prot · GK09109 · 1997-05-28 00:00:00 — Som jag nämnde liggerfrågan hos Miljövårdsberedningen. Den skall rappor-tera till regeringen , alltså mycketnära i tiden.Den andra reservationen som tog upp, nr 13, gällde oljeutsläppen tillhavs. Här finns också saker på gång. Genom Heleconsker en inventering, och en arbetsgrupp inom kom-missionen har arbetat fram förslag om mottagnings-stationer och en strategi för regionalt samarbete. Dettagranskas nu av som skall redogöra försina uppfattningar redan i slutet av denna vecka.Dan har lämnat kammaren.Lennart Brunander m.fl. har nämnt kalkningsan-slagen. är ju inte detta en anslagsdebatt. Jag kanbara nämna att det inget år har saknats någrapengar till kalkning. Det har blivit pengaröver på anslaget som har kunnat skjutas över till näst-kommande år. Vi får säkert anledning att återkommatill den debatten när budgetbehandlingen sker längrefram i år.Nu ser jag att min taletid snart är ute, men jagskall försöka hinna med någon ytterligare fråga.Gudrun talade om utbyggnad av vatten-kraft. Det hon påstår är fel. påstår attdet skall utgå ett bidrag till att bygga ut de orördaforsarna. Det är inte sant. Det här kommer att behand-las senare när energifrågan kommer upp, men tankenmed anslagen till en utbyggd vattenkraft är att mo-dernisera och effektivisera i allra största utsträckningde vattenkraftverk som redan finns , alltså densmåskaliga vattenkraften. Inga nya vattendrag är pla-nerade att tas i anspråk.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets hemstäl-lan i betänkande nr 15 och avslag på samtliga reser-vationer. Jag yrkar även bifall till hemställan i betän-kande nr 22 för att lagstiftningen skall kunna träda ikraft redan den 1 juni.Anf. 14 () replik:Fru talman! Det är som har sagts tidigare mycketsom är bra i den här propositionen och självklartockså i det betänkande som vi lämnar ifrån oss, mendet finns ett par saker som jag skulle vilja lyfta uppoch ställa frågor om till gäller bl.a. inventering och värdering av sjöaroch vattendrag. Regeringen skriver att detta är viktigtoch bör komma till stånd, men det skall ske inombefintliga resurser och genom omprioriteringar ochannat. Här blir det självklart en konflikt, eftersomNaturvårdsverket har fått väldigt många nya uppdragpå sitt bord och skall göra alltihop inom inte barabefintliga utan minskande anslag. Det här är självklartett bekymmer, så jag skulle vilja fråga: När kommerdenna utvärdering? Har något svar pådet? Och vad händer om man inte orkar prioriteradetta från sida? Kommer regering-en att vidta några åtgärder då?En annan fråga gäller det vi har varit inne på un-der debattens gång, nämligen . Varför i helafridens dagar kan man inte se till att får debefogenheter som har, allrahelstsom det verkar som om regeringen är öppen för frå-gan? Varför kan man inte tillmötesgå den reservationsom vi har lagt fram som handlar om att vi skall täppatill också det hål som gäller flora- och faunakriminali-tet inom EU? Det är ju det det handlar om: att geTullverket befogenheter.Anf. 15 () replik:Fru talman! Jag har inte kunskap om när invente-ringen av sjöar och vattendrag kan vara färdig. Menjag är övertygad om att prioritering kommer att skeinom verket så att resurserna räcker till.Frågan om och Tullen är egent-ligen två skilda frågor. skyddaralltid tredje gräns eftersom det handlar om vatten.Vad gäller Tullen går reservationen vad jag förstår utpå att det skall vara kontroll inom EU. Detta är alltsåtvå helt skilda saker. Andra kompensatoriska åtgärderplaneras vidtas inom EU, och då får vi väl avvaktadem för att se vilken effekt de har innan vi går vidare.Men : Dörren är inte stängd.Anf. 16 () replik:Fru talman! När det gäller prioritering av alla deuppgifter som har på sitt bord ochden ambition som regeringen ändå har uttalat tyckerjag att det är beklagligt att man fortsätter dra ned påanslaget till . Vi har också redovisatdetta i ett särskilt yttrande. gör ettjätteviktigt jobb och är duktigt på att prioritera, menvi