prot · GL0945 · 1997-12-11 00:00:00 — Det är inteförrän man har hela banan och tillräckligt bra axel-tryck längs hela banan som man kan börja diskuteraatt utöka transporterna även på den delen.Anf. 164 () replik:Herr talman! Först vill jag säga några ytterligareord om SJ:s servicenivå. Låt oss i alla fall slå fast attdet har hänt mycket positivt på järnvägssidan genomomstruktureringar inom SJ. Vi vet att trenden har väntefter miljardförluster 1988, och det har blivit, somnågon sade, en renässans inom järnvägens område.Det har blivit fler människor som åker tåg, effektivaretransportsätt osv. Godstrafiken kommer att fungeraännu bättre. Infrastrukturen har betytt väldigt mycket,och det skapar nya förutsättningar. Sedan skall detovanpå detta komma ett nytt trafikpolitiskt förslag,som förhoppningsvis skall skapa ännu bättre förut-sättningar.Om det under en resa händer vissa tillbud får viacceptera det på ett eller annat sätt. Men det är inteacceptabelt om det förekommer och stundli-gen. Jag misstänker att SJ:s service kommeratt ligga på en sådan nivå att SJ klarar att informerasina kunder även i den delen.Vad gäller IBAB:s förutsättningar och satsningar-na på vidhåller jag ändå att om man görden insatsen att man täcker upp att av trafikar-betet får rimliga förutsättningar, kan vi stanna vid dennivån i dagens situation. Vi har ju inte en hur storkassakista som helst att ösa ur för att satsa ytterligare iinfrastrukturen.Anf. 165 () replik:Herr talman! Det var inte lätt att dra några slutsat-ser av inlägg. Han tror , och detgör vi väl alla. Men det vore klädsamt om han hadenågra principer och kunde tala om vad man vill drivainom den stora socialdemokratiska gruppen. Men detär icke så, utan vi kunde konstatera att det stora rege-ringspartiets företrädare står ganska nakna i de härfrågorna, intill dess de får besked om vad ministrarnai kanslihuset vågar tycka.Jag skall ändå ställa några principiella frågor tillJarl , då det tydligen gick att få svar på sådana.Jag var inne på frågan om långväga buss och möj-ligheten att låta de ansökande företagen få etableraden trafik som de ansöker om. Jag vill fråga : Är det rimligt över huvud taget rent principielltatt på de sträckor där tågen inte har full konkurrens-kraft pröva metoden att låta långväga buss få ersättaoch t.o.m. konkurrera med tågtrafiken och därmederbjuda människor ett resealternativ och inte ute-stänga dem som inte har råd att köpa tågbiljet-ter? Tycker att det är en rimlig målsätt-ning?Det finns en fråga som jag vill återkomma till, ochdet är den interregionala trafiken. sägeratt är ett glest befolkat land, och vi är heltöverens om det. Han säger att tågtrafik inte kan garan-teras i alla lägen. Kan jag tolka det så att står för den uppfattningen att man vågarkonkurrensutsätta upphandlingen av den interregiona-la trafiken? Med konkurrensutsättning menar jag dåkonkurrens mellan olika trafikslag.Anf. 166 () replik:Herr talman! Jag vill inte hålla med om att vi står nakna och väntar på att en ministerskall säga någonting. Vi vet bägge att vi har haft före-trädare som har representerat oss i som har lämnat ett antal åsikter. Just nupågår beredningen av det trafikpolitiska förslaget, ochjag tycker inte att det skulle kännas bra att springa utoch påstå någonting i det här ärendet när beredningpågår. Därför måste vi nog invänta våren i alla fall.Principiellt är det bara att konstatera när det gällerlångväga buss att det finns ett behov av busstrafik idet här landet. För det första finns behovet där detinte går tåg, och för det andra finns det de som ärberedda att åka buss därför att det är billigare ävenom det tar . Det finns också de som är be-redda att betala mer och åka snabbare. Vi måste finnaförutsättningar för alla dessa trafikslag.Vad slutligen gäller den interregionala trafikenoch upphandling i konkurrens är den trafiken upp-handlad i konkurrens. Men det är ingen annan än SJsom har kunnat lämna anbud på trafiken.Anf. 167 () replik:Herr talman! Jag får tacka för