prot · GK0994 · 1997-04-23 00:00:00 — Vi kommer fram tillatt vi måste vara väldigt medvetna, och det är välövriga partier också, och sätta press på regeringen.Anf. 99 (m):Fru talman! Jag avvaktade om ville gå in i diskussionen.Det tycks vara så att vi alla är utomordentligtöverens dels om behovet av en helhetssyn, dels omriksdagens centrala roll att granska och se till att manfår ett beslutsunderlag. Här är det ingen tvekan om attregeringen har ett utomordentligt stort ansvar att i sinapropositioner - det må vara den stora budgetproposi-tionen, vårpropositionen eller andra delpropositioner- redovisa ett beslutsunderlag med konsekvensanaly-ser på det ena och det andra sättet som gör det möjligtatt utläsa vad man vill och effekterna av det förslagman lägger fram. Det är väl ingen tvekan om att detfinns påtagliga brister i det här underlaget.Det är utomordentligt svårt, och detkan intygas från många utskottskanslier, att trängaigenom vad departementen och regeringen avser. Omman skall fatta beslut är det bra att veta vad man fattarbeslut om. Då är det också viktigt att det finns or-dentliga konsekvensanalyser av förslagen till beslut.När har fattat beslutet och det har förtsut på olika sätt och kanske transformerats genomolika myndigheter, tillämpningsföreskrifter och annatär det också viktigt att medborgarna får ett grepp omhur det sedan blev, för att uttrycka det litet banalt.Vad hände med det beslut som fattade? Jagtror att många av oss som sitter här, och även de sominte sitter här, har råkat ut för att vi kommer ut tillvåra valkretsar och får ett problem presenterat för oss.Sedan säger folk: Det har ni fattat beslut om i riksda-gen.Då säger väl både den ena och den andra: Så vardet väl inte riktigt tänkt när vi fattade beslutet.Då har det, om inte förvanskats, så åtminstonetransformerats genom en rad olika bestämmelser ochtillämpningsföreskrifter. Det är viktigt att riksdagendå kan få tillbaka informationen och göra en värde-ring av om det var så man hade tänkt sig eller åtmins-tone om majoriteten hade tänkt sig det på det sättet.Fru talman! Där spelar revisorer encentral roll. I min roll som vice ordförande där kanjag bara konstatera att det har funnits en allmän lov-sång till denna centrala institution i riksdagen.Anf. 100 ():Fru talman! Vi har inga delade meningar om dethär. Vi har inga delade meningar om att det brister imånga avseenden när det gäller att se på de ekono-miska konsekvenserna av beslut.Precis som säger, handlar detinte bara om att göra konsekvensanalyser inför beslu-tet. Det handlar också om att göra en uppföljning,eller vi kanske skall kalla det efterkalkyl. Det finnsinga delade meningar mellan ochmig om behovet av att få ett fullständigare beslutsun-derlag inför beslut i riksdagen.Sedan skall man ju vara medveten om att det inteär alldeles enkelt heller. Det är inte enkelt att fullt utförutse konsekvenserna av ett beslut. Inom arbets-marknadspolitiken kan det t.ex. röra sig om vilkakonsekvenser det får på socialförsäkringsområdet.Men vi är överens om behovet.Sedan kan man kanske lägga till att det naturligt-vis har varit en mycket besvärlig period med budget-saneringen i det rasande tempo som vi har varit tving-ade till. Detta är inte något försvar för regeringensagerande . Jag tror att olika rege-ringar av olika schatteringar har brustit på samma sätt.Det är kanske inte alltid man har tid och resurser föratt göra de riktiga avvägningarna och få det fullstän-diga beslutsunderlag som i och för sig skulle varaönskvärt.Men utskottet är som sagt enigt i sin bedömninghär och gör ju också ett tillkännagivande till regering-en.Anf. 101 (mp):Fru talman! konstaterar dettasom så är viktigt och som be-kräftar, nämligen att det till syvende och sist är upptill regeringen. Vi är beroende av det. Även om vi harsamma åsikt i utskottet, är det ju det som gäller.Jag ser faktiskt ett visst motstånd ibland, och detär svårt att rå på det. Jag sitter själv i en utredning ochhar pratat om konsekvensanalyser . Mendet har inte blivit, tycker jag, ett så stort bifall. Denrepresentant som har tillsatt iutredningen har inte sett hur viktigt det är.Det är ändå det som vi är beroende av. Jag hoppasatt vi med detta betänkande kan få regeringen att insehur viktigt det är.