måste också ta ett politiskt ansvar för att det skallvara möjligt att fullfölja alla de uppdrag som vi gerNaturvårdsverket.Det är sant att det är två helt olika saker, dettamed och att ge det befogenheter. Men detär också så, vilket också har sagts i debatten, att vi harett problem i , eftersom har blivit etttransitland. Vi har ju sett ett antal fall där man harhandlat med förbjudna djurarter redovisas på . Detgäller allt ifrån sköldpaddor och reptiler till fåglar ochannat. Från tunga instanser har man tyckt att Tullver-ket borde få dessa befogenheter redan nu.Jag tycker att det är litet tråkigt att vi inte från ut-skottets sida kan ta denna sakdebatt för att skärpa ettsådant förslag från regeringen när vi nu ser att det ärnödvändigt så att vi kunde få ett sådant beslut här iriksdagen. Jag beklagar att detta får bli en reservationden här gången, men jag hoppas att regeringen såsmåningom också inser det nödvändiga i att skärpadenna möjlighet.Anf. 17 () replik:Fru talman! Vi får inte blanda ihop begreppen här.De djurarter, sköldpaddor och andra, som MaggiMikaelsson nu berättar om tror jag inte lever vilt iEuropa. När det gäller den typen av djur och växterhandlar det i första hand om att skärpa kontrollen mottredje land så att man kan stoppa handeln redan där.Kontroll inom EU är ju sedan nästa steg.Anf. 18 () replik:Fru talman! Vi vill med vår reservation nr 8 mar-kera att vi hårt prioriterar det enskilda ägandet. Vi ärfullständigt övertygade om att ett personligt ansvar ärden bästa garanten för mångfalden i landskapet ochför en utveckling mot en så stor diversitet som bara ärmöjligt i den biologiska mångfalden.Det känns också bra att höra att det tydligen hän-der något när det gäller oljeutsläppen i ochhur man skall komma till rätta med dem. Men är re-geringen beredd att även se på den ansvarsfördelningsom vi talar om när det gäller sjötransporterna på detsättet att den som köper frakten får ett större ansvarför vad som händer när godset transporteras? Jag troratt det hade varit ett väldigt bra sätt att komma åtdenna typ av utsläpp.Alf nämner att försurningen starkt påver-kar det biologiska livet, och det håller vi ju helt medom. Vi är helt överens här. Kommer regeringen attöka kalkningsanslagen med tanke på den kommandeökning av fossilbränsleanvändning som vi kan räknamed när avvecklas? Jag tror att vimåste öka kalkningsinsatserna. Vi riskerar att förloraett stort kapital som redan är nedlagt i sjöar och vat-tendrag om vi drar ned så kraftigt på kalkningsansla-gen som har gjorts . Detta kommer givetvis attförvärras när fossilbränsleanvändningen ökar ytterli-gare.Anf. 19 () replik:Fru talman! Jag börjar från slutet. Det stämmerinte alls att vi drar ned kalkningsanslaget. Anslagetplus reservationer har gjort att vi inte har minskatbidraget till kalkning, även om man kan tro det närman lyssnar på debatten i kammaren. Så är inte fallet.Som jag sade i mitt anförande, är kalkningsansla-get en fråga som vi diskuterar när budgeten behand-las.Jag kan inte låta bli att ytterligare kommentera ettpåstående som sprids, nämligen att energipropositio-nen nödvändigtvis skulle innebära att de försurandeutsläppen från fossilbränsle ökar och att försurningenökar. Det finns ingenting som säger att det skulle gå åtdet hållet, i alla fall inte . Vi kan inte överblickautvecklingen framåt, men jag är optimist.Jag tror att vi när vi kommer i gång med utvecklingenav energiframställning - och vi har gott om tid -också kommer att hitta de miljömässigt skonsammametoderna för att framställa energi.Jag vill ställa en fråga till : Ni vill inte bygga nya kärnkraftverk, men harni den tekniken framme som kan ersätta kärn-kraftverken när de har tjänat ut som inte innebär nå-gon påspädning av försurande nedsläpp?Anf. 20 () replik:Fru talman! Vi kan nog vara överens om att kalk-ningsanslaget drogs ned i förra årets budget, frånungefär 180 miljoner till strax över 100 miljoner.Detta är en neddragning och ingenting annat.Jag är övertygad