prot · GK09109 · 1997-05-28 00:00:00 — Eller handlar det bara om att man tror attdet skulle bli bättre när det gäller just den vilda laxenför att man reglerar så hårt i norra delen av landet?Över 90 % av all lax har ju fiskatsupp i , även huvuddelen av vildlaxen. Då ärdet ju självklart att regleringen måste ske där. I varjefall skall det regleras minst lika mycket där som inorra delen.Jag har mycket svårt att förstå att såenvetet förhindrar möjligheterna för det fåtal fiskaresom nu finns kvar. Dessutom är det anmärkningsvärtatt man gör det. Man kan ju ifrågasätta om det intestrider mot både regeringsformen och Europakonven-tionen när man förhindrar företagare, yrkesutövare, attutnyttja sin egendom och mer eller mindre gör denvärdelös. Det har ju också med fiskerättsägarnas möj-ligheter att göra, om de har möjlighet att arrendera utsina fisken eller inte och vad de är värda.Totalt sett menar jag att det är viktigt att vi politi-ker tar tag i dessa frågor. Det är därför som jag harmotionerat och interpellerat. yrkar jag naturligtvisockså bifall till reservation 1, liksom hargjort.Anf. 127 () replik:Fru talman! Till vill jag bara sägadet som jag sade tidigare. Detta beslut av Fiskeriver-ket är nu överklagat av kommuner och organisationeri båda riktningar. Det finns både de som tycker har fått för mycket fiske i och de somtycker att man har fått för litet. Jag vill intenärmare gå in på detta och ha synpunkter, eftersomdet skall avgöras av regeringen.Anf. 128 () replik:Fru talman! Jag kan förstå att det överklagandesom har skett måste ha sin gång. Men jag tycker ändåatt man borde ta hänsyn. borde kanskeockså som sakkunnig när det gäller de här frågorna tatill sig den kritik som har kommit uppifrån under såmånga år. Där uppe har bevisligen antalet fiskaredecimerats kraftigt på grund av dessa förbud. Detfinns nu väldigt få yrkesfiskare kvar i det området.Anf. 129 () replik:Fru talman! Jag har lyssnat, , påmånga organisationer, och jag har en klar uppfattningom hur det bör vara. Jag har också lyssnat till OlleLindström . Jag har alltså inte kopplat av lyss-nandet.Anf. 130 ():Fru talman! Det betänkande som diskuterasgäller fiske. Det som intresserar mig mest är laxfisket,och det ingår som sagt i detta.Laxfisket är intressant från flera olika aspekter.Den kanske viktigaste för mig och för de boende imina trakter är: Hur blir laxuppgången? Blir den somförra året, blir den bättre eller blir den sämre? Det ärsådana frågor man ställer sig.Tillgången på lax har ökat - frånen mycket, mycket låg nivå, måste jag säga. Det kanfinnas naturliga förklaringar till detta, men otvivelak-tigt har också politiska beslut bidragit till uppgången.Det är glädjande, det måste jag säga, men det gälleratt se till att denna trend fortsätter.Jag har under den allmänna motionstiden skriviten motion i detta ämne, Jo 413, som heter Laxfisket iKalix och vattensystem. Där finns yrkan-den som har bäring på detta ämne, nämligen när detgäller drivgarnsfisket i och laxfiskekvoter-nas fördelning.När det gäller det senare har tiden arbetat i denriktning som jag påtalat i motionen. Även om det harmedfört effekter som jag då inte kunde förutse harFiskeriverket uttalat sig om en inriktning för 1998som är 50/50 mellan norr och söder, och det var ocksåen del av motionens innehåll.Det andra yrkandet gällde drivgarnsfisket i , de förutsättningar som finns för att Östersjönundantas från FN:s resolution och av den anledningentillåts ha längre nätlängder än 2,5 km.Fru talman! Jag har visserligen i en motion talatom förbud mot drivgarnsfiske, men att den inställ-ningen inte är realistisk inser även jag. Jag förstårockså att de fiskebegränsningar som görs skall görasinternationellt mellan de inblandade staterna för att gebästa möjliga resultat. är ju internationell.Det finns inte heller någon anledning att minskafisket på den odlade laxen, dvs. den som är kompen-sationsodlad i de utbyggda älvarna. Som vi har hörtutgör ju det . Det gäller i stället att skyddafisket på den