upplysningen, menjag visste att den trafiken var upphandlad i konkur-rens. Uppenbarligen missade det jag sadei slutet av min fråga, nämligen att jag menar, och vi iModerata samlingspartiet förutsätter, att konkurrensbetyder att man också får konkurrera med andra tra-fikslag. Då kommer sannolikt bussen in, men det kanfinnas andra, ännu mindre fordon som kan vara alter-nativet. Det var den frågan som jag egentligen ville hasvar på.KOMKOM-utredningen är visserligen svårtskadskjuten och måste repareras, och det kanske tartid ända fram innan man kan komma frammed några klara ståndpunkter, men jag tycker ändå atten sådan debatt som vi har under en hel dag i riksda-gen borde vara förberedd på ett sådant sätt att detfinns klara ställningstaganden i några konkreta frågor.Allt kan inte hänga på KOMKOM-utredningen.Nu sätter visserligen sitt hopp till atten ny SJ-chef skall komma som en frälsare för tågtra-fiken. Låt oss då hoppas att SJ-chefen - denårstid då nya frälsare brukar dyka upp - kan framståsom en sådan. Jag hyser dock vissa farhågor när detgäller att vi skall få en nytändning i det avseendet,även om jag gärna bistår i den frommaförhoppningen.En konkurrensupphandling mellan olika trafikslagvar alltså vad jag efterlyste. Är ni beredda att satsa pådet, ?Anf. 168 () replik:Herr talman! börjar verkligen blifrom när han tycker att vi skall tänka på att det kom-mer en ny frälsare till SJ. Det var inte det jag syftadepå, utan det var att ledningen inom SJ nu får nyakrafter och tar tag i de problem som finns kvar där.Då vill jag även säga att den ledning som SJ hittillshar haft, som har suttit i ungefär , har gjortmycket goda saker för att utveckla järnvägstrafiken idet här landet. Men det kan ofta behövas att nytt blodkommer in. Det var det jag syftade på när jag taladeom att SJ får en ny ledning.Vad gäller upphandlingen i konkurrens går detsjälvfallet att upphandla alla typer av transporter ifullständig konkurrens. Men vi ju har pratat om inter-regional järnvägstrafik, och då är det den vi har an-vänt budgetmedel för att upphandla. förs det dis-kussioner, med hjälp av , omatt man skall titta på alltifrån rikstrafikombud tillgaranterade sträckor för järnvägstrafiken osv. Detfinns så mycket i detta underlag att vi måste få analy-sera allt och låta dem som hanterar det bereda pro-positionen i lugn och ro. Då vore det fel att springa utoch säga att vi skall göra det ena eller det andra uti-från det som skall komma.Återigen, : vi väntar ochser fram mot den.Anf. 169 ()replik:Herr talman! Apropå detta att byta åsikt måste jagockså beklaga att det är så svårt att få socialdemokra-tiska företrädare i debatten att uttrycka någon åsiktförrän det finns ett papper där det står vad de skalltycka.Jag har en konkret fråga som rör vår vanliga ochmer rutinartade uppföljning i utskottet. Vi har ettsektorsansvar hos där miljöfrågorna inbe-grips. Hur skall trafikutskottet kunna för-säkra sig om att det sker en kontinuerlig uppföljningav det här sektorsansvaret så att miljöfrågorna verkli-gen kommer till sin rätt i arbete? Har JarlLander något bra förslag på hur vi i trafikutskottetskall kunna skaffa oss en sådan försäkran och upp-följning?Anf. 170 () replik:Herr talman! Utan att byta åsikt håller jag förstoch främst med om att vi i trafi-kutskottet - ungefär som alla övriga utskott - är litetför dåliga på att följa upp och utvärdera vad som harhänt med de beslut som vi har fattat.Det är ett mer övergripande arbete som pågår ihela , såvitt jag förstår. Det handlar om hurvi skall kunna finna formerna för utvärderingarna.Hade jag haft ett bra förslag hade jag redan lagt framdet.Det pågår ett beredningsarbete där vi gemensamtskall finna formerna för utvärderingarna. Hur skallutvärderingar kunna ske? Hur skall vi bättre kunnafölja upp de beslut vi har fattat? Hur skall regeringenåterkomma till oss med förslag till utvärderingar ochuppföljningar? Detta tror jag att vi får anledning attåterkomma till både , nästkommande höstoch året därpå. Det är nog en