prot · GK0980 · 1997-03-18 00:00:00 — har frågatmig vilka åtgärder regeringen avser vidta för att ana-lysera effekterna av forskningspolitiken på den medi-cinska forskningen och vilka åtgärder som kommer attvidtas avseende kvinnliga forskare och forskarassis-tenter.Riksdagen har, efter förslag från regeringen, be-slutat om en ändring av stiftelselagen, vilket möjlig-gör ett demokratiskt inflytande över forskningsstiftel-serna och att forskningsresurserna bättre kan samord-nas. Härigenom har förutsättningar skapats för ettnära samarbete mellan stiftelser, forskningsråd ochsektorsorgan. Styrelsen för har t.ex. ledamöter från Medicinska, Natur-vetenskapliga och Teknikvetenskapliga forskningsrå-den och från . Styrelsen har tillsatt en sam-verkansgrupp med representanter för och denämnda forskningsråden. Stiftelsen arbetar nu medutgångspunkten att utdelningen kommer att kunnauppgå till per år.Stiftelsen har beslutat att inom den plane-rade ramen göra nya åtaganden på ca 500 miljonerkronor . Detta sker främst genom att stiftelsen övertaransvar för materialkonsortier som byggts upp avNUTEK och NFR, samt ett mikroelektronikprogramsom tidigare svarat , , fattaderedan under förra året beslut om att överta ansvaretför nya stipendier inom de postdoktorsprogram somhittills finansierats av forskningsråden. Den nya sty-relsen för STINT har beslutat att200-300 miljoner kronor skall avsättas för tilläggsfi-nansiering inom det fjärde ramprogrammet i EU. Dettidigare kravet på statlig motfinansiering har avskaf-fats.Inom MISTRA pågår diskussion om hur arbetetskall bedrivas för ett utökat ansvar för miljöforsk-ningen, och inom planeras finansieringav verksamhet inom främst och de mindreoch medelstora högskolornas område.Totalt sett torde forskningssystemet tillföras medeli storleksordningen ,sannolikt mer, från de olika forskningsstiftelserna.Det skall jämföras med besparingar på 1,1 miljard förår 1998 och framåt. Samarbetet med forskningsstiftel-serna fungerar väl och på det sätt som var avsett iregeringens forskningsproposition hösten 1996.Jag vill inte förneka att besparingarna på kort siktkan medföra problem, men de var helt nödvändiga pågrund av det statsfinansiella läget.Vad gäller den medicinska forskningen har ansla-get till MFR minskats med . MFR svararemellertid för av den offentligt finansiera-de medicinska forskningen, vilket innebär att ned-skärningen får begränsade effekter på den totala of-fentliga satsningen på medicinsk forskning. Vidarekan nämnas att forskningockså beslutat att dela ut betydande resurser till me-dicinsk forskning. Forskarskolor och nätverk inombiomedicin kommer att få minst 200 miljoner kronoröver en treårsperiod, men summan kan bli väsentligtstörre om projekten utvecklas positivt. Det skall jäm-föras med en minskning på avMedicinska forskningsrådets anslagsnivå.Margareta E frågar också vilka åtgär-der regeringen avser vidta för att kvinnliga forskareoch forskarassistenter inte skall drabbas av nedskär-ningar. Jag har redan påpekat att besparingarna inga-lunda har de drastiska negativa följder som MargaretaE påstår. Vad i övrigt beträffar rekryteringav kvinnor till forskning vill jag påminna om att re-geringen har vidtagit en lång rad åtgärder pådetta område. Vissa av dessa åtgärder, särskilt dokto-randtjänster och postdoktorala stipendier för kvinnor,är särskilt riktade till unga kvinnliga forskare ochforskarstuderande. Vidare har som bekant regeringenanvisat och godtagit medel för inrättande av30 professurer och 73 forskarassistenttjänster förunderrepresenterat kön. Samtliga forskningsråd ochäven har fått sina instruktio-ner kompletterade med åligganden att främja jäm-ställdhet.Forskningsområdet präglas nu av stora föränd-ringar. Ett nära samarbete har inletts med forsk-ningsstiftelserna och de andra forskningsorganen, ochde utgör nu en normal del av forskningssystemet.Stiftelserna är resursstarka och kommer att spela roll under lång tid framöver.För att grundligt belysa den nya situationen påforskningens