prot · GL0930 · 1997-11-19 00:00:00 — Det går att ha enmycket högre frihetsgrad i arbetsmarknadspolitikenför det första om man inte har så mycket detaljregler,för det andra om man inte har så många specificeradeåtgärder och för det tredje om man inte tillämpar dettotala volymkravet.Jag tror att det vore bra för alla parter om vi kundearbeta oss fram till ett tillstånd där vi befriade oss frånen del av dessa tvångströjor för att i stället kunna sättain verkliga instrument för vidtagande av effektivaåtgärder ute på fältet.Jag skulle också vilja att kom-menterade vad som egentligen har hänt med re-sursarbeten, OTA och många av ALU-jobben. Detinnebär faktiskt att arbetslösa utför riktiga jobb påicke riktiga villkor såväl avtalsmässigt och arbetsrätt-ligt som lönemässigt. De av oss som verkligen ärintresserade av goda arbetsvillkor, trygghet och enrejäl arbetsrätt i botten på människors anställningtycker att detta är en oerhört farlig utveckling.Anf. 144 () replik:Herr talman! Det var bra att togupp ALU. I ett tidigare inlägg sade någon av talarnafrån oppositionen att ALU har den största undan-trängningseffekten. Den forskning som har gjortsvisar att bara en liten del av ALU har en undanträng-ningseffekt. Det finns däremot andra åtgärder som harstörre sådan effekt. Jag glömde att påpeka detta i mitttidigare inlägg.Men tanken har naturligtvis aldrig varit och är inteatt man i arbetsmarknadspolitiska åtgärder skall utföraordinarie arbetsuppgifter. Jag tror att vi genom deförslag som finns i budgetpropositionen, där vi skriveratt de fackliga organisationerna skall ha yttranderättbeträffande de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna, påett annat sätt garanterar att de ordinarie jobben intekommer att gå till arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Jag tycker precis som att detta är fel.När det gäller detaljreglering och volymkrav villjag säga att vi i utskottet har fört en diskussion omalla de åtgärder som förekommer. Tiden är kan-ske mogen för att ta ett samlat grepp över hela åt-gärdsarsenalen. Även vi som själva dagligdags sysslarmed arbetsmarknadspolitik har svårt att hålla i sär dehär förslagen, och jag kan tänka mig hur svårt det ärför den enskilde arbetsförmedlaren.Jag tror att man kan göra rätt mycket genom att seöver antalet volymer. Jag delar uppfattningen att maninte behöver ha 21 olika sorters åtgärder för att klarade krav som ställs på oss.Anf. 145 () replik:Herr talman! Jag har två frågor som jag tror attmånga i undrar varför det inte går att kommatill rätta med. Den ena sammanhänger med den tekni-kutveckling som vi har haft i liksom i andraindustriländer och som harlett till en ökad produktivitet inom näringsliv ochsvensk industri. kan vi framställa fem gånger såmycket pappersmassa med användning av bara enfemtedel av arbetskraften. Motsvarande förhållandengäller i de andra stora svenska industrierna.Den här utvecklingen har skapat utrymme för ettökat välstånd, dels i form av ökade reallöner, dels iform av sänkt arbetstid och ökad livskvalitet. Det harskett successivt men inte underden sista perioden. Min fråga är varför man inte närman nu befinner sig i ett läge med en stor arbetslöshetkan sänka arbetstiden.Varför inte sänka arbetstiden drastiskt i det här lä-get och låta svenska folket ta del av den välståndsök-ning som vi har, i ett läge när det dessutom skullefinnas så många sociala skäl att vidta just den häråtgärden? Varför inte dela på jobben vid ett tillfällenär det faktiskt skulle vara alldeles ovanligt lämpligt?Jag tror att många ställer sig den frågan och faktisktinte begriper varför det här inte har skett för ganskalänge sedan.Anf. 146 () replik:Herr talman! Frågan om lägre arbetstid har varituppe till långa debatter här i kammaren. Jag tycker har valt ett bra spår från de fackliga organisatio-nernas sida, i första hand gentemot arbetsgivaren, närdet gäller att föra en diskussion om en arbetstidsför-kortning. Jag tror att inte ens lever i denföreställningen att en