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 16 §. )13 § Förenklat utlämningsförfarandeFöredrogsJustitieutskottets betänkande 1996/97:JuU15Förenklat utlämningsförfarandeTalmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades efter 16 §. )14 § Vissa associationsrättsliga frågorFöredrogsLagutskottets betänkande 1996/97:LU15Vissa associationsrättsliga frågorAnf. 102 ():Fru talman! Vi skall diskutera ett betänkande somhandlar om associationsrättsliga frågor. Jag tänker taupp en fråga i betänkandet. Det gäller huruvida detskall införas en lag i årsredovisningslagstiftningensom säger att man måste redovisa bidrag som olikaföretag får.Bidrag till företag ges av olika skäl. Det kanvara regionalpolitiska skäl. Det kan vara stöd t.ex. tillkvinnliga företagare och även i viss utsträckning tillinvandrarföretagande. Det ges stöd till nyföretagandei dag, men även till expansion och utveckling i livs-kraftiga mindre företag. ger även kommuner ochregioner olika typer av bidrag för att locka företagenjust till deras kommun eller region.Vi i stöder de flesta, men kanske intealla, former av bidrag. Men det handlar inte om det.Det handlar om hur man skall redovisa dessa bidrag ibl.a. årsredovisningar.Årsredovisningar skall ge en rättvisande bild avföretagen. Att redovisa olika bidrag från kommuner,från landsting, från staten eller från EU är en del i attge en rättvisande bild. Årsredovisningar används föratt fatta ekonomiska beslut. De används även för attkunna kontrollera företagen.I dag finns det inte någon skyldighet i årsredovis-ningslagstiftningen att redovisa dessa bidrag. rekommenderar att man skall göradetta. Det är s.k. god redovisningssed, men det är intebindande. Jag tänkte läsa ur översynen av redovis-ningslagstiftningen. Där står följande om Bokförings-nämnden:Nämnden saknar normgivningsmakt i regerings-formens mening. Dess rekommendationer och utta-landen i redovisningsfrågor har enbart status av all-männa råd, 2 §, och är därmed inte formellt bindandeför de redovisningsskyldiga.Vi anser att redovisning av olika former av bidragskall vara formellt bindande. Från utskottet säger manatt årsredovisningslagen är en ramlagstiftning och inte skall behöva skriva in olika detaljer i lag-stiftningen.Men det finns en hel del saker som är detaljregle-rade. Man skall t.ex. ange ungefär hur många anställ-da man har och även könsfördelningen. Det står sidaupp och sida ned om olika detaljregleringar.Det här handlar litet grand om prioriteringar. An-ser man att det är väldigt viktigt och helt ofrånkomligtatt bidragen måste redovisas eller skall det inte varaså? Det är väldigt enkelt att föra in det i årsredovis-ningslagstiftningen. Egentligen behövs det bara någraord. Under t.ex. 4 § fjärde punkten, som handlar omintäkter och kostnader, kan man skriva en liten halvmening om att man anser att även bidrag i olika for-mer skall redovisas särskilt.I dag ges stora bidrag till företag . Detställs mycket högre krav på enskilda individer när detgäller hur man måste redovisa de bidrag man får avdet offentliga t.ex. i en deklaration, än på företag.Vi anser att det helt enkelt skall vara en skyldighet- som är ofrånkomlig och som är formellt bindande -att ange olika former av bidrag. Vi yrkar bifall tillreservation 1.Anf. 103 ():Fru talman! betänkande behandlar sju motioner i skilda frågor på associationsrättensområde. Det handlar om förenklade regler för mindreföretag, redovisning av statligt stöd till företag, ansvarför delägare i handelsbolag, nya europeiska associa-tionsformer och ny associationsform för anslagsbero-ende verksamhet. Dessutom har vi en motion ominsamlingsstiftelser, om finansiell leasing och omfranchising.Fru talman! Med