prot · GL0947 · 1997-12-15 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1997/98:47Måndagen den 15 decemberKl. 10.00 - 22.40Det justerade protokollet beräknas utkomma -------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 8 och 9 december.2 § Meddelande om information från regering-enTalmannen meddelade att onsdagen den17 december skulle statsminister lämna information om i Lux-emburg den 12 och 13 december.Talmannen meddelade vidare att torsdagen den18 december skulle försvarsminister lämna information om försvarsmaktensekonomi.3 § Meddelande om middagsuppehållTalmannen meddelade att dagens arbetsplenumskulle genomföras utan middagsuppehåll.4 § Anmälan om inkommer faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionenTalmannen meddelade att följande faktaprome-moria om förslag från Europeiska kommissioneninkommit och delats till kammarens ledamöter:Angående förslag till rådsförordningar om särskildstimulansordning (arbetsvillkor och miljö) samtutgraduering av de mest utvecklade idet allmänna preferenssystemet (GSP)KOM (97) 533, KOM (97) 5345 § Hänvisning av ärenden till utskott och be-slut om förlängs motionstidFöredrogs och hänvisadesFörslag1997/98:RR3 och RR4Kammaren biföll talmannens förslag att motions-tiden för ovanstående förslag med hänsyn till juluppe-hållet skulle förlängas till den 23 januari 1998.6 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återFinansutskottets betänkanden /98:FiU2-FiU5Jordbruksutskottets betänkanden /98:JoU1, JoU2och JoU9Meddelande om uppskjuten voteringTalmannen meddelade att socialförsäkringsutskot-tets betänkanden SfU1, SfU2 och SfU7 samt socialut-skottets betänkande SoU1 skulle avgöras i ett sam-manhang tisdagen den 16 december.7 § Anslag inom socialförsäkringsområdetFöredrogsSocialförsäkringsutskottets betänkande 1997/98:SfU1Anslag inom socialförsäkringsområdet(utgiftsområdena 10, 11 och 12) (prop. 1997/98:1delvis och prop. 1997/98:9)Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp samtarbetsskadeförsäkringAnf. 1 ():Fru talman! Jag ber om överseende med min någotkraxiga röst i dag.Vad göras kan är allaredan gjort när det gäller an-slagen till de olika utgiftsområdena, eftersom bud-getramarna redan är fastlagda. Dagens debatt kandärför i huvudsak endast behandla partiernas princi-piella inställning i socialförsäkringsfrågorna under deolika utgiftsområdena, de särskilda yttranden vi gjort ianledning därav och de reservationer som inte beröranslagen.Vi moderater i utskottet har i ett särskilt yttrandeförordat en annan inriktning av den ekonomiska poli-tiken och budgetpolitiken. Vi anser att människorssociala trygghet skulle öka genom att hushållen fingeen större ekonomisk självständighet, bl.a. genomskattesänkningar framför allt för låg- och medelin-komsttagarna. Med litet mer pengar kvar i den egnaportmonnän skulle människor ges ökat utrymme föregna tilläggsförsäkringar utöver en god grundtrygghetgenom en allmän försäkring.I reservation nr 1, som jag nu yrkar bifall till ochendast till denna för att spara kammarens tid, säger viatt det är nödvändigt att i grunden förändra de nuva-rande trygghetssystemen. Systemet skall vara robustoch stabilt och garantera en god grundtrygghet föralla. Det skall finnas en klar koppling mellan avgifteroch förmåner. Socialförsäkringssystemet kan antingenutformas som en obligatorisk försäkring vid inkomst-bortfall p.g.a. sjukdom, skada eller arbetslöshet ochkombineras med individuella tilläggsförsäkringar ellersom ett system med sparkonton, välfärdskonton ellerhur vi nu vill benämna dem.Fem av partier har glädjande nog kun-nat enas om ett krav på en genomgripande utredningav socialförsäkringssystemet. Det har varit alltförmycket lappande och lagande i gamla system, ochtidigare utredningar har inte varit tillräckligt genom-gripande. Detta har gjort att systemet är krångligt ochmycket svårt att överblicka för den enskilde. Även omde olika partierna redovisar olika syn på de framtidasocialförsäkringarnas