arbetstidsförkortning är gratis.Den kostar pengar. Tar man för stora steg innebär detkanske att man i stället delar på arbetslösheten. Dettror jag inte är så lyckat.Det finns forskningsrapporter som pekar på att dethär marginellt kan påverka arbetslöshetstalen något,men jag vill varna om man där tror att ensänkning av arbetstiden skulle innebära en mycketlägre arbetslöshet. Då har man faktiskt fel.Anf. 147 () replik:Herr talman! Det är nog bra med rapporter, menjag tror att det är väldigt svårt att hitta några sådanasom säger att man inte skulle få en sänkt arbetslöshetvid en drastisk sänkning av arbetstiden. Om mansänker arbetstiden i långsam takt är det däremot tvek-samt om man når någon effekt.Det finns också andra skäl att vidta sådana här åt-gärder. Inom den offentliga sektorn, där stat ochkommun har ett direkt ansvar, har vi möjlighet attgöra det av det skälet att det fortfarande finns kvartunga arbeten inom hemtjänst, sjukvård osv. Därskulle man få direkta humanitära och ekonomiskavinster av en sänkning av arbetstiden.Låt mig också ta upp den andra fråga som jag troratt svenska folket förundrar sig över. Varför har mangjort kraftiga nedskärningar inom t.ex. skola ochäldreomsorg och avskedat personal, så att man nu harbrist på personal som stora grupper avkompetent personal går arbetslösa. Beräkning efterberäkning visar att det kostar stat och kommun likamycket att ha personer med arbetslöshetsersättningsom att låta dem utföra viktiga arbetsinsatser som nusaknas på våra skolor, i våra , på vårdhemför äldre osv.Jag tror att det är många i som funderaröver de här två frågorna, om arbetstidsförkortningenoch om varför man inte kan ha folk i arbete i ställetför att ge dem arbetslöshetsersättning inom sektorerdär arbetsinsatserna så väl behövs. Frågan är varförMiljöpartiets två förslag om arbetstidsförkortning ochanställning av de sparkade inom hemsjukvård ochskola inte möter ett mera positivt gensvar från rege-ringspartiet.Anf. 148 () replik:Herr talman! Jag tycker faktiskt att man från Mil-jöpartiet har fel när man säger att vi inte tar någonhänsyn till vård, omsorg och skola. Vi har lovat4 miljarder innevarande år, och vi kommer totalt attsatsa 16 miljarder just på de områden som Miljöpar-tiet går in för, nämligen vården, omsorgen och skolan.Jag tycker att det är en oerhört bra satsning när mankan frigöra 16 miljarder på detta sätt för att rikta demtill just de här områdena. Jag tror att de behövs, precissom tror. Jag tycker alltså inte att vi skallkritiseras i detta sammanhang.Det finns naturligtvis olika skolor när det gäller attsänka arbetstiden. Hela arbetsmarknadsutskottet harvarit i och studerat den arbetstidsförkort-ning som man där genomfört. Det fanns inte någon-stans några belägg för att man hade fått nya arbetstill-fällen genom att sänka arbetstiden. Det allra märkli-gaste var att man i hade sänkt arbetstideninom Metalls avtalsområde till 35timmar men att genomsnittsarbetstiden ändåvar per vecka.Jag tror alltså inte att de som själva berördes avsänkningen tog ut denna i form av ökad välfärd.Tvärtom arbetade man i oförändrad omfattning för attförstärka löneläget.Jag delar uppfattning att det finns ettbehov av en diskussion om en arbetstidsförkortning.Ingenting säger att den bästa arbetstiden är just 40timmar.Men jag vill också varna: Om man räknar in denledighetslagstiftning som finns här, bl.a. föräldrale-dighet, vågar jag påstå att vi i har den kortastearbetstiden i . Vi får inte blunda för det.Anf. 149 ():Herr talman! Jag tänkte till skillnad från många avde föregående talarna försöka hålla mig till någraframtidsfrågor och avstå från att försöka leda i bevisvem som har mest skuld till vad under ett antal årtillbaka. Jag tror att de människor som befinner sig iarbetslöshet tycker att det är ganska ointressant.Sverige befinner sig i en brytningstid. Vi är på vägatt lämna det ekonomiska moras som 1980-taletsspekulationsekonomi ledde till. En nödvändig sane-ring av statens finanser har genomförts med