prot · GL0930 · 1997-11-19 00:00:00 — Jo, det fåren direkt konsekvens för alla dem som reser kollektivtoch som inte får göra något avdrag men som harkostnader som överstiger . Det gäller alltsådem som bara får göra det här lilla avdraget. Låt osssäga att man ligger mellan och ikostnad och då får göra avdrag för den mellanskillna-den. Dessa personer får vara med och finansiera dethär. Gränsen höjs till , och de blir av med sitt- lilla men dock - avdrag. De som får ett större av-drag är de som kör mycket bil, de som har väldigtlångt till arbetet. Och det är litet mer värt för den somhar en hög inkomst.Vi från föreslår att man i stället i såfall gör ett rättvisare reseavdrag. Man behåller denhär gränsen på men gör om reseavdraget skattereduktion som är lika för alla. Man gör omden till en reduktion där man får göra avdrag för 30 %av de överskjutande kostnaderna. Då blir det häravdraget mer värt för den som tjänar mindre ochmindre värt för den som tjänar mer. Framför allt för-sämrar man då inte i miljöhänseende. Man ökar inteincitamentet, man gör det inte lönsammare, att använ-da bilen till jobbet i stället för att åka kollektivt.Det var det ena exemplet. Det andra exemplethandlar också om en skatt som vi har diskuterat väl-digt här i kammaren. Det gäller fastig-hetsskatten. Vill man vara elak kan man säga att fas-tighetsskatten fungerar som en straffbeskattningpå miljöriktigt beteende i fråga om bostaden. Om jagbestämmer mig för att tilläggsisolera, köpa treglas-fönster eller investera i något annat som är energief-fektivt, höjs värdet på mitt hus, min fastighet. Det isin tur leder till att skatten på fastigheten stiger.Som om inte det vore nog är det också så att skat-ten i sig baseras på ett värde som inte bestäms avvärdet på mitt hus utan på vad grannen har fått närhan sålde. Det rör sig alltså om ett fiktivt värde, ettfullständigt påhittat värde som inte står i relation tillvad jag har, utan till vad man tror att jag skulle kunnafå om jag sålde huset. Det är ett fullständigt galet sättatt ta ut skatt till att börja med. Men det allvarliga ärockså den här miljöbestraffningen. Det miljöriktigabeteendet bestraffas. Det borde rimligen vara så attskatten skulle sjunka om man vidtog sådana här åt-gärder. Det gör den alltså inte. Den stiger i stället.Nu kan man i och för sig säga att vi ger en massabidrag till energieffektiviseringen. Ja, det är bra det.Det kan man göra dessutom, för det behövs också.Men man behöver inte behålla regler som motverkarde egna incitamenten för att förändra och förbättra sitthus ur miljösynpunkt. Detta är alltså inget argumentför att behålla en fastighetsskatt i den form som denhar . Från sida menar vi att man påsikt borde avskaffa den här fastighetsskatten helt, förden är fel konstruerad. Det skulle också lösa proble-men med den här bestraffningen av ett miljöriktigtbeteende i bostaden.Jag skall inte ta upp fler exempel, utan jag hoppasatt detta tjat miljö och miljöpolitik i samband medskatte- och finanspolitik åtminstone har gått in hosnågon. Jag hoppas att någon annan skalltala om miljö i det här sammanhanget. Det är ju defacto så att det är de ekologiska ramarna, inte de eko-nomiska ramarna, som bestämmer gränserna för vadvi kan göra på den här planeten. Vi kommer inte attge oss från sida. Jag kommer att fortsät-ta att stå här i talarstolen och tjata om detta. Jagkommer också att fortsätta att troget lyssna på allakloka förslag om ekonomiska förändringar. Men jagkommer ändå att försöka driva debatten eftersom viökar miljöskulden kontinuerligt.Vi har inte kommit till rätta med problemen. OmSocialdemokraterna skall ha en chans att bli trovärdi-ga i sitt tal om det ekologiskt hållbara samhället -skall ju nu skriva en bok till i berus-ningen över sin förra framgång, och den skall hetaDet ekologiskt hållbara samhället - så tror jag att detär ganska klokt att man från Socialdemokraternas sidaser till att lägga fram förslag, och att detta avspeglarsig i den ekonomiska politiken, inte minst i skattepo-litiken.Anf. 