utformning borde det vara möj-ligt att åstadkomma en reformering av de olika er-sättningssystemen. Gick det att komma överens om enpensionsreform - även om födslovåndorna verkarvara mycket svåra - borde det gå när det gäller social-försäkringarna i stort.I vårt särskilda yttrande rörande anslagen redogörvi för våra besparingar som har som mål att ytterligarebetona arbetslinjen i socialförsäkringarna och skallses mot bakgrund av våra skattesänkningsförslag ochvår uppläggning av det finansiella samarbetet,FINSAM.Våra besparingsmål kan uppnås bl.a. genom att visäger nej till höjda ersättningsnivåer, genom ytterliga-re en karensdag i sjukförsäkringen, genom att per-sonskador till följd av trafikolyckor förs över tilltrafikförsäkringen, genom en effektiv kontroll motfusk och överutnyttjande och genom förändrad be-räkningsgrund för sjukpenningen.Jag är förvånad över att regeringen nu säger sig haså gott om pengar att den inte följer de förslag röran-de sjukpenningberäkningen som den själv begärt aven särskild utredare och där en proposition var avseddatt lämnas . På detta område anser sig regeringentydligen ha mycket god råd men inte med att t.ex.återge änkorna deras pensioner! Det rör sig nämligenom ungefär samma summa, ca 900 miljoner kronor.Hur är det med prioriteringarna inom socialförsäk-ringarna, socialförsäkringsministern? Det är förståsLO som styrt regeringen igen!Det är bra att regeringen äntligen tog sitt förnufttill fånga när det gäller sjuklöneperioden. Det var jumer eller mindre ett dråpslag, särskilt mot mindreföretag. Men flera partier anser att ändringen tillbakatill det tidigare systemet bör ske redan den 1 januari1998, och inte . Det är nog svårt för småföreta-gen ändå att klara sin situation.Vi anser också - tillsammans med li-beralerna och - att försäkringenmot kostnader för sjuklön måste förbättras. Det äralltför få som anser sig ha råd att ta försäkring-en. Vi anser vidare att karensdagsreglerna måste för-bättras för personer som har flera arbetsgivare liksomsjukpenningförsäkringen för personer med timan-ställning och blandade inkomster. Det blir allt vanli-gare att människor har både en anställning, kanskeflera anställningar, och driver eget företag. Men soci-alförsäkringarna är de facto konstruerade för lönein-komster, helst inkomst från heltidsanställning på enoch samma arbetsplats. Inser inte utskottsmajoritetenoch regeringen att vi måste förändra socialförsäkring-en så att den passar den moderna tiden?Den största diskussionsfrågan under utgiftsområde10 har gällt förslaget om FINSAM, dvs. finansielltsamarbete mellan , socialvården,landstingen och arbetsförmedlingen. Regeringen harefter press från övriga partier tagit ett steg i rätt rikt-ning - det kanske närmast är utskottsmajoriteten somhar gjort detta - och frångått den lösliga projektmo-dellen som presenterades i propositionen. Men ma-joritetsförslaget omfattar ju enbart de s.k. rehabilite-ringspengarna om . Dessahar naggats hårt i kanten genom att 200 miljonerkronor skall gå till administration. Det blir alltså intesärskilt mycket pengar kvar.Vi moderater vill precis som reservanterna i reser-vation 6 att skall kunna användakostnaderna för sjukpenning liksom de medel somfrigörs genom besparingar till såväl vård som medi-cinsk rehabilitering.Denna riktiga FINSAM-modell skulle minskasjukpenningkostnaderna väsentligt men framför alltminska mänskligt lidande.Vi har valt att uttrycka vår uppfattning i ett särskiltyttrande, eftersom vi inte aktivt vill stödja regeringensförslag till medelsfördelning inom anslaget i övrigt.Vi har dock exakt den uppfattning som framgår avreservation 6.När det gäller försäkringskassornas arbetssituationvill jag säga att vi har fått mycket oroande rapporterfrån kassorna. Detsamma gäller inte minst det uttalan-de som JO, vid den hearing som vi genomförde förnågon tid sedan, gjorde om tilltagande rättsosäkerhet ibedömningarna. Detta har gjort att vi moderater i vårtbudgetförslag har anvisat attanvändas till