hänvisning till tidigare ställ-ningstaganden och pågående beredningsarbete vill jagyrka avslag på samtliga motioner. ochFolkpartiet, som inte har hunnit hit till dagens debatt,vill att vi skall bifalla motionen om anslagsberoendeverksamhet.Men, fru talman, så sent som i vårt betänkande1995/96:LU7, som också ställde sig bakom,sade vi i lagutskottet att det inte kan uteslutas att detkrävs en ny rättslig form vid sidan av ideella före-ningar och aktiebolag för att helt tillfredsställa beho-vet av rättslig reglering för de skilda slag av verksam-heter som är beroende av fortlöpande statligt stöd.Utskottet utgick från att regeringen med uppmärk-samhet följer frågan och att man åter-kommer till med en redovisning och medförslag till en ny rättslig redovisning om sådant behovvisat sig föreligga.Alltså - 1995/1996 sade vi: . Vi anseratt det har gått alltför sedan beslutoch litar på att regeringen följer frågan. Därav vårtyrkande om avslag.Moderaterna, vill haett tillkännagivande om lag om finansiell leasing ochstöder sitt yrkande på leasingsutredningens slutbetän-kande. Utskottsmajoriteten ställer sig bakom rege-ringens prioritering, nämligen frågan om konsument-leasing. Här beräknas det komma en lagrådsremissunder våren 1998.Konsumentleasing är ett avtal om finansiell lea-sing som en näringsidkare erbjuder en konsument förkonsumentens enskilda bruk. Vanligast är leasing avpersonbilar. I samma utredning som ,hänvisar till står det också omkonsumentleasing. Där visar man på att stora delar avvillkoren i ett ordinärt avtal om finansiell leasing äroskäliga i konsumentförhållanden. Därför föreslårutredningen att konsumentkreditlagens bestämmelserför kreditköp i princip skall gälla för konsumentlea-sing. Och som sagt: En lagrådsremiss beräknas tillvåren 1998 och vi föreslår avslag med hänvisning tillpågående beredningsarbete.Miljöpartiet vill ha en redovisning i årsredovis-ningen av statliga bidrag för att få en bättre insyn iföretaget, men också för att förhindra fusk. Utskottethar tidigare behandlat frågor om redovisning och harockså gjort studiebesök i de här frågorna. Vi är heltöverens om hur viktigt det är med en rättvisande re-dovisning. Utskottet anser också att det är angelägetatt fusk eller andra oegentligheter inte skall förekom-ma. Vi vill påminna om att medlemsländerna enligtMaastrichtfördraget är skyldiga att bekämpa bedräge-rier riktade mot EU:s ekonomiska intressen på sammasätt som de nationellt bekämpar bedrägerier.Årsredovisningslagen tycker vi är en ramlagstift-ning. Där kan man inte reglera alla situationer somkan uppkomma. Det är därför bättre att som t.ex.Bokföringsnämnden har gjort, ge ut rekommendatio-ner om hur statliga medel skall redovisas.Med det yrkar jag avslag på samtliga motioner.Anf. 104 () re-plik:Fru talman! Andemeningen i utskottets betänkan-de är att det är viktigt att redovisa de här bidragen.Jag förstår därför inte varför man inte kan föra indetta i årsredovisningslagen. Det hänvisas till att detär fråga om en ramlagstiftning, men man går i ram-lagstiftningen faktiskt in på en mängd saker. Låt mignämna några: upplysningar om skatter, medelantaletanställda under räkenskapsåret, löner och andra er-sättningar, sociala kostnader, pensioner och liknandeförmåner för t.ex. styrelseledamöter och verkställandedirektören. Det är några saker som det krävs att mandirekt skall redovisa.Jag anser att det vore lika lämpligt att helt enkeltföra in i årsredovisningslagen att man särskilt skallredovisa de bidrag som man får från kommun ochlandsting, från staten och även från EU. Detta skulleunderlätta för oss att följa upp Maastrichtfördragetnär det gäller att bekämpa bedrägerier. Det blir lättareatt genomföra kontrollen om företagen har en skyl-dighet att redovisa detta enligt årsredovisningslagen.Jag vet att har sagt att manskall redovisa det här och har angivit hur det skallske. Detta krav är inte formellt bindande, men jaganser att det vore lämpligt att det skulle vara det.Anf. 