prot · GL0938 · 1997-12-02 00:00:00 — står heltnaturligt bakom alla övriga centerreservationer i dettabetänkande.Anf. 25 ():Herr talman! en gråkall decemberdag1997 - ett land med många olika nationaliteter ochspråk, ett land med många olika matkulturer, religio-ner, traditioner och väsenskilda referensramar.I vårt gemensamma land är det många barn som går och längtar efter tomten som skall komma.Tomten bryr sig ju inte om vilken hudfärg barnet har,vilket land barnet är fött i eller om barnets föräldrarheter , , eller iefternamn. I vissa hem kommer att firas den24 december. I andra hem firas julen någon annandag.Jag har haft förmånen att under de senaste veckor-na då och då få arbeta med en grupp ungdomar meden gemensam nämnare: De är . För övrigt är demycket olika vad gäller bakgrund, nationalitet, erfa-renheter och kunskaper. För dessa ungdomar är detviktigt att människor har rätt att vara olika men ändåha samma värde. Det betyder givetvis samma rättighe-ter, möjligheter och förstås samma skyldigheter föralla, oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Det ärnågot som för oss socialliberaler, precis som för ung-domarna, är så viktigt att vi därför vill ha in det i ettförtydligande i första målförmuleringen. Härmed lyftsordet "skyldigheter" tydligare fram vid sidan om allasrättigheter och möjligheter. En framgångsrik integra-tionspolitik innebär att alla - såväl svenskar sominvandrare - accepterar att vi lever i ett öppet samhäl-le med gemensamma normer. Svensk lag gäller föralla.En av flickorna i den grupp som jag nämndeheter och kom till från för ca tio årsedan. tycker att är ett demokratisktland. Här har folket rösträtt och får vara med ochpåverka vilka representanter som skall sitta i riksda-gen. , däremot, som är född och uppvuxen iSverige kan inte förstå hennes inställning. De sombestämmer gör ju som de vill och inte som folket vill.Det är väl inte ett demokratiskt land, säger handlar det verkligen om olika referensramar.Jag tänker ofta på hur berikande det är att få möjlighe-ten att arbeta med ett lag som består av så mångaolika värderingar och som har så olika tanke- ochsynsätt med sig i bagaget som just dessa individer.För mig handlar integration om att våga blanda livetmed alla de olika kryddor som bjuds. Det är ju kryd-dorna som ger den där extra piffen åt de goda råva-rorna.Tänk om alla rotlösa, osäkra ungdomar som ser utsom kalhyggen på huvudet skulle komma till insiktom hur berikande det skulle vara att krydda sina livmed litet annat umgänge än de kopior i svarta kängoroch bombarjackor som de oftast omger sig med. Tänkom de vaknar upp och kommer till insikt -wow vilken upplevelse!Detta uppvaknande måste vi alla på bästa sätt för-söka medverka till. På olika sätt måste vi skaka liv ide slumrande goda krafter som också finns inom allade osäkra, rotlösa och rädda ungdomar som i dagskaffar sig någon sorts falsk trygghet genom att ut-trycka sitt missnöje med att slå på någon främling.Denna rädsla finns såväl hos en del svenskföddaungdomar som hos en del ungdomar som är föddautomlands och som kommit hit av olika skäl. Detfinns en ömsesidig främlingsfientlighet. Här måste enopinion komma till stånd för att långsiktigt skapa enattitydförändring. Det är ingenting som görs över ennatt.Denna attitydförändring skapar vi inte genom attbygga upp en ny myndighet. Nej, här har vi alla ettgemensamt ansvar - du och jag. Barnomsorg, skola,idrottsföreningar, politiska och fackliga organisatio-ner, kommunala och statliga myndigheter och nä-ringsliv - alla måste hjälpas åt att förebygga, motver-ka och kraftigt ta avstånd från diskriminering, främ-lingsfientlighet och rasism.Vad politiska beslut kan göra i dessa sammanhangär att skapa förutsättningar för ett samhälle där mång-fald, kreativitet och individuellt ansvar ses som entillgång och inte som en belastning. Olikheterna kanvara något positivt.Ett politiskt beslut som Diskrimineringsombuds-mannen efterlyste vid den hearing social-försäkringsutskottet hade