administrationskostnader. Utskottsma-joriteten har tagit av rehabilite-ringspengarna till administration. Hur kan ni försvaradetta?Vidare några ord om arbetsskadeförsäkringen,som ligger utanför statsbudgeten.Vi moderater har förordat en modelldär arbetsgivaren tecknar en obligatorisk arbetsskade-försäkring för sina anställda. Detta kommer att geföretagen ett ökat incitament att förbättra arbetsmiljö-erna, eftersom det då skulle finnas ett direkt sambandmellan den enskilde arbetsgivarens utgifter för arbets-skadeförsäkringen och skadeutfallet.Till sist kan jag notera att vi glädjande nog har fåttenighet i utskottet för en motion av mig själv m.fl. omkvinnors rätt till en rehabilitering som är likvärdigmed vad som gäller för männen - en fråga där detborde ha hänt mycket mera, eftersom utskottet /95 gav regeringen detta önskemål tillkänna. Låt oss nu hoppas att något verkligen kommeratt ske i den här frågan.Fru talman! Jag har avsiktligt med hänsyn tillkammarens tid inte vidrört alla de reservationer ochsärskilda yttranden som avgivits vid betänkandet, menvi står naturligtvis bakom de uppfattningar som vi därhar redovisat.Anf. 2 ():Fru talman! Vissa partier klarar inte att ta upp endebatt om förändringar i våra trygghetssystem. Cen-terpartiets hävdande av att grundtrygghet skall varaett grundläggande krav möter stort motstånd. Vi fördeen sådan argumentation redan när ATP-frågan varaktuell. När ATP-systemet infördes hade Centerpar-tiet ett förslag som innebar en grundpension lika föralla. Ett resultat av det pensionssystemet skulle hablivit fler pensionsfonder, i stället för de stora AP-fonder som dominerar. Med systemskulle betydligt mera riskkapital ha kunnat ställas tillförfogande för företagen.Nu är den debatten överspelad, och vi står inför ettnytt pensionssystem, där man faktiskt anammat Cen-terpartiets tanke om en grundpension. Så tardet alltså att få gehör för en god idé.Vad vi saknar i dagens trygghetssystem är enhet-lighet och enkelhet. Vi har under alla år, som GullanLindblad sagt, lappat och lagat på något som möjligenhade en viss enkelhet när det för många år sedaninfördes.En generell försäkring som ger ekonomisk trygg-het vid sjukdom och handikapp är också för Center-partiet ett mål, men vi har tacklat detta område meden annan infallsvinkel än regeringens. För all frånvarofrån arbetslivet bör ges likartad ersättning. Det gälleralltså en ny arbetslivs- och ohälsorelaterad försäkring.Den skall gälla vid arbetslöshet, sjukdom, arbetsskadaeller förtidspension. Den skall ge en grundpenning tillalla och därutöver ha en inkomstrelaterad del. För-säkringen måste även för företagarna utan krångel geersättning för inkomstbortfall som de av olika orsakerkan drabbas av.Centerpartiet hävdar att denna försäkring även börgynna arbetslinjen. Rehabiliteringsinsatserna måstealltså vara lönande och få den enskilde att kunnaåtergå till arbetslivet. Det fusk som enligt vad viibland diskuterat finns i våra transfereringssystemskulle på detta sätt kunna undvikas, till fromma förstatens ekonomi.Regeringspartiet kan inte ställa sig bakom dessatankegångar. Jag inser att man ibland inte ens lyssnarpå våra argument utan redan från början bestämt sigför att det enda som skall gälla är inkomstbortfalls-principen. Den finns dock med även här, och därförborde väl socialdemokraterna kunna vara med på ettsådant här förslag. Man säger sig ju också värna omde sämst ställda, om dem som hamnar utanför syste-men.Jag är mycket nöjd med detta betänkande, somäntligen ger frihet för samordning av olika verksam-heter för att åstadkomma en godtagbar rehabiliteringför den enskilde. De s.k. FINSAM-försöken har varitvägledande för att öka samarbetet mellan försäkrings-kassorna, och landstingen. Vi kan meddet lagförslag som nu kommer att antautöka och permanenta dessa försök. I denna samver-kan skall också finnas med.Redan har insatser för att förmå myndigheterna,och till ökatsamarbete påbörjats. I vissa kommuner har detta nulett till ökad