83 () replik:Fru talman! Vi förstod här att har kommit överens om att prataom miljö. Tydligen har de också kommit överens omatt skriva sina anföranden innan de gick hit och lyss-nade. Jag har lyssnat mycket noga på den här debat-ten, och ingen har diskuterat procentsatser på aktiebe-skattning eller gjort långa listor på alla förslag ellerens antytt att skulle vara den högstasaligheten. Däremot har vi diskuterat skattepolitikensinriktning och framför allt frågan om jobben. Det varju ganska avslöjande att knappastmed ett ord nämnde detta.Vi i har ju varit för skatteväxling långtinnan ni faktiskt satte ord på detta. Vi var för höjdamiljöskatter som ett styrmedel för att förbättra miljön.Sedan har vi anammat ert uttryck, alltså skatteväxling.Det som har hänt är att vi har höjt enhimla massa miljöskatter, men vi har inte sänkt skat-ten på arbete. Skatteväxlingen kan ju inte bara skesimultant så att säga. Om man först höjer miljöskattenmen sedan glömmer att sänka skatten på arbete, är detkanske detta man får koncentrera sig på.Roy illustrerade förut problemet när manhar för få skattebetalare. Då måste man göra ned-skärningar av det stöd som går till miljöarbete. Vi vetatt i dåliga tider med dålig ekonomi, minskar bådestatens och enskilda människors vilja och förmåga attlägga ut pengar på miljöförbättringar. Därför handlarfrågan egentligen mycket mer om fler jobb. Jag skulledärför vilja veta hur och lösa det här. Ni vill ju att vi alla skall jobbamindre och inte alls betala in mer skattepengar somkan gå till miljövård och dyrare produkter.Anf. 84 () replik:Fru talman! Vi skall inte frammana några mot-sättningar som inte finns. Låt mig först konstatera attde som har skrivit och gjort upp tidigare verkar varaKarin och . Jag har definitivtinte skrivit mitt anförande tidigare, och jag har lyssnatpå vad folk har sagt. Men använde härprecis samma motargument som gjordemot . Det var litet intressant. Men låt ossinte käbbla om det.Det var ju faktiskt så att jag i mitt inledningsanfö-rande talade om varför jag inte tänkte prata så mycketom sysselsättningen och de ekonomiska frågorna, omskattereglerna som gäller företag. Det var helt enkeltför att jag i den här debatten saknar diskussionen ommiljöpolitiken. Jag vet att också har drivit,och skrivit motioner om, grön skatteväxling. Det äringet nytt. Som jag också sade handlar det om sex avriksdagens sju partier. Det är bara sominte har ställt sig bakom tanken på att genomföra enskatteväxling. Det var sex av sju partier som ställdesig bakom tanken.Det är just för att tvinga in diskussionen på detområdet som jag tycker att vi i det här sammanhangetmåste diskutera vad vi använder skattepolitiken till.Vi har den inte enbart till att styra beskattningen avföretag. Och det är inte så att det enbart är den be-skattning som företagen utsätts för som är avgörandeför om de startas och drivs några företag. Det är heltandra faktorer som är avgörande för om dessa kom-mer till, och det vet också.Men det här är ju intressant. Om bör-jade driva frågan om skatteväxling t.o.m. innan Mil-jöpartiet, varför får vi då inte höra italarstolen i den här debatten plädera för att det här ären viktig del av skattepolitiken? Varför uppehållerhon sig bara vid de andra frågorna?Anf. 85 () replik:Fru talman! Jag uppehåller mig vid de frågor somhandlar om de största och mest akuta problem som vihar att ta tag i just . Vi måste nämligen få flermänniskor i arbete för att kunna skapa ett utrymmeför att satsa på det långsiktiga miljöarbetet både närdet gäller att kunna lägga ut pengar och att kunnafortsätta höja skatter. Jag nämnde tidigare inte att vihar ett förslag till höjd miljöskatt bland våra punkter.Just för att vi delvis skall komma till rätta med kvä-veutsläppen har vi förslag till ytterligare en skatte-höjning.Problemet när det gäller den konkreta skatteväx-lingen - bortsett från några mindre poster på kort sikt- handlar framför allt om ett internationellt samarbete.Det som händer när man ensidigt höjer miljöskatternaför