för en månad sedan var bl.a.en vassare antidiskrimineringslagstiftning som gerredskap att aktivt bekämpa utslag av etnisk diskrimi-nering. anser att denna diskriminering ärmycket påtaglig i i dag.Jag vill passa på att säga att jag tycker att det ärbra att Socialdemokraterna nu har tvingats avstå fråninordnandet av i dennya myndigheten och att DO därför får fortsätta attfungera fritt stående och fritt tänkande.Parisa, tjejen från som jag berättade om, är enannan som mycket tydligt lyft fram den diskrimine-ring som hennes vänner och bekanta från utsättsför. Hon berättade om en läkare som får nöja sigmed ett städjobb. Helst skall han också vara tacksamför att han fått det jobbet! Hon berättade också om enannan ung tjej från som gick in i en affär därföratt hon hade fått kännedom om att man sökte ett af-färsbiträde. När tjejen, med svart hår och bruna ögon,frågade affärsinnehavaren om det lediga jobbet fickhon till svar att platsen redan var tillsatt. När ensvensk tjej med svenskt utseende en timme senaregick till affären och frågade om jobbet fick hon vetaatt hon var välkommen tillbaka . Då skulleman ha anställningsintervjuer med några olika perso-ner som anmält sitt intresse för det lediga jobbet. Såhär berättade för mig:Det är så förnedrande. Jag blir ledsen flera gångervarje dag när jag märker hur mina vänner förnedraspå detta sätt. Jag tror ni svenskar tycker att vi ärsmutsiga och oärliga och att vi inte är lika intelligentasom ni är. Min högsta önskan är att schahens son skallfå möjlighet att styra i . Då får de som vill varamuslimer vara det, med slöja och allt, medan vi sominte vill bära slöja slipper. Om schahens son kommertillbaka till och tar över kommer jag att flyttatillbaka så fort jag kan. Jag lovar att jättemånga andrakommer att göra det också.Parisa är alltså beredd att lämna det land som honpå ett sätt tycker är demokratiskt, men där attityderoch förnedring känns så svåra att hon inte står ut.Att skapa en ny myndighet löser knappast de in-tegrationsproblem med diskriminering och förnedringsom vi har i vårt gemensamma land. Att dess-utom driva igenom ett sådant beslut med en sådanknapp majoritet som är aktuell i det här fallet bekräf-tar nog i hög grad vad sade om att de sombestämmer gör som de vill.Det hela ter sig som ett monument över ovanifrån-perspektivet som måste förstärkas. Vi har enstatlig myndighet som har ansvaret för mottagandet avinvandrare och som mycket tydligt talar om risken fördubbelarbete och gråzoner. Låt därför Invandrarver-ket ha kvar det som en övergripande myndighet behö-ver ha kontroll över! Men uppgifterna därutöver skallläggas ut på andra medaktörer.Fru talman! För oss socialliberaler handlar det omatt på bästa sätt skapa möjligheter för den enskildeindividen att få utlopp för sin kreativitet. Den enskildemåste få ta makten över sin egen tillvaro och sitt egetliv och förverkliga sina drömmar i stället för att barabli behandlad som ett offer som måste omhändertas.Detta kan vi göra genom att riva ned en del av dehinder som finns i form av höga arbetsgivarav-gifter, skatter, riskkapital, byråkrati, arbetsrätt, löne-bildning och onödiga regler. Om detta blev verklighetskulle fler människor våga ta risker som att startaeget. Några företag skulle t.o.m. våga växa, medanandra skulle våga nyanställa. Detta är något som ävenskulle komma till gagn för personer med utländsktursprung eftersom eget företagande är en viktig del imångas kultur.Jag är övertygad om att vi alla här ser arbets-lösheten som grunden till mycket av det onda somsker runt omkring oss. Stor arbetslöshet ökar ocksåden främlingsfientlighet som finns. Dessutom får debarn och ungdomar som växer upp i en miljö där detinte finns en koppling mellan arbete och inkomstsjälvfallet svårt att förstå varför manmåste jobba för att få en lön. Dessa barn växer mångagånger upp i en miljö som kan vara förgiftad av miss-nöje och frustration över situationen. Det är inte svårtatt förstå att detta kan förvandlas till