område har regeringen för avsikt attunder tillsätta en parlamentariskt sam-mansatt forskningsutredning. Denna utredning skallgöra en bred analys av organisationen och ansvarsför-delningen inom det svenska forskningssystemet uti-från samhällets behov och resurser samt forskningensmöjligheter. Utredningen kommer att utgöra ett under-lag för nästa forskningsproposition, som skall läggasfram hösten 1999.Anf. 78 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka utbild-ningsministern för svaret. Jag noterar att regeringenavser att tillsätta en utredning för att analysera forsk-ningens organisation och ansvarsfördelning. Jag hop-pas att direktiven är så vida att de också kommer attinbegripa fristående forskning.Svensk forskning har ett mycket gott internatio-nellt anseende. Den medicinska forskningen har undermånga år legat i den absoluta frontlinjen, vilket harhaft stor betydelse för svensk industri och därmedvälfärden. Utbildning, forskning och utveckling utgören del av de nödvändiga verktyg som behövs för att fåSverige på fötter, för att vi genom tillväxt och nyajobb skall kunna växa oss ur den ekonomiska krisen.Det var mot bakgrund av detta som de friståendeforskningsstiftelserna bildades, bortom politisk styr-ning. Utbildningsministern har sedan sitt tillträdeförsökt få kontroll över stiftelsernas pengar, och hanhar också lyckats. styrs ett flertal av stiftelsernaav socialdemokratiska politiker. Den politiska kon-trollen är ett faktum.Tanken med de fristående stiftelserna var att vita-lisera forskningen och låta nya tankar och perspektivkomma till tals. är risken stor att även stiftelsernasbidrag till forskning hamnar i den hierarkiskafälla som hämmar den offentliga verksamheten. Hie-rarkisk, likriktad styrning fungerar inte i ett dynamisktkunskapssamhälle. Medan hierarkin tänker agerarnätverken. Behovet av kontroll tar överhanden påbekostnad av kreativiteten.Nu har utbildningsministern på ett listigt sättkringgått Lagrådet. När stiftelsernas ändamål inte gickatt ändra byttes de oberoende styrelserna ut till för-mån för socialdemokratiska politiker. Om man intekan styra den ena vägen får man försöka den andra.Jag förstår att det med ett ökat politiskt inflytande inteblir något problem att flytta pengar från till utan att ändraändamålen. Men vilka projekt blir utan pengar? Vilkaprojekt skulle ha finansierats med de stiftelsepengarsom nu går till ? Hur många forskningspro-jekt lever med en ovisshet för framtiden?Redan i höstas förutsågs att grundforskningen in-om medicinska och naturvetenskapliga områdenskulle drabbas. MFR:s minskade anslag har inte kom-penserats av någon stiftelse, och rådets egna projek-tanslag har skurits ned med i genomsnitt . Sågott som samtliga ansökningar vad avser tung utrust-ning och apparatur har avslagits, vilket innebär att dennya tekniken får vänta. Övriga nedskärningar som hargjorts enligt osthyvelsprincipen innebär att många avde kvinnliga forskarassistenter som är anställda medprojektpengar inte får full lön. Flertalet nya projekthar avslagits, av vilka många kommer från ungakvinnliga forskarstuderande.Utbildningsministerns hjärtefråga - kvinnligaforskare - har fått sig en riktig törn. Det är inte tro-värdigt att gå ut och säga att regeringen satsar påkvinnliga forskare, om den sänker den somredan finns inne i universitets- och forskarvärlden.Vad hjälper regeringens doktorandtjänster och fors-karstipendier om man inte får det projektanslag sombehövs för att kunna forska? Hur många av forsk-ningsrådens forskningsprojekt har drabbats av rege-ringens nedskärningar på 300 miljoner? Vi vet alla attdet finns ett glapp i finansieringen pro-jekt.Anf. 79 ():Fru talman! Det borde vara uppenbart för alla attSverige genomgått ett ekonomiskt stålbad och attsaneringen av de statsfinanser som den moderatleddafyrpartiregeringen lämnade efter sig inte kan fritanågot samhällsområde från besparingar. Inte ens uni-versitet och högskolor kan naturligtvis gå fria frånnedskärningar i det statsfinansiella