prot · GK0995 · 1997-04-24 00:00:00 — När vi beslutade oss för det stora re-surstillskottet till landets kommuner - 4 miljarder för1997 och en nivåhöjning med 8 miljarder år 1998,1999 och 2000 - gjorde vi det utifrån en noggrannanalys av att det fanns ett behov inom äldreomsorgen,skolan och vården. Vi gjorde också analysen att denkommunala ekonomin inte förmådde att klara avdetta. Därför tillsköt vi resurser. Vi vill då naturligtvisatt de statliga pengarna går till vården, omsorgen ochskolan och icke blir föremål för några skattesänkning-ar. Det är syftet med det statliga tillskottet.Sedan är det en skillnad mellan ochSocialdemokraterna. Om vi skulle komma med ettförslag - vi flaggar för det som ett alternativ i finans-planen - att göra någonting på skattesidan är det förde lägst avlönade. När vill göra något påskattesidan är det för de högst avlönade.Anf. 57 BO ():Fru talman! De problem som uppkommit underSocialdemokraternas tid när det gäller sjukvården ochäldreomsorgen och den oro som människor känner försin framtid i detta avseende beror inte på att vi har förlåga skatter. Vi har världens högsta skatter,men vi har inte världens bästa välfärd. Det visar justatt den modell som talar om slårfel.Man talar nu om att man skall sänka skatten eftervalet, inte före valet - nu höjer man bara. Är det intelitet konstigt, , att ni låter skattenhöjas för låg- och medelinkomsttagare och nästaår? Om ni verkligen vill sänka skatten har ni chansen.Jag frågar återigen: Är ni inte beredda att undanröjabesluten om skattehöjningar och somdrabbar låg- och medelinkomsttagare allra hårdast?Vi moderater kommer att lägga fram förslag somgäller sänkningar av skatten för just låg- och medelin-komsttagare. Det är de som behöver skattesänkning-arna, och det är de ni har höjt skatten för.Anf. 58 Inrikesminister ():Fru talman! Det skall bli väldigt intressant att seModeraternas ekonomiska motion . Vadtänker göra för de behov som finns ute ikommuner och landsting? Det som vi uppleversom det största problemet är nämligen just männi-skornas beroende och behov av en riktig äldreomsorg,en bra skola och en bra vård. Regeringen är beredd attta krafttag just för detta, med resurstillskottet. Detskall bli intressant att se om står kvar vidsin tidigare ekonomiska motion som innebär att manskall dra från kommunerna istället. Det bidrar inte till någon bra omsorg.Förra gången var inne på skatte-sänkningar gällde det de förmögna. Kapitalskattenoch förmögenhetsskatten sänktes. Det var detta Mo-deraterna riktade in sig på, och inte på de lägst avlö-nade. Jag tror inte att kommer att göradet heller.Anf. 59 BO ():Fru talman! Jag delar uppfatt-ning när han säger att vi måste se till att sjukvården,äldreomsorgen och utbildningen fungerar bra. Mendär har regeringen uppenbarligen misslyckats - vi serju sjukvårdsköerna. Trots världens högsta skattetryckhar regeringen misslyckats. Det är alltså inte där pro-blemet ligger, utan det är viktigt att till att kommuner och landsting koncentrerar sigpå kärnuppgiften. De skall inte göra en massa andrasaker, utan verkligen svara för det de faktiskt skallgöra. Detta kommer att lägga fram för-slag om - en rejäl koncentration till kärnuppgifterna.Men frågan, fru talman och ,gällde skattesänkningarna. Regeringen vill ju stoppadem - det säger själv. Socialdemo-kraterna talar om skattesänkningar , menhöjer skatten för låg- och medelinkomsttagare ochnästa år.Återigen: Är regeringen beredd att undanröja deskattehöjningar för låg- och medelinkomsttagare somträder i kraft och ?Anf. 60 Inrikesminister ():Fru talman! Vi fick två uppdrag av väljarna. Detförsta var att se till att få ordning på statens finanser.Det andra var att göra någonting åt den höga arbets-lösheten. har vi rättat till statens finanser - nu harvi en ekonomi i balans som t.o.m. och gerett överskott, som också fortsätter . Dettahar vi fått rätta till efter den regering som Bo Lund-gren satt i, och som såg till att fördärva statens finan-ser.När vi i regeringen nu har klarat av detta är vi be-redda att använda överskottet för att satsa på vården,omsorgen och skolan. Det är där vi nu sätter in detöverskott vi har fått. Det är en riktig politik, till skill-nad från skattesänkarpolitik för demsom har det bäst ställt.Svenskt deltagande i PFF-övningarAnf. 