ständigt återkommandefråga.Anf. 171 ()replik:Herr talman! Innan detta beslutet fattades, och in-nan sektorsbeslutet för fattades, förvarnadeMiljöpartiet om att det skulle bli väldigt svårt att följaupp hur sektorsansvaret angående miljön sköttes påde olika trafikverken. Det är den situation vi har i dag.Det är inte särskilt kul att ha rätt i detta läge.Det hade varit en fördel om sektorsansvaret inne-burit ett intensivt samarbete, politiskt sanktionerat,med . Något sådant samarbete finnsinte. Det finns inte heller några disponibla medel somavsatts särskilt för att skall kunnafölja trafiksektorns miljöarbete. Det är en konkretåtgärd som jag hoppas att åtminstoneöverväger.Anf. 172 () replik:Herr talman! Vi måste väl ändå vara överens, Eli-sa , om att hela arbetet i t.ex. trafikut-skottet måste uppföljas och utvärderas. Det får intebara gälla miljöarbetet, även om det är ett väldigtviktigt avsnitt.Vi får utvärderingar från Riksrevisionsverket.Riksdagens revisorer granskar, osv.Vi får säkert anledning att återigen resonera kringdessa frågeställningar både i utskottssammanhang ochpartisammanhang. Hur skall vi få fram riktiga upp-följningar och utvärderingar av de beslut som riksda-gen fattar på utskottens initiativ?Anf. 173 () replik:Herr talman! Jag skall återgå till . Jagvill ställa några frågor till pågår ett mycket unikt samarbete i hela detsvenska inlandet - egentligen från ochända upp till . Det fick sin start i sambandmed att banan var hotad. Den norra delen av -- bestårav kommunerna från ända upp till Gällivare.Det handlar om hela inlandet. Det handlar ocksåom inlandsvägen. Utvecklingen har gjort att det nuockså finns någonting som vi kallar för InlandsvägenSyd - IEF Syd. Det är unikt i . Man kämparoch sliter för inlandet.Jarl säger att utskottsmajoriteten och regi-onen i princip är överens. Det handlar om hur vi skallha det med persontrafiken längs inlandsvägen näravtalet med länstrafikhuvudmännen går ut . Vivet att det inte är som säger. Man är inteöverens i detta fall.IEF har tillsammans med IBAB klart hävdat attdet är mycket viktigt att hela - frånMora till - kan hållas samman och att manhar en plan för att stärka axeltrycket upp till 22,5 ton.Jag vill fråga om kan styrka att manjobbar medvetet med dessa frågor, just för att utveck-la hela inlandet.Den andra frågan gäller om finnsmed i den trafikpolitiska proposition som kommer ibörjan av nästa år.Anf. 174 () replik:Herr talman! säger att det finns arbetsgrupp som jobbar för en speciell järnvägs-sträckning och att det finns en arbetsgrupp som jobbarför en speciell vägsträckning. Det vet vi i trafikutskot-tet. Vi har blivit uppvaktade av dem. 18 kommunalrådvar här . Vi har varit ute iregionen. Själv bor jag där. Jag vet att de jobbar in-tensivt.Grundproblemet är att det rör den regionala delenav infrastrukturplanerandet, som måste ske ute i regi-onen. Vi måste förlita oss till att man klarar person-trafik och turistisk verksamhet ute i regionerna.De ärenden som ligger på bord gällerinfrastrukturinvesteringar i stamvägarna ochstomjärnvägarna. De görs utifrån de planeringsresultatsom kommer från regionerna.Jag vill fortsätta att hävda att det är regionernasansvar att fatta de beslut som behövs för att man skallkunna leva upp till det som t.ex. IEF förslå.Jag fick en direkt fråga om huruvida Inlandsbanankommer att tas upp i det trafikpolitiska förslaget. Jagkan inte se att det skulle finnas någon motivering tillatt den frågan skulle tas upp. Vi behandlar frågan omInlandsbanan . Frågan återkommer med all säkerheti nästkommande års budget - inte innan dess.Anf. 175 () replik:Herr talman! Först vill jag ta upp frågan om pla-nering av persontrafiken i inlandet. Det finns defacto ett avtal mellan regeringen och länstrafikhu-vudmännen i inlandet, från och norröver, somgäller just ersättningstrafiken för . Dettaavtal med regeringen går ut . Jag tar för givetatt regering och riksdag är intresserade av hur detkommer att bli i fortsättningen.Redan i det avtal som regeringen