall alltså vara högt på dag-ordningen för oss inom EU. Allteftersom har ocksåregeringar med andra partier som medlemmar anslutitsig till denna åsikt.Det vi har hävdat är inte att EU skall ta över sys-selsättningspolitiken, . Vi har helatiden sagt att den fortfarande skall vara ett nationelltansvar - det är en självklarhet. Men vi tycker att detbehövs mer gemensamma tag mot arbetslösheten.Vi skall slå fast vissa principer inom EU för att fåen ökad sysselsättning och en minskad arbetslöshet.Det skall sedan övervakas av en sysselsättnings-kommitté som skall kunna följa upp frågorna. Mendet är fortfarande ett nationellt ansvar, och skall såvara. EU-länderna behöver göra mer tillsammans.Vi har alltså nått långt i detta. Jag tycker att visom svenskar borde vara glada och nöjda över det.Men jag antar att det är för mycket s-prägel över dethär förslaget för att Lennmarker och riktigtskall kunna erkänna att det har varit en så tydligsvensk framgång.På andra områden som vi har diskuterat mångagånger här i har vi nått en del framgångar.Ibland har det inte varit särskilt mycket, och på sinahåll har det varit riktigt bra. Det är ju så i en förhand-ling.Jag tror att det nya EU har förutsättningar att bliett mer öppet EU där jämställdheten spelar större roll.Det blir ett effektivare EU vad gäller arbetet för attbekämpa miljöproblem, och det gäller också kampenmot narkotika och att förebygga och bekämpa brotts-lighet. Det handlar också om att förebygga och hante-ra internationella kriser. På den punkten fick jag endirekt fråga om det förslag som vi samfällt i densvenska är mycket kritiska emot, nämligenatt EU och Västeuropeiska unionen skulle slås sam-man, och effekterna av detta. Jag är glad för att vi iriksdagen är eniga om kritiken mot det här förslaget.Regeringen kommer att följa upp detta.Jag tror inte att man behöver dra ut det så långtsom att säga att VEU:s integration i EU skulle innebä-ra svårigheter att upptas som EU-medlem, HelenaNilsson. Men däremot kommer man att hamna i denlitet underliga situationen att just arrangemanget medVEU som en del av EU skulle innebära att EU självtinte skulle kunna besluta om vilka länder som skallvara med. Då måste faktiskt NATO besluta om dendelen, eftersom man måste vara NATO-medlem föratt vara VEU-medlem. Det här har jag framhållitmånga gånger.Jag kan inte kommentera alla sakområden som hartagits upp här, men eftersom det är flera som har tagitupp miljöfrågorna kan jag säga att det självklart är såatt vi inte vill öka koldioxidutsläppen. Det är ensjälvklar ståndpunkt från regeringens sida.Vad gäller miljöavgifter har vi den principiellaåsikten att det här tangerar skatteområdet, och då skalldet vara enhällighetsbeslut eftersom det är ett mellan-statligt samarbete. Det är många andra regeringar somtycker på samma sätt.Jag skall avrunda det som har med regeringskon-ferensen att göra med att säga att de institutionellafrågorna långt ifrån är lösta . Vi måste alla varamedvetna om att det krävs konstruktiva kompromisserhär.Till vill jag gärna säga att det inteär min sak uttala mig om arbetsformer ochom skall sammankallas eller inte. Jag kanbara konstatera att vi kommer att ställa oss till riksda-gens förfogande precis på sammasätt som vi har gjort under förhandlingarnas gång.Fru talman! Låt mig sluta med att säga att det allraviktigaste är att vi kommer igenom den här regerings-konferensen så att vi blir mogna för en utvidgning avEU och så att vi kan välkomna nya medlemmar. Detär viktigt att den processen får starta så tidigt sommöjligt. Det är den historiskt stora uppgift som nuligger framför oss. Det skulle tydligare än någontingannat klargöra att EU är ett mycket stort och viktigtfredsprojekt.Anf. 213 BO () replik:Fru talman! Utrikesministern inledde med att talaom hur aktiva vi har varit från svensk sida och hurmycket vi har drivit på. Det finns förvisso sådanafrågor. Jag nämnde några i mitt anförande. Men ingenkan väl gärna påstå att den harvarit speciellt pådrivande i EMU-frågan, i frågan ommiljöskatter, i frågan om mer överstatliga beslut påtull- och polisområdet, mer genomslag för närhets-principen etc. Det finns ju en lång rad tunga viktigaområden där tyvärr inte har varit pådrivande.Sedan angrep utrikesministern mig och Modera-terna för att vi kritiserade regeringens brist på håll-ning i EMU-frågan och tyckte att vi skulle