om att svaveldioxidnedfallet ochkväveoxidnedfallet kommer att öka kortsiktigt, efter-som jag inte kan se annat än att vi blir tvingade attimportera kolkondenskraft eller möjligen oljekon-denskraft från t.ex. . Man släpper ut när manproducerar på det viset - det kommer vi inte ifrån.Det kommer nämligen att ta tid att ersätta det bortfallsom innebär med annan energiproducerad inom landet. Vi kommer att bli tvingadeatt importera.Jag får frågan av om vi har teknikenatt ersätta . Nej, vi har inte tekniken,men jag är fullständigt övertygad om att kraftbolagen,kraftleverantörerna, har det den dag de står inför enavveckling av kärnkraften. De vet att det finns ettförbud mot att bygga nya kärnkraftverk i , ochde vet att de måste ersättas med andra energikällor.De vet också att det ligger på dem att göra detta tillden dag det är ekonomiskt och säkerhets-mässigt motiverat att driva dessa kärnkraftverk.Energibolagen kommer inte att sälja något annat änel; det är deras affärsidé. Dessa bolag lägger självaned stora forskningsmedel, därför att de vet att de harkniven på strupen.Anf. 21 () replik:Fru talman! Den skulle jag inte vilja köpa -det är inte någon stor vinstchans på den. Man tror atttekniken skall lösa det här , och om manbara kör huvudet i sanden och väntar kommer allt attske av sig självt.Kalkningsanslaget är 140 mil-joner plus de 70 miljoner av det reserverade anslagetfrån året före som inte hade använts.Anf. 22 () re-plik:Fru talman! Jag skulle vilja ställa två frågor tillAlf , och det gäller genmanipulerad mat ochkalkning.När det gäller den genmanipulerade maten tyckerjag att regeringen är tafatt mot de krafter som arbetarmed det här. Jag skulle vilja ställa frågan till AlfEriksson om det sett från den synpunkt som vi nudiskuterar, dvs. biologisk mångfald, ändå inte rymmerganska stora risker för att den biologiska mångfaldenminskar om användningen av de genmanipuleradesädesslagen ökar kraftigt. Om de är så bra som mansäger, kommer de att användas även om de har nega-tiva konsekvenser? Jag har en rad andra motiv för attde inte skall användas, men eftersom vi diskuterarbiologisk mångfald skulle jag vilja ha synpunk-ter på det. Regeringen borde alltså visa större försik-tighet med att anamma det här.När det gäller kalkningen skulle jag vilja hamedhåll från om att förutsättningen föratt behålla det biologiska liv i vatten och sjöar i deförsurade områdena som har skapats genom kalkningär att kalkningen får fortgå. För att det skall klarasmåste man avsätta mer pengar. Men vi behöver intediskutera pengarna just , utan bara konstatera attdet är litet grand att lura sig själv att säga att det finnspengar kvar. Systemet har ju varit sådant att man haravsatt pengar för vissa system och att det skulle räcka.Vi får avsätta mer pengar i fortsättningen när vi harförbrukat dem som vi hade.Anf. 23 () replik:Fru talman! m.fl. reservationom genmodifierade jordbruksgrödor har jag svårt attförstå, eftersom jag inte kan se någon skillnad mellanreservationen och utskottsmajoritetens text. Vi harinte delade meningar när det gäller genmanipuleradejordbruksgrödor. Regeringen har i EU-sammanhangframfört att vi vet för litet och har därför sagt nej.Kalken är ett kärt ämne i denna kammare. Jag kanmycket väl dela uppfattning attkalkning behövs . De försök somvi känner till visar, att även om det sura nedfal-let skulle upphöra och återgå till samma nivå som för100 år sedan skulle vi behöva kalka till innanförsurningsgreppet släpper.Vi kan inte vara säkra på att vi alltid använder allapengar på rätt sätt. Därför har settöver kalkningsverksamheten för att effektivisera den.Det är möjligt att vi får prioritera i kalkningsverksam-heten, och de mest försurningsdrabbade områdenakommer då högst upp på prioriteringslistan.Anf. 24 () re-plik:Fru talman! Det är inte riktigt sant att vi har sam-ma krav när det gäller genmanipulerade jordbruks-grödor i reservationen som finns i majoritetstexten,och framför allt inte som finns i regeringens skrivningi