prot · GL0938 · 1997-12-02 00:00:00 — Hur tar vi vara på detta i arbetslivet,i skolan, på dagiset, i kulturen och för övrigt i detsociala livet? Vi måste se till att alla kulturer i vårtland blir till dynamiska, kreativa delar i ett kulturelltoch socialt integrerat samhälle.Men denna människosyn får inte alltid genomslagi den praktiska och vardagliga verkligheten. Vi kan sedet i arbetslöshetsstatistiken, i bostadssegregationen, iett växande utanförskap och bristande delaktighet isamhällets olika organisationer för stora invandrar-grupper. Vi får ständigt rapporter om hur unga såvälsom äldre invandrare blir diskriminerade på grund avsitt ursprung. Det har blivit ett vi-och-de-tänkande idet svenska samhället. Det krävs en genomtänkt poli-tisk strategi och nya politiska initiativ.Utmaningen att komma bort från detta vi-och-de-tänkande antar vi nu när utskottet lägger fram ettbetänkande där integrationspolitiken präglas av ettsynsätt som bygger på att den invandrade måste be-traktas som en självständig individ och en fullvärdigmedborgare. I betänkandet och propositionen stårlikaså att integration skall uppfattas som en ömsesi-dig, utvecklande förändringsprocess som omfattarhela samhället och inte som en process som innebären ensidig anpassning av de invandrade samhälls-medborgarna.Det är dessa realiteter, insikter och perspektiv somligger till grund för betänkandet. Det finns en storsamsyn i utskottet om de nya integrationspolitiskamålen och i den beskrivning av problem som gettupphov till att nya mål måste skapas.Fru talman! Huvudinriktningen i den nya politikenär att det endast är - i särskil-da fall - som det skall finnas enspeciell politik för invandrare som grupp. De behovsom man därefter har som medborgare i det svenskasamhället skall tillgodoses inom den generella politi-ken. Den måste på ett helt annat sätt än utgå frånoch spegla den etniska och kulturella mångfald somfinns i samhället. I den generella politiken har detalltid funnits åtgärder för individer och grupper medsärskilda behov, och så skall det naturligtvis varaäven framöver.Låt mig helt kort beröra de nya integrationspoli-tiska målen. De är:Lika rättigheter och möjligheter för alla, oavsettetnisk och kulturell bakgrund.En samhällsgemenskap med samhällets mångfaldsom grund.En samhällsutveckling som kännetecknas av öm-sesidig respekt och tolerans och som alla oavsettbakgrund skall vara delaktiga i och medansvarigaför.Det integrationspolitiska arbetet skall särskilt in-riktas på att ge förutsättningar för individers egenförsörjning och delaktighet i samhället, att värna omgrundläggande demokratiska värden, att verka förkvinnors och mäns lika rättigheter och möjlighetersamt att förebygga och motverka diskriminering,främlingsfientlighet och rasism.1990-talet har karakteriserats av en minskad sys-selsättning för samtliga personer i . Dennautveckling är mer påtaglig för invandrarna. Utom-nordiska medborgares deltagande i arbetslivet mins-kade , trots ett gott arbetsmark-nadsläge. När konjunkturen och situationen på ar-betsmarknaden försämrades under första hälften av1990-talet förstärktes denna negativa utveckling. Detfinns alltså en mer långsiktig trend till ett försämratarbetsmarknadsläge för utomnordiska medborgare.Förklaringarna är flera och komplexa.Det förekommer även diskriminering inom ar-betsmarknaden, vilket också bidrar till denna situa-tion. Det är därför glädjande att den utredning somhar sett över lagen mot etnisk diskriminering - jag togdel av pressmeddelandet i går - nu föreslår föränd-ringar som innebär en skärpt lagstiftning.Arbetsmarknadsutskottet har i sitt yttrande till so-cialförsäkringsutskottet pekat på att frågor som rörinvandrare finns med i flertalet av arbetsmarknadsut-skottets politikområden. målär att andelen utomnordiska medborgare i arbets-marknadspolitiska åtgärder skall vara väsentligt störreän deras andel av de arbetssökande.En fortsatt gynnsam utveckling av den svenskaekonomin med en ökad ekonomisk tillväxt och enallmänt