61 ():Fru talman! Min fråga gäller Cooperative Banners,och riktar sig till försvarsministern. Vi hörde på Da-gens Eko att svenskt flyg skall medverka i övningen.Det har tydligen förekommit en viss spännvidd inomregeringen i frågan, och det är väl inte så underligt.Det kan förekomma i andra kretsar också.Ett central begrepp inom Partnerskap för fred ochövningsverksamhet är begreppet interoperabilitet.Med detta menas enheters och systems möjligheter attsamverka. Ett sådant begrepp blir självfallet intressantnär man tittar på frågan om militär alliansfrihet. Vargår gränsen mellan strikt militär alliansfrihet ochmöjligheter att samverka? Det finns en sådan gräns,men den är naturligtvis diffus.Jag vill fråga försvarsministern: övervägan-den gjorde han när han argumenterade för att svensktflyg skulle medverka i denna övning?Anf. 62 Försvarsminister ():Fru talman! Det är riktigt att regeringen harbeslutat att skall delta i Cooperative Bannerspå det sätt som Försvarsmakten har redovisat. Gradenav interoperabilitet är enligt de uppgifter jag har in-hämtat relativt låg och på en enkel nivå när det gällerflygvapnet.Regeringen har tidigare lämnat ett uppdrag tillhögkvarteret i att på ett omfattandesätt och i ett brett spektrum belysa frågan om intero-perabilitet - tekniskt, materiellt, kommunikations-mässigt osv. Försvarsmakten kommer att inkommamed detta till regeringen , och därefter kommerregeringen att ta ställning till Försvarsmaktens syn-punkter.Anf. 63 ():Fru talman! Det var intressant att få veta att redo-visningen kommer relativt snabbt. Men det finns endimension av detta som inte berör Försvarsmaktensanalys. Det gäller frågan om var försvarsministernsjälv tycker att gränsen går mellan militär alliansfriheti en mer strikt form - som jag tror att vi är överensom att skall tillämpa - och möjligheten attutveckla system tillsammans. säger försvarsminis-tern att just i det här fallet är det inte så farligt, därföratt det inte är fråga om så mycket samverkan. Härflyger man tydligen på andra indikationer än NATO:strafikledning - vad vet jag?Den principiella frågan kvarstår alltså: Hur hante-ras den här gränsen?Anf. 64 Försvarsminister ():Fru talman! har behandlat denna frå-geställning på ett sätt som visar att självproblematiserar saken. Det är inte lätt att svara pådetta i rent principiella termer. Från regeringens sidahar vi också tidigare begärt en utredning av den dåva-rande för att belysa frågeställningen.Regeringen fick ett yttrande därifrån som gav vidhanden att här behövs en mer omfattande redovisningfrån Försvarsmakten för att ett ställningstagande skallkunna ske. Man måste veta på vilka punkter detta ären principiell frågeställning som behöver ventileras.Det är alltså inte möjligt för mig att ge någramer principiella riktlinjer. Det är just detta som För-svarsmaktens utredning skall syfta till att kunna geregeringen underlag för.Anf. 65 ():Fru talman! Det som har diskuterats är deltagandetav fyra jaktflygplan inom ramen för NATO-övningeni sommar. Jag har två konkreta frågor till försvarsmi-nistern.Det gäller för det första vilket syftet är med ettsvenskt deltagande. I brev från högkvarteret har viläst att detta är en exportfrämjande verksamhet, somskall bidra till trovärdigheten till svenska flygstrids-krafter osv. Är detta en exportfrämjande verksamhet?För det andra gäller det översynen av hur beslutskall fattas framöver om PFF-samarbetet. Jag skullevilja att försvarsministern kommenterade detta. Skallriksdagen få inflytande över det avtal som Sverigeskriver med NATO när det gäller PFF? Det vore detminsta man kan begära, tycker