aktivmedverkan av . När det efter detta sane-ringsarbete nu visar sig att vi har fått fast mark underfötterna måste alla ansträngningar inriktas på att for-ma en framtid där vi klarar sysselsättningen, där viblir mindre beroende av den internationella finans-marknaden och där vi fullt ut utnyttjar våra kompara-tiva fördelar när vi skall möta 2000-talet.I vårt land har vi ett antal fördelar som vi bör dranytta av:För det första har vi har en tradition av samför-stånd och kan skapa sammanhållning vid avgörandesamhällsförändringar.För det andra har vi en välutbildad befolkning.Lusten till kompetensutveckling och vidareutbildningär gemensam för alla grupper i samhället. en tätposition i världen när det gäller datakun-skap på bredden.För det tredje präglas vårt samhälle av en tydligmoderniseringslust. Nya tekniska lösningar får snabbtgenomslag i stor skala i . Mobiltelefonutveck-lingen är ett exempel på detta.För det fjärde är vi på väg mot världens mestjämställda samhälle.Att skapa förutsättningar för nya jobb är en av deabsolut viktigaste politiska uppgifterna. Vi har fram-för allt två stora hot som måste mötas inför 2000-talet.Det är dels hoten mot vår miljö, dels hotet om enpermanent massarbetslöshet. Detta är hot som finnsbåde nationellt och internationellt. De är stora utma-ningar för det politiska arbetet.När det gäller att skapa förutsättningar för nyajobb är det inte i första hand arbetsmarknadspolitikdet handlar om. Det handlar i stället om att skapasådana förutsättningar, ekonomiska och andra, somgör att nya företag startas och befintliga företag ex-panderar. Det handlar också om att skapa utrymme ide offentliga finanserna för en bra kvalitet i vård,omsorg och utbildning.Men grunden för allt detta är att vi har ordningoch reda i statens finanser. Som alla vet har Centernsamverkat med regeringen under de senaste 2 ½ årenför att åstadkomma detta. Arbetet har varit fram-gångsrikt. Vi har balans mellan inkomster ochutgifter. Följden har blivit kraftiga räntesänkningar,stabil valuta och låg inflation.Detta lägger grunden för ett samhälle med fullsysselsättning. En mätare på detta är näringslivetsinvesteringar, och dessa beräknas uppgå till 65-70miljarder kronor , vilket är en mycket högnivå.Det är genom nyföretagande och genom expansivasmå och medelstora företag som sysselsättningen iden privata sektorn i stor utsträckning kommer attöka. Det har genomförts en mängd åtgärder för attförbättra förutsättningarna för nya företag att startaoch för små och medelstora företag att växa. Exempelpå detta är återinförd kvittningsrätt, en flexiblarearbetsrätt, bättre social trygghet för företagare i dennya a-kassan, sänkta arbetsgivaravgifter riktade tillsmå och medelstora företag samt lindrad inkomstbe-skattning av enskilda näringsidkare och delägare ihandelsbolag. föreslås också en återgång till 14dagars arbetsgivarinträde i sjukförsäkringssystemet.Vi har ett positivt företagsklimat i . IMorgonekot på radion redovisades en under-sökning av den internationellt ansedda revisionsbyrånKPMG där man jämfört sju industriländer. Sverigekom i den här jämförelsen på andra plats efter Kana-da, och var bäst i . Vi har alltså fått etttoppbetyg som företagarland. Det innebär i mitt tyckeatt den konsekventa svartmålning av ochföretagsklimatet här som framför allt Moderata sam-lingspartiet har ägnat sig åt i och meddetta har mist sin trovärdighet - om det nu någonsinhar funnits någon trovärdighet i det budskapet.Men det gäller att inte slå sig till ro utan att gå vi-dare. Skatteväxling med fortsatt sänkta arbetsgivar-avgifter riktade till små och medelstora företag, somfinansieras med höjda skatter på olika slag av mil-jöskadlig verksamhet, är till gagn både för miljön ochför tillväxten av nya jobb. Krånglet måste minska, ochdet måste bli lättare att starta nya företag. Försörj-ningen med riskkapital till framför allt de mindreföretagen måste förbättras.Omställningen till ett kretsloppssamhälle för håll-bar utveckling är nödvändig och skapar