naturreproducerande laxen, dvs. fisketpå det uppväxande beståndet.Utskottet har i sin skrivning hänvisat till den inter-pellationsdebatt som jordbruksministern hade i dennakammare , vilken även jag deltog i. Honvar där beredd att närmare granska vilka effekter enbegränsning av drivgarnen medför. Det ärbra - det är mycket bra. Utskottet skriver så här:"Utskottet delar den uppfattning som framförs i fleramotioner att kraftfulla insatser krävs för att rädda deåterstående naturreproducerande laxstammarna." Jag är dock litet besviken över att utskottsma-joriteten i det här fallet inte har skrivit mer konkretvad detta innebär och vad man menar. Majoritetensföredragande har ju här litet grand efterlyst en debattom hur laxfisket långsiktigt skall bedrivas framöver.Här tycker i alla fall vi att drivgarnsfisket i Östersjönhar en central betydelse för hur fisket skall bedrivas.Utskottsmajoriteten kunde ha påtalat att har undantag och kanske haft en skrivning om hurdet undantaget skall formuleras framöver. Skall detvara ett undantag även framöver, eller vill man haEU:s fiskeregler som tillämpas i ?Fru talman! Jag har inget yrkande att komma med,men jag förutsätter att denna fråga kommer upp tillbehandling i denna kammare senare.Anf. 131 () replik:Fru talman! Jag hade inte tänkt begära replik, meneftersom sände ut en efterlysning vill jagbara svara att vi naturligtvis följer denna fråga mycketnoggrant och med stort intresse.Det är inte så enkelt att man bara i kanbegränsa drivgarnsfisket och låta andra länder vidÖstersjön ha ett stort drivgarnsfiske. Därför måste dettill internationella förhandlingar och diskussioner, såatt samtliga länder som fiskar lax i drar nedpå drivgarnsfisket.Det är möjligt att detta kommer. Men en frågasom diskuterades i den extra Warszawakommissionenvar ju att man skulle ha en annan form, t.ex. fördröjdutsättning av lax. Om man hade fått igenom detta ochalla länder kunde bedriva en fördröjd utsättning av laxskulle man också kunna dra ned på drivgarnsfisketutan att det fick socio-ekonomiska konsekvenser.Anf. 132 () replik:Fru talman! Jag tackar för svaret. Jagframförde också i mitt anförande åsikten att det härarbetet måste bedrivas internationellt för att få resul-tat, och givetvis blir det komplikationer och svårighe-ter när flera länder skall samsas. Men jag hade ändåvelat att man på något sätt hade markerat i skrivning-en hur man tänker sig denna fråga framöver.Anf. 133 () re-plik:Fru talman! När det gäller drivgarnslängder hop-pas jag liksom att jordbruksministern börjarvara aktiv i den frågan. Den interpellationsdebatt somUlf deltog i, där jag hade ställt en fråga om bl.a.det här, tycker jag också indikerar att jordbruksminis-tern faktiskt börjar vilja agera.Det är faktiskt så att har varit en starkt på-drivande part för att vi skall få ha drivgarn iÖstersjön. Den FN-resolution som finns säger att detbara får finnas längre drivgarn än om dettainte utgör något hot, och det är som har pro-pagerat för att det inte skulle finnas något hot i och att man därför skulle tillåta 21 km.Det visar sig dock, fru talman, att detta inte stäm-mer. Tumlaren hotas av de långa drivgarnen. Vi frånMiljöpartiets sida menar att eftersom det finns arter iÖstersjön som hotas av de långa drivgarnen bör FN:sresolution naturligtvis gälla och drivgarnen inte varalängre än 2,5 km.Jag hoppas, , att vi aktivt kan driva på re-geringen att ta ett ansvar och driva det här internatio-nellt. Om vi får ned drivgarnen blir ocksålaxfisket på de blandade bestånden för många av demsom fiskar inte lika intressant längre. Då kan detbetyda något positivt inte bara för tumlaren, som i daghotas av de långa drivgarnen, utan också för de vildalaxarna, som kan bli kvar i och med att fisket på deblandade bestånden försvinner.Jag tycker att vi fortsätter, och jag ochnågra stycken till, med interpellationsdebatter motjordbruksministern, så kanske vi övertygar henneockså. Vi har ju börjat nu när det gäller det norrländs-ka fisket.Anf. 134 ():Fru talman! sade i sitt