prot · GK0975 · 1997-03-07 00:00:00 — 57 ():Herr talman! Jag vill först tacka näringsministernför svaret.Det var litet ovanligt att ministern inledningsvisändå gav något erkännande av att det fanns positivadrag i den förra regeringens politik som bidrog tillproduktivitetsutvecklingen inom tillverkningsindust-rin. Det var bra, trots att ministern sedan på nytt hem-föll åt en icke-komplett historieskrivning.Jag skulle i och för sig gärna vilja skicka med enlista på åtgärder som högst avsevärt skulle tina uppföretagsklimatet för att därmed ge fler jobb. Jag haren sådan lista, där det står exempelvis att beslutet omförlängd arbetsgivarperiod i sjukförsäkringen borderivas upp.Jag skall i stället koncentrera diskussionen till si-tuationen för verksamhet i Norrköping.Detta är också utgångspunkten för min interpellation.Intresset för information via elektroniska medierhar fått alltfler att inse vilka enorma möjligheter somligger i att sälja och förmedla information samt länkasamman informationsföretagen och informationsflö-dena med kunderna. En metod i företagens föränd-ringsprocesser är att koncentrera sin verksamhet tillde strategiskt viktiga funktionerna eller produkternaoch avyttra eller avveckla de övriga delarna. Helaaffärsfunktioner kan på detta sätt läggas ut på entrep-renad, s.k. outsourcing, eller inköpas inom ramen förett nära leverantörsförhållande. Den förändringspro-cess som pågår inom i utgår imycket hög grad från en insikt att utvecklingen inomdet produktionstekniska området för exempelviskretskortsproduktion kräver samverkan med leveran-törer av världsklass.Näringslivet i , innefattandeett område med en radie på tre-fem mil och kommu-ner i både och haren för svensk del mycket hög koncentration av verk-samhet inom elektronik och elektromekanik. Likartadproduktionsteknik leder till verksamheter och produk-ter inom så skilda sektorer som telefon och kommuni-kationsteknik, fordonselektronik, produkter för ad-ministrativ datahantering och elektronik för styr- ochreglerområdet inom energiproduktion.Inom området industriell elektronik finns ett om-fattande behov av kontinuerlig ny kunskap, flexibiliteti resursanvändning samt utnyttjande av skalfördelarvid produktion. pågår ett intensivtarbete inom inför höstensuppstart i av ett speciellt civilingen-jörsprogram inom industriell elektronik omfattandebl.a. produktionsteknik samt ett motsvarande programinom elektroniska medier. Denna satsning kan mötaregionens behov av ny kunskap.Herr talman! Vad kan vi då göra för att skapa ettså gynnsamt klimat som möjligt för fortsatt produk-tion och satsning i . Detta har inte minis-tern berört i sitt svar. Förutom Kristdemokraternasgrundläggande förslag för tillväxt och företagande villjag peka på något som direkt berör i Norr-köping.Ett första steg för att få ett mildare företagsklimatinom den sektor som verkar kan vara attsnabbt etablera ett forum för analys och diskussionkring samverkan mellan ochnäringslivet inom bl.a. elektronikproduktion, kom-munikation och informationsteknik. Samverkan är jufaktiskt något som ministern understryker i sitt svar.Ett fortsatt steg kan vara att tillsammans med närings-livet avdela särskilda samhällsresurser för att etableraett kvalificerat utvecklings- och produktionscentrumpå elektronikområdet i , detta för att sä-kerställa internationell konkurrenskraft och kompe-tens i den enormt snabba förändringsprocess som nuhar påbörjats inom informationsområdet.Min fråga till näringsministern är om han är be-redd att etablera ett forum av det slag som jag harskisserat och om han är beredd att ta initiativ till att iNorrköping få till stånd ett utvecklings- och produk-tionscentrum på elektronikområdet.Anf. 58 ():Herr talman! Om interpellation ha-de handlat om det som han nu talade om när det gällerNorrköping hade jag nog inte tagit någon tid i anspråkutan tyckt att det var ganska okej. Men i interpellatio-nen är genomgående oroad framför alltöver det svenska näringslivsklimatet. Något