jag.Anf. 66 Försvarsminister ():Fru talman! För regeringen har det verkligen intevarit någon som helst del i det hela att svenska flyg-vapnets medverkan skulle ha något sorts exportsyf-tande verkan. Om det står så i en skrivelse från hög-kvarteret så är det Försvarsmaktens och högkvarteretssak - inte regeringens.Frågan om formerna för beslutsprocesserna mellanSverige och NATO inom PFF kommer att undersökasi . Jag kommer att återkomma tillregeringen med synpunkter på hur fortsättningen skallvara. Jag kommer också att i det perspektivet se omdet behöver göras någonting som regeringen i så fallbehöver anmäla till riksdagen.Anf. 67 ():Fru talman! För att börja med det sista tycker jagatt det låter positivt. Detta är någonting som Miljö-partiet har efterfrågat.Tydligen är det alltså inte exportfrämjande verk-samhet som styr det svenska deltagandet med fyrajaktviggar, vilket känns glädjande för min del. Menvad är det då som har ändrat sig sedan regeringenstidigare två beslut om att inte delta med svenskt jakt-flyg inom ramen för PFF? Som avtalet ligger nu är detfredsfrämjande verksamhet och t.ex. gränsskydd somSverige skall bidra med i detta samarbete. Svensktjaktflyg har alltså inte varit efterfrågat.Anf. 68 Försvarsminister ():Fru talman! Grundvalen för regeringens beslut ärdet betänkande som det sammansatta försvars- ochutrikesutskottet har gjort. Jag kan nämna några hu-vudpunkter i det. Utskottet säger där att man delarregeringens bedömning att även fortsätt-ningsvis bör delta i PFF-övningar med enheter frånsamtliga försvarsgrenar.Man menar att PFF-övningar i Östersjöområdetmed en bred deltagarkrets fyller en viktig förtroende-skapande funktion. Enligt utskottet bör man i förstahand sträva efter att förbättra samverkansförmåganför sådana typer av enheter som kan förväntas efter-frågas för internationella fredsfrämjande insatser ochdär svenska resurser är särskilt väl lämpade.Övningens scenario bygger på en situation somhar hämtat sin förebild från den operation som ge-nomförs i Bosnien. I den operationen ingår flygun-derstöd för att styrkan skall kunna upprätthålla ettherravälde i luften för att därigenom kunna upprätt-hålla fred i området. Det är i det perspektivet somman vid övningen har önskat medverkan inte bara avvåra utan även av andra länders flygstridskrafter.Flyktingar från f.d. JugoslavienAnf. 69 ():Fru talman! Jag har en fråga till . Jaghar hört att det sker en överströmning från Tysklandtill av flyktingar från f.d. . Jagundrar om det stämmer. Om så är fallet, hur ser PierreSchori och regeringen på det hela?Anf. 70 Statsrådet ():Fru talman! Det är riktigt att så sker. Jag tror attsiffran för är ett par hundra. Dekommer främst från f.d. . De har varit iTyskland och kommer till . Varför är detså?Jo, det beror på att har en mindre liberalattityd till flyktingar från f.d. . De har gettdem tillfälligt uppehållstillstånd. Det har upphävtsoch de börjar att med tvång skicka tillbaks sådanasom kom också under kriget. Det har gett anledningtill oro bland dessa människor, och några kommer dåtill i stället.Det andra skälet är att vi har olika system inomEU-kretsen, vilket inte är tillfredsställande. I och medatt vi får fullt genomfört kommer intesådana situationer att uppstå. Då kan man inte gå frånTyskland till , utan då är det sak, såatt säga.Jag har därför bett om att få tillsätta en gemensamarbetsgrupp med och , som ocksåär inblandade, för att reda ut detta. Jag tycker inte attdet på något sätt är tillfredsställande.ROT-avdragAnf. 