skrev med in-landskommunerna och IBAB när man överlämnadebandelen står det att det skall ske en samordningmellan länstrafikhuvudmännen och IBAB när detgäller persontrafiken i inlandet. Det gäller alltså järn-väg och väg.När avtalet går ut får vi tillfälle att inleda för-handlingar om hur det skall se ut. Än så länge harlänstrafikhuvudmännen inte varit intresserade av attdiskutera med banans företrädare - med IBAB -därför att man har ett så bra avtal. Man får 40 miljo-ner för ersättningstrafiken.Självfallet måste regering och riksdag vara intres-serade av att garantera en bra framtid för inlandetäven efter år 2001.Anf. 176 () replik:Herr talman! Det säger visar att detfinns olika i regionen. Jag tycker att det är felav att sätta sig på de regionala viljorna.Frågorna måste lösas ute på plats.Om det finns intresseföreningar efter inlandsvägenoch hör de hemma i olika regioner, sombestår av olika län. De är i de länen som man måstelösa denna fråga. Det gör man inte i riksdag.Anf. 177 ():Herr talman! När det gäller de nya villkoren förInlandsbanan är det med stor tillfredsställelse som vi iFolkpartiet noterat regeringens positiva skrivningar ibudgetpropositionen. Utskottet har också ställt sigbakom konstaterandet att banan fyller en viktig funk-tion i det nationella godstrafiksystemet. Utskottetsmajoritet har dock inte velat gå längre än så.När det gäller medelstilldelningen tycker jag attregeringen rent ut sagt varit snål. I utskottet får manstöd inte bara av utan också av Center-partiet. Det tycker jag är uppseendeväckande.I stället för att ge signaler till IBAB om att de görett bra arbete, hanterar statsmedlen väl och får mycketuträttat för pengarna säger utskottsmajoriteten attIBAB har gjort mer för pengarna än vad man avsett.Därför ger man nu lite pengar i taget.Detta förfaringssätt ger inte IBAB några starkaincitament att driva utvecklingsarbete med effektivbanunderhåll och järnvägsdrift. I stället riskerar manatt bli inriktad på kortsiktig anslagsförbrukning.Vi i menar att en av de stora sam-hällsvinsterna är att och IBAB har enfrån fristående ställning. Detta skapar möj-ligheter till att pröva nya idéer och genomföra lång-siktigt utvecklingsarbete som kommer allajärnvägar till godo. Vi har också reserverat oss för ettårligt statligt stöd på som gerIBAB möjlighet att fortsätta sitt arbete som hittills.Regeringen har föreslagit att den nödvändigasteinvesteringen, dvs. upprustningen till 22 ½ tons axel-tryck på sträckan , skall göras.Utskottet har tillstyrkt detta. I synen på de övrigasträckorna skiljer sig utskottsmajoriteten, inklusiveCenterpartiet, från fyrpartireservanterna.Vi i menar att trafiken på hela Inlands-banan, från till , är väl motiverad, inteminst ur samhällsekonomisk synpunkt. Vi menar inte,som utskottsmajoriteten tycks tro, att man nu skallbesluta om investeringar i miljardklassen, utan attförutsättningar bör skapas för att banan skall ha till-räcklig kapacitet för godstrafik. anpassas till banstandarden.Detta innebär att upprustningen kan göras succes-sivt, allteftersom behovet växer, och med de mestangelägna bitarna först. EU-medel kan användas, ochvissa objekt kan utföras med arbetsmarknadsmedel.Man bör dock inte slå igen dörren för fortsatt upp-rustning, som jag uppfattar att utskottsmajoriteten gör.Jarl sade i ett replikskifte att investering-arna kan komma . Jag skulle gärna viljafå det uttalandet ytterligare bekräftat, eftersom jaginte kan utläsa det ur betänkandet.Tidigare i år har vi folkpartister framfört uppfatt-ningen att det är naturligt att föra tvärbanorna tillInlandsbanesystemet och inordna dessa under IBABpå liknande villkor som gäller för . Viavstod från det yrkandet, eftersom hela banansexistens syntes stå på spel, men vi har givetvis ingenannan uppfattning om tvärbanorna än den som redovi-sas i reservation 16. Däremot har vi inte diskuteratbanans sydligaste del mellan och Kristinehamn.Herr talman! Persontrafiken inskränker sig förnärvarande till turisttrafik . I reserva-tion 17 