förbättrad arbetsmarknadssituation är av av-görande betydelse för att vi skall nå framgång i integ-rationsarbetet.Flera - jag tror samtliga - deltagare i debatten hartalat om det svenska språkets betydelse. Att kunnaförstå och tala svenska underlättar integrationen förbåde den enskilde och samhället i stort.Ansvaret för genomförandet av svenska för in-vandrare, i dagligt tal kallat sfi, ligger på kommuner-na. Sfi:n har varit föremål förgranskning. Bl.a. har revisorer uppmärk-sammat en del brister i dagens sfi-utbildning. Rege-ringen har uppmärksammat detta, och flera åtgärderhar vidtagits för att stärka sfi:n.Undervisningen måste individualiseras på ett bätt-re sätt, och för att resurserna skall utnyttjas så effek-tivt som möjligt bör det ske en ökad samverkan mel-lan kommunerna. i skallverka som ett nationellt centrum för svenska somandra språk och sfi. bör få i uppdrag attöverväga behovet av en översyn av kursplanen. Lä-rarutbildningen måste förändras och förbättras, ochdet finns en parlamentarisk utredning med detta upp-drag.Fru talman! Det finns en motion som rör försko-leklasser och hemspråk. Utskottet hänvisar i det sam-manhanget i betänkandet till utbildningsutskottetsberedning. Jag har fått följande uppgifter med anled-ning av deras behandling av frågan. Utbildningsut-skottet lyfter över sexårsverksamheten från social-tjänstlagen till skollagen och överför ansvaret frånSocialstyrelsen till . Frågan om läroplanoch innehåll i förskoleklassernas verksamhet utreds,och regeringen återkommer senare, troligen undervåren 1998, med förslag om läroplan. Jag förutsätteratt man då löser detta på ett positivt sätt.Det har visat sig att valdeltagandet bland utländ-ska medborgare sjunker. Tittar vi på andelen personermed invandrarbakgrund i de politiska församlingarnaoch i andra organisationer kan vi tyvärr konstatera attde har liten och ibland ingen representation alls. Ut-skottet anser att denna utveckling måste brytas, ochsärskilda åtgärder bör vidtas för att stimulera invand-rares delaktighet i samhällsutvecklingen. Det räckernaturligtvis inte, utan vi har som medlemmar i ettpolitiskt parti ett speciellt ansvar att nominera ochvälja invandrare till olika uppdrag inom alla politi-kområden.Fru talman! Utskottet anser att myndigheter påstatlig och nivå har ett särskilt ansvar att setill att information på det egna området verkligen nårolika grupper i samhället. Den nya myndighet förintegrationsfrågor som enligt betänkandet skall inrät-tas bör ha det övergripande ansvaret för att följa uppatt ambitionerna verkligen uppfylls.Som jag sade tidigare bör samhället ha vissa rikta-de informationsinsatser till de nyanlända invandrarna,och denna information bör så långt möjligt ges påinvandrarnas eget språk. , som har ett statligt stöd, har fyllt en viktig funktion förmånga människor som har ett annat språk än svenskasom sitt modersmål. Utskottet delar regeringens upp-fattning att det kan ifrågasättas om statligt stöd i an-nan form än presstöd skall ges till tidningar för grup-per som är etablerade i . Med detnya synsättet bör invandrare som varit länge i landet iprincip få sina behov tillgodosedda på samma sättsom andra.Utskottet anser därför att stödet till Invandrartid-ningen kan avvecklas. Utskottet anser att omställ-ningstiden - enligt propositionen skall bidraget upp-höra - är alltför kort. Invandrartidningenhar vid kontakt med utskottet informerat om hur mantänker sig kunna klara sin nya situation, men i dennaförändringsprocess behöver man något längre tid.Utskottet föreslår därför att fårbehålla samhällsstödet , för att däref-ter upphöra.Vad gäller de speciella editioner som gör på språk som representerar mindregrupper i erfar utskottet att avvecklingen avstatsbidraget kommer att innebära en särskilt osäkerframtid. Eftersom regeringen har aviserat att denämnar tillsätta en utredning med uppgift att läggafram förslag om nytt bidragssystem för invandraror-ganisationer anser utskottet att bör ge iuppgift åt nämnda utredning att