frågan. Det är egentligen det som vi måste ta hänsyntill. Man är ganska släpphänt och har i uttalanden sagtatt det här kanske är ganska bra.Från den synpunkt som vi nu diskuterar, med bio-logisk mångfald, är detta en risk. Det skulle varaväldigt bra om kunde gå med på att detär en risk och säga att man skall ha en något störrevaksamhet mot användningen av genmanipuleradegrödor än vad man har . Om man nu skall nyttjadet här sättet att ta fram nya sädesslag och nya växtermåste det vara fråga om någonting som är positivt,som är bättre än det vi har och som inte skadarmiljön. Det vi har sett är sådant som inte ärbättre utan snarare sämre och som dessutom skadarmiljön. Det borde alltså inte få ske.När det gäller kalkningspengar kan vi fortsätta dendebatten när vi diskuterar budgeten. Men det krävsfaktiskt insatser i fortsättningen i de vatten som nukalkas. Jag skulle nog vilja påstå att det i de allraflesta fall sker på ett bra sätt. Man har hållit på i fleraår, man har lärt sig ganska mycket och man har enganska stor kunskap om hur man skall gå till väga.Det är dessutom fler vatten som skulle behöva kalkas.Anf. 25 () re-plik:Fru talman! En del av det säger ärlitet förvånande, tycker jag. har i det härbetänkandet inga direkta detaljreservationer. bru-kar ju ni få era anföranden skrivna efter något slagsmall. Det har jag förstått från era anföranden. Ni sägeralltid samma saker.Vi efterlyser förordningar som borde finnas. Detkanske inte är så konstigt. och ärfaktiskt de länder i EU som har sämst lagstiftning närdet gäller CITES. Den svenska förordning som skalltill skulle ha behövts som har gått hit-tills. Den behövs när den gamla CITES-förordningengäller. Förslaget till förordning kom från , men har ingentinghänt.Det har inneburit att har blivit transitland.Det handlar inte alls om några arter som bara leverutanför EU. Det handlar i första hand om grekiskalandsköldpaddor. Men det handlar också om artersom försvinner ur landet. Det handlar om uppstoppa-de berguvar, det handlar om ägg, det handlar omugglor. Alla som jobbar med de här frågorna i prakti-ken vet att problemet är stort. Man vet att detta före-kommer.Jag är glad över att miljöminister harbetydligt större insikt i de här frågorna än vad AlfEriksson har. Hon inser att det mycket väl kan vara såatt tullen behöver helt andra befogenheter än vad manhar i dag.Det hade gått att förbereda den här debatten, AlfEriksson, genom att läsa det som står i Miljöaktuelltfrån . Det kanske hade varit bra om AlfEriksson hade gjort det. Där står precis det här: Vi harproblem i därför att vi inte har någon förord-ning. Att vi i i det sammanhanget harefterlyst en förordning tycker jag är fullkomligt na-turligt.Jag hoppas verkligen att det kommer. Jag är gladatt vi har en miljöminister som i alla fall tar frågan påallvar.Jag tycker inte heller att det är så konstigt att vilyfter upp detta och säger att det bör till en förordningsom stämmer överens med den lag vi antar här i riks-dagen. Det vore väl konstigt om vi inte gjorde det.Eller anser att det är så självklart attregeringen kommer att ändra i jaktförordningen, ef-tersom vi nu har ändrat 5 § jaktlagen?I så fall måste jag säga att jag hälsar det medglädje. Jag tycker att det är mycket märkligt att Sveri-ge fortfarande har skyddsjakt på stare, gråsparv,björktrast och korp under häckningstid. Gråsparvkunde man möjligen ha tillåtit skyddsjakt vi hanterade brödsäd öppet. Det gör vi inte . Jag tycker också att det är mycket märkligt att vihar skyddsjakt på ekorre och under den tidde har ungar.Jag hoppas att , eftersom han anser attdet här är detaljer, delar min uppfattning att mannaturligtvis måste få till en ändring av förordningen såatt den stämmer med lagen. Har vi olika uppfattning-ar?Anf. 26 () replik:Fru talman! Först skall jag tala om för GudrunLindvall att vi inte har några mallar för våra anföran-den. Jag vet inte hur ni har det i Miljöpartiet.Som vanligt vill ha saker ochting beslutade i innan beredning, innanfrågorna