samtidigtmånga nya arbetstillfällen. Avvecklingen av kärnkraf-ten, som äntligen skall påbörjas, och utvecklandetav alternativa miljövänliga energislag innebär ocksåförutsättningar för nya jobb över hela landet. Kärn-kraftsavvecklingen innebär inte ett hot mot jobben -tvärtom!Enligt en som kom se-dan är på väg att hamna på efterkälken inomett av världens mest expansiva områden, nämligenden s.k. gröna sektorn. Enligt uppfattning ärdet självklart att i stället borde och skall varavärldsledande på detta område.Herr talman! Utvecklingen har vänt. Enligt ar-betsmarknadsstatistiken har den öppna arbetslöshetensjunkit rejält och fortsätter att sjunka. Antalet perso-ner i arbete har så sakteliga börjat ökaoch detta är givetvis än viktigare. Antalet nyanmäldalediga platser ökar. De ökade resurserna till kommu-ner och landsting för satsning på omsorg, vård ochutbildning gör också att minskningen av antalet an-ställda i den offentliga sektorn bromsas. Detta ärviktigt för framför allt kvinnors arbetsmarknad, menviktigast är det naturligtvis för kvaliteten i vården,omsorgen och utbildningen.När utvecklingen nu vänder och företagen börjarnyanställa igen är det mycket viktigt att motverka s.k.flaskhalsproblem. En situation med både arbetskrafts-brist och massarbetslöshet skulle vara ett stort miss-lyckande för arbetsmarknadspolitiken. Det finns vissatendenser till flaskhalsproblem , och arbetsmark-nadspolitiken måste inriktas på att motverka detta.Det finns en viss inbyggd motsättning mellan vo-lymkrav och kvalitetskrav i de arbetsmarknadspolitis-ka åtgärderna. Volymmålen har bl.a. av det skäletsuccessivt justerats ned, och det är bra. Vi måsteockså ha en beredskap för att ytterligare justera vo-lymkraven, om det är nödvändigt för att klara kvali-tetskraven. Framför allt är det kvalificerad yrkesinrik-tad arbetsmarknadsutbildning som måste prioriteras.Vi har också successivt de-centraliserat arbetsmarknadspolitiken, bl.a. genominrättande av lokala arbetsförmedlingsnämnder. Den-na decentralisering är bra och måste fortsätta. Mer avbefogenheter och resurser måste ut till arbetsförmed-lingsnämnderna. Detaljstyrning från central nivå fun-gerar inte. Förhållandena och förutsättningarna serhelt olika ut på olika orter och i olika regioner. Statoch kommun måste därför samverka tillsammans meddet lokala näringslivet för att finna och genomförajust de åtgärder som är bäst utifrån de lokala förut-sättningarna. Decentraliseringen av arbetsmarknads-politiken måste därför utvidgas och utvecklas.Från olika håll, inte minst från företrädare förModerata samlingspartiet och andra, och också i de-batten här , sägs nonchalant att förbättringen avarbetsmarknadsstatistiken beror på frisering och krea-tiv bokföring. Det är viktigt att komma ihåg att en stordel av minskningen av antalet arbetslösa beror på attmånga nu finns i det s.k. . Att påstå attutbildning är en åtgärd för att manipulera statistikenär att visa förakt för människors vilja att utbilda sigoch vidga sin kompetens för att bättre kunna fungerapå en arbetsmarknad i förändring. De totalt 140 000platserna i och de 60 000 nya högsko-leplatserna - som för övrigt i stor utsträckning harkommit de små och medelstora högskolorna till del -är en mycket viktig och strategisk satsning införframtiden. Just tillgången på kunskap och kompetenskommer att vara en av de viktigaste konkurrensfakto-rerna i framtiden.En sak som dock oroar mig är att den tillväxt somnu sker i ekonomin och i sysselsättningen är mycketojämnt fördelad över landet. Vissa regioner tenderaratt hamna rejält på efterkälken. ser det somen mycket viktig uppgift att tillväxten kommer helalandet till del. Vi har som nation inte råd att avståfrån, eller gå miste om, den starka utvecklings- ochtillväxtkraft som finns i samtliga regioner i vårt land.Det beslut om en ny regionalpolitik som riksdagenskall fatta är därför utomordentligt viktigtför att skapa förutsättningar för att hela skallleva.Herr talman! Genom att vi nu fått ordning på