prot · GL0944 · 1997-12-10 00:00:00 — Det är viktigt att skicka med budska-pet att vi vill ha ett samlat grepp i det kommandeförslaget och att man skall följa de prioriteringar vikom överens om. Tyvärr plottrades Östersjömiljardendelvis bort på ting som man över huvud taget inteskulle ha lagt svenska skattepengar på. finan-sierade någon liten skärva av stora infrastrukturpro-jekt som rätteligen skall finansieras på den internatio-nella kapitalmarknaden. Det var bara dumheter.Nu är det förbigånget. Det viktiga är att vi inte fårsamma splittring för framtiden.Orsaken till att vi tycker att innehållet i samarbetetär bra är att vi ofta själva har varit med och dragit igång det. Suveränitetsstödet till , stödet tilldemokratiutveckling osv. är stöd som vi utformadegemensamt, inte minst alldeles efter1991.Anf. 148 () replik:Fru talman! När det gäller Östersjömiljardenmåste jag säga att det är tydligt hur ändåagerar i den politiska debatten. När den socialdemo-kratiska regeringen tillträdde kritiserades den av Mo-deraterna för att göra för litet vad gäller samarbetetmed . Man ropade: Mera,mera, mera! När regeringen väl gör något kritiserarModeraterna formerna och börjar diskutera om detinte är onödigt att det ligger på Sida eller att det rörsig om 1 miljard på Statsrådsberedningen. Det vä-sentliga är vad som görs. har tidigaretalat om att det viktiga i biståndet till äreffektiviteten och vad som i verkligheten blir utfallet.Samma sak måste väl ändå gälla här?Moderaterna kritiserar formerna av ett enda skäl,nämligen att statsministern har ett litet politiskt ut-rymme att markera sin närvaro i . Natur-ligtvis tycker inte att det är specielltroligt.Anf. 149 () replik:Fru talman! Jag är tacksam för de positiva ord Ur-ban sade om vår motion om barnen i närområ-det.Det vi efterlyste i reservationen var att man snabbtskulle komma i gång med ökade insatser. Jag vet attvissa insatser har gjorts, men när man ser de oerhördabehoven måste man ändå tillstå att det är en droppe ihavet. Jag skall inte förringa det som görs. Det ärmycket fint. Ideella organisationer av olika slag ochkyrkor är redan mycket aktiva i det arbetet. Jag troratt det vore väldigt viktigt att svenska folket fick klartför sig vilken nivå behoven ligger på och att det avsat-tes resurser för omedelbara insatser. Insatserna skallnaturligtvis planeras, men de olika organisationernamåste då veta att de kan få stöd. Då kommer de ocksåatt vara villiga att göra insatser.Jag vill också nämna en annan sak i debatten,nämligen att jag tror att det är just den här typen avbistånd och samarbete som kan öka biståndsviljan,vilken faktiskt är i sjunkande. Det här är något somligger nära människor. Det gäller barn, och det gällerbarn i vårt närområde. Jag tror att dessa kontakterockså kan sprida sig exempelvis till näringslivet. Närman inom näringslivet utökar sina handelsförbindelserkan man också påverka de människor på andra sidanÖstersjön som redan har fått det bättre ställt, så attdessa blir intresserade av att sätta i gång liknandeprojekt i sina egna länder. En brett anlagd satsningsom kommer i gång kan alltså få väldigtvittgående följder.Anf. 150 () replik:Fru talman! Precis som säger är viöverens om mycket i den här frågan. Utskottsmajori-teten har också svarat mycket positivt på kristdemo-kraternas motion. Också vi tycker att man skall inten-sifiera arbetet för barnens rättigheter i Central- ochÖsteuropa. Det råder inget tvivel om den saken.Det fanns däremot en sak i tal som jagstördes litet av och som jag skulle vilja fråga