är färdigutredda, utan att den process somjag talade om i mitt anförande är genomförd. Denprocessen är oerhört viktig. Den gör att många männi-skor känner ett ansvar för att det som vi så småning-om kommer fram till - lag eller förordning - fungeraroch efterlevs ute i samhället.Jag kan inte låta bli att vara litet undrande överGudrun anförande när det gäller flugor ochinsekter på bilrutor. För mig är det naturligt att vi haren variation i den biologiska världen. Jag föreställermig att det fanns mycket mer flugor och insekterinnan vi hade fått ordning på renhållning och när vihade många öppna gödselstackar. Då var det väldigtgott om flugor. Men när vi av andra skäl har byggtbort de problemen, säger att biolo-gisk mångfald är att det skall vara så många sommöjligt av varje art. För mig är biologisk mångfald attvi skall ha många olika arter.Anf. 27 () re-plik:Fru talman! Jag fick inte något svar på min frågaom anser att det är självklart att rege-ringen följer upp lagar med förordningar.Vi föreslår att regeringen skall se till att förord-ningarna ändras. Vi föreslår inga beslut. Men AlfEriksson har kanske inte läst reservationen, det är jumöjligt.Vi vill att regeringen skall ta tag i det som behöverfölja på att vi ändrar lagar. Att regeringen inte harinrättat en CITES-förordning är faktiskt ganskaskamligt internationellt sett. har faktiskt ocksåbörjat få ett dåligt anseende när det gäller de här frå-gorna. Det är mycket pinsamt. Jag är mycket gladöver att den här regeringen nu ser till att ändra på det.Det borde man ha gjort för länge sedan.När det gäller biologisk mångfald är det så att omdet blir för få individer inom en art har arten mycketsmå möjligheter att finnas kvar. Dels blir den genetis-ka basen för liten, dels hittar man inte varandra. Där-för är det också mycket viktigt, när man t.ex. genom-för kalkning, att kalka hela vattendrag så att det finnsflera områden med arter och så att de kan hitta var-andra i refugen emellan.Jag skulle avslutningsvis vilja fråga han delar den uppfattning som framförs i aktionsplan. Där står det: Jakt i Sverigefår bedrivas om den är motiverad ur antingen en nyt-toaspekt eller en skadeaspekt, om det sker på ett sättså att den biologiska mångfalden upprätthålls ochgynnas. Är det något som vi är överens om? Detskulle jag gärna vilja veta.Sedan skulle jag också vilja säga att jag är mycketglad om det är så som säger, nämligenatt den utbyggnad av små vattendrag som skall tillbara gäller befintlig vattenkraft.Tyvärr kan jag se att det som står i förslaget ickeandas detta. Det som står i förslaget är att man skallbygga ut små vattendrag, även sådana som inte ärutbyggda tidigare. Det här har hela Naturvårdssverigevänt sig emot, just därför att man inser att den biolo-giska mångfalden faktiskt kommer att få stryka påfoten i så fall. Jag hoppas att har rätt,men jag befarar att det inte är så.Anf. 28 ():Fru talman! Jag skall börja med att yrka bifall tillbetänkandena nr 15 och nr 22.Den här debatten har rört sig över ett stort fält.Biologisk mångfald är ju ett stort fält som många avtalarna redan har beskrivit. Eftersom vi också i det härbetänkandet behandlar ett antal motioner från denallmänna motionstiden blir det naturligtvis resultatet.Men det är också så att man känner igen den härdebatten. Vi har i den här kamma-ren diskuterat de här frågorna. Jag försökte räknaigenom hur vi har diskuterat dem. Jagtror det är sex gånger, och det kommer upp sammafrågor. Jag vill inte säga att det inte är rätt. Jag villbara säga att för mig känns det som om det kan finnasen fara i detta. Finns det någon tyngd och någon vikt ide här frågorna när vi gång på gång behandlar demutan att egentligen fatta några stora viktiga beslut?Regeringen har aviserat en miljöbalk . Denär på gång. Lagrådsremissen är på gång. Vi kommeratt få den på bord.Det finns också en aviserad miljöproposition somkommer att läggas på bord. Det kommerförhoppningsvis att innebära, med de aviseringar somhar kommit