läge som regering-en Bildt och försatt landet i.Moderaterna tycks emellertid hysa en viss insikt idenna verklighet genom att i sin partimotion föreslådrakoniska - de använder själva det ordet - nedskär-ningar på varje utgiftsområde. I fråga om utbildningensäger de nej till det nationella kompetenslyftet, dvs.en massiv satsning på de grupper som tidigare fåttminst av utbildning. De säger också nej till satsningarpå mindre och medelstora högskolor, som de kallarför bygdehögskolor.Margareta kritiserar regeringen förnjugghet mot kvinnliga forskare och genusforskning.Ord står mot handling, skriver hon. Vad skall man dåsäga om ? Jo, jag vänder på bladen iModeraternas partimotion, och vad finner jag där?Jag finner följande under rubriken förkvinnor och män:I det vällovliga syftet att på bästa sätt tillvarataoch utveckla alla kvinnors och mäns förutsättningaroch egenskaper har regeringen förfallit till den allraenklaste könskampsretoriken.Regeringen föreslår i budgetpropositionen 40miljoner till forskning som bedrivs av de fackligaorganisationerna och närmare 30 miljoner till genus-forskning. säger att de avvisar bådadessa satsningar. säger att prioriteringenär klar: Fack och könskamp går före framti-da konkurrenskraft.Jag kan inte få det att gå ihop att Moderaternaförst i en partimotion, med förre statsminister som första namn, attackerar den socialdemokra-tiska regeringen för att den satsar för mycket påkvinnliga forskare och genusforskning, och sedan i eninterpellationsdebatt låtsas som om det skulle varaglömt vad de skrev och kritiserar denregering som verkligen satsar på genusforskning förnjugghet.Jag kan när det gäller forskningsstiftelserna ochmöjligheten att den vägen kompensera bortfall upply-sa att det med MISTRA, , som jag är ledamoti, i princip är på samma sätt som med den strategiskastiftelsen , att vi nu håller på att arbeta fram ettprogram som visar att man i mycket stor utsträckningexempelvis kan kompensera för deminskningar som detta verk har drabbats av i sinforskningsverksamhet på grund av det statsfinansiellaläget.Beträffande socialdemokratisk styrning råkar detvara på det sättet att forskningsstiftelserna har ungefärsamma struktur som forskningsråden. Och det finnsinte något som helst fog för de misstankar och denrädsla för politisering av det slag som MargaretaNordenvall här vill antyda.Jag skall i ett senare inlägg återkomma till vilkaanslag som får och ocksåbelysa hur stora resurser som står till förfogande iforskningsstiftelserna och som kan användas på deområden där universiteten har drabbats av vissa ned-skärningar.Anf. 80 Utbildningsminister ():Fru talman! Det var någonting egendomligt medMargareta inlägg här. Först säger hon,med all rätt, att har ett mycket starkt läge närdet gäller forskningen och har haft det sedan lång tidtillbaka och att i vissa avseenden är världsle-dande. Det bekräftas också av en offentlig-gjord internationell undersökning. har alltsåett mycket starkt läge. Men säger att detta läge är obegripligt eftersom vihar en sådan egendomlig forskningsfinansiering. Honsäger att den är stel, byråkratisk, hierarkisk och jagvet inte vad och att det är enbart genom tillkomsten avde nya forskningsstiftelserna som kan få enstark ställning i forskningen.Sanningen är ju att den svenska forskningens star-ka läge har byggts upp med ett välfungerande forskningsfinansieringssystem undermånga socialdemokratiska regeringar och för dendelen också borgerliga regeringar fram till dess attden förra borgerliga regeringen beslöt sig för att inrät-ta en helt ny ordning för forskningsfinansieringen.Alldeles bortsett från de demokratiska aspekterna somvi har diskuterat här i kammaren, trorjag att det vid det här laget är uppenbart för de flestaatt det inte var någon särskilt bra ordning. finnsdessa stiftelser, och det är nu också möjligt att åstad-komma den samordning mellan forskningsanslagensom de tidigare stiftelserna inte var villiga att med-verka i.Det var mycket tal om de oerhörda katastrofersom skulle