anförande atthan tyckte att fiskefrågorna borde debatteras mer här ikammaren, att vi borde vara mer aktiva och att allapartier borde deklarera var de står i de här frågorna.Jag tror att har rätt. Det är viktigt att mani den här talarstolen debatterar angelägna frågor somhar betydelse för näringen.Jag skulle vilja diskutera litet grand runt den frågasom vi har tagit upp i det här betänkandet. Vi har enmotion om vattenbruket som i stora delar har tillgodo-setts i betänkandet. Det är bra. Det kommer att gynnavattenbruket att man åter tar fram dess möjligheter urden byrålåda där man lade dem efter det att man på80-talet faktiskt hade haft stora problem med vatten-bruket.Man hade efter flera misslyckade projekt kunnatkonstatera att det hade medfört många miljöproblem.Det hade blivit utsläpp, och kvaliteten på vattnet hadeförsämrats. Detta hade påverkat den biologiska mång-falden. Det har naturligtvis skadat vattenbruket underden tid som har gått. Därför är det bra att man harplockat fram detta igen. Man har kunnat konstatera attunder de år som har gått, och framåt, harvattenbrukare fått mer kunskap och insikt i vad miljönkräver av vattenbruket för att det skall kunna vara ennäring som är acceptabel ur miljösynpunkt. Natur-ligtvis måste näringen även drivas effektivt, därför attden skall vara lönsam.I betänkandet redovisar man också den utredningsom SLU nu genomför, där man bl.a. tittar just påproblematiken med övergödning och det som fickeffekter . Man pekar även på bristerna ide tillståndsprövningar som gjordes. Man funderadeinte ens över i vilka områden det var lämpligt attetablera fiskodlingar. Man pekar även på att manmåste vara mycket tydlig i tillståndsgivningen för attdet inte skall få sådana effekter.Jag tror också, precis som , att detta ären viktig näring för landsbygds- och glesbygdsut-veckling. Vattenbruket är ju en utpräglad småföre-tagarverksamhet. Det skulle kunna ge ett stort antalarbetstillfällen i . I den analys som Vattenbru-karnas riksorganisation har gjort kan man se att detfinns en oerhörd potential. Det är självklart att vimåste ta till vara den om vi menar allvar med att Sve-rige också skall ha en levande landsbygd. Min ochFolkpartiets bedömning är att vattenbruket har denpotentialen. Därför är jag mycket glad för att man ibetänkandet har tagit upp motionen på ett sådantpositivt sätt.Men till slut, fru talman, vill jag säga att vi kräver,precis som också säger i sitt anförande,att vi skall diskutera fiskefrågorna och även vatten-bruksfrågorna i denna kammare. Om man skall åter-upprätta trovärdigheten för vattenbruket är det viktigtmed kraftfulla politiska signaler.Anf. 135 () replik:Fru talman! och jag är nu rörandeöverens när det gäller vattenbruket. Det har storamöjligheter att utvecklas i vårt land.Jag delar också uppfattningen att vi har en föråld-rad syn när det gäller bedrivandet av vattenbruk iSverige. Vi hör ofta att detta är mycket dåligt förmiljön. Men även här har tekniken rusat framåt. Vihar en helt annan fodersammansättning , sominte är så negativ för miljön. Vi har en helt annanutfodringsteknik också, som gör det gynnsammare förmiljön. Men det ursprungliga, hur det var när vi star-tade vattenbruket i vårt land, lever fortfarande kvar.Det jag vill säga till är, fru talman,att vi nu skall ta initiativ till ett seminarium när detgäller vattenbrukets utveckling i . Vi skalläven försöka att ha med vårt grannland på detseminariet.Anf. 136 ():Fru talman! Det var som med sitt an-förande lyckades locka upp även mig i talarstolen.Han efterlyste litet mer av visioner och framåtsyftan-de debatt i fiskefrågorna. är det så, som fru talmanväl känner till, att vi kristdemokrater inte är represen-terade med ordinarie ledamot i jordbruksutskottet. Vihar därför inte möjlighet att där delta i beslutsfattandeeller i en omfattande debatt. Jag hade inte tänkt delta idebatten , eftersom vi trots att vi själva inte harvarit med och fattat beslut i utskottet tycker att det härbetänkandet är väl avvägt. Vi har ett