henneom. Hon talade om närområdet, att det handlar ombarn väldigt nära oss. Jag blir litet bekymrad när honsäger så. Mig berör det lika illa om jag hör talas omett gatubarn i som om jag hör talas om ett föräld-ralöst barn i . För mig är avståndet inte avbetydelse för solidariteten och känslan för barnen ivärlden.Anf. 151 () replik:Fru talman! Jag håller helt och hållet med Urbanom den saken. Jag reagerar på precis samma sätt. Mennär det gäller barn i vårt närområde tycker jag att vihar ett minst lika stort ansvar. Skillnaden är den attmänniskor i det här fallet har lättare att engagera sigpå ett personligt sätt. De kan t.o.m., som fåglarna somUrban har pratat om, nu resa över gränsen och självamed sina egna ögon ta del av hurdan situationen är.De kan bli direkt involverade i olika hjälpprojekt. Detgör att det kan påverka biståndsviljan. Därför är detbra. Det kommer i förlängningen även barn och andrai avlägsna länder att få nytta av. Om vi genom inten-sifierade insatser nu kan påverka demokratiutveck-lingen och kriminaliteten i dessa länder kommer värl-den i övrigt att få nytta av det framöver.Anf. 152 () replik:Fru talman! och jag är som sagt överens ommycket. Däremot ställer jag faktiskt inte upp på reso-nemanget att använda barn i vårt närområde somnågot slags murbräcka för att öka biståndsviljan, föratt i nästa skede stödja barn som svälter i resten avvärlden. Jag är ledsen, men jag ställer inte upp på det.Alla barn som behöver hjälp skall vi också försökahjälpa på bästa sätt.Anf. 153 ():Fru talman! Jag trodde först att jag hade hamnat inågon ornitologisk debatt. Med tanke på GöranLennmarker, och mig kanske vi i ställetför de andra arterna skall tala om "den vita mittbe-nan".Jag skall säga något i anslutning till motion U606.Det gäller , som har diskuterats i olikaomgångar i debatten. Kammaren har ju tidigare i dagdiskuterat frågan om en svensk ambassad i Minsk.Avsaknaden av en sådan och svårigheterna för medi-erna, såväl inhemska som utländska, att verka i dettagrannland, som det ju faktiskt är, gör att vår informa-tion är ganska bristfällig. Vi vet också att mycketelände pågår i det fördolda i det som de facto är endiktatur.Utskottet skriver i sitt betänkande bl.a. att man serpositivt på att ett särskilt program nu planeras inomEU för att främja demokratiseringsprocessen i . Detta program innebär stöd till massmedier-nas frihet och till enskilda organisationer. Utskottethar vidare erfarit att ett seminarium kommer att hållasi samarbete med i underhösten om det civila samhällets betydelse för dendemokratiska utvecklingen. Man säger vidare att manser positivt på sådana initiativ som kan främja enökad kontakt med enskilda organisationer och somkan bidra till en demokratisk utveckling i landet.Urban nämnde här något liknande.Jag skall också referera något annat. Det gäller ettav de fåtaliga pressalster som har lyckats komma ut urdetta relativt slutna land. "Domstolen i behövde bara sammanträdafemton minuter när den beslöt att landets mestkända oppositionstidning, Svaboda," - som alltsåbetyder frihet - "skall förbjudas att komma ut. Åtaletmot Svaboda var rest av för press-frågor, det vill säga den av president statliga instansen för presscensur. - - -Svaboda som publicerats av demokratiskakrafter i var den mest kända och frisprå-kiga oppositionstidningen i landet." Flera andra tid-ningar har fått varningar, säger man från ledandeoppositionskretsar.Vad gör man då nu i ? Jo, efter tjeck-iskt mönster bildar man Charta 97, för attbl.a. upplysa om den ökande