sta-tens finanser är grunden lagd för en positiv utveck-ling. Genom omställningen till ett kretsloppssamhälle,skatteväxling, satsning på gröna jobb, förbättrademöjligheter för ny- och småföretagande, minskadstatsskuld, sänkta skatter för låg- och medelinkomst-tagare, resurser till vård, omsorg och utbildning, enaktiv regionalpolitik, kompetensutveckling och ut-bildning och fortsatt ordning och reda med statensfinanser med låg ränta, låg inflation och god interna-tionell konkurrenskraft kan vi lägga grunden ochåterigen se till att blir en nation i arbete.Anf. 150 () replik:Herr talman! Jag tyckte jag kände mig tvungen attta en replik när inledde med attsäga att det inte var så väsentligt att leda i bevis vadsom varit. Det kanske till dels är riktigt. Men vi kaninte fatta riktiga politiska beslut om vi inte lär avmisstag. Det är vad det handlar om. Därför menar jagatt historieskrivningen är viktig.Jag vill fråga : Hade jag fel omkurvan på s. 59 i finansutskottets betänkande? Visarinte den vad som faktiskt har hänt under den förraregeringsperioden och litet vad som hänt både föreoch efter? Delar den nidbild somsocialdemokrater alltid målar om fyrklöverregering-ens arbetsinsatser? Jag har tidigare hört här i kamma-ren att man delvis också hånat den beskrivning som gettsfrån det hållet om den förra regeringsperioden?Hade jag fel när jag beskrev vad socialdemokra-terna har sagt i ett antal dokument och här i kamma-ren och sedan jämförde med verkligheten? ville inte ens kommentera det.Men kanske kan göra det. Dethandlar som jag tidigare sade om att bedöma vilkenpolitik som skall bedrivas . Det vi har sett avsocialdemokratisk politik har lett oss in i en åter-vändsgränd. Jag hoppas att vill tasig ur den återvändsgränden.Till sist, herr talman, frågan om kunskapslyftet.Jag vill rekommendera att läsaDagens Nyheter . Jag citerade en av dem somfinns i detta lyft som sade: Jag har blivit lurad. Manstår egentligen fortfarande till arbetsmarknadens för-fogande, om vi ser till hur använder sin sta-tistik. Då har ju inte arbetslösheten minskat. Det varlitet det som var min poäng.Jag tycker att det är bra med utbildning. Det skallman satsa på, och det skall vara kvalitet i utbildning-en. Men framför allt måste vi se till att det finns jobbnär utbildningen är klar. Annars står vi där fortsattmed permanent massarbetslöshet.Anf. 151 () re-plik:Herr talman! Jag sade inte att det var oviktigt attklarlägga historien och vad som har hänt och gjorts.Jag bara tyckte att det tog en onödigt stor del av da-gens debatt och en del andra debatter. Jag valde attinte ägna mig åt det eftersom alla andra hade gjortdet. Jag tyckte det fick räcka och att det var intressan-tare att tala om framtiden och mina och Centernsvisioner . Jag sade också att jag är heltsäker på, och det tror jag är korrekt, att de människorsom befinner sig i arbetslösheten tycker att detär mer viktigt att få fundera och diskutera kring fram-tidsfrågorna än kring det som har varit.Jag tror att den redovisning av utvecklingen somfinns i finansutskottets betänkande är korrekt, DanEricsson. Jag har ingen anledning att betvivla den. Jagtror också att alla de citat som gjordeoch som andra här har gjort i och för sig är korrekta.Men de måste naturligtvis sättas in i sittsammanhang.Centern är det parti som på ett konsekvent sätt un-der har fullföljt arbetet med att sanerastatens finanser och få ordning på dem. Vi börjadeambitiöst med sane-ringsprogram av olika slag och med att ta tag i degigantiska problemen med de stora budgetunderskot-ten. Men det jobbet var inte avslutat i och med att vifick ett regeringsskifte efter valet . Vi har fortsattatt ta ansvar för det saneringsjobbet, och det tyckerjag har varit klokt.När det sedan gäller , ,skall jag gärna återkomma till det, eftersom min tale-tid börjar att ta slut. Den bild som redovisas i DagensNyheter är definitivt inte hela sanningen. Det finnsmånga andra bilder av vilken oerhört positiv effektdet haft och hur framgångsrikt är. Jaghar