överras-kande stöttar han sig på de 101 företagsledarna. Se-dan de 101 företagsledarna publicerade sin artikel harflera av undertecknarna nyanserat sina uppfattningaravsevärt. De erkänner nu att det naturligtvis är viktigtatt regering och riksdag har sanerat ekonomin och fåttordning på budget, inflation och räntor. De anser äveni andra avseenden att det nog trots allt inte är så dåligti Sverige.Men det som förvånade mig när jag läste interpel-lationen är att fortsätter att sprida myterom det osäkra näringslivsklimatet, detta trots att in-ternationella bedömare säger att har ett av debättre företagsklimaten i världen. Varför gör DanEricsson denna förfalskning av verkligheten?För att de små företagen också skall få en positivutveckling anser jag, vilket har sagts många gångertidigare, att det är efterfrågan på hemmamarknadensom är den stora och viktiga. De cirka två miljonerunderkonsumerande medborgarna måste alltså fåstörre resurser.En annan verkligt viktig fråga för de små företa-gen är naturligtvis arbetsgivarinträdet vid sjukdom.Jag tror att det är en riktig kritik att nuvarande reglerhindrar nyanställningar i de små företagen. , desto hårdare slår naturligtvis dessa regler.Jag tror att större företag klarar av att kompenseradessa problem. Jag vill därför fråga både näringsmi-nistern och om de vill verka för attarbetsgivarinträdet vid sjukdom tas bort helt för före-tag med mindre än fem anställda.Anf. 59 Näringsminister ():Herr talman! Jag blev litet förvånad över vänd-ningen av denna interpellationsdebatt. Jag har lästinterpellationen och utifrån den försökt formulera ettsvar. Interpellationen handlade inte om ett produk-tionscentrum som skulle etableras i . In-terpellationen handlade ju om hur regeringen avser attagera för att skapa ett förtroende hos näringslivet omett positivt och långsiktigt näringslivsklimat för attstärka såväl stora som små företags motivation tillinvestering för tillväxt i . Detta föregås av ettresonemang där är rätt frän mot rege-ringen rent allmänt.Jag vill gärna återkomma till frågan om hur viskall hantera situationen i i en särskildinterpellation eller fråga. Men innan vi lämnar denverkliga frågan som har ställt om nä-ringslivsklimatet, är det riktigt att mitt interpellations-svar innehåller en del erkännanden av det som händeunder . Däremot tycker jag attdet var mycket fult gjort av att på slutetsäga att jag sedan faller tillbaka i något slags argu-mentation. Jag undrar vem som egentligen föll tillba-ka.Jag hävdar nämligen att vi har ett bra närings-livsklimat i . En del av detta skapades under1991-1994. En hel del skapades under 1994-1996och 1997. Det finns väldigt mycket hårda fakta att tafasta på. Jag nämnde en hel del av detta i mitt inter-pellationssvar som jag försökte utveckla rätt ordent-ligt om produktiviteten, tillväxten, kunskapsintensivaföretag, osv. Jag kan fortsätta på den basen och se påantalet privata företag, och det sker en kontinuerligtillväxt av privata företag . Vi är nu uppe idrygt en halv miljon privata företag i . Detsker en ökning med omkring 20 000-30 000.Sedan 1993 har det skett en ökning med drygt 80 000privata företag. Det är en mycket kraftig förändring avdet faktiska nyföretagandet. Nettotillskottet av nyföre-tagandet är mycket högt i . Vi får gå tillbakatill de bästa åren i högkonjunkturens ex-trema position 1988 för att hitta något liknande.Vi har också börjat få utländska direktinvestering-ar av stora mått är också något positivt. Det har variten stor obalans i i den meningen att storadelar av de vinster som har gjorts i har an-vänts till att investera och köpa företag utomlands.Detta är något som är bra men också negativt, dvs. attvi inte har ett motsvarande inflöde av kapital somgenereras i form av vinster utomlands och investeras iSverige. är vi på väg att få en bättre situation.Fortfarande har svenska företag dubbelt så mångaanställda utomlands som utländska företag har i Sve-rige. Det är inte så att de utländska företagen