prot · GL0942 · 1997-12-08 00:00:00 — Den måsteför att vara verkningsfull präglas av en helhetssyn ochingå som en del av den sociala välfärdspolitiken. Denhårdhänta budgetsaneringen som har varit nödvändigför att få ordning på ekonomi har inneburitatt vi har tvingats att vidta en rad åtgärder som intehar varit bra ur ett välfärdsperspektiv.Nu kan vi dock se ljuset i tunneln. Vi kan numerabetala för oss med egna pengar. Staten kan under denärmaste åren ge kommuner och landsting kraftigtökade statsbidrag för att bygga ut vården, omsorgenoch utbildningen. På det sättet håller vi samman poli-tiken. Vi skapar förutsättningar för att öka trygghetenför barn och ungdomar . Vi skaparförutsättningar för att kommuner och landsting skallkunna hjälpa människor som hamnar i kläm. Vi ser tillså att välfärdspolitiken också blir ett stöd för målet attbekämpa brottsligheten.Rolf uttryckte sig, tycker jag, på ettför honom drastiskt sätt. Han sade att socialdemokra-tisk välfärdspolitik är grogrunden för en våldsamökning av kriminaliteten . Jagmåste säga att jag tycker att det var överord.Rolf och jag hade tillfälle att bevistaNew . politik harknappast präglats av en socialdemokratiskt välfärds-politik. Men kriminaliteten och brottsligheten i detsamhället är ju betydligt högre än i det svenska sam-hället. Det är tvärtom så att den socialdemokratiskavälfärdspolitiken har gjort att har haft ennågot mindre brottsutveckling än vad man har haft imånga andra länder som har haft större sociala skill-nader, större sociala motsättningar och sämre förhål-landen för barn och ungdom.Kriminalpolitiken måste bygga på en helhetssyn.Det går inte att enbart med polisresurser, straff ochkrav på hårdare tag bekämpa brottsligheten. Manmåste också se till brottslighetens orsaker och varahård mot de faktorer som gör att människor begårbrott. Det är utifrån den helhetssynen som utskottsma-joriteten argumenterar i sitt betänkande.Visst är familjen viktig, som sä-ger. Det håller jag verkligen med om. Men vi harolika förutsättningar här i livet. Vi föds utifrån olikaförhållanden, ibland i splittrade familjer, ibland ifamiljer som har stora missbruksproblem. Därmedmåste vi också driva en välfärdspolitik som gör att vistärker de barn och ungdomar som har en särskiltutsatt situation.Det är det sammanhållna perspektivet som maninte får glömma bort i den kriminalpolitiska debatten.Kriminalpolitiken är en del av välfärdspolitiken. Bådevälfärdspolitik i form av åtgärder för att öka den so-ciala tryggheten och kriminalpolitiska åtgärder måstegå hand i hand om vi skall vara framgångsrika i vårbrottsbekämpning.Anf. 12 () replik:Fru talman! Jag vill ställa några frågor i anslutningtill anförande.Halvtidsfrigivningen slopades vad gäller straff upptill av den borgerliga regeringen. Sedan påbör-jades en utbyggnad av våra fängelser för att även deför dömda skulle kunna omfattas av tidigasttvåtredjedelsfrigivning.Nu säger att socialdemokraternahelt skall avskaffa halvtidsfrigivningen, vilket vi ärpositiva till. görs kraftiga besparingar ochfängelser stängs. Stångbyanstalten stängs, Tidaholm-sanstalten förlorar 64 platser. Var skall då de somicke längre skall omfattas av halvtidsfrigivningen sittaav sin tid?Det andra som tar upp är fråganom narkotika. Där är vi vad gäller målen helt överens.Lars-Erik nämnde att informationen skallökas. utlovade social-ministern på en fråga från mig att man skulle skapaförutsättningar för bättre information till föräldrar.Efter ett och ett halvt års tid har ingenting hänt. Inne-bär uttalande att man nu konkretkommer att göra något i denna del?Vidare säger att landets fängel-ser skall bli narkotikafria. Hur skall detta gå till ipraktiken? Socialdemokraterna har ju sagt nej till deförslag som vi moderater bl.a. har lagt fram, om attytterligare hindra möjligheten med exempelvis heltbevakade besök.Slutligen säger att polisen skallfå en förstärkning med över 800 miljoner. I självaverket är det en bestående förstärkning med 157 mil-joner.Om genom ett treårigt