prot · GL0937 · 1997-12-01 00:00:00 — Detta är natur-ligtvis oerhört allvarligt.Menar att etniskt företagandeskulle vara bra - att det skulle vara bra att grekerjobbar i ett företag, svenskar i ett annat osv.? Jag trorinte på den tanken som sådan. Arbetslivet är nämligenen av de viktigaste mötesplatserna. Separerar vi ossfrån varandra skapas inte de här mötena. Skall viutveckla samhället långsiktigt måste vi på de storamötesplatserna som arbetslivet och skolan börja se tillatt vi kan mötas, och göra det på likvärdiga villkor.Därför måste vi som är etablerade i samhället förståatt vi själva måste delta i integrationsprocessen, bidramed vårt och vilja ha de här mötena samt skapa förut-sättningar för att öka antalet möten mellan människor.Anf. 17 ():Herr talman! Varför beställde regeringen rappor-ten från ? Var den intresserad av svareteller ej? Uppenbarligen tar regeringen ingen som helsthänsyn till att svaret som framkom var att etniska ochreligiösa friskolor generellt inte har några segregeran-de effekter.I har man ett skolpengsystem, dvs. ett sättatt ge möjlighet för barn och föräldrar att välja skolaoch att jämställa friskolor med andra, offentliga, sko-lor. Detta har faktiskt uppmärksammats på så högnivå som såväl FN som . är man iPakistan, har jag för mig att det var, på väg att införasvenska Nackas skolpengssystem. Anledningen till är intresserad av detta är just att man vill minskaden religiösa segregationen. I det ljuset ter det sigparadoxalt att den svenska integrationsministern gårut och kritiserar friskolor just ur segregationssyn-punkt.Min avslutande fråga blir en gång till: Varför be-ställde regeringen en rapport om huruvida friskolorvar segregerande eller inte när den inte är intresseradav det svar som kommer fram, dvs. att friskolorna intehar någon generellt segregerande verkan?Anf. 18 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill invända mot generella omdöme om undersökningen. Det ärinte så enkelt att man bara kan säga ja eller nej elleratt det är bra eller dåligt. Det görs inte heller i under-sökningen.Jag har inte ändrat åsikt om att det finns vissa in-slag i den typ av friskolor som väljs med det underlagjag har beskrivit tidigare. I de fallen väljer man bortden offentliga skolan därför att man inte tycker att denär tillräckligt bra och att man som människa inte fården respekt man kräver för sin tro, t.ex. för en mus-lim, eller av andra skäl.Vi måste för att skapa ett bra samhälle ändra våregen skola. Då kan vi åstadkomma en möjlighet förde barn från någon annanstans ifrån som bor och leveri vårt land att kunna träffa andra barn med andra reli-giösa inriktningar eller etnocentriciteter, språk osv.Jag vill inte ha ett samhälle som innebär atthär bor det chilenare, där är det så osv. och där manförsöker dela upp hela samhället i en struktur därmötesplatserna undviks och möjligheterna till mötenreduceras. Jag vidhåller fortfarande att jag tycker attskolan är en av de stora mötesplatserna i samhället.Att när man är ung få lägga grunden för att man sommänniska får träffa fler människor måste vara väldigtupplyftande.Det är också viktigt att få respekt. Där tycker jagatt det saknas någonting . Detta är säkert ett avskälen - så står det också i undersökningen - till attmånga föräldrar väljer bort den offentliga skolan. Dekänner sig inte respekterade och får inte den respektman måste ha som människa och individ. I stor ut-sträckning fästs i stället avseende vid hårfärg, hudfärgoch annat i skolan. Man måste bli mycket bättre, inteminst inom lärarkåren, på att hantera de här frågorna.Det gäller också oss som politiker och som männi-skor. Vi måste få en annan inställning.Socialdemokraterna försöker nu med sin politik attskapa ett vi av det vi-och-de-samhälle som för närva-rande finns i . Jag menar att en gemensamskola i ett långsiktigt perspektiv är en fördel. Denskall kunna bli så bra att vi också skall kunna erbjudaden som ett bra alternativ.