aggressivitet, jat.o.m. Hellre vill nog människorna bo iett land som låter dem lyckas än i ett land som enbartger dem bidrag.Det talas så mycket om att människan måstevara förändringsbenägen för att passa in på arbets-marknaden . Flexibilitet är ordet. Tänk omäven systemen och byråkratin var litet mer flexibla!Ibland, ja ärligt talat rätt ofta, kan jag riktigt längtaefter att även de socialdemokratiska politikerna skullevara litet mer förändringsbenägna och inse att männi-skan själv, den enskilde individen, skulle kunna klaramycket, mycket mer om bara inte alla hinder fanns.Om socialdemokraterna kommer till insikt om att enny myndighet kanske inte är lösningen - då skulle vikunna prata om förändringsbenägna socialdemokrateroch inte bara förändringsbenägna människor. Vilketframsteg!Gör därför som vi i och de flesta andrapartier här i : Säg nej till en ny myn-dighet! Den kommer bara att skapa gråzoner mellanInvandrarverket och . Denkommer också att kosta onödiga pengar som måste tasfrån verksamhet vilket kan leda tillatt asylsökande får vänta ännu längre på sitt svar. Vihar sett, hört och läst alldeles för mycket om hurasylsökande utsätts för psykisk tortyr genom att manlåter dem vänta i tre, fyra och ända upp till sex årinnan de får sina svar. Långa väntetider var också ettproblem under den förra regeringsperioden.Dessutom skulle avvecklingspengarna som till-förts kunna minskas så att kan få en möjlighet att leva vidare - intebara till slutet av 1998. Tidningens verksamhet kansäkert reformeras. Vi är öppna för att den sakligasamhällsinformationen på olika språk t.ex. kan överlå-tas till invandrarorganisationerna att förmedla. I inte något klart alternativ för vem som kan taöver den viktiga roll som har somförmedlare av information och nyheter till mångainvånare i som inte har svenska som sitt mo-dersmål. Därför anser vi i att stödet tillInvandrartidningen bör stå kvar.Fru talman! Snälla, görsom tomten och strunta i vilken färg jag har. Statsrå-det kan väl dela ut litet klappar till oss alla? De behö-ver inte kosta en massa pengar, för det har jag förståttatt statsrådet inte har några. Men mina önskeklapparkostar inte pengar, utan sunt förnuft och samarbetsvil-ja. Det kan väl statsrådet bjuda på? Jag och minapartikamrater i önskar oss att får leva ända till dess att det finns ett klart,tydligt och bra alternativ.Låt det inte bli någon ny myndighet! Det skaparsäkert bara en massa problem. Klargör däremot häroch att samtliga statliga myndigheter och verkskall ha arbetsformer och ett synsätt som aktivt beja-kar alla människors lika möjligheter och ser till män-niskors behov oavsett bakgrund.Om nu statsrådet ärpå gott humör och har spenderbyxorna på sig kan välockså snart få envassare lagstiftningen så att han lättare kan utföra sittviktiga arbete.Jag yrkar bifall till reservationerna 3, 12, 44 och47, men jag står givetvis bakom alla reservationersom folkpartister undertecknat.Anf. 26 ():Fru talman! Med det beslut som kom-mer att fatta vad gäller betänkande ,framtiden och mångfalden - från invandrarpolitik tillintegrationspolitik tar vi förhoppningsvis ett stort stegframåt. Vi lämnar en stigmatiserande invandrarpolitikmed många särlösningar och går över till en generellpolitik som innebär att vi tar till vara samhällets etnis-ka och kulturella mångfald. Det är människors behovoch inte ett s.k. invandrarskap som skall styra ut-formningen av våra åtgärder.Men vi är inte där . Vi har dock en vision. Vi-sionen kommer att ställa höga krav på regeringen,och kommunalpolitikerna. Varenda åtgärd,vartenda förslag av generell karaktär kommer attbehöva en konsekvensanalys ur ett flerkulturellt per-spektiv eftersom integrationspolitikens mål och syn-sätt skall genomsyra kommuner, statliga myndigheteroch samhället. Här infinner sig min oro.För länge sedan ställde kvinnor i krav påpolitikerna att göra något åt det faktum att kvinnor pågrund av brist på dagisplats inte kunde förvärvsarbeta.Vi kommer säkert ihåg: Ropen skalla, daghem åt alla!Vad