avtal fåren löneökning och dessutom tillfälligt får enhel extra månadslön som motsvarar ,skulle då säga att han får en löne-ökning på ? Det är ju så ochsocialdemokraterna uttrycker sig när det gäller för-stärkningen till polisen.Anf. 13 () replik:Fru talman! Först till halvtidsfrigivningen. Närden borgerliga regeringen tillträdde 1991 fanns det ettutkast till en lagrådsremiss om avskaffande av halv-tidsfrigivning, som var förberett av den dåvarandesocialdemokratiska regeringen. valde attgå fram med ett förslag som innebar att man avskaf-fade halvtidsfrigivningen för de korttidsdömda, menbehöll den för de långtidsdömda.Under vår oppositionstid mellan 1991 och 1994krävde vi att man skulle avskaffa halvtidsfrigivningenhelt och hållet. kommer regeringen att under nästaår lägga fram ett förslag om att avskaffa halvtidsfri-givningen även för de långtidsdömda. Då frågar : Kommer det att finnas plats på anstalternaför det?Ja, det är alldeles givet att det kommer att finnasplats på våra kriminalvårdsanstalter för att ta emotvistelser till följd av avskaffande avhalvtidsfrigivning. Beläggningen är utomor-dentligt låg på anstalterna bl.a. som en följd av att vihar infört en rad alternativa påföljder där vi delvis harvarit överens, t.ex. när det gäller elektronisk över-vakning.Polisens resurser ökar kraftigt under de komman-de åren. ökar de med 440 miljoner. Detmöjliggör för oss att anställa de 400 polisaspirantersom går ut nu och att återuppta polisutbildningen.Anf. 14 () replik:Fru talman! Jag kan inte uppfatta det på annat sättän att det är socialdemokraternas gamla förslag närdet gäller slopande av halvtidsfrigivningen som rimli-gen skall komma tillbaka. kanskekan påminna sig om att det förslag som då fanns frånsocialdemokratisk sida innebar att fler inte skulle sittasamtidigt i fängelse eftersom man i stället för halv-tidsfrigivning skulle ha en frigivningspermission så attde dömda ändå inte skulle sitta längre i fängelse. Medde inskränkningar och de nedläggningar som ägerrum kan det nya förslaget inte innehålla någontingannat heller.När det gäller förstärkningen till polisen är det juså, , att den bestående förstärkning-en är 157 miljoner. Men tydligen räknar Lars-ErikLövdén på ett annat sätt. Han lägger samman för dekommande åren. Det innebär rimligen att när vi riks-dagsmän nästa gång får förhöjt arvode kommer att lägga samman denna förhöjning må-nad för månad, år för år, och när medierna frågar omvår höjning kommer att tala om attvi får en höjning på ungefär 75 000 kr.Anf. 15 () replik:Fru talman! Vi skall kanske inte ägna oss åt förmycket sifferexercis när det gäller polisanslaget. Detkommer en särskild polisdebatt litet senare på dag-ordningen. Jag måste ändå upprepa vad sade i sin replik. Vi har genomfört bespa-ringar sammanlagt inom polisväsendet på 790 miljo-ner kronor fram till förra budgetåret.Därutöver har inga besparingar genomförts. Nuökar vi ramen för Polisens anslag med 440 miljonerför det kommande budgetåret. har varitmed om , , av de besparing-arna. Dem har vi varit politiskt överens om i den härkammaren. kan väl inte inbilla sig attskillnaden, 290 miljoner, är avgörande för om det bliren god eller en dålig polisverksamhet när det totalaanslaget till polisväsendet uppgår till 11 miljarderkronor.Jag tycker att och ute ilandet nu vill frita sig litet från sitt ansvar när de fören argumentation innebärande att deras polispolitikskulle ge så mycket större resurser till polisväsendet.Anf. 16 () re-plik:Fru talman! Jag vill ställa en fråga till Lars-ErikLövdén om vilken rättspolitisk strategi socialdemo-kraterna har. Jag gör det mot bakgrund av vår reser-vation nr 5, där vi efterlyser en ordentlig helhetssynoch vill ha en samhällsekonomisk analys av organisa-tionsförändringar. Vi är inte emot sådana, men vi villha organisationsförändringar som leder till ett decent-raliserat rättsväsende.Min fråga till är om er strategigår ut på ett centraliserat system för rättsväsendet. Jagställer denna fråga mot bakgrund av