håller påatt ta över , utan är fortfarande ettland som har mycket fler anställda utomlands än ut-ländska företag har i . Men vi har en bättreutveckling. Utländska företag är intresserade av attinvestera i vårt land. Och vi är ett av de mest intres-santa investeringsländerna i . Det tycker jag äroerhört positivt.En tredje sak som jag vill ta fram är näringslivetsinvesteringar i forskning och utveckling i vårt land.Ericsson och många andra ligger rekordhögt. Sverigeär kanske det land i världen som har den största ande-len forskning och utveckling i sin ekonomi. Det berortill stor del på att de stora företagen, de multinationel-la företagen i , faktiskt investerar i forskningoch utveckling i Sverige.Jag tror vi att har väldigt mycket att vinna på attbeskriva på ett korrekt sätt. Vi har ett branäringslivsklimat. Jag tycker faktiskt att jag den se-naste veckan har märkt en vilja hos näringslivetsföreträdare att försöka komma tillbaks till ett sådanttonläge. Jag hoppas att också är intres-serad av det.Anf. 60 ():Herr talman! Jag förstår kanske inte riktigt förvå-ningen över mitt inlägg. Interpellationen bottnar i densituation som har uppstått i . Det stårfaktiskt i interpellationen. Det finns en oro i Norrkö-ping över hur tänker agera framdeles.Jag vet att chefen för själv har varit uppe hosnäringsministern och diskuterat detta. Det har i allafall framgått av medierna. Det var därför jag ställdedessa frågor om hur näringsministern ser på den härbranschen och vilka samverkansformer som finns föratt underlätta klimatet för att vi skall kunna få enfortsatt verksamhet i . Detta är den akutasituationen.Jag läste en intervju med . Han sä-ger så här om sitt företag: Omställningstrycket ärfruktansvärt hårt. Vi måste helt förnya våra produkterpå mindre än . Gör vi fel kan vara bortaom , och det vill varken politiker eller allmänhe-ten inse.Det är en akut situation. Det finns ett oerhört om-vandlingstryck. Det är därför jag undrar om det finnsnågra tankar om samverkansformer eller andra åtgär-der som kan underlätta för den här branschen att fort-sätta utveckla sin verksamhet i så att vi får hakvar de här industrierna i t.ex. och får hakvar jobben där.Jag kan fortsätta att läsa ur den här intervjun. Detanspelar litet på det ministern sade sist om FoU-satsningarna. Så här säger : En skattepolitiksom gör att unga begåvade svenskar hellre jobbarutomlands gör mig djupt orolig. Värnskatten premie-rar inte utbildning och forskning och påverkar därförindustrin negativt. För spelar det inte någonstörre roll var de arbetar, men för är utveck-lingen synnerligen allvarlig. För varje FoU-anställdsom lämnar riskerar tio andra jobb att för-svinna.Detta är den bistra verkligheten. Det är utifrån denverkligheten jag ställer mina frågor.Sedan säger ministern att tillväxtklimatet radikalthar förbättrats. Men med vilket resultat? Vi fick ju ettkvitto i går genom den senaste arbetslöshetsstatisti-ken. Den visar att vi nu har 32 000 fler personer öppetarbetslösa än när regeringen tillträdde för ettår sedan. Ministern säger att tillväxtklimatet radikalthar förbättrats. Resultatet är mycket tydligt. Detta ärhårdfakta, . Det är ingen myt. Det är32 000 fler personer öppet arbetslösa. Det går interiktigt ihop med att tillväxtklimatet radikalt har för-bättrats.Ministern väljer att ta en litet mer principiell de-batt om hur näringslivet satsar och vill satsa. Minis-tern säger också i sitt svar att breda samarbetsformerär av största vikt för att stärka näringslivets tillväxt-förutsättningar. Då måste jag fråga hur ministern serpå att t.ex. chefen för , , skrivitatt landets politiska ledning förstört sitt förtroende-kapital. Han har också sagt, det framgår av dagensintervju, att det svenska näringslivsklimatet är dåligtoch att det är svårt att rekrytera välutbildad arbets-kraft. Allt detta kan leda till att tvingas flyttaverksamhet från . Viftar bara bortdet här på samma sätt som statsministern hargjort? Det är väl inte på det sättet man