som hände då med kvinnornas krav var attsamhället bestämde sig för att införa begreppet jäm-ställdhet. lämnar vi en dålig invandrarpolitik somkritiseras bakom oss och antar ett nytt begrepp -integrationspolitik. Måtte det inte gå med integra-tionspolitiken som det gått med jämställdhetspoliti-ken.I ordlistan över det svenska språket definieras or-det integrera som ett verb som betyder förena ellersammanföra till en helhet. Själva ordet integrera inne-bär att det är fler än en part som skall förenas till enhelhet. Integrationen är en process som sker över tidoch inbegriper flera parter. Ett samhälle där fattigaoch rika, svenskar och utlänningar, kvinnor och mänlever åtskilda med ojämlika förutsättningar skaparorättvisa och konflikter.Integrationsprocessens mål innebär ett samhälledär varje människa kan försörja sig själv genom arbe-te, kan påverka sin livssituation, hyser en berättigadtilltro till samhället och dess institutioner och kännerhopp . ser vi i stället växandeklassklyftor, hög arbetslöshet, fler fattiga, större av-stånd till beslutsfattarna och misstro mot politiker ochsamhälleliga institutioner.Vägen till det integrerade samhället kantas avmilstolparna arbete och demokrati. Att som i dagutestänga kompetens och begåvningar från arbets-marknaden är ett resursslöseri som ett högt specialise-rat samhälle som vårt inte kan tillåta sig. Likhet somdet normala och önskvärda tillståndet därför att detinte ger upphov till motsättningar leder också tillstagnation och isolering. Ett mångkulturellt samhällekan inte beskrivas som ett lyckorike, men genommöten och konstruktiv konflikthantering kan det bliett samhälle statt i utveckling.Den andra milstolpen - demokratin - säger sig re-geringen vilja värna. Det är bra, men det är inte till-räckligt. Demokrati är inte bara en ideologi utan ettsätt att handla. Att tala om demokrati, att försvara denmot auktoritära ideologier eller att aktivt värna denfrån angrepp från extremister är inte tillräckligt. Detär inte tillräckligt om de som ytterst skall uttolka vaddemokrati innebär inte upplever den som en del av sinvardag.Om demokratin syns svag beror det inte på för li-tet undervisning om demokrati eller för få vackra ordom demokrati - för de är många. Det beror helt enkeltpå för litet demokratisk praktik. Därför är det viktigtatt kvinnor och män med utländsk bakgrund och in-ternationell inriktning i högre grad än ges infly-tande inom den politiska maktsfären. Det är viktigt attkvinnor och män med utländsk bakgrund engagerarsig i olika politiska partier.Regeringen konstaterar i sin proposition att efter-som en stor grupp människor har sitt ursprung i ettannat land saknar den svenska befolkningen en ge-mensam historia. Demonstrationerna i förrgår visar attinte ens etniska svenskar kan enas om hur vi skallvärdera historiska insatser. En annan kungdog på slagfältet i Lützen. Vembetalade dessa s.k. hjältekungars krig? Vår s.k. ge-mensamma historia är fylld av umbäranden från stata-re och andra fattiga för att vi skulle få gemensammaårtal att minnas från fornstora dagar. Att vi nu har ettstarkare inslag av andra etniska grupper förändrarmöjligen kraven på historieundervisningen men intehistorien i betydelsen det som ägt rum.Jag vill också påminna om att rådet i -det som kallas för kommunfullmäktige - på1400-talet hade en regel om att minst hälften av leda-möterna måste vara svenskar. Det var underförstått attdet fanns för många tyskar i . Det är medandra ord fullständigt poänglöst att påpeka att ettlands historia fungerar som en länk mellan människoroch att den svenska befolkningen saknar en gemen-sam historia. Av rådet i lär vi att det intefanns en svensk gemensam historia ens ,om vi inte talar om herrefolkens gemensamma histo-ria.Av ordet integrera följer också substantivet in-tegritet som enligt samma ordbok är ett orubbat till-stånd, okränkbarhet eller oberoende. Det för mig in påasylprocessen och flyktinghandläggningen. Kör visönder människor i asylprocessen påverkas