antal motionsyr-kanden och de har fått en seriös behandling. Jag haringa yrkanden på den punkten.Men efterlyste litet mer framtidsvi-sioner vad gäller yrkesfiske, sportfiske och vatten-bruk. kom in litet på vattenbruket. Jagkan hänvisa till det betänkande som behandlats tidiga-re om biologisk mångfald. Vi hade ett antalyrkanden i de motioner som behandlades där och somberörde vattenbruket. Jag tror att det finns ett tanke-gods i de olika politiska partierna. Men det är bra omvi kan få en mer framåtsyftande debatt.Det är väl i det sammanhanget man också fårställa litet till svars. I det betänkande somvi nu behandlar skrivs bl.a. att harfattat beslut som innebär att regeringen anmodats attåterkomma till med en samlad redovisningav nödvändiga fiskevårdsåtgärder samt förslag om hurdessa skall finansieras. som bereder dettaärende skulle här och själv kunna redovisa litetframtidstankar på just den här punkten. Vi har entydlig riksdagsbeställning. Det är framåtsyftande. Detär inte helt oväsentligt med tanke på de reservationersom avgivits, där man kanske anger några alternativavägar att lösa detta.Om jag sedan, när jag ändå har ordet, får ställa enliten dagsaktuell fråga till . Den handlarom torskkvoten. I betänkandet hänvisas det till vill avvakta det biologiska bakgrundsmaterialet,som skall vara färdigställt , innan man intar ensorts svensk position. Jag vill bara fråga om detta nufinns framme och om här och kansäga någonting mer om just torskkvoterna.Anf. 137 ():Fru talman! Den första frågan som ställdes gälldefiskevården. Det är riktigt som sägs att hargett regeringen i uppdrag att återkomma med en re-dovisning av hur fiskevården skall finansieras. Året ärinte slut . Det innebär att regeringen under höstenkommer tillbaka till och redovisar hur viskall kunna finansiera fiskevården.När man tittar närmare på det här, och det har jaggjort och vänt och vridit på det, kommerman ändå fram till att det förslag som lämnades tillriksdagen var det absolut bästa. Men det innebär inteatt det därmed är uttömt på andra förslag. kan vara lugn, regeringen kommer under höstenatt redovisa ett resultat.När det gäller torskkvoterna är det biologerna somlägger fram sin rapport. Jag har fortfarande inte settden rapporten, men det är möjligt att den har kommit.Den rapporten skall behandlas . Denslutliga behandlingen sker i Warszawa-kommissionen.Anf. 138 ():Fru talman! Jag tackar för svaren.Året är inte slut . Det är korrekt. Men den härfrågan har levt . När mer framåtsyftande synpunkter från andrapartier tänkte jag att kanske hade med signågot eget tankegods från regeringens sida att avslöja.Men det enda som gällde var att man ännu inte harhittat något bättre än det tidigare förslaget om fiske-vårdsavgift. Innebär det att om man under de månadersom återstår av året inte lyckas hitta något bättre,kommer man att återigen försöka få något parti medsig på den typen av förslag? Det låter litet alarmeran-de att det har legat för fäfot sedan gjordeden här regeringsbeställningen.Anf. 139 () replik:Fru talman! Denna fråga hade varit löst om vi ha-de haft en större majoritet, och om hade ställt upp på det här hade vi kanske haft enlösning på fiskevårdsproblemet i dag.När jag har vänt och vridit på det här problemethar jag personligen kommit fram till att den bästalösningen är den som lagts fram för , mendäremot är lösningarna inte uttömda. Det finns andramöjligheter att finansiera fiskevården. Det finns möj-ligheter att finansiera den med kanske en kombinationav både avgifter och budgetmedel, enbart med bud-getmedel eller enbart med avgiftsmedel. Allt dettamåste naturligtvis vägas in, och det måste förankras ide organisationer som skall vara med i detta arbeteeller vara med och betala det.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Jakt och viltvårdFöredrogsJordbruksutskottets betänkande 1996/97:JoU19Jakt och viltvårdAnf. 