söker bredasamarbetsformer för att stärka näringslivets tillväxt-förutsättningar? Jag ser detta som en allvarlig signal.Jag tycker att regeringen tar alltför lättvindigt pådetta.Anf. 61 ():Herr talman! Det är litet konstigt att många exper-ter ändå påstår och försöker bevisa att företagsklima-tet i faktiskt är mycket bra som endel av våra industriföretagare säger tvärtom. Menunder har jag uppfattat att detändå är en uppmjukning på gång i den här diskussio-nen.Men det är riktigt att vi måste ha ett närings-livsklimat som skapar arbete. Av den anledningenställde jag en fråga till både och nä-ringsministern. Jag tror nämligen att det vore en verk-sam åtgärd om man lät småföretagen komma undanarbetsgivarinträdet vid sjukdom. Jag tror faktiskt attdet skulle få en avsevärd påverkan på arbetslöshetenåt rätt håll. Därför skulle det vara bra om ni svaradepå den.I andra stycket i interpellation stårdet så här: "Genom velighet, reträtter, handlingsför-lamning och en icke trovärdig energipolitik har nuva-rande regering skapat ett näringslivsklimat som blirtill men för utveckling och tillväxt. "Det är ganska hårt skrivet. Då tänker jag så här.Dan har tillhört ett linje-3-parti i mångaHerrans år. Han har, såvitt jag kan förstå, haft kon-gressbeslut i sitt eget parti om att kärn-kraften skall avvecklas . Han har deltagit iEnergikommissionens arbete där man sade att det ärmöjligt att avställa en reaktor inom mandatperioden,och han har deltagit i merparten av partidiskussioner-na om energin. säger han att energipolitiken inteär trovärdig. En mycket stor del av den uppgörelsesom ligger på bord har ialla fall påverkats till en del av . Jagtycker att han tar i väl mycket när han skriver på dethär sättet. Skulle någon läsa detta och inte förstå hurSverige ser ut, är det risk för att de också skulle kunnapåverkas i negativ riktning.Anf. 62 Näringsminister ():Herr talman! Jag skulle kunna fortsätta LennartBeijers resonemang och säga att med anledning avinterpellationen är det kanske litet veligt av DanEricsson att inta de olika positioner som han gör.Låt mig gå tillbaks till interpellationen. Jag tyckeratt det är en principiellt viktig interpellation. Jag harförsökt svara på frågan. Jag måste få säga en sak tillDan en gång till. Jag tycker inte att DanEricsson frågar om i interpellationen. Jaghar läst den , och jag tycker inte det. för ett principiellt resonemang, och jag harsvarat på det.Jag anser att vi har ett bra näringslivsklimat i Sve-rige. Vid en internationell jämförelse har vi ett branäringslivsklimat, och vi har det i förhållande tillhistorien. Då kan man fråga om den höga arbetslöshe-ten är ett resultat av att har ett internationelltsett dåligt näringslivsklimat. Mitt svar på den fråganär nej.Jag anser att huvudorsaken till den höga arbets-lösheten i är att vi har gått igenom en mycketsvår och djup kris. Den djupa krisen inträffade i sam-band med att näringslivet starkt förbättrat sin produk-tivitet och åstadkommit en mycket högre produktionför mycket mindre insatta kronor eller mantimmar.Det som håller tillbaks en sysselsättning-sökning finns framför allt att söka i den svaga efter-frågan på hemmamarknaden. Tittar man på de olikaanalyser som görs av svensk sysselsättning ser man attbekymret är bristen på efterfrågan på hemmamarkna-den. Vi har en stark tillväxt av investeringar i nä-ringslivet, en stark tillväxt av exporten i näringslivetoch en stark tillväxt av den kunskapsintensiva verk-samheten. Däremot har vi en fortsatt svag efterfråganpå hemmamarknaden.Låt mig sedan gå över till frågorna om hur de sto-ra företagen ser på näringslivsklimatet. Där tycker jagatt självt är ett bra exempel på att man fak-tiskt i handling gillar . har ju vuxitsnabbt som företag och många av jobben har lagts iSverige. Väldigt mycket av forskningen och utveck-lingen har lagts i . är det land därstorindustrin faktiskt lägger mest resurser på forsk-ning och utveckling. Det innebär ju inte att LarsRamqvist är nöjd på alla