framför vi åsikten att det borde vara regering-ens ansvar att initiera förhandlingar 2001, när statens avtal med trafikhuvudmän-nen löper ut. Staten ersätter ju trafikhuvudmännenmed omkring 40 miljoner för den här trafiken.En integrerad person- och turisttrafik borde vara fulltmöjlig att åstadkomma. Vi efterlyser att staten initie-rar dessa förhandlingar.Turisttrafiken är en betydelsefull basresurs förmånga små turistföretag längs banan. Den potentialbanan har som turistattraktion, inte minst för utlän-ningar, är viktig att ta vara på. Den kultur- och natur-upplevelse som en resa längs banan utgör är till interinga del förknippad med den svagaste bansträckning-en mellan och . Denna bandelmåste även fortsättningsvis underhållas, och det ärsvårt, för att inte säga omöjligt med ett anslag på 50-miljonersnivå.Herr talman! Avslutningsvis yrkar jag bifall tillvår reservation 12.Anf. 178 ():Herr talman! Ingen här kan väl sväva i tvivelsmålom att vi i är positiva till utvecklingen avjärnvägen. Det har framkommit i flera yttranden härredan. Järnvägarna är viktiga. Många bäckar småbildar en stor å, heter det ju. Det kan man säga omjärnvägen också. En väldigt attraktiv järnväg som gårgenom ett landskap med olika turistmål där man kaparav bibanorna kan jämföras med en huvudfåra där mankapar av bifloderna - då sinar ju huvudfåran. Delvishar man gjort på det sättet i Sverige.Sådana här tåg finns i vissa regioner. Det är påga-tåg, krösatåg, osv. De skulle inte behöva vara i regio-nal regi, utan de skulle också kunna drivas i statligregi. På så vis kunde man behålla de här mindre järn-vägarna.Om man åker tåg och måste byta är det bästa na-turligtvis om man kan fortsätta med samma färdme-del, men det går ju också om det finns ordentligaparkeringsplatser och busshållplatser i närheten avjärnvägen, så att man kan byta. Det är något vi måsteha mer av, tror jag. Vid busshållplatser och järnvägmåste det finnas parkeringsplatser, så att det går attåka matarbussar eller ta bilen dit.Jag tänkte i huvudsak tala om . Detär redan många som har gjort det, så det är kanskeinte så originellt. Eftersom har kommitmed som en av de få banor som behandlas i betän-kandet - det finns ju andra sträckor som inte behand-las förrän - tycker jag att det är viktigt attmarkera dess betydelse. kulturellabetydelse har betonats, och det är viktigt. Jag villdäremot betona bruksaspekten, att den skall varafunktionell i dagligt bruk. Den skall vara ett trans-portmedel för både gods- och persontrafik. finnas pendeltåg för skolbarn som skall till Ös-tersund. Banan skulle kunna utnyttjas på många flersätt.Vi har i något som heter Domnarvspen-deln, som kommer med göt från omdagen. Den skulle mycket väl kunna gå över Inlands-banan, som har en mycket bra grund. Den är stark ochbehöver inte byggas ut på många håll. Kustbanan ärdäremot hårt belastad, och mellan och ärjärnvägen bitvis faktiskt riktigt dålig för de här tungafrakterna. Jag skulle gärna vilja plantera de här nyatankarna hos beslutsfattarna. Själv känner jag mig interiktigt som en beslutsfattare i det här sammanhanget,eftersom jag inte heller sitter i trafikutskottet.Vi vill också bygga ut så att den kangå nedifrån . Det finns olika saker längsmed vägen. Det gäller torven i , men det ärockså fråga om att bryta olika stenar, jämförbart medälvdalsporfyr, i . I det sammanhanget skulleInlandsbanan kunna utnyttjas. Det finns många ut-vecklingsmöjligheter, och det finns också väl utveck-lade planer.Miljöpartiet vill utöka beloppen till 63 miljoner.Det tar vi upp i en reservation.Vi vet att av elenergin går till järnvägen.Vi i är därför villiga att öka användning-en av el just för järnvägens del. Att en så stor ochtung trafik drar så litet! Där är den verkligen energief-fektiv.Tankar och också planer finns på en elektrifiering.Vi har inte tagit ställning till det . Det skulle judå bli helt andra summor än det som föreslås här. Detvore naturligtvis det bästa. Det har också nämnts i dagatt man skulle kunna ha mer miljövänliga