71 ANGE ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till inrikesmi-nister . Den frågan berör de reglersom har beslutats av om avdragsrätt förkostnaderna i samband med reparation, ombyggnadoch tillbyggnad av bostäder. Dessa regler har ju till-kommit för att stimulera sysselsättningen inom byggs-ektorn i första hand.I anvisningar står det att mar-karbeten för energiborrningar för t.ex. jordvärme inteskall ingå i de kostnader som man får dra av. I riks-dagsbeslutet står det däremot mycket tydligt att justkostnader för jordvärme och annat skall ingå.Nu undrar jag vad det är som gäller, inrikesminis-tern. Vad tänker inrikesministern göra för att verkstäl-la beslut?Anf. 72 Inrikesminister ():Fru talman! Det här är en mycket svår fråga efter-som det är en myndighet som har fattat ett beslut. Detär dessutom en myndighet som inte ligger under Inri-kesdepartementet. Den ligger under Finansdeparte-mentet. Jag kan inte svara på frågan om vad vi tänkervidta för åtgärder. Men frågan är väckt. Jag skall taden med mig tillbaka och undersöka hur det ligger tilloch även prata med min kollega skatteminister om detta.Anf. 73 ():Fru talman! Jag förstår att inrikesministern intekan svara på annat sätt. Jag tycker att det är viktigt nu fokuserar på den skillnad som finns i reglernaoch att vi är överens om att det, för att stimulera sys-selsättningen så mycket som möjligt, bör vara deregler som har antagit som gäller.Anf. 74 Inrikesminister ():Fru talman! Rent principiellt delar jag självfalletAgne uppfattning att riksdagsbeslut gälleralla.Biologiska ogräsbekämpningsmedelAnf. 75 SKÅNBERG (kd):Fru talman! Det börjar bli vår, inte minst nere iSkåne. Jag har en fråga till miljöminister anledning av det. Då växer ogräset på trottoarer-na. När jag ger mig ut för att leta efter ogräsbekämp-ningsmedel ser jag att det framför allt är miljöfarligaprodukter som jag kan sprida omkring mig. Det är välganska rimligt att utvecklingen av miljövänligareprodukter kan gynnas och skall gynnas skattemässigt,men det är faktiskt tvärtom har jag låtit mig informe-ras om.Den renodlade naturprodukten be-läggs med en bekämpningsmedelsskatt som faktiskt ärtio gånger högre än för kemiska bekämpningsmedel.Då blir det omöjligt att introducera biologiska ogräs-bekämpningsmedel i Sverige.Min fråga är: Avser miljöministern att vidta åtgär-der för att möjliggöra rimliga konkurrensförhållandenför biologiska ogräsbekämpningsmedel kanske redan ivår?Anf. 76 Miljöminister ():Fru talman! Även jag får nog erkänna att jag inteexakt känner till det fall som beskrivs. Däremot är detviktigt att vi fortsätter att se till att vi lägger straffskat-ter på farliga bekämpningsmedel. De allra farligastebekämpningsmedlen skall dessutom fasas ut. Vi haren kommitté som tittar på vilka ytterligare kemi-kalier som helt bör bort från den svenska marknaden.Sedan tror jag att det handlar om information, faktiskt får information och kunskap om alterna-tiven. Vi i har ju ändå varit väldigt fram-gångsrika om vi jämför med andra länder. Vi harminskat användningen av bekämpningsmedel mycketkraftigt i . Om det finns några skattetekniskahinder för detta kvar, lovar jag att titta på det.Anf. 77 SKÅNBERG (kd):Fru talman! Då har jag fått det som varje riks-dagsman önskar i en sådan här frågestund, nämligenett löfte om att titta på det här. Det är toppen. Tiogånger högre avgifter för det som är biologiskt ned-brytbart bara är orimligt. Jag delar mil-jöministerns syn att det här måste åtgärdas.FastighetsskattenAnf. 78 INGA ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till inrikesmi-nister dessa deklarationstider konstaterar man bittert imånga villahushåll att fastighetsskatten slår oerhörthårt. Man får svart på vitt. Den senaste höjningen från1,till i kombination med de kraftigt ökadetaxeringsvärdena är direkt förödande. Endast alterna-tivet att sälja sitt hus står till buds om det nu överhuvud taget går. Resultatet av en sådan försäljningkan i stället göra att man får en mycket sämre eko-nomi genom att man bara får skulder kvar. Det gällerspeciellt i attraktiva områden och för dem som harlåga inkomster.Jag vill fråga: Vad kommer regeringen att göra föratt undanröja fastighetsskattens orimliga skadligaeffekter för boendekostnaderna och därmed också förmänniskors liv och trygghet?Anf. 79 Inrikesminister ():Fru talman! Först skall vi reda ut varför fastighets-skatten höjdes