repressionen. Till dehittillsvarande undertecknarna hör förrepresident och talmannen i detupplösta parlamentet, talman! Det finns en del som vill dela inmänskligheten i dem som inte ser att någonting hän-der, dem som ser på när någonting händer och demsom ser till att någonting händer. Skulle jag dömautifrån det alster som har kommit från utskottet medanledning av de här frågorna skulle jag vilja karakte-risera utskottet - om man nu kunde personalisera det- som någonting mittemellan sådana som ser på närnågot händer och sådana som inte ser att något hän-der. Jag tror inte att man i är särskilthjälpt av ett eller annat seminarium eller av att viavvaktar utvecklingen. Jag skulle faktiskt vilja se litetaktivitet från svensk sida i den här frågan.Anf. 154 ():Fru talman! Jag skall säga några ord med anled-ning av motion U803 från om Barents-samarbetet.När bildades var arbetet för enhållbar utveckling och hänvisningar till Riodeklara-tionen och det mest framträdande målet.Nu har det snart gått , och så förfärligt myckethar ännu inte hänt i området vad gäller miljön.Före EU-medlemskap lovade den dåva-rande miljökommissionären att miljösi-tuationen på Barents skulle bli en EU-fråga när Sveri-ge väl blev medlem. har miljar-der satsats av unionen på att förbättra kärnkraftssä-kerheten i övriga Öst- och - det rör sigväl om . Men resursernatill och problemen där har blivit mest enrännil.Vi menar att det fordras en mycket kraftfull inter-nationell samordnad insats för att ta itu med de härproblemen. har i och för sig tagit kärnkraft-verket i under sitt beskydd, och enligt fjol-årets har satsat ungefär 210 mil-joner kronor i . I dagens betänkande nämnsinga siffror när det gäller de pengar som avsätts tillSSI för fem akuta projekt rörande hantering av radio-aktivt avfall. Totalt rör det sig dock om ca 15 miljo-ner kronor till SSI och till Överstyrelsen för civilberedskap som har inriktning mot kärnsäkerheten påKolahalvön.Enligt miljörörelsens uppgifter är det inte främstkärnkraftverket i Poljarny Zory från finskagränsen som är ett problem. Det finns i området ettsextiotal utrangerade atomubåtar, ett par tusen atom-stridsspetsar, tusentals ton radioaktivt avfall somförvaras under oacceptabla förhållanden och cirkahundra fartyg av olika slag med atomkraftdrift sommer eller mindre används.Det finns fortfarande ingen ordentlig plan som be-skriver hur man skall ta itu med risken för kärnkrafts-haverier och andra miljöhot i området. Det är visserli-gen glesbefolkat, men jag menar att sannolikheten förolyckor är så pass mycket större än den är i ett verk avIgnalinas typ att det borde vara minst lika angelägetatt nu gå över till massiva insatser på Kolahalvön.Vi borde också känna oro inför hur man hanterarmiljökämpar som försöker informera oss och bekäm-pa den här situationen. Ett exempel är den ryske ma-rinofficeren . Han hade hjälpt miljö-rörelsen att få fram information om kärnkraftreaktoreroch avfall i Kolaområdet och dömdes för spioneri.Efter en internationell kampanj släpptes han för ett årsedan. I har det riktats mycket kraftig kritikmot FSB, som är KGB:s efterträdare. FSB anklagasför att ha begått en rad lagbrott när man ingripit motNikitin. har FSB struntat i det här och den 9 no-vember presenterat nya anklagelser. Man begår därvidsamma fel som tidigare enligt den ryska lagstiftning-en. Jag förutsätter, fru talman, att regeringen nogaföljer fallet och bevakar att Ryss-land följer de internationella konventioner man haranslutit sig till när fallet behandlas.Jag lyssnade också när talade