själv varit ute och besökt ett antal kommuner ochtittat på det. Det redovisas mycket positiva resultat.Anf. 152 () replik:Herr talman! I och för sig hade jag inte begärtreplik, herr talman, men jag kan ta det ändå. När detgäller är det riktigt som säger att det inte är en helhetsbild som be-skrivs i . Men det visar ändå på att detfinns en risk när man satsar så våldsamt attdet blir en bristande kvalitet i utbildningarna. Den riskvi pekar på är faktiskt verklighet. Det finns inte baradet fall som beskrivs i . Detfinns liknande på många andra håll. Vi får inte entillräckligt bra kvalitet, och man känner sig lurad påsin utbildning.Det viktiga är ändå att vi får en politik som ledertill att vi får fler företag och fler arbetstillfällen när desom har fått sin utbildning är klara med den och stårdär igen. Risken med dagens politik är att man närman är klar med sin utbildning återigen blir tydlig iarbetslöshetsstatistiken. är man litet otydligt. Läg-ger vi inte om politiken kommer det att visa sig att vihar en fortsatt hög arbetslöshet.Det sades att har tagit ansvar för att sane-ra statsfinanserna. Man har ansvar för att det bedrivitsen politik som lett fel vad gäller sysselsättning ocharbete. Vi har betydligt färre i arbetskraften ochbetydligt färre som kan bära de gemensamma bördor-na för att bevara välfärden. Där har ettdelansvar. Det kommer inte heller besviken blev jag på att svarade på min första fråga om han delar denuppfattning som socialdemokraterna sprider omfyrklöverregeringens arbete. Jag tycker ändå att El-ving kunde ta avstånd från detta och ståupp för att det var en riktig politik som den regering-en bedrev som gjorde att vi kunde vända kurvan ochfå fler i arbete, något som sedan saboterades av dennya socialdemokratiska regeringen.Anf. 153 () re-plik:Herr talman! Jag får be om ursäktom jag gjorde honom ledsen. Det var inte min me-ning. Jag uppfattade det närmast som en retorisk frå-ga, eftersom svaret är så självklart. Jag trodde inte attDan förväntade sig något svar. Självfalletstår och jag för den politik som vi medverka-de till i fyrklöverregeringen. Något annat svar vore juhelt knepigt. Jag förstår inte riktigt vad till med sin fråga.Dan säger att vi har ett delansvar förmisslyckandet med arbetslösheten. Ja, visst har vi det.Det har vi allihop. Det finns ingen som kan säga attarbetsmarknadspolitiken eller de sysselsättningsfräm-jande åtgärderna har varit framgångsrika när vi har entotal arbetslöshet på över 10 %.Målet är full sysselsättning, men det gäller att ska-pa de nödvändiga förutsättningarna och grunderna föratt nå dit. En av de absolut viktigaste förutsättningar-na för att nå dit är att ha ordning och reda i statensfinanser. Därmed kan vi hålla räntan nere, hålla infla-tionen nere, stabilisera valutan osv. Det är de förut-sättningarna som finns . Det finns möjlighet attutifrån denna grund bygga ett samhälle i full syssel-sättning. Jag har redovisat ett antal åtgärder som hargenomförts och som jag menar skall genomförasframöver.Om man gör en snabb satsning på att bygga ututbildningssystemet, som t.ex. i , är detklart att det sker misstag här och var. Det sker miss-lyckanden. Det gör det i alla system. Det gör det äveni den ordinarie ungdomsskolan. Trots att vi successivthar byggt ut den under fungerar den fortfa-rande inte perfekt. Detta får vi tyvärr leva med.Jag hävdar bestämt att den största delen av kun-skapslyftet är framgångsrik och leder till bättre kom-petens, som gör att människorna står bättre rustade attmöta de krav som finns på en föränderlig arbetsmark-nad. Det hjälper också till att tillföra företagen denkompetens som behövs för att de skall kunna växaoch därmed kunna anställa fler människor.Anf. 154 () replik:Herr talman! Trots den fina teknik vi har i vårtland kan man råka ut för hinder som man inte råderöver.Elving höll ett finstämt för att inte sägahögtidligt tal. Han avslutade med en önskelista mer änen verklighetsbeskrivning när han sade att det gälleratt få en nation i arbete.