140 ():Fru talman! Jag yrkar bifall till vår reservationnr 6, Svenska jakttraditioner.Svenska jakttraditioner är värda att bevara. Jaktenär kanske den äldsta kulturyttringen, och den harockså en bred och djup förankring i vårtsamhälle. Det finns över 300 000 jägare som varje årtar våra skogar och marker i besittning för olika typerav jaktupplevelse. För flertalet av dessa jägare är justjakten deras främsta och enda fritidsintresse. Det ärockså kännetecknande att landsbygdens människorhar en stark förankring i jakten. För många av lands-bygdens människor är jakten och fångsten ett betydel-sefullt bidrag till deras hushåll. Som jämförelse kannämnas att älgjakten ger lika mycket kött som ren-,häst- och kalvslakt tillsammans. Därtill kommer när-mare kött från rådjursjakt.Det exakta beloppet för jaktens direkta ekonomis-ka betydelse är kanske svår att beräkna, men det rörsig om betydande belopp i mångmiljardklassen. Tillköttvärde, arrenden, resor och övernattningar skallockså adderas det rekreationsvärde som jakten ger.Det totala antalet jaktdagar kan beräknas till6 ½ miljoner. Dessutom tillkommer den tid som jäga-re lägger ned på viltvård i olika former. Jakten ochviltvården innehåller också betydande moment avfysisk aktivitet - främst från jägarens sida, får man vältillägga - som också tillför jakten ett friskvårdsvärde.På senare år har jaktturismen ökat i omfattning, ochjägare från framför allt , och Norgeblir allt vanligare i svenska jaktlag.Vissa viltarter, såsom älg och rådjur, förorsakargenom betning stora skador på skog och växandegröda. Trafikolyckor med älg och rådjur inblandadehar ökat på grund av dessa viltstammars storlek. Jak-ten är i båda dessa fall en absolut nödvändighet för atthålla nere skogsskador och viltolyckor. Omfattningenav viltolyckor och skador på ungskog skulle bli heltoacceptabel om inte jägarna genom avskjutning höllpopulationerna av framför allt älg och rådjur på enacceptabel nivå.I frågan om våra rovdjur och balansen mellan des-sa och andra djur, exempelvis renar, har jägarna ocksåett ansvar för att försöka upprätthålla denna balans.En stark ökning av exempelvis lodjur, som skett påsistone, visar att rovdjursstammen kan och måstebeskattas för att man skall uppnå en balans mellanrovdjur och andra djur just i det fallet.Fru talman! För jägarna är jakten en totalupplevel-se som innehåller komponenter som rekreation,spänning, friskvård, naturupplevelser och även eko-nomi. Jakten är för de intresserade en oerhört viktigdel av livskvaliteten, och det gäller i synnerhet lands-bygdens människor. Därför är det viktigt att allmänhe-ten bibringas en positiv bild av jakt.Jakten och jaktutövningen är ibland föremål förkritisk debatt, och därför anser vi moderater attsvenska jakttraditioner, som också i allt väsentligtgrundas på kunskap och god jaktetik, samt jaktensbetydelse för vårt samhälle motiverar att regeringennationellt och internationellt talar väl om svenskajakttraditioner.Anf. 141 ():Fru talman och åhörare, inte minst min mammaoch hennes tre systrar som tålmodigt har väntat på attden här debatten skall ta sin början!Jakt väcker väldigt många känslor. Jag tror att detär en av de få frågor som verkligen kan engageramänniskor. Själv var jag för ett par iStoruman i läns inland på en träff somvar anordnad med anledning av ett jaktförslag. Tilldet mötet kom det över 200 älgjägare, och stämningenvar hög, kan man säga. Vi har väl också alla fått seoch ta emot en hel del opinionsyttringar från jägareoch jägargrupper med anledning av den jaktpolitiskautredningen, som ju faktiskt inte är klar . Långtinnan den är klar vet alltså jägarna vad de vill. De ären stark grupp på det sättet.Till det här betänkandet har en mo-tion. Vi har koncentrerat oss på ett par frågor, och jagskall också göra det i mitt anförande. Den ena frågangäller reservation 7 som handlar om skadskjutning.Enligt de uppgifter vi har kunnat få fram skadskjuts iSverige ca 10 000 älgar och ca 30 000 rådjur vid jakt.Det är ju svårt att veta exakt, eftersom det inte före-kommer någon särskild uppföljning av hur mångadjur som skadskjuts och vilka orsakerna är. Det finnsju faktiskt