att åklagarnaavregionaliseras. Åklagarna har försvunnit från mångaplatser där de tidigare fanns, och samarbetet medpolisen är försämrat. Ett antal häkten har lagts ned,och ägnas ytterligare tid åt att transportera häktadelånga sträckor.Vi har visserligen gemensamt decentraliserat när-polisverksamheten, vilket är bra, men genomförscentraliseringar av kriminalpolis, vakthavande befäloch annat på de nya stormyndigheterna, och det oroaross i väldigt mycket. Min fråga är om dennacentralism är i linje med det som socialdemokraternavill, eller kommer det att läggas fram förslag om attpolismyndigheterna måste agera mera decentraliserat?Vi ser nu också förslag om nedläggning av tingsrätter,vilket vi är emot.Anf. 17 () replik:Fru talman! Den politik som harbedrivits inom rättsväsendet har ju gått ut på att ratio-nalisera de administrativa rutinerna inom detta. Detser man tydligt inom polisväsendet. Införandet av destörre polismyndigheterna, som i nästan hela lan-det omfattar ett län vardera, innebär att de administ-rativa rutinerna och resurserna samordnas. Till detkommer dock att utbyggnaden av närpolisverksamhe-ten ger en decentraliserad och lokalt förankrad poli-sverksamhet.Vi har i stort sett nått målen för utbyggnadenav närpolisverksamheten, som innebär att avpolisverksamheten skall bedrivas som närpolisverk-samhet. För de mest kvalificerade kriminalpolisiärauppgifterna finns det ett behov av mer slagkraftigaenheter på länsnivå. Utvecklingen går i två riktningar:en decentraliserad närpolisverksamhet, väl utbyggd ibostadsområdena, respektive en kriminalpolisverk-samhet med kvalificerade inslag på länsnivå och ensamordning av de administrativa resurserna.Det är inte, såsom säger, frågaom en kraftig centralisering inom polisväsendet.Anf. 18 () re-plik:Fru talman! Jag nämnde inte bara polisverksamhe-ten utan rättsväsendet som helhet. Jag har inget emotatt de administrativa uppgifterna centraliseras. Jagtycker inte att det räcker att decentralisera närpoli-sverksamheten. Jag menar att det också behövs vissdecentralisering av kriminalpolisverksamhet och avvakthavande befäl. Vi har som exempel län,där det nu verkligen ser bekymmersamt ut.Det gäller också åklagarväsendet, domstolsväsen-det, häktena osv. svar ger migintrycket att det finns en centraliseringsstrategi i so-cialdemokraternas kriminalpolitik.Anf. 19 () replik:Fru talman! Nej, det finns ingen sådan centralise-ringsstrategi. Däremot går det att uppnå effektivitets-vinster genom att centralisera de administrativa ruti-nerna. Kan man på det sättet åstadkomma administra-tiv rationalisering, skall man givetvis använda möjlig-heterna härtill. I det avseeendet tycks det inte rådanågra delade meningar mellan ochmig.Anf. 20 () replik:Fru talman! Kriminalpolitik är någonting väldigtsvårt. Det är möjligt att jag har formulerat mig litetspetsigt, men det är ett faktiskt förhållande att social-demokratin har lett sedan andra världskrigetoch att vi har en väldigt kraftigt ökad kriminalitet.Man har trott att man kan bygga bort kriminalite-ten med hjälp av en omvärldsanalys. Jag tror inte pådet utan menar att man måste föra in en annan di-mension i sammanhanget. Jag tror inte på en välfärds-politik som grundas enbart på ett materialistiskt syn-sätt.USA är på intet sätt något ideal för mig, tvärtom.Min och syn på kriminalpolitikenhar inget att göra med att man inte skulle ta hänsyn tillatt människor har skiftande och besvärliga förhållan-den och att de kan behöva samhällets stöd. Givetvisskall de få det på alla de sätt, men budskapet är att detinte räcker fullt ut.Anf. 21 () replik:Fru talman! Det är väl bra att numodifierar sitt uttalande - jag tolkar det så - men jagtycker att han kan ta tillbaka det helt och hållet. Närhan från kammarens talarstol ger uttryck för uppfatt-ningen att det är den socialdemokratiska välfärdspoli-tiken som har lett till den ökade brottsligheten är hannaturligtvis helt fel ute.I hela den del av västvärlden där vi har ett statis-tiskt underlag har brottsligheten