drabba svensk forskning . Det visade sig naturligtvis att det var över-drifter. Självklart uppstår det alltid problem i sam-band med besparingar, men alla dessa påståenden omatt den svenska forskningen skulle raseras och nästintill utraderas var självklart överdrifter som möjligenkan förstås i ljuset av den budgetbehandling och öns-kan att påverka den och naturligtvis från Moderater-nas sida en allmän ideologisk upphetsning.Det visar sig alltså mycket riktigt att stiftelsernahar kommit väl i gång med just denna samvariationmed de offentliga forskningsanslagen. Men på längresikt behöver man se över hur systemet skall fungeraså att det blir till gagn för den svenska forskningensutveckling.Då säger att det är styrt avsocialdemokrater. Ja, regeringen är ju socialdemokra-tisk, och regeringen har också stöd i . Det ärriksdag och regering som i grunden skall avgöra hurforskningsresurserna skall utnyttjas. Sedan är detforskarnas sak att ta ställning till de enskilda projek-ten. Så har det alltid varit i svensk forskning. Så fun-gerar forskningsråden, och så fungerar alla forsk-ningsanslag som finansieras med skattemedel i det härlandet.Jag skulle faktiskt vilja fråga mera precist: Vilka är de socialdemokratiskapolitiker, utöver ordföranden och förre statsministernIngvar , som sitter med i ? Jag vill påminna om att flera avstiftelserna, som ju tillsattes av den borgerliga rege-ringen, hade moderata politiker som ordförande.Mera exakt undrar jag: Vilka är de andra social-demokratiska politiker som sitter med i nämnda sty-relse, som är den viktigaste och tyngsta av stiftelsesty-relserna?Anf. 81 ():Fru talman! Jag noterar att harhalkat in i debatten. Om det inte är bekant kan jag talaom att också har halkat in iforskningsstiftelserna, nämligen i MISTRA. Jag för-står därför intresset för den här debatten.Carl angriper mig vad gäller diskussionenom att vi kanske behöver bryta upp hierarkierna iSverige. Jag hoppas att utbildningsministern har note-rat att vi går från ett industrisamhälle till ett kunskaps-samhälle. Många i är oroliga över den homo-gena strukturen i och för att vi skall få svårtatt anpassa oss till de nya krav på dynamik ochsnabbhet som ett kunskapssamhälle kräver. Därförbehöver vi en fristående forskning, en forskning sominte är styrd av socialdemokrater.Det kan tyckas omtänksamt att alltid ha ett genus-perspektiv på forskningen, men jag måste nog in-stämmma i det som skrev i idecember 1996: Vi måste sluta prioritera genus-forskning framför tillväxt.För kvinnor är det viktigast att bli bedömd utifrånden man är, utifrån sin kompetens - men självklart påsamma villkor som män. För att fler kvinnor och mänskall kunna få plats i forskarvärlden behövs det fram-för allt tillväxt, inte något annat.Grunden för tillväxt och välfärd är, som sagt, ut-bildning och forskning i kombination med ekonomis-ka spelregler som premierar arbete och utveckling.För detta krävs det ett moget politiskt ledarskap så ser helheten och kan prioritera nödvändiga åt-gärder i rätt ordning. Genom att prioritera tillväxt fårockså kvinnorna plats, men genom att prioritera ge-nusforskning får ingen plats. Vi kommer inteatt ha råd med adekvat utbildning och forskning.I likhet med flera andra regeringsmedlemmar ochockså kan inte låta bliatt skylla ifrån sig. T.o.m. besparingarna inom forsk-ningspolitiken är de borgerligas fel; detta trots att vimoderater själva föreslår bättre förutsättningar förforskningen.I dag sitter och vidrodret. Arbetslösheten och räntorna ökar. Det finnsingen skeppare som lyckas föra båten i hamn om mangör som Socialdemokraterna, dvs. slår sig till ro närdet stormar och skyller på vädret. Nej, skall Social-demokraterna fortsätta att leda är det attaxla det ledarskap som krävs. Att diktera forskningenuppifrån hjälper inte tillväxten. Däremot behövs detgoda förutsättningar och långsiktiga spelregler för attfå en kreativ forskning.För en forskare är det viktigt att helhjärtat kunnaägna sig åt sin forskning. Man ska inte ständigt