mycket är ju att det blir precis som med tobakenoch spriten, nämligen att det till viss del blir en mins-kad konsumtion men att problemet till en annan delflyttar utanför landets gränser. Då handlar det intebara om skattebortfall och undanryckande av skatte-baser - det kan vara teknikaliteter - utan då handlardet om att det kanske blir mer miljöförstöring.Det andra problemet med den mycket höga skattenpå arbete är ju att vi så att säga inte har råd med var-andra och i stället måste konsumera prylar och gärnapå ett miljöförstörande sätt. När det är hög skatt påarbete blir det mycket köp, slit och släng. Det kostade160 kr att klacka om de skor som jag har på mig. Detär nästan lika mycket som det kostar att köpa ett parnya. Det tycker jag är ett mycket konkret exempel påatt även miljöpolitiken i sig kräver sänkt skatt påarbete, så att vi har råd att leva och verka på ett mermiljöriktigt sätt. Jag undrar därför fortfarande varförRoy tycker att miljöpolitiken skall separerasfrån arbetslöshetsbekämpningen.Anf. 86 () replik:Fru talman! Det sista kanske skallfråga om. säger att honvet att detta är bra. Hennes exempel om att klackaskor är mycket belysande. Det är bra att vi är överensom att det är en vettig åtgärd att sänka skatten påarbete. Då måste vi också kompensera det med atthöja den på något annat. Vi vill, och det hoppas jagatt även vill, bli av med en del av de ut-släpp och den resursförstöring som vi ägnar oss åt ochvilka problem vi skjuter över på kommande genera-tioner. Om vi är överens om det är det alldeles ut-märkt.Jag noterar emellertid en skillnad. Jag tycker attdet verkar som om gömmer sig litet grandbakom internationaliseringsargumentet, dvs. att vimåste göra som andra gör. Jag pekade i mitt anföran-de på att vi faktiskt har gjort en del sådana föränd-ringar. Då var det ingen som tänkte på vad ,och gjorde. Men helt plötsligt ärdet allra viktigaste att ta hänsyn till vad andra ländergör innan vi kan göra något på detta område, trots attFolkpartiet säger att man skall göra detta.Jag noterar även att i en mening sä-ger att man vill ta itu med de största och mest akutaproblemen. Det kanske är en liten felsägning. Men jagmenar att ett av de största problemen faktiskt är att viskjuter över miljöskulden. Vi vet att skatteväxling gernya jobb. Det är ett sätt att komma till rätta med ar-betslöshetsproblemet, som vi också tycker är ett av destörsta problemen. Men jag vet inte om jag skall tolkadetta som en grundläggande skillnad i hur vi ser påmiljöproblemen. Jag hoppas att det inte är på detsättet att tycker att miljöproblemen ärmindre betydelsefulla än vad tycker.Anf. 87 ():Fru talman! En målsättning för kristdemokratiskekonomisk politik är att skapa förutsättningar för nyajobb och en långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling.Skatternas omfattning och utformning måste självfal-let stödja en sådan utveckling. En ökad sysselsättningär en förutsättning för att minska det resursslöseri somden alltför höga arbetslösheten innebär. Dessutomförstärker det skatteunderlaget och minskar de offent-liga utgifterna. Därmed skapas ökade möjligheter attförstärka välfärden, vård, social omsorg och åstad-komma en rättvis fördelning.Ett gott samhälle byggs utifrån en marknadseko-nomi baserad på etiska principer och styrd av socialaoch ekologiska hänsyn. eftersträ-var en ekologisk och social marknadsekonomi. Dettafår konsekvenser för den skattepolitik som vi vill föra.I skattemotion föreslås ennettosänkning av skattenivån med ca 26,7 miljarderkronor och ca 1999 och2000 jämfört med regeringens förslag.Dagens inkomstskatter drabbar låg- och medelin-komsttagare mest. Därför måste inkomstskattens ni-våer fastställas med utgångspunkt i låg- och medelin-komsttagarens perspektiv. De mest kännbara inkomst-skatterna är kommunalskatten och egenavgifter-na som drabbar alla inkomsttagare lika oavsett in-komstnivå. Därtill kommer den statliga skatten föralla som tjänar över den s.k. brytpunkten.Kristdemokraterna vill långsiktigt arbeta