ökat kraftigt sedan50-talet. Den har ökat mer i länder där de socialaskillnaderna är stora, där utslagningen är större, därmänniskor lever under större otrygghet och där desociala motsättningarna och spänningarna är starka.Där har vi en mer omfattande och framför allt mycketgrövre kriminalitet, med större anslag av våld. Dettaär fakta, är klart att brottsligheten också i harökat . Den har femdubblats till drygt enmiljon brott . Det är naturligtvis en följd avmånga faktorer. Antalet tillfällen till brott har blivitfler. Också anonymiteten i storstadsområdena ochsegregationen har sin inverkan. Att hävda att det ärvälfärdspolitiken som har lett till den ökade brottslig-heten är väl ändock att ta i. Jag tycker att RolfÅbjörnsson skall ta tillbaka det uttalandet.Anf. 22 (mp) replik:Fru talman! Jag vill ta upp narkotikabruket, vilket- som sade i sitt anförande - är ettökande ungdomsproblem. Det är helt riktigt att vi iSverige har en samsyn på detta, men hur länge till kanvi stå emot liberaliseringstendenserna ute i Europamed tanke på att det i Amsterdamfördragets artikel129 står att det skall finnas en definition av narkoti-kabrott och att majoritetsbeslut skall tillämpas?Hur kommer detta att slå på narkotikasynen?Finns det över huvud taget möjlighet att ha en egenlinje?Juristerna tvistar om hur artiklarna skall tolkas.Samtidigt finns , där man inte harnågra gränskontroller. Tullen har inte de resurser sombehövs. Transiteringarna av transporter är av ett heltannat slag. Det underlättar smuggling.Vilka möjligheter finns? Är loppet på något sättkört? När man ser det som kommer i EU-samarbetetfår man nästan den känslan. Har socialdemokraternastuderat det här problemet?Anf. 23 () replik:Fru talman! Den nationella strafflagstiftningenligger utanför EU:s domäner. Vi kan själva utformavår strafflagstiftning. Det är fullt möjligt för oss attupprätthålla den svenska restriktiva narkotikapolitikenäven inom ramen för ett EU-samarbete.Vad man kan känna oro för - och där delar jagKia uppfattning - är de allmänna libera-liseringssträvanden som förekommer ganska brett utei och vilka konsekvenser de har för en mersammanhållen narkotikapolitik i Europa.Det är klart att blir ett mer utsatt land ommånga andra länder öppnar för en legalisering avvissa droger. Det i sig är ett hot även när det gällernarkotikabruket i Sverige.Jag menar att det är fullt möjligt att upprätthållaen restriktiv svensk narkotikapolitik med nuvarandenarkotikastrafflagstiftning även inom ramen för ettEU-samarbete.Anf. 24 (mp) replik:Fru talman! Strafflagstiftningen i sig kan vi kanskefå behålla. Men också där finns en strävan efter att fåsamma bestämmelser. Det är oerhörda krafter somverkar med stor intensitet.När det gäller just definitionen av narkotikabrottvet vi att innehav för eget bruk ute i inte ärnågot som rättsväsendet över huvud taget ingripermot. Om det skulle bli en överordnad bestämmelse,och vi skulle få rätta oss efter den definitionen, kom-mer det att inverka på vår narkotikapolitik.Då har dessa krafter tagit över, vilket är på väg.Det föregår en intensiv lobbyverksamhet i , och även en lobbyverksamhet för attpåverka den FN-deklaration som finns och göra denliberalare.Anf. 25 () replik:Fru talman! Det är då än viktigare att vi i och på de sätt vi kan arbeta internationellthävdar den svenska narkotikapolitikens fundament.Vi måste se till att vi blir motkrafter mot de liberali-seringssträvanden som finns inom delar av Europa.De har tyvärr också ibland börjat göra sig gällande iSverige.Det är bra att vi har en samsyn när det gäller nar-kotikapolitiken i . Vi måste blir aktivare inter-nationellt för att också verka för den politiken.Anf. 26 (mp) replik:Fru talman! Det gäller hur majoritetsbeslutenkommer att utformas. Blir det majoritetsbeslut blirlagarna överordnade de svenska, och då kan vi integöra någonting. Det är där den stora faran ligger.Polisen, åklagarväsendet, domstolarna och krono-fogdemyndigheternaAnf. 