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1997/98:49 ombarnbidrag till socialbidragstagareAnf. 19 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omregeringen kommer att vidta åtgärder för att barnfa-miljer med inkomster under socialbidragsnorm skallfå del av det höjda barnbidraget.Frågan gäller främst reglerna för socialbidrag vil-ka, som säker vet, ligger inom soci-alminister ansvarsområde. Förmin del vill jag dock framföra att jag inte har föravsikt att driva frågan om en ändring av socialbi-dragsreglerna. Jag har förståelse för att enskilda för-äldrar som lever på socialbidrag kan uppleva det somorättvist att de inte får någon förbättring av sin eko-nomi trots att barnbidraget höjs. Lösningen på derasproblem är dock inte att ändra på socialbidragsregler-na.Den svenska välfärdspolitiken har två centrala ut-gångspunkter - dels en politik för full sysselsättning,dels en generell socialpolitik som omfattar alla. Ibörjan av gick från att vara ett landsom kännetecknades av full sysselsättning till ett landmärkt av massarbetslöshet. ser situationen ut attljusna, och arbetslösheten har de senaste månadernavänt nedåt.De offentliga finanserna har tack vare sanerings-programmet förbättrats i en takt som saknar interna-tionellt motstycke. Vid en närmare granskning avsaneringsprogrammets effekter kunde emellertid re-geringen se att barnfamiljerna var en grupp som drab-bats hårdare än andra. Därför är det mycket glädjandeför mig som ansvarigt statsråd att kunna konstatera attdet nu finns ekonomiskt utrymme för att föreslå höj-ningar av barnbidraget och studiebidraget inom stu-diehjälpen samt förbättring av flerbarnstillägget.Syftet med olika bidrag skiljer sig åt. De olikafamiljeekonomiska stödsystemen är utformade så attde tillgodoser ett antal specifika stödbehov. Närbarnbidraget infördes var en av de viktigaste målsätt-ningarna med systemet att minska andelen barn somlever i familjer med inkomster under en nivå somdefinierades som fattigdom. Barnbidraget skulle ock-så fungera som en varaktig inkomstutfyllnad för att iviss mån kompensera den ökade försörjningsbördasom ett barn för med sig.Riksrevisionsverket har granskat barnbi-dragssystemet och funnit att effektiviteten i systemetär hög. När det gäller försörjningsförmågan visadeRRV:s granskning att bidraget har en stor betydelseför många barnfamiljers ekonomi. Av de 14,6 miljar-der kronor som betalades ut i form av barnbi-drag utgjorde ca ett ekonomiskttillskott som innebar att 93 000 barnfamiljer kundeundvika socialbidragsberoende. Om barnbidragen intehade lämnats hade dessa familjer haft en ekonomiskstandard som understigit vad som stipuleras av soci-albidragsnormen. Som jag ser det har det ett värde isig att inte hamna i ett socialbidragsberoende. Soci-albidragen är visserligen en rättighet för dem sombehöver sådan hjälp, men kan ofta upplevas somstigmatiserande eller passiviserande.Låt mig emellertid konstatera att socialbidraget ären viktig del av det svenska välfärdssystemet. Soci-albidraget utgör det yttersta skyddsnätet för enskildaeller familjer som av olika skäl inte kan klara sinförsörjning. Det är dock olyckligt att socialbidraget iallt större utsträckning kommit att bli en försörjnings-form för alltfler människor. För att komma till rättamed denna utveckling krävs fortsatta ansträngningaratt nå full sysselsättning.Tankarna bakom socialbidragssystemet är att bi-draget skall ses som en sista utväg i den mån familjeninte kan försörja sig på annat sätt eller