från till . När vi tillträddehade den tidigare regeringen föreslagit ytterligare enräntebidragsavtrappning utöver den ordinarie på 2miljarder. Hade vi haft kvar den räntebidragsav-trappningen hade det fått förödande konsekvenser förde bostadsrätter som var byggda i slutet på 80-taletoch . Vi tog bort den extra ränte-bidragsavtrappningen, men den var tvungen att finan-sieras eftersom vi inte ville spä på det underskott somredan fanns i statens finanser. Den finansierades meden höjning på från till 1,7 %.Det ankommer inte på mig att svara på vad rege-ringen har för planer i skattehänseende. Det är skat-teministerns fråga, och därför avstår jag från att svarapå den.Anf. 80 INGA ():Fru talman! En rak fråga kräver ett rakt svar, herrinrikesminister. Om jag inte uppfattar det hela fel såskulle inrikesministern också svara på allmänpolitiskafrågor. Jag tycker att detta är en mycket aktuell ochallmänpolitisk fråga för alla dem som ställer liknandefrågor i dag.Det går inte längre att lappa och laga. Moderater-na vill att folk skall kunna bo kvar i sina hus. Vi villslopa fastighetsskatten och i ett första steg återgå till1,. Vi vill stegvis avföra markvärdet som bas ochinte ha någon förmögenhetsskatt.Är inrikesministern beredd att instämma i mittförslag?Anf. 81 Inrikesminister ():Fru talman! Vi vill också att folk skall kunna bo isina bostäder, särskilt de som bor i bostadsrätter sombyggdes och ochsom var kostnadskrävande.De hade med det förslag som har lagtfram faktiskt fått mycket stora bekymmer. Jag är heltövertygad om att antalet konkurser, som vi nu harnedbringat, hade ökat lavinartat om man ovanpå denordinarie räntebidragsavtrappningen skulle ha lagtytterligare 2 miljarder i räntebidragsavtrappning. Dethade fått orimliga konsekvenser för dem som bor ibostadsrätter och i hyresrätter byggda och början av 90-talet.För att eliminera det tog vi bort det förslaget. Menvi ville också ha ordning i statsfinanserna. Vi villeinte underbalansera eller underfinansiera förslag somden tidigare regeringen var bra på. Därför tog vi framen finansiering, och det var en höjning av fastighets-skatten med 0,2 %.Anf. 82 INGA ():Fru talman! Jag vidhåller att det här är en väldigtviktig fråga som kräver raka svar. Det är väldigtmånga människor som ställer just de här frågorna , därför att de är så oerhört uppenbara för många.När tänker regeringen göra någonting åt fastig-hetsskatten?Anf. 83 Inrikesminister ():Fru talman! Det har lagts fram en vårpropositionför senare ställningstagande. I den finnsinga förslag om förändringar i fastighetsskatten.Anf. 84 ():Fru talman! Vreden är mycket stor hos småhus-ägare över fastighetsskatten. Det visar sig inte minst iolika opinionsyttringar. hålls t.ex. en stor de-monstration här i Stockholm.Flera regeringsföreträdare har faktiskt flera gångerlovat att det skall ske förändringar. Ingen skall behövagå från hus och hem, har man sagt. Men trots fagerttal och utfästelser har det hänt mycket litet.Jag tycker att det är märkligt att inrikesministern inte kan ge ett besked om hur man skall infrialöftet om att ingen skall behöva gå från hus och hem.Det talas om en utredning, och det finns en sådan iRegeringskansliet. Men småhusägarna har problemnu. Att tvingas sälja huset 1997 för att få en eventuelllindring 1999 hjälper inte. Försäljningen kan integöras ogjord. Huset är redan sålt.Kommer regeringen verkligen inte att vidta någrasom helst åtgärder i den här frågan eller1998? Är det beskedet till de tusentals människor somdemonstrerar ?Anf. 85 Inrikesminister ():Fru talman! Det kom ett besked i går om att de ex-ekutiva konkurserna har gått ned så kraftigt att krono-fogdemyndigheten faktiskt pratar om personalminsk-ningar. Det tyder inte på att det på något sätt är kris iden här branschen.Något som också är viktigt, som jag harpåpekat, är att om det förslag som var ansvarig för i den tidigare regeringen hadegått igenom hade vi fått en lavinartad ökning av anta-let