undersöka möjlighe-terna att invandrarorganisationer involveras i arbetetmed att sprida nyheter och information på andra språkän svenska. Utskottet föreslår att som sinmening ger regeringen detta till känna.Fru talman! När Invandrarverket startade sin verk-samhet kom invandrare till Sverigeframför allt för att skaffa sig ett arbete. ser in-vandringen annorlunda ut. handlar det framförallt om flyktinginvandring. Det innebär också attInvandrarverket har en annan karaktär på sina uppgif-ter, att de nu till stor del handlar om att ge tillståndoch utöva kontroll. Det förstärks nu ytterligare, efter-som har övertagit polisens tidigareuppgift att ta hand om asylsökande direkt vid gränsen.Utskottet anser att det är viktigt att det är en tydligskillnad mellan flyktingpolitik och integrationspolitik.Den nya myndigheten har här en stor roll att spela.Utskottet tillstyrker inrättandet av en ny myndig-het. Det skall nu tillsättas en utredare som får i upp-gift att förbereda och genomföra bildandet av en in-tegrationsmyndighet.Det finns i propositionen även ett förslag om attDiskrimineringsombudsmannen skall inordnas imyndighetens organisation. Utskottet anser att fråganom ombudsmannens självständiga ställning inte ärtillräckligt utredd i den nya organisationen och av-styrker därför förslaget i denna del.Vi använder ofta begreppet invandrare som omdet rörde sig om en avvikande och homogen grupp,men så är det ju inte. Den är lika heterogen somsvenskar som grupp. Säråtgärder riktade till invandra-re som grupp skall enligt utskottet endastanvändas när detta är befogat. Utskottet anser att detär endast i som detfinns anledning att ha en politik riktad till invandraresom grupp. har de flesta in-vandrare mycket gemensamt. Flertalet har inte svens-ka som modersmål, och de har inte kunskap om hurdet svenska samhället fungerar.Det ansvarsförhållande som finns mellanstaten och kommunen under invandrarnas första årskall vara detsamma i den nya politiken. Det är alltsåstaten som har det ekonomiska ansvaret, medankommunerna står för genomförandet.Den nuvarande introduktionen måste dock förbätt-ras. Den skall utgå från individens behov och förut-sättningar, vilket innebär att den måste utformas i närasamverkan med olika berörda parter. Ett samlat intro-duktionsprogram blir här ett viktigt instrument, somden invandrade måste följa och ha ett stort inflytandeöver. introduktionen genomförs börkommunerna betala ut introduktionsersättning till deninvandrade.Ett annat område som har stor betydelse för attintegrationen skall få en positiv utveckling är bo-stadspolitiken.Socialförsäkringsutskottet konstateraratt segregation i storstäderna i första hand är en eko-nomisk och social segregation och inte en segregationpå etniska grunder. Därför är det riktigt att tala omsärskilda insatser i utsatta bostadsområden och intesärskilda insatser i invandrartäta områden.Regeringen satsar i budgeten speciella resurser iarbetet med att förbättra situationen i utsatta bostads-områden. Även här får anledning att åter-komma när den aviserade bostadspolitiska propositio-nen kommer och när har avslutatsitt arbete.Fru talman! Ett betänkande som egentligen inne-håller förslag som berör samtliga utskott är svårt attpå kunna ge rättvisa åt. Fortsättningsvis blirvårt uppdrag att bevaka att den generella politikenverkligen tar ansats på ett bättre sätt än för att nåde integrationspolitiska målen. Vi skall ha ett samhäl-le som är präglat av rätten till arbete, social trygghetoch ekonomisk rättvisa för alla oberoende av vilketland man kommer från, eftersom det minimerar riskenför rasism och främlingsfientlighet.Men det handlar också om att genom uthålligopinionsbildning förändra fördomar och attityder. Idet solidariska samhället är alla en resurs. Människorsvilja och förmåga att bry sig om sina medmänniskorär en stor tillgång, inte minst i kampen mot främ-lingsfientligheten. Det är inte alltid lätt att leva näramänniskor med andra vanor och traditioner, ochibland blir det