från regeringen, att vi åter kommer att taställning till de här frågorna, då i en situation där viskall fatta ordentliga beslut. skall vi naturligtvisställa oss bakom och fatta beslut enligt de lagförslagsom finns i betänkandet.Det är fantastiskt när man tänker på den debatt vihar haft och går tillbaka i historien. Vet ni att 1904var första gången som man i riksdag ladefram en motion om naturvård och biologisk mång-fald? har debatten pågått. När , som var liberal ledamot i , lade frammotioner var det för att inrätta nationalparker. Detfanns naturligtvis en nationalromantik bakom det.Men jag är övertygad om att våra föregångare i denhär kammaren också var mycket klara över att detfanns någonting värdefullt som höll på att gå förloratredan för hundra år sedan. Det var den förändring ivårt samhälle som höll på att ske.Efter den diskussion vi haft här känns detangeläget att litet grand fundera över det faktum att vistår inför ett nytt sekelskifte. Det är faktiskt vi började tala om att skydda vårnatur, att skydda det som är oåterkalleligt. Hundra århar gått sedan vi började inse att naturen inte alltidkommer att vara vad den har varit. har gåttsedan vi började förstå att naturens sinnrika systemnär det gäller djur och växter inte är oförstörbart. Menvad har vi gjort? Vad har vi åstadkommit?I dag pågår runt om i världen artutrotning i en taktsom vi har sett. Kanske är det så illa atttre fyra arter försvinner varje timme dygnet runt.Dessa arter är nästan aldrig kända, och chansen tillupptäckt av människor har aldrig funnits innan de härarterna försvunnit från jordens yta. Merparten avdenna naturutrotning sker i de arktiska miljöerna. Detgäller , och regnsko-gar. Vi i kan inte svära oss fria från dettaansvar. Året runt pågår ju en mänsklig verksamhetsom allvarligt försvårar många arters överlevnad.Naturskogar huggs fortsatt ned. Försurning och över-gödning förändrar sammansättningen i skog ochmark.För 14 dagar sedan fick vi larmrapporter frånVästsverige om en ökad försurningsproblematik vadgäller skogen. I och förändrarutsläpp från övergödda vattendrag möjligheterna tillöverlevnad för tusentals olika arter och organismer.Ännu tydligare märks de återkommande ut-släpp som dödar alfåglar och ejdrar längs våra kuster.Jag säger inte detta därför att vi inte skulle varamedvetna om detta, utan jag säger detta därför att vitrots allt måste ha en historia med när vi framgentskall fatta viktiga beslut. Trots medvetenheten ochinsikten famlar vi efter åtgärder. Hänsynen till naturenstår alltid i konflikt med andra intressen. Den frågasom man måste ställa sig framöver när vi står införviktiga beslut i denna kammare är: Vem skall ha sistaordet? Jag som engagerad miljöliberal tycker att detvore bra om miljöpolitiken hade inriktningen att natu-ren alltid skall ha sista ordet.Jag skall inte måla upp en bild av hur det just nuser ut i vårt land när det gäller den biologiska mång-falden. Både och redan gjort det. De har pekat på de arter somhåller på att försvinna. Tofsmesen är enligt min me-ning en okänd fågel som försvinner mer och mer. Denvitryggiga hackspetten och andra arter handlar detockså om. Man kan tycka att det är en dramatisk be-skrivning av situationen i som getts när detgäller den biologiska mångfalden, men jag måsteinstämma i beskrivning. Jag tyckeratt den är riktig och tror att det är viktigt att, somGudrun säger, peka på att vi accepterar attsådan är situationen.Jag har dock inte riktigt samma uppfattning somGudrun när det gäller detta med att vi inteskulle försöka vidta åtgärder och att vi inte skulle haett åtgärdsprogram på gång; detta med tanke på att viframgent skall göra viktiga ställningstaganden. Jagtror faktiskt att vi har den insikten. Jag tror också,som tidigare i denna talarstol påpekade,på den lagstiftning och den delaktighet som vi nuskaffar oss i miljöarbetet. Enskilda individer kännersitt ansvar, får ta ansvar och får insikt och utbildning.Vidare finns det en insikt om betydelsen av miljösam-verkan.