behö-va leva i ovisshet utan att veta vad politikerna härnästtänker göra.Jag har berört hur på-verkats av forskningspolitik. Vilka är dåkonsekvenserna för de övriga forskningsråden? Hurmånga forskningsprojekt - här har jag inte fått någotsvar - har påverkats av de nedskärningar som gjortsbeträffande forskningsråden? Vi vet mycket väl att detfinns ett glapp i finansieringen projekt.Anf. 82 ():Fru talman! Ja, det är alldeles riktigt, MargaretaNordenvall, att jag tillhör styrelsen i MISTRA, . I likhet med Marga-reta tillhör jag också utbild-ningsutskott, där min huvudsakliga uppgift är att följautvecklingen på utbildnings- och forskningsområdet.Margareta hävdar i sin interpellationatt har utsatts för drastis-ka nedskärningar, men sanningen är följande: Denmedicinska forskningen får ungefär 2,8 miljarder inya resurser . Då har jag inte räknat med de120 som anslår till biomedicinsk forskning och inteheller de 230 årliga miljonerna från Cancerfonden.Med i kassan kan Cancerfondenexempelvis garantera en oförändrad anslagsnivå förcancerforskarna . Vilken annan yrkes-grupp har sådana garantier? Lägg därtill att mångaforskare inom den medicinska sfären är nära lierademed den förmodligen inte helt utblottade läkemedels-industrin.Slutligen noterar jag att redan har garanterat utdelningen av resurserför olika verksamheter till ett belopp av ungefär1 miljard kronor fram . Jag kan ge någraexempel. För är det frågaom , för KTH 129 miljoner kro-nor, för och förUppsala universitet . Dessa peng-ar går till de forskare och till den forskningsverksam-het som enligt och får nedskurna resurser. Sanningen är raka motsat-sen!Anf. 83 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag konstaterar att inte kan peka ut alla socialdemokratiska politikersom enligt henne styr, t.ex. när det gäller Stiftelsen förstrategisk forskning. Jag förstår mycket väl att honinte kan det. Det finns nämligen inga socialdemokra-tiska politiker där. Jag har ingen aning om vilka parti-sympatier som ledamöterna där har. Det är ju forsk-ningsrådens huvudsekreterare och ordförande samtrepresentanter för och ytterligare några fors-kare som sitter med där. Jag vet inte om MargaretaNordenvall har frågat dem om deras politiska tillhö-righet. Jag har inte gjort det. Gjorda uttalande visarsig alltså vara en ren bluff. Det gäller också de andrastiftelserna.Uttalandet är lika mycket bluff som de påståendensom gjordes här i talarstolen och decem-ber om att det skulle bli ett ras för svensk forskning.Det är också en bluff när man säger att det har upp-stått ett oerhört glapp som gör att forskningen inte kanfungera. Så är det inte. Det räcker inte med att säga attvi alla vet att det finns ett glapp, särskilt som det intefinns något glapp. Naturligtvis kan det för den skullfinnas enskilda forskare som har eller som uppleverproblem. Sådana uppstår alltid när besparingar måstegöras.I den här frågan kan jag bara konstatera att vadsom hände, och det vet alla, var att det vid den aktuel-la tidpunkten var ca 18 miljarder i skattekronor somfördes bort från det allmänna och som låstes in i en-skilda stiftelser. Genom den lagändring som riksdagenbeslutat har det emellertid getts en möjlighet att få ettvisst demokratiskt inflytande över dessa stiftelser ochockså en möjlighet till en god samordning mellandessa enorma medel - det är nu fråga om mer än25 miljarder kronor - och den andra forskningsfinan-sieringen.Margareta gick mycket hastigt fram.Från att ha bekymrat sig över att detblir särskilt svårt för kvinnorna i och med de föränd-ringar som gjorts övergick hon alltså till den normalamoderata linjen och attackerade regeringen för i dethär fallet dess satsning på genusforskningen. SomBengt Silfverstrand här sade fanns det med i Modera-ternas partimotion, och det har upprepats gång pågång - nu också med stöd av en artikel av Bo Ber-gren.Hur kan man påstå att en satsning på genusforsk-ning, som totalt - litet generöst uttryckt - kanskehandlar om högst , hotar tillväxteni landet eller hotar