konkurser framför allt när det gäller bostadsrätterbyggda och början av 90-talet.Det har vi eliminerat, och vi har gjort det på ettstatsfinansiellt korrekt sätt.Anf. 86 ():Fru talman! Inrikesministern ägnar sig åt verklig-hetsflykt. När det gäller de flesta försäljningar i daggår det aldrig så långt som till exekutiv aktion. För-säljningen sker långt innan.Att gömma sig bakom räntebidragen som numinskas i rask takt - fastighetsskatten minskas verkli-gen inte - tycker jag är litet fegt. Man får ett oerhörtstort överskott från den här sektorn, och man ökartrycket år på dem som bor i småhus. Regering-en måste göra någonting åt detta under 1997-1998.Det räcker inte att utreda. Är beskedet att det inte skernågonting , och inte någonting under1998?Anf. 87 Inrikesminister ():Fru talman! Det är riktigt att räntebidragen trappasav. Men det är ju ett förslag som den tidigare rege-ringen har lagt fram. Ovanpå det ville man ta nedräntebidraget med ytterligare 2 miljarder.Det finns också anledning att notera att den fem-åriga statsobligationen som styr bostadsräntorna 1994var . Efter regeringens framgångsrika ekonomis-ka politik är samma femåriga statsobligation som styrbostadsräntorna nere i . Det är mer än enhalvering. Det ger en bra injektion för både villa- ochhyresmarknaden.Anf. 88 ():Fru talman! hade social-demokraterna här i stämma. Då fickde tydligen en aha-upplevelse som jag hoppas attinrikesministern också skall få . Man insågplötsligt den skadliga inverkan av fastighetsskatten.Man insåg att för en del går hela pensionen till fastig-hetsskatten. Socialdemokraterna på länsbänk fick i uppdrag att försöka påverka regeringen attgöra någonting.Kanske biter det bättre när egna partikamrater görnågot. Jag vet inte om de redan har gjort något. fårinrikesministern en tredje chans att säga att man skallgöra någonting mot de skadliga verkningarna av fas-tighetsskatten.Frågan är alltså: När kommer regeringen att göranågot? Tredje gången gillt!Anf. 89 Inrikesminister ():Fru talman! Jag skall svara tredje gången: Det harlagts fram en vårproposition i riksdag. I denvårpropositionen finns inte några förslag till föränd-ringar av fastighetsskatten. Det är den som skall be-handlas.Anf. 90 ():Fru talman! Jag konstaterar att inrikesministerninte tog chansen den tredje gången att ge besked.Samtidigt pratar man om att få ordning på statsfi-nanserna, och det påstår man att man har . Då är dethär faktiskt en prioriteringsfråga. Som flera andra harvarit inne på kan människor inte äta tegelstenar ellersälja stuprör för att ha kvar sina fastigheter. Har deväl fått sälja dem, så har de fått sälja dem. Det är detfaktum som väldigt många svenskar står inför i dag.Jag vädjar till inrikesministern att ni tar ett rejältsnack tillsammans, kanske med påStockholmsbänken, och försöker göra någonting åtdet i år.Anf. 91 Inrikesminister ():Fru talman! Det är rätt att vi har fått ett överskott istatsfinanserna genom en framgångsrik ekonomiskpolitik. Det är också rätt att vi behöver prioritera vadvi skall använda det överskottet till.Vi har prioriterat vården, omsorgen och skolan.Det är vår prioritering. Vi är faktiskt stolta över att vikan prioritera på det viset. Framför allt är vi stoltaöver att vi har pengar och inte behöver låna till deprioriteringarna.Besparingar i försvaretAnf. 92 ():Fru talman! Jag har en fråga till försvarsministern.Vårpropositionen har ju kommit. Där föreslår re-geringen ytterligare besparingar eller rättare sagttillkommande besparingar, som det står i propositio-nen, av försvarsbeslutsperio-den, alltså . Tillsammans rör detsig om 750 miljoner kronor.Den 13 december förra året antog för-svarsbeslut 96. kommer förslag omnya besparingar.Hur skall man nu tolka det här? Kan man tolka detsom att regeringen kraftigt vill försämra innebördenav försvarsbeslut 96? Hur kommer detta att påverkaall personal inom totalförsvaret och vår försvarsför-måga?Anf. 93 Försvarsminister ():Fru talman!