då inkomsten -lön och bidrag av olika slag - inte räcker till för attfamiljen skall kunna nå upp till en skälig levnadsstan-dard. Såväl en löneökning som en höjning av ett bi-drag sänker behovet av kompletterande bidrag upp tillden norm som kommunen fastställt för den aktuellafamiljetypen. En höjning av barnbidraget innebärföljaktligen att behovet av socialbidrag minskar. Påsamma sätt minskas behovet av socialbidrag i berördafamiljer när ersättningsnivån i föräldraförsäkringenhöjs från 75 till 80 %.Slutligen vill jag framhålla att jag delar MarieEngströms oro för de barnfamiljer som har låga in-komster och då särskilt för de ensamstående föräld-rarnas situation. är familjernas eko-nomiska problem en följd av situationen på arbets-marknaden. Därför är det fortfarande regeringensviktigaste uppgift att verka för att denna förbättras.Anf. 20 ():Herr talman! Först vill jag tacka statsrådet för svaret på min interpellation. Det ärsom statsrådet säger att det kan vara en smaksak omdet skall vara eller om det skallvara statsrådet som skall svara på den härfrågan. Men eftersom jag ställde frågan utifrån denbarnbidragshöjning som träder i kraft från nyår, tycktejag att det var lämpligast att det var som framförde svaret. Jag är medveten om att justreglerna för socialbidragen ligger inom område. Men å andra sidan tillhör ni bådasamma departement, och jag tror säkert att det går braatt kommunicera om detta.Jag delar uppfattning att detviktigaste av allt är att människor kommer i arbete såfort som möjligt och på det sättet får de bästa förut-sättningarna att klara sin försörjning. Jag tycker ocksåatt socialbidragen skall vara en tillfällig ekonomiskhjälp. Men de senaste årens utveckling visar ju tyvärrpå det motsatta. Om man tittar på siffror från 1996visar det sig att över 400 000 hushåll eller över750 000 människor fick soci-albidrag. Det motsvarar alltså av befolkningen iyrkesaktiv ålder eller av hela befolkningen. Detär faktiskt en ökning med från 1995.Nästan hälften av de nästan 12 miljarder kronorsom betalades i socialbidrag gick till människor medett långvarigt socialbidragsberoende. Med långvarigtmenar man här 10 månader, och det är en lång tid.Bland ensamstående kvinnor med barn i det härlandet mottar mer än vart tredje hushåll socialbidragnågon gång . Den här statistiken visar att vifaktiskt har kommit allt längre bort från socialbidra-gens ursprungliga syfte att vara en tillfällig ekonomiskhjälp. Det håller nästan på att bli en permanent för-sörjning för många hushåll. Jag tror att Maj-IngerKlingvall och jag är överens om att det inte är bra.Det är ju den höga arbetslösheten men även desänkta nivåerna i socialförsäkringarna som har bi-dragit till den här utvecklingen. Det är ju inte alldelesovanligt att människor t.ex. inte tycker att de harråd att vara sjuka. I stället byter man kanske arbets-skift, tar ledigt, tar ut en semesterdag eller kansket.o.m. går till jobbet trots att man är sjuk. Detta är juinte en bra utveckling.Barnbidraget är ju en symbol för den generellavälfärden. har regeringen kommit med förslag omatt höja barnbidragen från nyår, och vi stöder försla-get. Vi tycker att det är en riktig satsning. LO harockså påpekat i sina rapporter att barnfamiljerna är enav de grupper som har fått lida ganska hårt av detsaneringsprogram som vi har haft.Problemet rör just de barnfamiljer som har en in-komst under för socialbidrag. De har en så låginkomst att effekten blir att det höjda barnbidragetväxlas mot ett sänkt socialbidrag. Det man får ut nettoi pengar blir oförändrat 1998 jämfört med 1997.Jag vill återigen fråga statsrådet om inte statsrådet eller regeringen har för avsiktatt se över konsekvenserna för just dessa människormed de absolut