konflikter. Men tror man på solidarite-tens betydelse blir det lättare att vara olika och ändåkunna känna gemenskap.Det handlar om hur medmänsklighet och sam-hällsgemenskap skall överleva i en värld där ländersgränser suddas ut. kan vi än mindre än tidigarebygga vår samhällsgemenskap på att stänga ute ochhålla borta. kommer framgångsrika sam-hällen att vara de som möter omvärlden och männi-skor med öppet sinne, nyfikenhet och kamratskap.Jag yrkar än en gång bifall till hemställan i social-försäkringsutskottets betänkande SfU6.Anf. 30 () re-plik:Fru talman! nämner inte med ettenda ord de problem och de gråzoner som framför alltgeneraldirektören för så tydligt fram-höll vid den hearing som socialförsäkringsutskottethade. Vi kommer helt plötsligt att få två myndighe-ter som skall ansvara för frågor som ibland kommeratt gå i varandra. Det finns en stor risk för att det blirett dubbelarbete, som generaldirektören framställdedet. Jag skulle gärna vilja höra en kommentar till det.Tack!Anf. 31 () replik:Fru talman! Först vill jag göra ett tillrättaläggande.Jag yrkar naturligtvis avslag på samtliga reservationeroch inte på motionerna.Debatten om en ny myndighetsstruktur tycker jaghar tagit litet konstiga vändningar. Man talar om attden nya myndigheten skall lösa frågor som är av ensådan stor dignitet, som integrationsfrågorna är. Detär ju alldeles felaktigt. Alla myndigheter har ett an-svar för att det här genomförs. Det denna myndighetskall göra är att samla all den kunskap som finns hosmyndigheterna för att verkligen se till att de nya in-tegrationspolitiska målen får genomslag i den nyaverksamheten.Vad gäller specifikt den fråga som tas upp vill jagsäga att den utredning som skall lägga fram förslagom hur den nya myndigheten skall se ut också har fåtti uppdrag att undersöka hur man skall lösa gräns-dragningen mellan och den nyamyndigheten. Jag förutsätter att man gör det på ettsådant sätt att det blir så effektivt som möjligt.Anf. 32 () re-plik:Fru talman! Just det som tar upp äratt andra medaktörer också skall vara med och ta ettansvar. Men det finns en tydlig risk i det. När manskapar en myndighet är det lättare för andra att kunnadra sig undan sitt ansvar. Man förväntar sig nu att detär den nya integrationsmyndigheten som har ansvaretoch som skall sköta det här.Jag vill ändå en gång till lyfta fram att generaldi-rektören för mycket tydligt talar omatt integrationsmyndigheten kommer attbehöva vända sig till för att få uppgif-ter som har jobbat fram och lagt nedextra möda på för att i sin tur överlämna till nästamyndighet som i sin tur skall överlämna dem till näs-ta. Den nya myndigheten kommer att bli någon sortsmellantransportör. Jag tycker att generaldirektörenvar mycket tydlig när hon lyfte fram de här farhågor-na. Generaldirektören sitter ändå inne med en storkunskap på det här området.Anf. 33 () replik:Fru talman! Jag ser inte det nya förslaget som enrisk utan som en möjlighet att vara pådrivande i allade frågor som vi här har tagit upp för att vi skall få enbra integration utifrån de mål som vi har ställt upp.Hur olika myndigheter skall arbeta praktiskt medvarandra handlar ju om hur man samordnar och sam-verkar. Det gör man ju . Jag menar attdessa två myndigheter även här måste samverka påolika sätt. Men hur gränsdragningen skall se ut när detär helt klart vet vi inte . Det får som sagt var utred-ningen komma fram till.Anf. 34 (m) replik:Fru talman! Det jag vill ta upp gäller också kontra integrationsmyndigheten, omden kommer att kallas för det i framtiden.Vi är från sida medvetna om att nå-gon myndighet måste betala ut pengar till kommuner-na när det gäller introduktionsersättning och sådant.Någon måste handha detta. Någon måste följa upp attkommunerna gör sitt jobb. Någon måste följa upp attkommunerna också kanske kan anlita enskilda organi-sationer för att genomföra det här arbetet. Det har vitidigare tyckt vara riktigt. Av den anledningen finnsdet en logik i att dela på Invandrarverket.Men ger man myndigheten