punkter. harnaturligtvis synpunkter på både mig och regeringen påett antal punkter. Men det viktiga är att konstatera attLars och andra storindustriledare huvud-sakligen satsar på . Det är jag glad för. Jagtycker att de skall vara stolta över det och att vi skallvara stolta över det. Men det innebär inte att de alltidär nöjda. Jag vill alltså peka på att den höga arbets-lösheten framför allt beror på ett problem med efter-frågan.Som svar på fråga om arbetsgiva-rinträdet kan jag säga att regeringen kommer att ge iuppdrag till att se på vilket sättvi kan göra det enklare för de små företagen att klarakostnaderna för sjuklöneperioden. Jag tycker inte skall gå så långt att man helt befriar de små före-tagen från sjuklönekostnader - det tycker jag är attvara onödigt generös. Det finns nämligen ändå enkoppling mellan arbetsmiljö och kostnader för sjuk-frånvaro som också arbetsgivaren skall vara med ochta ett ansvar för. Det gäller också det lilla företaget.Jag är alltså inte beredd att gå så långt. Men jag ärberedd att se över om vi kan hitta en bättre lösning änden vi har i dag.Anf. 63 ():Herr talman! Debatten om velighet kanske vi skallta vid ett annat tillfälle. Man kan alltid uttrycka sig påflera olika sätt, och vi kanske kan tävla i vissa avse-enden också på det området. Vi kan kanske dela pådet, och i alla fall inte ta den diskussionen nu.Anders säger att problemet med arbets-lösheten är att regeringen riktat in sig på att sanerastatsfinanserna. Men vad har hindrat regeringen frånatt jobba också med tillväxtåtgärder? Man behöverinte ta en sak i taget, utan man kan faktiskt arbeta medbåda de här delarna. Det är det vi har saknat underhela den socialdemokratiska regeringsperioden sedan1994. Regeringen har inte förmått sätta in de åtgärdersom är nödvändiga för att få tillväxt och därmed enökad sysselsättning.Som svar på fråga har jag en långlista med förslag om att förbättra näringslivsklimatet.Jag nämnde detta tidigare också. Man skall ta tillbakabeslutet om den förlängda arbetsgivarperioden i sjuk-försäkringen. Det är roligt att också nusedan partiet fått en småföretagare i leden ställt in sigpå det förslaget. Vi kristdemokrater har hävdat dettahela tiden.Tillbakadragandet av den förtida momsinbetal-ningen, att få bort skattekilarna i tjänstesektorn ochriskkapitalfrågan är ytterligare exempel. I riskkapital-frågan kan man förresten tala om en mycket tydligvelighet. Riskkapitalavdraget har införts och återtagitsom och om igen. Vi har också byråkratin för företa-gandet och reglerna för fåmansföretagen osv. Jagbehöver inte gå igenom hela listan, men vi kristdemo-krater har en rad tillväxtförslag som vi har saknat frånregeringens sida under mandatperioden.Herr talman! Jag tycker att allt-för lättvindigt bara viftar undan den tunga kritik somriktats mot regeringen från näringslivets sida. Mansäger faktiskt att man saknar förtroende för regering-ens politik. Det måste väl ändå vara allvarligt? Detkan ju alltid förekomma övertoner i debatten, men detverkar som att regeringen inte tar till sig detta och intetar det på allvar. Det sänder en oroande signal tillmig. Lyssnar inte regeringen på vad näringslivet sä-ger? Det är ju näringslivets villkor det handlar om föratt kunna skapa förutsättningar för nya jobb.Anf. 64 Näringsminister ():Herr talman! Först och främst tycker jag att stats-finanser och tillväxt verkligen hör ihop. Jag hävdar attde viktigaste delarna för att åstadkomma tillväxt haren väldigt stark koppling till statsfinanserna. Halve-ringen av räntan är naturligtvis ett resultat av attstatsfinanserna nu börjar komma i ordning. Det är ettexempel.Att vi har haft möjlighet att bygga ut utbildnings-samhället är naturligtvis också en del i statsfinanser-na. Hur konstigt det än kan låta för ärdet faktum att vi tagit kontroll över forskningsstiftel-serna faktiskt också ett sätt att öka möjligheten till attfå ut mer FoU för pengarna. När jag nu får se in isystemet ordentligt är det ingen tvekan om att