om hurfritt det var att röra sig över gränserna. Jag måste sägaatt de som praktiskt sysslar med vänortssamarbete ochförsök till affärsverksamhet med via norraFinland absolut inte skulle känna igen sig. Vad desäger till mig är att det bara blir svårare och svårare.Visumhanteringen har blivit allt dyrare. När vi-sumhanteringen nu har lagts ut på resebyråer kostardet att få ett visum till . Fören vänortsgrupp på 10-20 personer som skall resa blirdet väldigt dyrt, och för företagare som skall resa oftablir det naturligtvis orimliga kostnader för dessa vi-sum.Jag kan ta ett exempel. avgick enlast med begagnade skolbänkar som man ville skänkatill en skola i som ett stöd till barnen iden skolan. begärde man att få föra överskolbänkarna som en gåva utan tull. Ett ämbetsverk iMoskva godkände inte skrivelsen eftersom det sakna-des uppgifter om vikt och pris på skolbänkarna. Manfick skicka en ny skrivelse, och fickman godkänt. När man sedan kom med en lastbil tillgränsstationen konstaterades att det bara var finnarsom fick passera gränsen och inte svenskar. Såledesmåste man anställa en finsk chaufför och intyga atthan var anställd, så att han kunde köra över på denryska sidan. Sedan skulle man också betala transpor-ten från gränsen till skolan. Pengar får inte föras övergränsen, utan då måste man gå via en gåva som enperson kan ge till en annan person i . Chauf-fören fick då ha pengar och personligen överlämna engåva som i sin tur kunde betala transporten av bän-karna.Så småningom hamnade bänkarna där de skulle.Men då kom tullen och låste in dem i en gymnastiksalsom sedan plomberades. Där står de nu i väntan på att en myndighet i skallfatta beslut om att skolbänkarna kan användas.Det här är alltså en ren parodi. Jag tycker att det ärotroligt att man kan beskriva det här som att det haruppstått någon sorts frihet i de kommersiella förbin-delserna. Det är helt nödvändigt att stora resurser sättsin för att nå överenskommelser på det här området, såatt gränsformaliteter av det här slaget kraftigt kanreduceras.Jag yrkar bifall till reservation 21.Anf. 155 MARGARETAISRAELSSON (s):Fru talman! Efter givande och öppenhjärtigasamtal på det finska konsulatet steg vi rakt in i en busssom tog oss ut till gatubarnens . Bussenvar fylld av ljumma piroger och hett, sötat te. I fram-sätet satt den kvinnliga biståndsarbetarens livvakt.Maffian var ute efter henne, då hon utgjorde ett hin-der för deras möjligheter att härja fritt bland gatubar-nen. Droger, prostitution och aids är barnens dagligahot. Dit hör numera även risken att bli mördad så attkroppen kan plundras på attraktiva kroppsdelar förden tilltagande internationella svartabörshandeln medinre organ.Närvaron av delar av arbetsgruppför barnens situation hade föranlett livvakten att kallain några kolleger som följde efter vår lilla buss. När viså småningom stannade till ute i ett bostadsområdemåste vi invänta "grabbarnas" kontroll av omgivning-en innan vi kunde stiga ur. Det hela var så absurt. Vihade kommit för att se på barnens situation, men denansågs så farlig för oss som var vuxna. Hur farligt ärdet då inte att vara gatubarn i ?Så stod vi där till slut. Det var mörkt och mycketkallt när barnen dök upp. Ett tjugotalbarn från 6 till flockades runt , teet ochpirogerna - barn med blanka ögon och plastpåsar medlim i händerna. En liten 8-årig pojke visade sig egent-ligen vara en flicka. Kepsen och den pojkaktigaframtoningen var hennes sätt att söka undvika sexuel-la övergrepp.I blev jag nog mer mamma än parla-mentariker. Jag kände ett stort