drivmedelän diesel, och det är klart. Då vore det här ett utmärktområde att pröva de förslagen.I Västerdalarna, där man har lagt ned terminaler-na, går det nu tusentals lastbilar på redan nedslitnavägar, i stället för att man använder Västerdalbananför timmertransporter. De här företeelserna förekom-mer längs hela vägen.Något jag tycker är tvivelaktigt är att man påstamvägen har bussar som ibland går jämsides medoch ibland samma tider som tåget. Är det resultatet avden fria konkurrensen, att man skall kunna välja mel-lan en buss och ett tåg som går ? Det tyckerjag är nonsens. Man borde i stället öka turtätheten, såatt det går omväxlande buss och tåg.Jag läste i att regeringen planerarinvestera i järnvägar i glesbygd.Som jag förstår det går den satsningen utöver det somvi satsar . Bl.a. handlar det om 365 miljoner kronorsom efter klartecken från EU-kommissionenkommer att använda exempelvis till investeringar påHaparandabanan, , medtvärbanor, Stambanan på sträckan ochMittbanan på sträckan . Det blirinte mycket till , men om det handlar om600 miljoner kan det ändå bli ca 100 miljoner, och detkunde väl vara väl använda pengar.Det finns alltså litet glädjande budskap som mankan hitta i små notiser i tidningarna.Jag yrkar bifall till reservation 16 under mom. 27,där vi föreslår ett ökat anslag till Inlandsbanan.Anf. 179 () replik:Herr talman! Om hade lästbudgetpropositionen ordentligt hade hon inte behövtläsa . Detta står nämligen också ibudgetpropositionen.Anf. 180 () re-plik:Herr talman! Jag kan be om ursäkt för detta omdet behövs. Att läsa alla siffror i hela denna budget-proposition och kunna dem utantill är rent omöjligt.Anf. 181 ():Herr talman! Jag delar den åsikt som framförts avflera tidigare talare , nämligen att järnvägen intebara är gårdagens utan glädjande nog också morgon-dagens lösning för såväl person- som godstransporter.Tyvärr är det en framtidstro som blir allt svårare attupprätthålla för människor som inte bor i de befolk-ningstätare delarna av landet eller längs de mest kon-kurrensutsatta transportsträckorna.Det är väl känt att skall ta ställning tillriktlinjer för olika delar av den statliga verksamhetenoch inte lägga sig i förvaltningsfrågor eller andradetaljfrågor. Trots detta återkommer vi ofta när detgäller SJ:s tidtabeller och turer. Anledningen till dettaär naturligtvis att vi är väldigt många som får ständigtstörre anledning att ifrågasätta om SJ i sin praktiskaverksamhet lever upp till det som har uttalatom järnvägstrafiken. Statlig regionalpolitik är i allthögre grad vilka beslut som fattas om verksamhetenav statliga myndigheter och i allt mindre grad lokali-seringsbidrag. SJ har här en synnerligen strategiskroll.Problemet är att SJ genom sin tur- och tidtabells-planering gör tåg allt mindre användbart som allmäntkommunikationsmedel för många människor. Somman ropar får man också det svar som man hade tänktsig. När underlaget minskar räcker det inte längre tillför att upprätthålla befintlig turtäthet, varför nedskär-ningar vidtas. Därav följer att än färre människor kananvända sig av tåget, osv.När jag själv flyttade till ,norr om längs Norra stambanan,var tågförbindelserna fortfarande mycket goda. Någonanledning att använda bil för längre resor söderutfanns över huvud taget inte. Men redan under andrahalvan av 80-talet kunde vi märka att varje ny tidta-bell försämrade förutsättningarna för tågresande. Alltoftare förklarades de sämre tidtabellerna med att deanpassats med hänsyn till resande i utgångspositio-nerna, dvs. , , och Luleå.Det intressanta är dock att just i de fallen handlardet om resande vilka om tidtabellsändringar har storbetydelse för deras resande skulle kunna använda sigav alternativa trafikmedel, främst inrikesflyg, tillskillnad från de resande längs resten av stambanansom får ständiga försämringar men saknar alternativ.Och just här tror jag att problemet ligger. SJ:s tur- ochtidtabellsordning styrs numera helt av var man ärutsatt för konkurrens av alternativa trafikmedel.