dessutom uppgiftersom om den var något slags övervakare. Det är unge-fär som om den, som sade tidigare,skall bedriva något slags integrationsarbete. Det trorvi faktiskt mindre på. Då bör man ha andra system istället för detta.När man får se över Invandrarver-kets organisation, dess mer gränsnära uppgifter, ochInvandrarverket får en mer tydlig prägel av immigra-tionsmyndighet tror jag att de här frågorna ocksåkommer att kunna lösas naturligt. Men jag är intesäker på att vi är där . Vi behöver se över det häri sin helhet litet noggrannare. Det är därför vi förnärvarande inte är beredda att göra den här delningen.Jag tror inte heller att den här delningen egentligenkommer att innebära särskilt mycket. Det är alltid enfara att tillskapa en myndighet. Man tror att man harlöst ett problem därför att man har en myndighet.Anf. 35 () replik:Fru talman! ställningstagande tyckerjag är litet ologiskt, eftersom man tidigare så klart harpåtalat vikten av att man gör en distinktion mellanintegrationsfrågor och övriga invandrarfrågor.En del av de problem som har lyfts fram är rentorganisatoriska. Jag förutsätter att de blir lösta påbästa sätt. I motsats till tycker jagatt det är bra att det finns en myndighet som på ett brasätt verkligen kan följa upp de andra myndigheternasansvar, så att de inom ramarna för deras politikområ-den når de integrationspolitiska målen. Då kan myn-digheten se alla de goda exemplen och vara en kun-skapsbas för inte bara myndigheterna utan i samhälleti stort.Anf. 36 (m) replik:Fru talman! Jag tycker att man skall följa upp ochfortlöpande utvärdera i vilken mån de integrations-politiska målen uppnås. Det är mycket viktigt. Därdelar jag uppfattning.Men jag är inte så säker på att det är en myndighetsom skall göra det. Jag tror lika gärna att det kanläggas ut på forskningsinstitut, universitet eller t.o.m.i vissa fall mera högtstående konsultföretag osv. Jagvet inte om det är så välbetänkt att inrätta en myndig-het för den typen av måluppföljning. Den målupp-följningen av integrationsarbetet kan nog bedrivasfrån lika väl som från en myndig-het.Däremot ser jag i och för sig logiken i att ha enmyndighet för kontakterna med kommunerna, dvs.utbetalningar och uppföljning av kommunernas arbeteför introduktionen. Det arbetet kan för närvarandelika gärna ligga kvar i , men det kanså småningom tappas av i en eller annan form när vihar sett en färdig helhet. Jag tycker inte att vi är därännu. Det är inte så stor skillnad mellan oss, men denär tillräckligt stor för att jag inte kan bifallaregeringens förslag på den punkten.Anf. 37 () replik:Fru talman! Det är knappast unikt i den politiskadebatten att vi egentligen arbetar mot samma mål menatt vi har olika uppfattning om hur vi skall nå dit. Härhar regeringen och utskottet ansett att detta är detbästa sättet att organisera detta för att uppnå de poli-tiska målen.Anf. 38 () replik:Fru talman! Jag tänkte att vi skulle få majoritet-spartiet att säga något om frågor som också liggersocialförsäkringsutskottet varmt om hjärtat, frånsettde övriga frågorna som rör invandrar- och integra-tionspolitiken.Det gäller då äldre invandrares behov av kunnigpersonal med språkkunskaper och kulturell bakgrund.Det skall utgöra en merit när man anställer personalinom dessa olika områden. En annan fråga som äraktuell gäller rehabilitering av invandrarkvinnor, ibetydelsen att det sker på ett likvärdigt sätt jämställtmed den rehabilitering som erbjuds männen.Det vore intressant att höra syn-punkter på de två delarna. Det finns vissa skrivningari utskottsbetänkandet som vi från sida intevar nöjda med. Därför har vi reserverat oss på de tvåpunkterna. Det vore intressant att i dagens debatt fålyfta fram majoritetspartiets synpunkter.Anf. 39 () replik:Fru talman! Jag delar uppfatt-ning att vi måste lösa problemen med de äldre invand-rarkvinnornas svårigheter i sjukvården, som beror påatt de inte förstår språket.Genom det förslag som har lagts fram i har ett tydligt ansvar givits till regeringen att