den övriga forskningen? Samman-taget uppgår beloppet där till ca 14 miljarder. Medsektorsforskningen inräknad handlar det om nästan20 miljarder kronor. Gjorda påstående är så absurt förvånas. Att det kan framföras i artiklar är ensak, men att det kan upprepas här i förvånarmig verkligen.Sanningen är dessutom den, att en genusforskningpå alla olika områden också kan bidra, inte bara till enökad förståelse för samhället och hur samhället funge-rar, utan också till både tekniska och medicinskaframsteg, som vi annars inte skulle ha fått uppleva.Förminska inte betydelsen av denna forskning, ävenom den till sin volym är liten, och påstå inte att denhotar tillväxten.Anf. 84 ():Fru talman! Jag beklagar om utbildningsministerninte förstod udden av min kritik. är det så att riks-dagen är kontrollmakt, så det är jag som ställer frågor.Det är inte jag som svarar på frågor.Utbildningsministern nämner i interpellationssva-ret att Strategiska forskningsstiftelsens forskarskolor ibiomedicin skall kompensera för neddragningarna påMedicinska forskningsrådet. Men glöm-mer att denna satsning, som stiftelserna gör inomforskarutbildningen, är resultatet av en borgerligforskningspolitik. Kvar står att utbildningsministernsnedskärningar i själva verket är nedskärningar. Detvar det jag talade om, hur er politik vad gäller och andra forskningsråd fak-tiskt slår mot de enskilda projekten på ett mycketolyckligt vis och kanske inte alltid som ni har tänkt.Med anledning av de satsningar som man nu avseratt göra på forskarutbildningen - utbildningsministernlyfte fram detta - vill jag ställa några frågor: Kommerregeringen att begränsa studiemedlen för forskarut-bildningen ? Kommer antalet terminer somstudiemedel kan ges att begränsas? Kommer rege-ringen att minska längden på forskarutbildningen?Kommer regeringen att ställa krav på att studenten haren doktorandtjänst för att vederbörande skall antas tillforskarutbildningen? I så fall, vilken effekt får dettapå andelen forskarstuderande?Anf. 85 Utbildningsminister ():Fru talman! övergår nu tillandra frågeställningar. De är i och för sig mycketintressanta, men har inte ett dugg att göra med hennesursprungliga frågeställningar.Jag skall be att få återkomma till frågan om fors-karutbildningen i samband med att regeringen redovi-sar sin budgetproposition. Men jag kan gärna upplysaMargareta om att det pågår ett bered-ningsarbete inom . Det är en arbets-grupp som arbetar med dessa frågor. Den är snartfärdig, och vi kommer att dra slutsatser av dess arbeteinom kort.De studiesociala frågorna återkommer jag ocksåtill i samband med regeringens budgetproposition,som läggs fram i september.Sedan vill jag bara säga, fru talman, att jag faktiskthar en viss erfarenhet av riksdagsarbete både nu ochtidigare. Jag har också varit riksdagsman. Jag måstesäga att jag aldrig riktigt uppfattade mig såsom varan-de en kontrollant snarare än en debattör. Även i inter-pellationsdebatter är det faktiskt så att riksdagsleda-möterna deltar som debattörer.Om man, som gjorde, ut-slungar ett påstående, nämligen att det är socialdemo-kratiska politiker som sitter i stiftelserna och styrforskningen, och detta påstående inte skulle vara sant,är det min skyldighet att upplysa både ochden sannolikt inte alltför stora del av svenska folketsom lyssnar på denna debatt om att detta påstående ärfalskt. Det är mycket viktigt att slå fast att MargaretaNordenvall med sin tystnad bekräftar att så faktiskt ärfallet.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1996/97:192 om ut-bildningen av lärareAnf. 86 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat vilken planutbildningsministern har för utbildningen av lärare.Rune har framställt sin interpellation mot bak-grund av uppgifter om antalet lärare som examineras ihögskolan och prognoser om behovet.Låt mig först påminna om regeringens förslag an-gående dimensioneringen av lärarutbildningen i bud-getpropositionen 1997, som också har godkänts avriksdagen och där de här siffrorna återfinns.