för lägreinkomstskatter, så att alla kan leva på sin egen lön. Ensådan modell är samhällsekonomiskt sund. En sådansamhällsekonomisk utveckling skulle ge oss mycketstörre möjligheter att ekonomiskt stödja de medborga-re som av olika skäl inte har tillgång till arbete ochutkomst.Fru talman! Den svarta sektorn beräknas omsättaca i , ett enormt beloppsom därmed undgår beskattning. Undersökningarvisar att alltfler medborgare accepterar svartarbete,fler yngre än äldre. Detta innebär att allt färre ärligaskattebetalare får betala alltmer i skatt. Om samhälletskall fungera måste de betala både sin egen, de arbets-lösas och svartarbetarnas skatt. Detta blir ohållbart,och måste regering och myndigheter gripa in föratt dels skapa skattenivåer och system som minskarincitamenten till svartarbete, dels öka kontrollenbland de medborgargrupper som parallellt uppbärstöd eller bidrag och arbetar svart.En viktig uppgift för kristdemokratisk skattepoli-tik är att verka för ett skattesystem som är långsiktigtstabilt, enkelt, främjar en god ekonomisk utvecklingoch därmed minskar benägenheten till svartarbete ochurholkad skattemoral.Fru talman! Det är viktigt att får ett mersmåföretagsvänligt klimat än , inte minst för atten så stor del av vår befolkning har sin huvudsakligainkomst från små och medelstora företag. Det är ock-så dessa mindre företag som har störst möjlighet attexpandera genom nyanställningar. ökarfrämst sin produktivitet genom ökad automatisering.Det är avgörande för vår framtid att små företagkan utvecklas och bli den breda bas av decentralisera-de företag som krävs för att vår exportindustri skallkunna fungera i en ökad konkurrens och för att detskall gå att leva och försörja sig i hela vårt land. Destora börsbolagen visar en stark tendens att förläggamer och mer av sin verksamhet till utlandet, medan desmå och medelstora företagen i större utsträckningstannar kvar i med sin verksamhet.För att förbättra företagsklimatet finns bl.a. föl-jande förslag i den kristdemokratiska skattemotionen:Arbetsgivaravgifterna sänks.Förmögenhetsskatten på arbetande kapital på A-listans bolag sänks till 75 %.Värnskatten avskaffas.Dubbelbeskattningen på risksparande avskaffas.Ett permanent riskkapitalavdrag införs.Allt detta syftar till att skapa förutsättningar förnya jobb, nya och växande företag, mer resurser föratt klara angelägna utgifter som vård, omsorg ochskola.Fru talman! Tjänstesektorn bedöms vara den storaframtida tillväxtsektorn. För att detta skall ske måsteden ekonomiska diskriminering som drabbartjänsteföretag minska. Diskrimineringen består i attarbete generellt beskattas hårdare än kapital.Stimulanser för att påskynda utvecklingen av antalettjänsteföretag skulle få stora effekter på antalet nyajobb.Ca 45 % av allt arbete som utförs sker i hemmen.Hushållssektorn har alltså en stor potential vad gällernya jobb. Genom de höga s.k. skattekilarna är denvita marknaden för denna typ av hushållstjänster istort sett utplånad. Svartjobben inom sektorn är dockmycket omfattande.I syfte att möjliggöra för enskilda att köpa tjänstertill hushållet och minska den omfattande förekomstenav svartjobb vill vi kristdemokrater införa en modellför hushållstjänster som prövats i Dan-mark. Systemet är permanentat sedan slutet av maj1996. Genom direkta statliga bidrag till företag somsäljer hushållstjänster till privatpersoner skapas enmodell där den enskilde slipper ligga ute med storapengar. En utvärdering visar att varje timme medstatligt bidrag inneburit en nettovinst för statskassan.Målsättningen när en dylik modell tas fram i Sverigemåste vara att alla hushåll skall ha råd att köpa hjälpför de mest förekommande sysslorna i hemmet, lik-som privat barnomsorg och privat hälsovård. Mångaäldre människor skulle vilja ha råd att t.ex. köpa städ-tjänster som komplement till den offentliga hemtjäns-ten. Detta är en välfärdsfråga. Den danska modellenuppfyller detta krav.Socialminister sade i går atthon kan tänka sig subventioner för att de äldre skallha råd att köpa