våraforskningsråd, våra industriforskningsinstitut och degamla löntagarfondstiftelserna på många områden harbedrivit ett dubbelarbete som inte har varit effektivtoch som har lett till att resurser använts på ett inef-fektivt sätt. Detta har vi nu möjlighet att hantera bättreoch effektivare.Detta var några exempel, men det finns ocksåmånga andra områden som vi måste jobba vidare medför att bli ännu mer tillväxtorienterade. Det är inte såatt statsfinanserna i sig har lett till sämre tillväxt -utan snarare till bättre.Dan frågar om vi i regeringen lyssnar. Ja,vi lyssnar. Inom näringslivet tyckte man förstås inteom t.ex. de skattehöjningar som lagts på näringslivet,på samma sätt som löntagarorganisationerna, pensio-närerna, de handikappade och kommunerna inte hartyckt om de minskade intäkter de har fått. Men enregerings uppgift är att ta helhetsvansvaret, och jagtycker att den här regeringen gör det på ett bra sätt.Det är en bra avvägning. Den innebär ibland att nä-ringslivet inte får precis som det vill, och ibland attLO och TCO inte får som de vill. Men det gäller attgöra en avvägning, och jag tycker att det är den härregeringens styrka. Om jag skall kritisera den regeringsom stödde tidigare, mellan 1991 och1994, är det för bristen på helhetsperspektiv - att taansvar åt bägge hållen och lösa frågorna på ett kon-struktivt sätt.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionenFörste vice talmannen meddelade att följandefaktapromemoria inkommit och delats ut till kamma-rens ledamöter:Förslag till beslut om ett flerårigt program COM (96) 6109 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesSkrivelse1996/97:71 till näringsutskottet10 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner1996/97:87 Dublinkonventionen1996/97:135 Ändring i . Skärpning avstraff för övergrepp i rättssakKonstitutionsutskottets betänkanden1996/97:KU14 Fri- och rättigheter1996/97:KU15 Vissa tryck- och yttrandefrihetsrättsli-ga frågorJustitieutskottets betänkanden1996/97:JuU7 Straffrättsliga frågor1996/97:JuU8 Processrättsliga frågor1996/97:JuU9 betänkande1996/97:LU6 Tillämpningen av skuldsaneringslagenKulturutskottets betänkande1996/97:KrU7 Kasinospel enligt internationella reglerJordbruksutskottets betänkanden1996/97:JoU19 Alternativ till traditionell burhållningav höns1996/97:JoU14 Livsmedelskontroll11 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 7 mars1996/97:224 av () till statsministernRegeringens förslag till nedskärningar m.m.1996/97:225 av () till närings-ministernStödområde i västra /97:226 av () till socialminis-ternEU och svensk alkoholförsäljning1996/97:227 av () till statsrådet för barn i enskilda och offentliga skolorInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 11 mars.12 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 6 mars1996/97:349 av () till nä-ringsministernIT och företagen1996/97:350 av () till miljöministernFörsurande nedfall1996/97:351 av () till ar-betsmarknadsministernSysselsättningsskapande åtgärder1996/97:352 av () till försvarsminis-ternFörsvarets policy vid värvning av medlemmar tillhemvärnet1996/97:353 av () till statsrådetYlva JohanssonVegetarisk skolmat1996/97:354 av () till jord-bruksministernDjuretiska frågor1996/97:355 av () till utbild-ningsministernDjurförsök i utbildningen1996/97:356 av () till statsrå-det representation i kommittéer1996/97:357 av () till försvarsminis-ternTotalförsvarspliktigas personalskadeskydd1996/97:358 av () till statsrådet /97:359 av () till försvarsminis-ternKustbevakningens resurser1996/97:360 av () till statsrådet och in Sweden1996/97:361 av () till statsrådet till bostadsbidrag vid gemensam vårdnad avbarn1996/97:362 av () till statsrådet till bostadsbidrag vid gemensam vårdnad avbarnFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 11 mars.13 § Kammaren åtskildes kl. 12.28.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 5 §anf. 39 (delvis) ochav förste vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.