lyssnamycket mer på svenska folket. Jag tycker förvisso som politiker skall lyssna. Det är en av defrämsta uppgifterna man har, men det finns ju andrauppgifter också. Det är detta vi har efterlyst, och dethar jag bl.a. fått göra här i kammaren. Jag har efterlystpå vilket sätt t.ex. statsministern har tänkt att delta iden debatt som ledde fram till gårdagens beslut. Detsom har hänt är att socialdemokratin i brist på egenuppfattning bara har lyssnat och inte deltagit.I mitt inledande anförande ställde jag ett par frå-gor till utrikesministern. Den ena rörde miljöskatte-frågan. Den andra gällde närhetsprincipen i den nuaktuella förhandlingarna under de närmaste två veck-orna. På den ena frågan fick jag det negativa beskedetatt regeringen kvarstår vid uppfattningen att man skallmotverka möjligheten att ta bort vetorätten mot mil-jöskatter. Vad gäller närhetsprincipen tror jag inte attjag fick något svar. Jag vore tacksam om jag kunde fådet i den följande repliken.Anf. 214 Utrikesminister ():Fru talman! Jag tror att alla som har följt iförhandlingarna under regeringskonferensen kanvittna om att har haft en mycket hög profil imiljöfrågorna.Beträffande subsidiaritetsprincipen eller närhets-principen kan vi alla vara överens om att beslutenskall fattas så nära den aktuella verksamheten sommöjligt. Det är en självklarhet, och det är en allmänpolitisk hållning. Vi har varit tveksamma till att göraför mycket juridik omkring detta. Om man låter for-malia ta över politiken blir det ständigt och jämt enprövning i domstolen av på vilken nivå frågor skallbeslutas. Det tror vi inte är bra. Men som politisktförhållningssätt är det självklart att vi är alldelesöverens om subsidiaritetsprincipen.Anf. 215 BO () replik:Fru talman! Det finns förvisso en hög profil i olikamiljöfrågor. Jag har berömt det vid några tillfällen.Men det är ju ingen tvekan om att den listan skämskraftigt av två saker. Den ena är agerande vad gällerkoldioxidutsläppen från sida efter det olyck-saliga kärnkraftsbeslutet. Det andra är ju att man harmotarbetat, och än i denna dag motarbetar, möjlighe-ten att ta bort vetorätten mot miljöskatter.Fru talman! Det är bra om vi alla är överens omnärhetsprincipen, men det är också bra om vi ser tillatt den kan genomföras i praktiken. Där är det tyvärrså att de svenska förhandlarna har haft i uppdrag attverka mot förstärkningar utöver det man kom överensom i . Det är andra länder somTyskland och som får dra det lasset, och detbeklagar jag.Anf. 216 Utrikesminister ():Fru talman! Frågan om subsidiaritetsprincipenskulle inte tjäna på att ständigt och jämt komma attavgöras i domstolen. Det är formaliafrågor som förstill domstolen. Det är dit man kommer med den lös-ning som föreslår. Detta är politiska frå-gor. Som politiker skall vi se till att dessa frågor han-teras på lämpligaste nivå och så nära verksamhet ochmänniskor som möjligt.Bo Könberg nämnde begreppet miljöskatt. Mil-jöskatter är, precis som andra skatter, en fråga för densvenska och för andra parlament att själv-ständigt hantera. Det är ingenting som vi skall haöverstatliga beslut om eller beslut om med kvalifice-rad majoritet.Anf. 217 () replik:Fru talman! Jag har två frågor. En tog jag upp re-dan i mitt inledningsanförande. Det handlar om asyl-rätten inom EU. Min fråga är om regeringen kommeratt stoppa förslaget.Den andra frågan gäller de institutionella, litet merkalla ämnena. Utrikesministern sade att vi får räknamed konstruktiva kompromisser. För mig låter detsom om hon vill förbereda oss på att kommeratt förlora i inflytande och att våra möjligheter attavgöra frågor inom EU kommer att minska. En heldel sådana förslag är på gång. Det är ingen osannolikutveckling.Ett förslag som gäller just de institutionella frå-gorna handlar om att sätta maxgränser bl.a. för antaletkommissionärer. Jag undrar om regeringen kommeratt se till att den frågan stoppas. Många har pratat omIGC-konferensen som någonting som skall underlättautvidgningen. Jag tror att det förslaget vore väldigteffektivt för att stoppa utvidgningen av EU i framti-den.Anf. 218 Utrikesminister ():Fru talman! Det spanska förslaget om förändringari asylreglerna är ett förslag som vi har avvisat. Vi kannaturligtvis inte acceptera någonting som strider motinternationella konventioner. Det blev en låsning närvi diskuterade frågan. Den uppenbarades mycketsnabbt.