medhjälp av hälso- och sjukvårdslagen klara av dessauppgifter. Det finns sedan stor frihet för organisatio-nerna att lösa problemen. Jag kan tänka mig att detinom sjukvården finns en speciell avdelning för pati-enter från en viss språkgrupp. Vid utannonsering avtjänster inom och sjukvården skall detframgå om det är en merit att vara tvåspråkig. Med deintentioner vi har framfört skall det vara möjligt attklara av en sjukvård på lika villkor.Däremot tycker jag inte att vi i skall talaom värdering av meriter - som skall ske på den öppnaarbetsmarknaden.Anf. 40 () replik:Fru talman! Jag tackar för svaret. Jag förstår avAnita senaste inlägg att det är svårt för ossatt lägga fast hur meriter skall värderas. Vi kan natur-ligtvis tycka - det gör vi och har gjort -när det gäller språkmeriterna.Det här talar för att även integrationsmyndighetenskall ha ett uppföljningsansvar av vad som händer ochkommer att hända i samhället. Även de andra myn-digheterna har ett ansvar för att integrationen löper påett för samhället bra sätt.Vi har kanske tidigare varit dåliga på att följa uppde beslut vi har fattat. Men i just det här fallet bör endokumenterad uppföljning ske i integrationsarbetet,precis som för hälso- och sjukvårdslagen i övrigt.Anf. 41 () re-plik:Fru talman! Jag vill ställa två frågor till AnitaJönsson.För det första: Vad beror det på att Socialdemo-kraterna vill ha ett decentraliserat invandrarverk ochett centraliserat integrationsverk?För det andra: Varför delar inte Socialdemokra-terna utredarens uppfattning om vikten av en bredpolitisk förankring av den nya verksamheten och ettengagerat stöd från regering och riksdag?Anf. 42 () replik:Fru talman! Vad gäller det kommande integra-tionsarbetet andas hela betänkandet att det inte ärfråga om att en enskild myndighet skall klara av detta.Här har alla ett ansvar, dvs. kommunerna, de andramyndigheterna och de politiska partierna. Jag tyckeratt på ett alldeles felaktigt sätthar tolkat att integrationen skulle ske centraliserat.Sedan kan man alltid diskutera vad en bred poli-tisk majoritet är. Jag tycker att vi för förslaget om attinrätta en integrationsmyndighet har en klar majoritet.På det sättet har vi i vanlig demokratisk anda fattatbeslut med utgångspunkt i de regler och förutsättning-ar som vi har.Anf. 43 () re-plik:Fru talman! Jag är självklart inte nöjd med AnitaJönssons svar. Ett verk skall inte sköta detta.Jag förstår fortfarande inte logiken i att det verksom kommer att ha huvudansvaret för att ta emot denyanlända skall fortsättningsvis vara decentraliserat.Det framgår tydligt av propositionen. Men det verksom skall ha huvudansvaret för integrationsfrågornaöver hela avlånga land skall vara centralise-rat. Det framgår mycket tydligt att det skall vara cent-raliserat. Det är för mig upp-och-nedvända-världen.Sedan säger att det går att diskuteravad bred politisk förankring är. Jag fick då klart förmig att mot är för Socialdemokraterna enbred politisk förankring. Detta beklagar jag verkligen.Vi har helt olika syn på vad bred förankring är förnågot.Anf. 44 () replik:Fru talman! Jag begär inte att förstå logiken i detta. Hon har missat det helafullständigt. Vi säger att integrationspolitiken skallsärskiljas från invandrarpolitiken. I integrationspoliti-ken ingår för dem som har invandrat tillSverige och fått uppehållstillstånd. Jag tycker att detär logiskt att den nya myndigheten får det här ansva-ret.Vad sedan gäller våra olika uppfattningar om hurvissa ord skall tolkas, är det naturligtvis någontingsom man tar till i debatten när man inte har andra,sakliga argument. Det finns fortfarande en klar ma-joritet för att vi skall ha en ny myndighet som hjälpertill i arbetet med integrationspolitiken.Anf. 45 Statsrådet ():Fru talman! Mycket har hänt sedan fat-tade beslut 1975.Invandringen har radikalt förändrat befolkningensetniska sammansättning. Närmare 1 miljon samhälls-medborgare i är födda i något annat land. Enfemtedel av alla barn har minst en föräl-der som är född utomlands.