samverkan. Allt detta syftar till ett mins-kat lidande för enskilda individer och till påskyndan-de av ett rehabiliteringsarbete för återgång till arbets-livet. De försök som gjorts har i stort sett varit positi-va. De fyra parterna skall nu kunna samverka utanhinder av lagar, och det gäller att man utnyttjar dennamöjlighet.Försäkringskassan får medel att bruka för detta,och samverkansavtal måste upprättas enligt lokalaförutsättningar. Alla parter bör naturligtvis vara med,och lokalt kan kanske ytterligare samverkanspartneringå. Jag ser detta som en stor möjlighet. Revirtän-kandet måste överges.Arbetsmarknadsverket får ju återställa medel förde till staten, och där finns säkert medelatt hämta till verkningsfulla insatser.När de här myndigheterna erbjuds dessa möjlighe-ter ställs från oss beslutsfattare det kravet att man gördet bästa möjliga av denna lagändring. Centerpartietser detta som en verklig möjlighet. Vi vill från Cen-terns sida inte se några öppna kranar mellan sjuk-vårdsförsäkringen och landstingen. Vi ser i ställetförbättrade möjligheter att utnyttja befintliga resurser,som inte är små. De avgifter som betalas till sjukför-säkringen ser oändliga ut, och regeringen har juvalt att betala andra utgifter från denna post. Dessaavgifter skall dock täcka utgifterna för sjukvårdsför-säkringen, och eventuella överskott är tillgängligabara detta år. Vi kan inte binda upp oss med en såosäker inkomst. Vi vill använda arbetsgivaravgifteroch sjukförsäkringsavgifter till att klara framtidenspensionssystem.Centerpartiet tillstyrker därför varmt betänkandetsförslag om ökad samordning. Vi har i arbe-tat för detta under säkerligen . Så tar detalltså att få gehör för goda förslag och idéer.Vänsterpartiet och Socialdemokraterna verkar va-ra nöjda med nuvarande socialförsäkringssystem. Vi iandra partier ser en utredning vara nödvändig för attåstadkomma en grundlig förändring. Vår avsikt är attde kommande socialförsäkringssystemen inte skallställa några människor utanför trygghetssystem.När det gäller anslagen ställer sig Centerpartietbakom regeringens förslag. Vi har dock vissa princi-piella synpunkter, som jag redan har berört.Vissa patientgrupper bemöts inte på ett bra sätt isjukvården. Även bemötandet från försäkringskassor-nas tjänstemäns och förtroendeläkares sida kan kriti-seras. Det gäller då främst personer som har sjukdo-mar som de relaterar till amalgamfyllningar ellerelkänslighet. kommer, enligt vad jag erfarit, Soci-alstyrelsen med allmänna råd som tar upp dessa be-mötandefrågor från sjukvårdens sida. Även borde ge ut sådana allmänna råd, isamverkan med och andrapatientföreningar som verkligen upplevt den brist påempati som man ofta möts av i kontakt med olikamyndigheter.Jag är övertygad om att kostnaderna för samhälletsjunker, om patienter bemöts på ett medmänskligtsätt. Vi har från utskottets sida upprepat detta.Vissa förbättringar har väl skett, men mera återstår attgöra.Jag vill med detta, fru talman, yrka bifall till re-servation nr 2. står naturligtvis bakomalla övriga reservationer under utgiftsområde 10.Anf. 3 ():Fru talman! förslag till budget för1998 har temat jobb, vård och skola. Vårt budgetför-slag skall ses som en helhet, och det är i detta andrasteg därför inte meningsfullt för oss att fullfölja våraanslagsyrkanden. Vi redovisar i stället våra åsikter idet särskilda yttrandet.Fru talman! Jag kommer huvudsakligen att ägnamitt anförande åt att ta upp de helt avgörande frågor-na när det gäller socialförsäkringarna och det som hörtill dem av vård och omsorg.Låt mig börja med socialförsäkringarna. Rege-ringen har fört en politik som underminerar förtroen-det för våra socialförsäkringar. Det gäller ersätt-ningsnivåerna i systemet, trixandet med sjukförsäk-ringen och återgången till en icke-allmän arbetslös-hetsförsäkring. Detta har inneburit att svenska folketinte längre litar på socialförsäkringarna.Det är bra att regeringen nu äntligen kommer till-baka till i ersättningsnivåerna. Men det är