105 (m):Fru talman! betänkande nr 15 vidinnevarande behandlar vissa associations-rättsliga frågor som har väckts i motioner under all-männa motionstiden . Det har ocksåväckts en motion med anledning av regeringens skri-velse 1995/96:15, där en redovisning ges av regering-ens behandling av skrivelser till regering-en.På ett flertal punkter i det här betänkandet är vimoderater ense med majoriteten i utskottet. Det gällerbåde bedömningen och hanteringen av de frågor somtas upp i betänkandet. Men i några avseenden går vårameningar isär, vilket vi har givit uttryck för i reserva-tionerna nr 2 och 3, som jag nu ber att få yrka bifalltill. Dessutom har och fogatett särskilt yttrande till betänkandet. Jag skall i korthetförsöka berör våra avvikande meningar.I reservation nr 2 tar vi tillsammans med Folkpar-tiet upp frågan om en ny associationsform för sådanverksamhet som för sin drift är beroende av anslagfrån det offentliga. Särskilt inom kultursektorn är detvanligt med delat huvudmannaskap. Det kan gällakonstföreningar, länsmuseer, länsteatrar och liknande,som delar huvudmannaskap med kommuner, folkrö-relser, företag och enskilda.Tidigare bedrevs dessa organisationer i stiftelse-form, men vi anser att den nya stiftelselagen haromöjliggjort att sådana stiftelser m.m. bildas. Förhål-landet är alltså att det inom denna viktiga samhälls-sektor saknas en adekvat associationstyp för sådananslagsberoende verksamhet som inte kan eller börbedrivas i myndighetsform.Vi menar att aktiebolaget eller den ideella före-ningen inte är lämpliga associationsformer för detslags bred och frivillig samverkan mellan olika intres-senter som - på folkrörelsegrund - sker inom dessakulturinstitutioner. Vi menar att det behövs en nyassociationsform, som tar hänsyn till den egenart somdessa kulturorganisationer uppvisar och som möjlig-gör en ordnad men flexibel samverkan och rättvisansvarsfördelning mellan många deltagare i organisa-tionen.Utskottets uttalanden haruppenbarligen inte föranlett några som helst initiativfrån regeringens sida, vilket vi med visst bekymmerkonstaterar. Enligt vår mening är det därför angelägetatt regeringen omgående tar sig an den här frågan ochtill lägger fram ett förslag till rättslig regle-ring av det slag som av oss diskuterats.Vad gäller reservationen 3, som handlar om fi-nansiell leasing, vill jag säga att vi menar att förslag till en lag om finansiell lea-sing är en balanserad lösning av de olika problem somär vanligt förekommande i leasingförhållanden. Denföreslagna regleringen av leasegivarens möjlighet attändra leasingavgiften förhindrar att avgiften höjs påett okontrollerbart sätt. Andra ändamålsenliga förslaggäller leasetagarens rätt att innehålla leasingavgiftenvid avtalsbrott, möjligheter till skadestånd vid häv-ning av leasingavtalet och reglerna om leasin-gavtalets behandling vid leasetagarens konkurs.Som vi har framhållit i motion L906 torde en lagom finansiell leasing med denna inriktning komma attfå positiva effekter särskilt när det gäller mindre före-tags möjligheter att finansiera en expansion av företa-get. Vi menar att företagen med en sådan lagstiftning istörre utsträckning än skulle kunna använda sigav finansiell leasing som finansieringsform för sinainvesteringar. Därför menar vi att hos rege-ringen bör kräva att den lägger fram ett förslag omfinansiell leasing i enlighet med vad Leasingutred-ningen har föreslagit.Fru talman! I det särskilda yttrandet konstaterar vibara att det behövs förenklade regler för mindre före-tag. Vi pekar på att också regeringen i varje fall i densenaste vårpropositionen har talat sig varm för förenk-lade regler för småföretagen. Vi har dock sett få kon-kreta exempel på detta. Det finns därför all anledningatt efterlysa att någonting verkligen händer.De små och medelstora företagens särskilda för-hållanden och problem har i liten utsträckning upp-märksammats på associationsrättens område. De in-satser som har gjorts har uteslutande gälltpunktvisa