förståsden senare integrationsprocessen. När människortvingas leva i ovisshet på flyktingförlägg-ningar där de slits ned av att dels inte få besked, delsinte kunna börja planera för sin framtid, förstör vi juockså ett av integrationsprocessens mål, nämligen ettsamhälle där varje människa hyser en berättigad tilltrotill samhället.När avslår ansökningar frångrekiskfödda kvinnor om förtidspension med motive-ringen att det är ett invandrarsyndrom, att alla grekis-ka kvinnor vill bli förtidspensionerade vi ålder- men det skall inte samhället betala - är det en direktkränkning av en människas integritet.Den ansträngda relationen mellan rättsväsendetoch invandrare blir inte bättre när företrädare förpolisen hävdar att det i rimlighetens namn måste varaviktigast att rätt beskrivning av en gärningsman kom-mer ut snabbt och att det därför skulle vara berättigatatt kalla en svart man för neger. Det är bara nonsens.Vad jag kan se innehåller ordet svart lika många bok-stäver som ordet neger. Om det skulle vara av tidsskälvågar jag inte tänka på vad poliskommissarien i dethär fallet skulle kalla en vit kvinnlig gärningsman.I deklarationen om mänskliga rättigheter står attvarje människa är född i frihet och har lika värdighetoch rättigheter. Alla har rätt till de mänskliga rättighe-terna oberoende av ras, färg, kön m.m. Att kränka ensvart människa genom att kalla henne eller honomneger, blåneger eller vitneger är att kränka den män-niskans integritet.Jag saknar därför en plan för hur vi skall kunna fåslut på de kränkningar från myndigheter och myndig-hetsutövare som människor med utländsk bakgrundutsätts för. Det kan hävdas från socialdemokratiskthåll och från centerhåll att det blir den nya integra-tionsmyndighetens uppgift, men jag anser att detborde ha diskuterats här. Vi talar om integration somen tvåvägsprocess. Det är fler parter som skall integ-reras, men vi talar inte om hur de etniskt svenska skallintegreras med svenskar med utländsk bakgrund.Fru talman! I stort står bakom re-geringens proposition och socialförsäkringsutskottetsbetänkande. Jag skulle nog vilja hävda att de flestapartier i stöder inriktningen på en generellpolitik, och det är ju bra och någonting att bygga på.Att vi sedan har olika lösningar på hur den generellapolitiken skall se ut, hur vi löser arbetslösheten osv. ärnågot helt annat.Vad vi också har gemensamt är att vi anser attkunskaper i svenska språket är en förutsättning för skall kunna integreras. Jag vill därför ta uppregeringens förslag att avskaffa timersättningen försfi-studier. En del av de elever som har lyckats få ettarbete har för dåliga kunskaper i svenska. För attkunna fortsätta sina arbeten måste de förbättra sinaspråkkunskaper. Alla i har rätt enligt lag att fåtjänstledigt för studier. Men denna rätt fråntas nu ipraktiken de invandrade kvinnor och män som inteuppnår s.k. sfi-nivå. De invandrare som mist sitt arbe-te och uppbär a-kassa eller KAS har inte rätt attstämpla för de timmar de studerar utan endast förövrig arbetslös tid. Inkomstbortfallet får de kompen-serat via timersättningen från CSN. Utan den kom-pensation som timersättningen innebär tvingas dennakategori elever att sluta sina svenskstudier för attåtergå till att stämpla på heltid.Vi har därför reserverat i vår budgetför att vi skall kunna behålla timersättningen för deinvandrade kvinnor och män som studerar svenska förinvandrare. Det är synd att inte regeringen gjort någonflerkulturell konsekvensanalys av detta förslag innandet lades fram.Så till de frågor där vi skiljer oss. Där vill jag förstnämna . Regeringen ansåg attInvandrartidningen skulle läggas ned för att därmedkunna finansiera det nya integrationsverket. Anled-ningarna var att de som varit länge i landet skall kun-na få sin information på samma sätt som andra, dvs.etniska svenskar, och att det inte bör ges ut tidningar istatlig regi för grupper som varit länge i . Dethär resonemanget håller förstås inte. Staten ger varjeår ett presstöd på för att kunnabevara den