vik-tigt att gå vidare på vägen mot större trovärdighet ivåra socialförsäkringar. vill ha en reformsom återskapar tydligheten om principerna för samtli-ga socialförsäkringar.Vi anser att det skall finnas tre socialförsäkringar:pensionsförsäkring, allmän sjukförsäkring och enallmän arbetslöshetsförsäkring. Dessa skall vara obli-gatoriska och fristående från statens budget. Vi vill haen avgiftsväxling så att de kan finansieras med ege-navgifter. Vi kräver en kommission som ger möjlighe-ter till en bred parlamentarisk överenskommelse omde framtida försäkringssystemen.När vi väckte den frågan fick vi positiva signalerfrån flera partier, och även från Socialdemokraterna.Det fanns ett intresse och en förståelse för dagensproblem. Jag vill väcka frågan hos socialförsäk-ringsministern : Finns det intresset kvarhos er såväl i utskottet som hos regeringen? Om såinte är fallet: Vilket är skälet till att ni tycker någotannat ?Fru talman! anser att sjukförsäkringenskall ha större försäkringsmässighet. Den skall byggapå inkomstbortfallsprincipen, och det skall finnas ettdirekt samband mellan inbetalda avgifter och förmå-ner. Vad är det för fel på den principen? Det finns juredan en solidarisk finansiering genom att högin-komsttagarna har färre sjukdagar och därmed bidrarmer än vad de skulle göra om man räknade på dekostnader de åsamkar försäkringen. Därför är jag litetförvånad över att vissa partier vill ta ut avgifter långtutöver taket.Sjukförsäkringen måste gynna rehabilitering ochmotverka utslagning. Det måste alltid löna sig attarbeta, och därför måste det finnas en karensdag sommotverkar fusk och överutnyttjande.Sjukförsäkringen skall finansieras med avgiftersamt direkta statsbidrag för fördelningspolitiska in-slag. Det är viktigt att taket i sjukförsäkringen sätts såatt det stora flertalet inkomsttagare ligger under taket.Men är det också viktigt att taket blir detsam-ma för såväl sjukförsäkring, a-kassa som pensioner.Fru talman! Det är viktigt att vi har en välfärds-politik som uppfattas som rättvis, att den genomförskorrekt och att bördorna fördelas någorlunda rättvist.Missbruk och fusk undergräver stödet för den generel-la välfärdspolitiken. Det är därför avgörande för sys-temens legitimitet att fusk och missbruk beivras ochatt systemen utformas och underhålls på ett sådant sättatt människorna ser en långsiktighet och en trygghet isystemen.Fru talman! Jag vill ägna resten av min taletid åthuvudsakligen två viktiga frågor, FINSAM och sjuk-löneperioden. I min inledning redovisade jag Folk-partiets huvudinriktning i budgeten. Det handlar omatt skapa ett så gott företagarklimat som möjligt där-för att jobben måste öka. Vi måste enligt Folkpartietfå fler skattebetalare men inte högre skatter. Legitimi-teten för våra välfärdssystem handlar mycket om hurde kan finansieras. Det behövs fler människor i jobb -flera som bidrar till att upprätthålla trovärdigheten ivälfärden.Efter en lång och hård debatt om sjuklöneperiodenoch vad fyra veckors sjuklöneperiod har skapat förproblem har äntligen regeringen och fogat sigoch vill återgå , men inte omgåendeutan först till . Har ni inte förstått att männi-skor nu är arbetslösa, att avarterna av fyra veckorssjuklöneperiod har slagit igenom och att de missgyn-nar sysselsättning och tillväxt? Varför inte genomföraåtergången , dvs.den 1 januari 1998, som och flera andrakräver? anser att om regeringen skall hanågon trovärdighet både när det gäller jobben ochsmåföretagarfrågorna måste sjuklöneperioden återstäl-las och inte senare.Fru talman! Finns det någon här i sominte mött sjuka människor som står i kö och väntar pååtgärder? Jag tror inte det. Jag är övertygad om att vialla tycker att köerna i vården är orimliga, omänskligaoch att de så snabbt som möjligt måste åtgärdas.Landstingsförbundet har redovisat att det står närmare67 000 människor i vårdkö, eller 26 000 fler än1993/94.De fem försöken i FINSAM, finansiell samord-ning mellan och vården, har visatvilka vinster som kan nås genom