insatser på vissa begränsade områden, utannärmare sammanhang med varandra. Det har integjorts någon mer systematisk och samlad analys avden lagstiftning som berör näringslivet, med siktetinställt på att åstadkomma regler som är avpassadeäven för småföretagens behov.På viktiga rättsområden är regleringen alltjämt in-riktad på de större företagen utan att, i önskad ut-sträckning, vara ändamålsenlig och verksam även förmindre företag. Som andra exempel kan nämnas attden nya lagstiftningen om företagsrekonstruktion,som helt saknar särskilda och enklare förfarandereglerför mindre företag, bör ändras på de här punkterna.Fru talman! Med dessa ord ber jag att än en gångfå yrka bifall till reservationerna 2 och 3.Anf. 106 ():Fru talman! Vi har i lagutskott haft enmycket intensiv diskussion om stiftelser. En ny lagträdde i kraft . Vi har i sagt att detär rimligt att regeringen uppmärksamt följer fråganom de anslagsberoende stiftelserna och, som vi utta-lade i utskottets betänkande, återkommer ,om det visar sig att det finns behov av en rättsligreglering. Den nya lagstiftningen har inte varit i kraftså länge, och vi litar på att regeringen återkommer omett sådant här behov finns.I frågan om finansiell leasing är jag inte förvånadöver att tycker att vi i utskottet börägna oss åt annan leasing än konsumentleasing, somvi nu prioriterar. Det är rätt vanligt att vi socialdemo-krater har en helt annan uppfattning i konsumentfrå-gor än vad i det här fallet har. Vi tyckeratt avtalen om konsumentleasing - den vanligasteformen gäller personbilar - ofta är så oskäliga att detär riktigt att regeringen börjar med just dessa frågor.Anf. 107 (m):Fru talman! Jag konstaterar i frågan om ny asso-ciationsform för kulturinstitutioner att lagutskottet,som jag sagt, förordar att regeringen skall återkommatill med förslag till rättslig reglering avsådan anslagsberoende verksamhet som inte anordnasi stiftelseform.Visserligen sade kulturutskottet, som yttrade sig ifrågan, att utskottet utgick från att regeringen meduppmärksamhet skulle följa frågan och om något åråterkomma till med en redovisning häravsamt förslag om en ny rättslig reglering om ett sådantbehov har visat sig föreligga.Vi menar att behovet föreligger. Vi tycker att lag-utskottet litet tydligare trycker på detta än kulturut-skottet. Jag läser ut i kulturutskottets yttrande att mandefinitivt inte utesluter att en associationsform kankomma att behövas.Än en gång: Vi tycker att tiden är mogen för ensådan lagstiftning.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 16 §. )15 § Radio- och betänkande 1996/97:KrU8Radio- och TV-frågorAnf. 108 ():Fru talman! tog vi i riksdagenställning till hur radion och TV:n i allmänhetens tjänstskall se ut . En majoritet iriksdagen ställde sig då bakom innehållet i det s.k.public service-uppdraget. Radio och TV skall ha ettmångsidigt kulturutbud, ha både program som vändersig till en större publik och program som tillgodosermindre gruppers intressen. Bredd, djup och hög kvali-tet skall prägla public service-verksamheten.Om vi vill ha ett brett och mångsidigt kulturliv ihela landet, måste vi satsa på public service-verksamheten och inte, som vill, snävain uppdraget och sälja ut en av TV-kanalerna och tvåradiokanaler. kan av befolkningen nåsav public service-kanalerna. Det finns inget privatalternativ som kan nå så många. Därför är det särskiltviktigt att erbjuda tittarna ett brett programutbud.Därför anser vi, majoriteten i utskottet, att det är vik-tigt att behålla två TV-kanaler och fyra radiokanaler iallmänhetens tjänst.Det är inte helt lätt att begripa vad Moderaternaegentligen är ute efter. I reservationen talas om "friamedier" och medier "utanför politisk kontroll". AnserModeraterna att de public service-kanaler som finns är politiskt styrda och ofria? Det är i så fall inteett överraskande besked bara för en majoritet här iriksdagen utan säkerligen också för de anställda iprogramföretagen.I själva verket är det ju som