lägsta inkomsterna. När man säger skall förbättra för barnfamiljerna måste ju syftetändå vara att i första hand förbättra för dem som hardet allra sämst ställt.Anf. 21 Statsrådet ():Herr talman! Den fråga som tas upp i interpella-tionen grundar sig ju såvitt jag kan förstå på en oro för situationen för de barnfamiljersom har de lägsta inkomsterna. Jag tror att vi delarden oron.Samtidigt tycker jag att det är viktigt att konstateraatt vi har en rad stödsystem inom välfärdspolitikensram. Vi har olika bidrag som har olika syften. Såvälbarnbidraget och föräldraförsäkringen som under-hållsstödet är generellt riktade bidrag. Socialbidragetutgör det yttersta skyddsnätet och är behovsprövat.Det är också en sista utväg för en familj som inte kanförsörja sig på annat sätt då inkomsten, lön och bi-drag, inte räcker till för att familjen skall kunna få enskälig levnadsnivå.Det är ju också så - och det har både och jag varit inne på - att socialbidraget främstär avsett för kortvariga behov. Det utgör också enminiminivå oavsett om besluten om socialbidragetligger hos riksdag och regering eller hos kommuner-na. skall vara skälig. Därför skerdet en noggrann genomgång av vad som skall ingå inormen i förhållande till generellaberäkningar om olika familjetypers baskonsumtion.Där tar man också hänsyn till vad det kostar att habarn i olika åldrar. Detta är den nivå som samhälletgaranterar människor som har ett, förhoppningsvistillfälligt, behov av stöd.Men i botten på detta ligger självfallet att manmåste ta sina egna tillgångar i anspråk innan man kanfå ett socialbidrag. Det handlar både om inkomsteroch bidrag. Det är en ganska ingående behovspröv-ning där man tittar på vad familjen ytterligare har förtillgångar. En höjning av de egna inkomsterna i formav lön eller bidrag sänker behovet av socialbidrag.Detta gäller ju för alla övriga bidrag, t.ex. sjukpen-ning, föräldrapenning, a-kassa och KAS.Skulle man nu börja rucka på principen och sägaatt lön och generella bidrag inte skulle räknas in iinkomsten och vara det som man grundar den härbehovsprövningen på, tror jag att det finns risk för också måste börja fundera över andra bidrag ochinkomster. Då tror jag att vi skulle kunna hamna i ettväldigt krångligt och kanske också ganska orättvistsystem.I botten på alla bedömningar av socialbidrag lig-ger ju att det skall vara en individuell bedömningutifrån den enskilda familjens behov. Det är ocksåviktigt att tillägga att till syvende och sist är det kom-munerna som avgör hur de vill beräkna behovet avsocialbidrag och vad de vill lägga in i inkomstbegrep-pet. Att socialbidraget har blivit ett långvarigt stöd förmånga ser jag, precis som , som ettmycket stort problem. För att komma till rätta med detbehöver vi göra en rad olika insatser.Anf. 22 ():Herr talman! Jag skall först återknyta till ett parsaker som tog upp i svaret. hänvisade till det förbättrade läget påarbetsmarknaden. Visst har arbetslöshetssiffrornaputsats något , men jag tror att kunskaps-lyftet har bidragit väldigt mycket till det.När det gäller höjningar av socialförsäkringarnafrån till vill jag minnas att det stod i bud-getpropositionen att det på något sätt skulle finansie-ras genom att man ändrade den sjukpenninggrundan-de inkomsten och att det inte handlade om nya friskapengar i systemet. Det skulle finansieras inom ramenför socialförsäkringarna.Det har inte kommit någon proposition om detta,och jag såg en tidningsuppgift om att man eventuelltinte tänker lägga fram någon heller. Jag vet att bl.a.LO har varit väldigt kritiskt till förslaget som byggerpå en tidigare utredning. Jag vet inte om Maj-IngerKlingvall har lust att kommentera det här, men detvore kanske intressant.Så till socialbidragen. Det blir