en finansiell sam-verkan. Efter mycken kamp i utskottet har vi baxatCentern och sossarna till ett majoritetsförslag sominnebär att FINSAM genomförs i hela landet. Menvar finns pengarna? När jag möter socialdemokratiskalandstingspolitiker tror de inte det är sant när jagberättar att regeringen inte vill använda inbesparadesjukpenningsmedel för att korta sjukvårdsköerna.Nu vill majoriteten - s, c och v - genomföraFINSAM och anslår 614 miljoner, dvs. rehabpengar-na, till detta. Att aktivera sjukpenningsmedlen till attkorta köerna och öka rehabilitering av sjuka sägerman nej till. Varför säger ni nej? Det är ju enkel ma-tematik att konstatera att rehabiliteringsmedlen interäcker speciellt långt. Dessutom var de ämnade ävenför andra saker. Tror majoriteten att det går att görastora insatser i vården med så begränsade medel?Genom att korta vårdköerna frigörs sjukpen-ningsmedel som kan användas i vården. Varför sägerni nej till detta? Principen är att det inte kostar nå-gonting, eftersom vi använder de inbesparade medlen.Jag skulle vilja att socialförsäkringsministern förkla-rar för mig varför ni säger nej till just detta. Varförlåter ni människor lida i vårdköer när sjukpen-ningspengarna kan aktiveras?Jag har i min bänk ett TT-meddelande där Centernsäger: Detta ger bara vinster. Det finns inget att tvekainför, säger ledamot i riks-dagens socialförsäkringsutskott. Varför har ni ändrat er?Fru talman! Varför säger nej? ISjuk- och arbetsskadekommittén var vi överens i denhär frågan. Varför har ni ändrat er och säger nej ? Är skälet enbart principen att sjukpenningsmedelinte skall användas i vården? Eller vill ni fjäska förregeringen för att komma närmare köttgrytorna? Da-gens TT-meddelanden redovisar en annan syn.Folkpartiet har i motionen med rubriken vården redovisat ett antal mycket allvarliga pro-blem i dagens Vårdsverige. Låt mig bara ta ett endaexempel som borde leda till eftertanke för majoritet-spartierna: klassklyftorna visar tecken på att kommatillbaka i vården. Det anser Folkpartiet.I min inledning har jag skissat på hur vi skall hasocialförsäkringarna utformade. Genom att skilja demfrån statsbudgeten blir de mer försäkringsmässigasamtidigt som regeringen inte kan ta överskotten ochkasta ned i de stora svarta hål som sannolikt kommeratt finnas även i fortsättningen, inte minst när detgäller statsskulden. Sanningen i FINSAM-frågan äratt regeringen är rädd att överskotten i sjukförsäkring-en skall minska. Vi talar om inbesparade sjukpen-ningsmedel, och därmed tillförs inte statskassan likastora överskott, eller gör det om regeringen ämnar tadem. tycker inte att överskotten i sjukför-säkringen skall tillföras statsbudgeten. Men här talarvi om inbesparade sjukpenningsmedel som inte kom-mer att finnas om människor skall stå i sjukvårdsköeroch passivt vänta.Folkpartiet har aldrig och kommer aldrig att ställagamla och sjuka i vårdköerna mot statsbudgeten.Sjukpenningsmedel kan sparas genom att korta köer-na i vården. Självklart skall detta ske. Det är enomänsklig politik som regeringen leder in såväl Cen-tern som Vänstern på, en politik som ald-rig kommer att acceptera.Fru talman! I ett antal reservationer tar Folkpartietbl.a. upp kravet på att en karensdag skall gälla ävendem som har flera arbetsgivare. Regeringen bör sna-rast se över försäkringsmöjligheterna när det gällerkostnader för sjuklön. Inte minst gäller detta småföre-tagen. Vi i säger att det är viktigt att göraen långsiktigt översyn av försäkringskassornas verk-samhet. När det gäller arbetsskadeförsäkringen har viockså sagt att försäkringarna för arbetsolycksfallenskall börja tecknas på den privata försäkringsmarkna-den. Detta borde lagfästas, och kostnaderna kundeövertas från sjukförsäkringen.Avslutningsvis, fru talman, vill jag redovisa Folk-partiets syn på närståendevården. Vi vill utöka möj-ligheterna för anhöriga att vårda sina närmaste ihemmet till 120. Självfallet skall dettavara ett val som den anhörige gör, men möjligheternaskall finnas.