behov av att krama ombarnen, att värma dem och skydda dem från allt ont.Den brutala verkligheten gjorde sig dock påmind dåLisa sade att vi inte skulle ta i dem för att undvikasmitta från alla sjukdomar som florerar på gatan. Detförklarade också den lilla flaska vodka hon hade atttvätta händerna med.Barnen tog oss med till sin övernattningsplats i enkällare. En cigarettändare var den enda belysning somhjälpte oss se vägen ned till den övergivna industrilo-kalen. Det var smutsigt, kallt och inpyrt med rök, mende hade ändå funnit en plats att gömma sig på tillspolisen kastade ut dem.Det här är en stark minnesbild från arbetet i ar-betsgruppen för barnens situation i närområ-den.En annan är de pojkar som vinkade till oss när vibesökte häktet utanför , där de satt på obe-stämd tid utan rättegång, sysslolöst sammanträngda påen yta av 10 m² på fyra pojkar.Ännu en kommer från en institution i Murmanskför handikappade barn. Doften av urin slog emot ossnär vi steg in i lokalen, där uppklädda barn satt upp-sträckta med var sin leksak, redo att fotograferas avden medföljande nordiska pressen. Det tog inte mångaminuter att konstatera att framför oss satt fullt norma-la barn vars enda handikapp var att de fötts av föräld-rar som skulle komma att överge dem. En barndominnebärande en uppväxt på institution är ett öde dedelar med 1 miljon andra barn i Östeuropa.Att vara ordförande för arbets-grupp har varit en engagerande uppgift. är detarbetet avslutat och jag har valts till rapportör meduppgift att fram göra rapporten kändsamt delta i planering och genomförande av dessrekommendationer. Det är mycket glädjande att ut-skottet har velat uppmärksamma vårt arbete, och jagtror säkert att , som var en av ledamöternai gruppen, har varit delaktig i det.Jag kan informera om att rapporten nu finns till-gänglig på flera språk. Utöver de skandinaviska språ-ken och finska finns den även på ryska, de baltiskaspråken och engelska.Vi har under arbetets gång knutit kontakter medbarnrättsorganisationer, enskilda entusiaster, männi-skor som arbetar på departement och människor somstår mitt uppe i problemen, men också med våra kol-leger parlamentarikerna. Det är viktigt att kommaihåg att i det här fallet inte bara skulleuttala sig och säga: Så hemskt de har det där borta, numåste vi göra någonting åt det. Det stadiet har vilämnat. är det aktion och aktivitet som krävs. Somparlamentariker måste vi vända oss till våra kollegeroch säga: krävs det handling, nu krävs det politiskvilja.Jag vill understryka att vi i vår rapport inte tyckeratt den viktigaste uppgiften är att tarfram ekonomiska medel. Vi kommer att komma till defrågorna, och de ekonomiska insatserna är naturligtvisav mycket stor betydelse. Men det är handling ochpolitisk vilja som är de viktigaste ingredienserna föross att förmedla till våra kolleger.Låt mig avslutningsvis, fru talman, litet kort få be-röra en av våra rekommendationer, som också utskot-tet nämnt, nämligen tanken på att genomföra någotslags lokal eller regional uppföljning av First call forchildren som går under arbetsnamnet Baltic call forchildren. Detta skulle genomföras om exakt häri den svenska på den dag som i såofta benämns . Det hör kanske till att göradet, men det handlar också om att vi kan firaatt det har gått tillkomsten av de mänskli-ga rättigheternas konvention. Då skall vi träffas, par-lamentariker och organisationer från och frånvårt närområde, för att öppenhjärtigt diskutera situa-tionen för barnen, inte bara i vårt närområde utanockså i Norden.