med sinaidéer om att begränsa public service-uppdraget fak-tiskt ägnar sig åt politisk styrning.Moderaterna beskriver hur vi har fått en helt nymediesituation med ett omfattande utbud. Det hållerjag med om. Det är förvisso en riktig beskrivning.Konkurrensen har ökat markant. Den konkurrensenkommer i ökad utsträckning från multinationella bo-lag. Att i det läget minska public service-kanalernasresurser och begränsa deras uppdrag är naturligtvisorimligt. Public service blir genom ett brett utbud engarant för mångfald. Inte minst viktigt är att vi slårvakt om svensk produktion och det svenska språkom-rådet.Det finns ytterligare skäl att avslå Moderaternasreservation om ny inriktning på public service-uppdraget. beslöt att ett nytt tillstånd skulletecknas . , för bara fyra månadersedan, tecknades tillståndet mellan staten och pro-gramföretagen. Som jag ser det finns det ingen an-ledning - med den breda majoritet som stodbakom förslaget - att riva upp tillståndet och ändrainriktningen.Fasta klara spelregler är något som alla efterlyser ialla sammanhang i dagens samhälle. Det förvånar attModeraterna inte verkar vara med på detta.Majoriteten i utskottet har inga som helst planerpå att riva upp beslutet som fattat när detgäller inriktningen på public service-uppdraget.När det gäller Utbildningsradion finns det ingenanledning att föregripa den utredning som pågår.Uppdraget att lägga fram förslag om Utbildningsradi-ons roll skall redovisas i oktober 1997.När det gäller sponsring förde vi i utskottet en in-gående diskussion innan vi fattade beslut. Sponsrings-reglerna för public service skärps något jämfört medtidigare. Men grundat på tidigare erfarenheter ärsponsring tillåten i anslutning till vissa sportevene-mang och vissa andra program. Televisionfår t.ex. sända . Vi anserinte heller att det här finns anledning att ändra pådessa regler. Den hårda politiska styrning som Mode-raterna i det här fallet förespråkar är omotiverad.Fru talman! Några ord också om funktionshindra-des möjligheter att ta del av public service-företagensprogram. och harett stort ansvar för att funktionshindrade i möjligastemån skall ha tillgång till programutbudet. Även Ut-bildningsradion är skyldig att ta hänsyn till kravet.Det gäller också produktion för speciella målgrupper.Den nya digitala tekniken, som är på stark fram-marsch, kommer att ge ännu större möjligheter förstörre grupper att på olika sätt tillgodose kraven. Vihar inga motstridiga åsikter i utskottet om att det ärviktigt att öka tillgängligheten för funktionshindrade.Vi har emellertid sagt, och säger det även , att det är programföretagen själva som måste setill att följa upp och ansvara för genomförandet.Jag ser fram emot den gemensamma plan som en-ligt löfte kommer att presenteras av programföretagennär det gäller tillgängligheten. Det finns också krav påatt företagen skall följa upp sitt uppdrag genom rap-portering till departementet och till . Även här ser jag fram emot en positiv rap-port i fråga om att öka möjligheterna för funktions-hindrade att ta del av programutbudet. Självklart ärprogramföretagen angelägna om att uppfylla de öns-kemål som framförts från både tittareoch organisationer.Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till hem-ställan i kulturutskottets betänkande.Anf. 109 ():Fru talman! Det blev litet konstigt i debatten, ef-tersom kom sent. Det är bara Mode-raterna som har fogat fyra reservationer till betänkan-det. Både och jag kommer att foku-sera oss på . Vad jag förstår kommerGunnar att få ordet sist på talarlistan. Hanfår väl då förklara syn på public ser-vice.1990-talets medielandskap har präglats av enmängd kommersiella radio- och TV-kanaler. Men konkurrensen har - tycker åtminsto-ne vi i - inte höjt kvaliteten. Utbudethar snarare likriktat innehållet. Liberaliseringen avmarknaden har gett oss enfald snarare än mångfald.Medieproduktionen har till stora delar kommit attstyras av ekonomiska värderingar före journalistiskaideal.