partipolitiska mångfalden för grupper sombefunnit sig i mycket längre än våra olikainvandrargrupper.Nu har utskottet funnit en kompromiss, får leva till. Vi tycker att det är bra,och vi kommer självfallet att följa utvecklingen och sevad som händer med Invandrartidningen.Så till integrationsverket. delar re-geringens uppfattning att invandrarverket inte är denbästa myndigheten att sköta integrationsarbetet medtanke på verkets andra uppgifter. Men vi anser inte attlösningen är en ny statlig myndighet. För hur skall enmyndighet kunna fungera som motor i ett arbete somskall bygga på en process som kommer underifrån?Människors tankar, fördomar och oro styrs inte av denstatliga överbyggnaden, utan av förhållandena i basen.Alla ministrar måste ha ett verk, sa LO:s represen-tant på ett integrationsseminarium i . Men detär inte sant. Alla ministrar måste inte ha ett verk, allaministrar skall inte ha ett verk. Jämställdhetsministernär en sådan minister, integrationsministern är en an-nan sådan minister.Varför då? Jo, därför att både jämställdhetsfrågor-na och integrationsfrågorna är alldeles för viktiga föratt de skall kunna gömmas undan i ett verk och över-låtas åt tjänstemän. Allt för har jag ståtthär i talarstolen och hört två flyktingministrar hävda:Det kan jag inte göra någonting åt, det sköter myn-digheterna och skulle jag lägga mig i kallas det förministerstyre. Vi anser att det är statsrådsberedningeneller regeringen som skall ta ansvar för att integra-tionspolitiken får avsedd effekt för var och en.Vi anser därför att Diskrimineringsombudsmannenskall få ökade befogenheter, främst i form av en vas-sare lagstiftning. Det sitter nu en utredning som skalllägga fram förslag till en skarpare lagstiftning, och detär bra. Vi har ända sedan lagen antogs kritiserat attden varit helt verkningslös. har vi i riksdagenmotionerat om att lagen borde göras om radikalt föratt bli ett praktiskt användbart instrument mot etniskdiskriminering på arbetsmarknaden. Vi hoppas att detlagförslag som skall presenteras tillgodoser dessasyften och att vår långa kamp därmed blivit tillgodo-sedd.Regeringen har också föreslagit att skall inordnas i den nya myndig-heten och därmed mista sin självständiga ställning.Sex riksdagspartier har en annan åsikt, och därmedfaller regeringens förslag.Arbetet med integration måste decentraliseras ochinte centraliseras. Ansvaret för integrationsprocessenmåste ut i kommunerna, ut i skolorna, ut på dagis -inte fastna i en statlig myndighet. Desto märkligareblir därför ställningstagande i frågan om enny central myndighet. Som enda parti i riksdagensstöder Socialdemokraterna! Alla andrapartier avvisar förslaget. Det parti som utnämnt sigsjälv till decentraliseringspartiet framför alla andraanser tydligen att integrationsprocessen är en sådanprocess som endast - och med stor framgång - kandrivas av ett statligt verk.Men trots att integratiosmyndigheten inte har denbreda förankring i som integrationsminis-tern ville ha, är verket här. Och gäller det förståsatt göra det bästa möjliga av situationen. Det harmotionerats om att myndigheten inte skall ligga iNorrköping.Vänsterpartiet delar den uppfattningen. Vi anseratt risken att endast delas i två delarär stor och att det som gör att vi och regeringen anseratt det är olämpligt att har ansvaretför integrationen försvinner. Vi tycker att det skallvara en liten och operativ myndighet som skall jobbanära kommunerna och inte komma med direktiv upp-ifrån. Eftersom politikerna enligt vårt synsätt avhän-der sig det direkta ansvaret för integrationspolitikenanser vi att det är viktigt att det sitter parlamentarikerlika väl som representanter för invandrarorganisatio-nerna i styrelsen. Den tillsatta organisations-utredningen måste också arbeta nära invandrarnasegna organisationer.I integrationsarbetet är det särskilt viktigt att upp-märksamma de invandrade kvinnornas situation. In-vandrade kvinnor kan vara tredubbelt förtryckta pågrund av klass, kön och etnisk tillhörighet.