tjänster i hemmet. också att frågan inte ligger på hennes bord.Frågan är om den ligger på skatteministerns bord.Vad säger skatteminister till de äldresom vill ha denna kompletterande hjälp?Enligt tidningsreferat är skatteministern mycketpositiv till nya förslag om att påförsök ha sänkt moms på tjänster. ThomasÖstros anser vidare, enligt referatet, att sänkta skatteri tjänstesektorn skulle minska arbetslösheten. Minafrågor till skatteministern blir då följande: Varförvänta på ett eventuellt beslut med anledning av förslag? Om ministern är så positivtill att stimulera tjänstesektorn, vore det väl rimligt attministern i dagens debatt kunde berätta för de mångaarbetslösa att det kommer ett sådant svenskt förslagföre valet . Hur länge skall de arbetslösa behövavänta, ?Fru talman! Skattesystemet måste ge incitamentför arbete. Principen om lika lön för lika arbete fårinte via skatte- och bidragssystemen resultera i princi-pen om lika inkomst oavsett om man arbetar ellerinte. Skattereformens mål, enkelhet och en maximalmarginalskatt på , måste fortsatt gälla.Egenavgifter bör användas för att finansiera delarav exempelvis sjuk- och arbetslöshetsförsäkringen.Det är dock av största betydelse att effekterna urfördelningspolitisk synvinkel belyses av det samladeuttaget av kommunalskatt, statlig skatt och egenavgif-ter. Egenavgifterna är på grund av en mindre avdrags-effekt mera kännbara för personer som har lägre in-komst.De mycket kraftiga höjningar av egenavgifter somden socialdemokratiska regeringen föreslagit skallgälla innebär också att kommunernasoch landstingens skattebaser krymper.Kristdemokraterna vill sänka egenavgiften tillsjukförsäkringen . Detta inne-bär att kommunsektorns skatteintäkter ökar medca jämfört med regeringens förslagoch att skatten för vanliga inkomstlägen sänks med ca14 miljarder kronor . När kommer regeringenseventuella förslag om att sänka skatten för låg- ochmedelinkomsttagare?Fru talman! Utformningen och nivån på fastighets-skatten spelar en stor roll för många människor. Detgäller småhusägare, bostadsrättsägare och även hy-resgäster. har vid sidan av världenshögsta skatter, och har världens i särklasshårdaste beskattning på boendet.Fastighetsskatten är en skatt på en inkomst sominte finns, vars enda syfte är att förstärka statens fi-nanser. Den drabbar alla boende, oavsett inkomst ochbetalningsförmåga, tvärtemot den skatteprincip somborde gälla i : skatt efter bärkraft. Fastighets-skatten hotar t.o.m. äganderätten, om man inte har rådatt betala.Kristdemokraterna anser att systemet med statligfastighetsskatt bör avvecklas. I stället börkommunerna ges möjlighet att ta ut en avgift för täck-ande av kostnader för gatuunderhåll, brandförsvar ochannan service kopplad till fastigheten.Som ett första steg har i motio-ner krävt att skatten sänks från till avtaxeringsvärdet. föreslår att fastig-hetsskatten enbart skall beräknas på en tredjedel avmarkvärdet ovanför ett taxeringsvärde på 150 000 kr.Vidare föreslås att tabellnivåvärdet maximeras till 5,vilket innebär att lägesfaktorns genomslag på bygg-nadsvärdet begränsas. Dessa förslag innebär, till skill-nad från regeringens politik, en möjlighet för folk attbo kvar. Vad vill skatteminister göraför de människor som måste lämna sina hem på grundav en chockhöjd fastighetsskatt?Fru talman! Det är ett betydande problem att intesamtliga skattepliktiga inkomster och reavinster somskall deklareras i verkligen redovisas i dekla-rationerna. Det är mycket viktigt att skattemyndighe-terna, för att komma åt skattefusk, har effektiva kon-trollmöjligheter som är väl avvägda mot rimliga rätts-säkerhetsgarantier. föreslår ytterli-gare till skattemyndighe-terna för att få en förstärkt skattekontroll. om att öka beskattningseffektiviteten, dvs. för-hållandet mellan debiterad skatt och rätt skatt, ochuppbördseffektiviteten, dvs. förhållandet mellan debi-terad skatt och faktisk skatt. Erfarenheterna visar attdetta anslag ger åtminstone sex gånger så myckettillbaka.Riksdagen beslutade om