27 (m):Fru talman! Det är en viktig debatt som riksdageni dag för om det svenska rättsväsendet. Det är med enviss förvåning som jag noterar att det är så pass tomt ikammaren och att det till yttermera visso inte är nå-gon från departementet som tycker att det är värt attavlyssna denna debatt. Jag beklagar det. Jag är inteövertygad om att det skickar rätt signal ut från dettahus till den allmänhet som känner att debattenom rättssamhället, eller rättssamhällets upplevdaförfall, är en väldigt central fråga för människor ochtryggheten.Det är som vi moderater ser det viktigt - och jagtror att det är en uppfattning som kan delas av deflesta - att de olika länkarna i kedjan i rättssamhälletverkligen griper in i varandra och är väl avvägda såatt kedjan fungerar. En kedja är som bekant aldrigstarkare än sin svagaste länk. Man kan diskutera dettautifrån flera perspektiv.Det är viktigt utifrån ett klientperspektiv att manfår sin sak prövad och utredd, skulden bedömd ochdömd. Detta måste ske effektivt och på ett rättssäkertsätt. Det är viktigt utifrån ett medborgarperspektiv attmänniskor upplever att rättssamhället fungerar. Det ärockså viktigt utifrån ett resurshushållningsperspektivatt rättskedjan fungerar effektivt och rättsäkert och använder pengarna på ett riktigt sätt.Polisen är självfallet en av dessa länkar, och enviktig sådan. Det är den mest publika delen avrättskedjan. I dagens debatt ägnas väldigt stor upp-märksamhet åt hur polisen fungerar, inte fungerareller inte påstås fungera. Från moderat sida känner vien oro för den här debatten. Det beror inte på att me-dierna granskar. Det är det öppna demokratiska sam-hällets adelsmärke att granska polisen. Det finns sakersom tål att kritiseras och bör kritiseras. Men debattenhar utvecklats till någon form av klappjakt där i stortsett allting är felaktigt.De enskilda polismännen ute på fältet får klä skottför verkliga och påstådda brister. Det skapar en olust-känsla som inte förstärker möjligheterna att förbättrapolisen, oaktat vilka resurser vi tillför den. Det ärockså viktigt att den politiska ledningen, som denhögsta i landet, och som inte är företrädd i den härdebatten, inte undsläpper sig signaler och uttalandensom skapar än större problem ute på fältet.Det är ingen tvekan om hur vi från Moderata sam-lingspartiet uppfattar regeringen, Socialdemokraternaoch - eftersom man biträder de resurs-ramar som är väsentligt mindre än vad vi föreslårfrån moderat sida. Vi anser att regeringens politikaktivt har bidragit till denna utveckling. Det är enpolitik som karakteriseras av dragspelets konst när detgäller att öka och dra ned anslag.Från moderat sida har vi, som tidi-gare har sagt, föreslagit en helt annan ram för dekommande tre åren. Det är viktigt att man har ettflerårsperspektiv. Det går inte att rätta till de bristersom jag tror att vi alla är överens om finns på någotenstaka år, utan det krävs många saker. Flera talarehar varit inne på detta. Det är nödvändigt att man hardetta något längre tidsperspektiv.Det gäller att bryta den onda cirkel som vi i daghar och som man upplever ute på fältet i poliskåren påalla nivåer, vågar jag påstå. Det är en ond spiral sompå något sätt utvecklar en form av håglöshet. Det ären bristande tilltro till förmågan att jobba, och enbristande tilltro till ledningen. Det är inte bra. Vimåste bryta den utvecklingen och få den goda ut-vecklingens spiral i stället.Från vår sida har vi grundinställningen att allbrottslighet skall bekämpas. Det låter ganska själv-klart. Men man kan ställa det mot diskussionen om måste prioritera det ena och det andra. Utskottetväljer i sin text - och det finns i och för sig en storenighet om det - att prioritera ett otal brottstyper.Man kan litet grand fråga sig vad det är som vi inteprioriterar. När man talar så mycket om att prioriteravissa brottstyper leder det fram till frågeställningen:Vad är det vi inte prioriterar?De människor som blir utsatta för den typ av brottsom inte prioriteras kommer att fundera över samhäl-lets reaktion på detta. Jag tror därför