inte heller någon oberoende tillsynsorgani-sation när det gäller jakt.Med anledning av det här anser vi att Jägareför-bundet, som administrerar det här, borde åläggas att isin anslagsframställning speciellt redovisa vilka insat-ser man tänker göra och vilka man har gjort för attminska skadskjutningarna och hur man skall klara aveftersöksverksamheten. Det är ju ett minimum. Manfår ändå mer än , och då borde vikunna ställa krav. Jag skall återkomma till det strax.Den andra saken som vi har velat lyfta fram, vilketvi gör i reservation 8 som jag också vill yrka bifalltill, är att det borde vara förbjudet att rasta eller tränahund från bil eller motorfordon. I vissa delar är det relativt vanligt och iandra delar är det kanske mindre vanligt att man trä-nar jakthundar, och för den delen också andra hundar,från bil. För hunden innebär det självklart ett stress-moment. För föraren gör det också det, nämligen attbåde titta på hunden och ha uppmärksamheten riktadmot trafiken.Här måste jag säga att jag tycker att vi har fått ettovanligt innehållslöst och ganska dåligt svar frånutskottsmajoriteten. Man har hänvisat till att i ett yttrande till Länsveterinären i Dalar-na har uttryckt att detta inte är lämpligt. Det är juintressant och bra att tycker det, mendet kan ju rimligen inte vara svaret på det krav som vihar ställt från , nämligen att man bordeklart uttala att träning av jakthundar eller hundar överhuvud taget från motorfordon borde vara förbjudet.Det skulle vara intressant att få en förklaring till hurdet kommer sig att man inte har velat tillmötesgå oss iden här frågan. Detta är ju tämligen orimligt.Den tredje reservationen som jag vill nämna korthandlar om att vi har stött ett förslag från Miljöpartietom att man skall göra en översyn av administrationenav jaktfrågor.Som jag sade, är det som harhand om väldigt mycket av jaktadministrationen i dag.Statskontoret har i en utredning konstaterat att självt ser sin uppgift som ett slags myndig-hetsutövning. Det finns inte någonting som tillstyrkeratt det skall vara så, varken i lag eller i författning.Man har också konstaterat att det är svårt att följa hurJägareförbundet använder de 46 ½ miljoner som defår.Därför tycker vi att det är helt och hållet berättigatatt göra en översyn av den här administrationen. Detrimliga vore att ha en tämligen oberoende kontroll,som hanterar administrationen av jaktfrågorna, ochinte en ren intresseorganisation.Anf. 142 ():Fru talman! Jakt är en fråga som engagerar, somsagt var. Det är kanske inte så konstigt. På samma sättsom sade att det var viktigt att vi diskute-rar en så viktig fråga som fiske här i kammaren, anserjag att det också är viktigt att vi diskuterar en sådanfråga som jakt. Det är fortsättningen på den debatt vihade om biologisk mångfald. Här är detmånga frågor som handlar om biologisk mångfald ochhur vi hanterar den biologiska mångfalden i praktiken.Låt mig konstatera att jakten väcker mycket starkakänslor hos många människor. Många är klara jakt-motståndare och anser att vi inte skall ha någon jaktalls. Dit hör inte jag och inte heller mitt parti. Vi anseratt jakten är ett sätt att utnyttja en förnybar resurs.Men det är oerhört viktigt att vi gör det på ett riktigtsätt.Låt mig konstatera att det är dubbelt så mångamänniskor i som är engagerade i miljö- ochnaturvårdsorganisationer som i jägarorganisationer.Vi är alltså många som är ute i naturen i andra syftenän att jaga.Vi menar också att jakt är en fråga omareell näring, utan jakt är en fråga om biologiskmångfald och hur den utnyttjas. Därför anser vi, vilketvi har framfört i en reservation till det betänkandesom vi behandlade , att jakten bör övergå frånatt hanteras i till att hanteras iMiljödepartementet. Det skulle ligga mer i linje meddet vi diskuterade om ett ekologiskthållbart samhälle osv.Det hävdas ofta i debatten att ett av problemenmed dem som har synpunkter på jakten är att de stårför långt ifrån naturen och finns i storstaden. Jag villhävda att det är precis tvärtom.