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutMom. 2 (de biståndspolitiska målen)1. utskottet2. 2 (m)3. res. 3 (fp)Förberedande votering:72 för res. 220 för res. 3217 avstod40 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Huvudvotering:213 för utskottet74 för res. 220 avstod42 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 23 c, 1 fp, 17 v, 12 mp, 14 kdFör res. 2: 73 m, 1 mpAvstod: 20 fpFrånvarande: 15 s, 7 m, 4 c, 5 fp, 5 v, 5 mp, 1 kdEwa () anmälde att hon avsett att rösta jamen markerats ha röstat nej.Mom. 4 (en svensk naturresurslag)1. utskottet2. 4 (mp)Votering:294 för utskottet16 för res. 439 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 73 m, 23 c, 21 fp, 18 v, 14 kdFör res. 4: 16 mpFrånvarande: 16 s, 7 m, 4 c, 5 fp, 4 v, 2 mp, 1 kdMom. 7 (biståndsramen och enprocentsmålet)1. utskottet2. 6 (fp, v, mp, kd)3. res. 7 (c)Förberedande votering:70 för res. 624 för res. 7214 avstod41 frånvarandeKammaren biträdde res. 6.Rose-Marie Frebran (kd) anmälde att hon avsett attrösta ja men markerats ha röstat nej.Huvudvotering:146 för res. 669 för res. 793 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För res. 6: 144 s, 2 mFör res. 7: 1 s, 20 fp, 18 v, 16 mp, 14 kdAvstod: 70 m, 23 cFrånvarande: 16 s, 8 m, 4 c, 6 fp, 4 v, 2 mp, 1 kdMom. 18 (ett nationellt råd för Världsbanksfrågor)1. utskottet2. 8 (fp, v, mp)Votering:256 för utskottet48 för res. 85 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 73 m, 23 c, 1 fp, 13 kdFör res. 8: 20 fp, 18 v, 9 mp, 1 kdAvstod: 5 mpFrånvarande: 15 s, 7 m, 4 c, 5 fp, 4 v, 4 mp, 1 kdRose-Marie Frebran (kd) anmälde att hon avsett attrösta ja men markerats ha röstat nej.Mom. 24 (landramar, samarbetsavtal m.m.)1. utskottet2. 11 (kd)Votering:221 för utskottet14 för res. 1174 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 22 c, 20 fp, 18 v, 15 mpFör res. 11: 14 kdAvstod: 73 m, 1 fpFrånvarande: 15 s, 7 m, 5 c, 5 fp, 4 v, 3 mp, 1 kdMom. 26 (en problemorienterad anslagsstruktur)1. utskottet2. 13 (m, c)Votering:215 för utskottet96 för res. 1338 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 21 fp, 18 v, 16 mp, 14 kdFör res. 13: 73 m, 23 cFrånvarande: 15 s, 7 m, 4 c, 5 fp, 4 v, 2 mp, 1 kdMom. 29 (en redogörelse för mänskliga rättigheter imottagarländerna)1. utskottet2. 14 (m, fp, v, mp, kd)Votering:167 för utskottet142 för res. 1440 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 23 cFör res. 14: 73 m, 21 fp, 18 v, 16 mp, 14 kdFrånvarande: 17 s, 7 m, 4 c, 5 fp, 4 v, 2 mp, 1 kdMom. 31 (ett fristående utvärderingsinstitut)1. utskottet2. 15 (m, mp, kd)Votering:208 för utskottet103 för res. 1538 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 23 c, 21 fp, 18 vFör res. 15: 73 m, 16 mp, 14 kdFrånvarande: 15 s, 7 m, 4 c, 5 fp, 4 v, 2 mp, 1 kdMom. 42 (bistånd till länder som kränker mänskligarättigheter och till diktaturer)1. utskottet2. 18 (fp)Votering:217 för utskottet21 för res. 1873 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 23 c, 18 v, 16 mp, 14 kdFör res. 18: 21 fpAvstod: 73 mFrånvarande: 15 s, 7 m, 4 c, 5 fp, 4 v, 2 mp, 1 kdMom. 72 (omedelbara insatser för barn)1. utskottet2. 21 (fp, v, mp, kd)Votering:240 för utskottet69 för res. 212 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 73 m, 21 cFör res. 21: 21 fp, 18 v, 16 mp, 14 kdAvstod: 2 cFrånvarande: 15 s, 7 m, 4 c, 5 fp, 4 v, 2 mp, 1 kdMom. 75 (mottagaranläggningar för oljespill)1. utskottet2. 22 (kd)Votering:294 för utskottet15 för res. 221 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 73 m, 22 c, 21 fp, 18 v, 15 mpFör res.