att det är viktigtatt gå tillbaka till något som man kan kalla på mångasätt, och som man t.ex. i har valt att kallaför nolltolerans, dvs. att all brottslighet skall bekäm-pas. Det är en central fråga. Den attityden är djuptförankrad i rättsmedvetandet hos människor ute isamhället.Vi kan från moderat sida sammanfatta strateginför polisen i några punkter.Vi måste förebygga och förhindra vardagsbrotts-ligheten, stoppa nyrekryteringen till brottsligheten ochuppmärksamma de unga . Fleratidigare talare har varit inne på detta. Där spelar när-polisen och uppbyggnaden av en väl fungerande när-polis en central roll. Det är då viktigt att den underdessa år får resurser att byggas upp i samspel medskola, föreningsliv och andra myndigheter. Här villjag också understryka vikten av norm- och värdesys-temet. Vi kan fylla samhället med poliser om vi intefår ett väl fungerande norm- och värdesystem sominre kompass.Vi behöver föra en intensifierad kamp mot denkvalificerade och organiserade gränsöverskridandebrottsligheten. Vi behöver se till att brottsuppklar-ningsprocenten förbättras. Det kräver en kvalificeradutredningsverksamhet, men den lider av stora bristergenom de avgångar som skett. De neddragna ramarnahar definitivt aktivt medverkat till bristerna genom attskapa ett flöde av uppsägningar.Vi behöver också se till att polisen får ett admi-nistrativt stöd när det gäller t.ex. organisation. Det ärfråga om ett rent och krasst administrativt stöd. Detfinns stora farhågor inför uppsägningen av ci-vilanställd personal. Det görs för små satsningar pådatautveckling, både av hårdvara och av mjukvara.Man kommer aldrig att få ett effektivt fungerandesystem inom polisen om man inte skapar detta, vilketockså kräver resurser.Vi behöver se till att man nyrekryterar, och detförutsätter polisutbildning. Från sidakonstaterar vi att de stora neddragningarna i polisut-bildningen kommer att innebära stora brister under dekommande åren.Fru talman! Domstolarna ingår också som en vä-sentlig del i rättskedjan. Deras uppgift är självfallet attpå ett effektivt och rättssäkert sätt skipa rätt. Även pådetta område finns påtagliga brister. Det redovisasklart och tydligt i budgetpropositionen. I förvalt-ningsdomstolarna finns påtagliga brister. Omloppsti-derna är oacceptabla, och ett antal förhållanden be-skrivs i propositionen som oacceptabla. Det är jagsom använder ordet oacceptabelt, men det visar minoch Moderata samlingspartiets värdering av budget-propositionens beskrivning av tillståndet i domstolar-na.I vårt ursprungliga förslag tillförde vi domstolarnaungefär -även här krävs en viss långsiktighet. Regeringen gör iprincip ingenting tillsammans med . Mantalar om att budgeten kommer att överskridas bådedet ena och , och man avser att kommatillbaka senare, . Man påstår att anledning-en till eländet är att har förkastat förslagetom att dra ned antalet nämndemän och förslaget omprövningstillstånd i hovrätterna.Så uselhet att inte gilla regeringensförslag tar man till intäkt för att det inte fungerar.Man har inga konkreta förslag om att rätta till brister-na med långa omloppstider. Jag tror det var som i sitt inledningsanförande nämnde att männi-skor får vänta i vissa typer av mål. Detta ärenligt vår uppfattning helt oacceptabelt. Jag skullevilja fråga : Varför denna senfär-dighet från regeringens sida? Tycker han att det äracceptabelt att människor skall behöva vänta så längepå att få sin rätt prövad? Är det förenligt med en godfunktion i rättssamhällets rättskedja?Det finns även andra saker man kan göra för att fådomstolsväsendet att fungera bättre. Vi har lagt framen del förslag som återfinns i ett antal reservationer.Det gäller bl.a. åtgärder för att minska antalet inställ-da huvudförhandlingar.Vi tycker också, fru talman, att det är rimligt attriksdagen ger klara signaler om hur viktig nämnde-männens uppgift är. Vi föreslår att man höjder derasarvoden. Nämndemännen åtnjuter 300 kronor.Det är inte många kommunala församlingar där manbara får för sitt arbete.