ett besparingspro-gram för med förperioden /96-1998. Den nya organisationenskulle enligt förutsättningarna omfatta2 450 årsarbetskrafter, vilket inneburit att personal-styrkan har minskats med ca 820 personer.Skatteutskottet begärde i sitt betänkande1994/95:SkU23 att effekterna för kontrollverksamhe-ten och tullverksamheten i övrigt skulle bli föremålför en skyndsam utvärdering. Regeringen har varitmycket senfärdig när det gällt att skriva direktiv tillutredningen och att tillsätta densamma. Flera gångerhar tidpunkten för när utvärderingen skulle kunnavara klar flyttats fram. Det senaste beskedet ges ibudgetpropositionen, där regeringen skriver att utvär-deringen beräknas vara avslutad under hösten 1997.Utvärderingen skall bl.a. behandla frågan om Tullver-ket dimensionerades rätt i ljuset av medlemskapet iEU. Regeringen säger sig därför inte se någon anled-ning "att föregå resultatet av utvärderingen".Kristdemokraterna anser att det är anmärknings-värt att regeringen har förhalat utredningen angåendebesparingarna i . Regeringen kan inte läng-re gömma sig bakom utvärderingen av Tullverketsresurser. föreslår därför att ansla-get till utökas med ,vilket motsvarar 300 heltidstjänster, för att förstärkakontrollen av illegal införsel av bl.a. narkotika, vapen,sprit, tobak och övriga punktskattepliktiga varor.Fru talman! Jag står bakom Kristdemokraternassamtliga reservationer i betänkandet, men jag yrkarbifall endast till reservationerna 1 och 32.Anf. 88 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka talmannenoch alla debattörer för att jag fick möjlighet att kom-ma en bit längre upp på talarlistan. Ni räddade migverkligen ur en knipa. Jag hade nog varit tvungen attlämna kammaren mitt uppe i debatten om jag intehade fått tillåtelse att få ordet tidigare. Tack skall niha!Jag vill också tacka skatteutskottet, framför alltden socialdemokratiska gruppen, för höstens arbete.Det är väl bara den i regeringen som är ansvarig förskattefrågor som inser hur mycket ni har att arbetamed under höstarna. Ni gör ert jobb på ett mycket brasätt. Som skatteminister kan jag känna mig trygg meden sådan socialdemokratisk skattegrupp. Jag vill ock-så tacka och för ett fortsattbra samarbete.Sedan skulle jag vilja fråga , och om ni hör ersjälva när ni talar. Känner ni inte litet oro för vart niär på väg? En efter en radar ni i denna talarstol uppförslag om många sköna skattesänkningar. Det är inteens fråga om samma skattesänkningar, utan ni har litetolika förslag som naturligtvis slutligen handlar ommycket stora summor. Ni har också era egna special-projekt med extra utgifter som ni skall få ihop. Kän-ner ni inte litet grand igen det som måste ha gälltunder ? Ingen av er satt då med iregeringen, men det var väl så i regeringssammanträ-desrummet att alla ville ha sköna skattesänkningaroch nya utgifter. Det är inte konstigt att det gick åtpipan.Nu är kvar till valet. Jagtycker att det börjar bli dags för den borgerliga op-positionen, som ändå eftersträvar regeringsmakten, attsamla ihop sig till ett ansvarsfullt ekonomisk-politisktalternativ. Om ni inte gör det står inför enmycket jobbig period, om det skulle gå så illa att nifår regeringsansvaret efter valet.Det är alltså kvar till valet. Det börjarbli dags att också titta närmare på hur mandatperiodenhar varit. Det har varit en ganska ovanlig mandatperi-od i politiska historia - icke jämförbar mednågon annan mandatperiod, skulle jag gissa.År 1993 var underskottet i de offentliga finanserna12,av bruttonationalprodukten - ett ohyggligtstort underskott, icke jämförbart med hur det var inågot annat land i hela den industrialiserade världen.Statens upplåningsbehov , vid rege-ringsskiftet, uppgick till 240 miljarder kronor.Med tanke på att vi har en statsbudget som omslu-ter ungefär 700 miljarder förstår man snabbt vilkenenorm knipa var i. Den sanering som vi hargått igenom, och där har fattat ett stort antalbeslut, har omfattat 126 miljarder och gjort att vi faktiskt diskuterar en budget som är i balans1998.