ju en ny riksnorm.Vänsterpartiet har ställt upp på det. Vi tycker att detär en riktig utveckling. Men trots att vi har fattat detbeslutet tycker jag ändå att när vi med facit i hand vetatt det finns grupper med extremt låg inkomst somdrabbas negativt så borde vi kunna vara litet flexibla.Kan vi inte försöka hitta en lösning? Kan vi inte seom det går att hitta något bra system så att också dehär människorna kan få en höjd standard?Det är ju trots allt så att både jag och Maj-IngerKlingvall och andra som har barn i barnbidragsberät-tigande ålder från nyår faktiskt får mer pengar. Per-sonligen tycker jag att det nästan känns som om manskäms att ta emot pengarna när man vet att det finnsmänniskor med så låga inkomster att de inte kan fådel av detta från nyår.I somras praktiserade jag på en budgetrådgivning iKristinehamn i . Jag kommer själv frånKarlstad i . Jag fick vara med när kommu-nens konsumentsekreterare fick besök av människorsom tvingades leva på socialbidrag. Det var ettmycket bra besök. Jag fick verkligen en klar bild avvad en extra hundralapp betyder för människor medlåga inkomster. Hos budgetrådgivaren gjorde manupp noggranna kalkyler på kronan när för att hjälpamänniskor att lösa de ekonomiska problemen. Jagbeundrar verkligen de människor som trots stora svå-righeter vill ålägga sig budgetdisciplin. Ett tillskott på100 eller per barn skulle betyda så oändligtmycket för just de här grupperna.Jag skulle vilja fråga hur honförklarar för en mamma med en inkomst under soci-albidragsnormen hur det kan komma sig att vi somhar relativt höga löner får del av höjningen från nyår,medan hon inte får det - beroende på att vi har ettstelt regelsystem och att vi tydligen inte kan vara såflexibla att vi kan tänka oss att diskutera den här frå-gan.Anf. 23 Statsrådet ():Herr talman! Jag kanske skall börja med att redaut några saker med när det gällersynen på socialbidrag kontra barnbidrag och andragenerella stöd, så att vi vet vad vi talar om.Jag undrar om menar att barnbi-draget skall räknas som inkomst eller inte. Det ärväldigt viktigt att vi är klara över hur vi ser på barnbi-dragets roll för bedömningen av den ekonomiskasituationen för barnfamiljer som är beroende av soci-albidrag. Om menar att vi inte skallräkna in barnbidraget så måste det ju innebära attbarnfamiljerna får ett högre socialbidrag än andragrupper. Då måste vi nog här reda ut hur Väns-terpartiet i så fall ser på de här mera principiella frå-gorna.Det är ju viktigt, tycker jag, att vi är klara över attvad vi vill åstadkomma med de generella stöden ochmed det intensiva arbetet med att sänka arbetslöshetenär att människor inte skall bli socialbidragsberoende.De skall i stället klara sin egen försörjning med hjälpav egen förvärvsinkomst, men också med hjälp av degenerella stöden som ju inte har de marginaleffektersom ett behovsprövat socialbidrag har.Det är ju nämligen det vi kan se. när vi kansatsa på ökade nivåer både i föräldrapenning, sjuk-penning och a-kassa och på att höja barnbidraget kanvi se att vi får den här typen av marginaleffekter. Mennär vi ser på resultatet en bit in kan jaginte tänka mig annat än att ett antal barnfamiljer, somi dag är beroende av socialbidrag, med de höjda nivå-erna faktiskt kommer att klara sig utan den ingåendebehovsprövningen som ett socialbidrag innebär. Dekommer att klara sig på de pengar de har. Jag tyckeratt det är en väldigt viktig kvalitetshöjning för derasfamiljeliv att de inte behöver vara bidragsberoende.Det här är alltså två frågor som jag gärna skulle viljafå kommenterade av en liten kort kommentar till höjningen avnivåerna i föräldrapenning och sjukpenning den 1januari. Ersättningsnivån kommer att höjas till 80 %.Men regeringen har, precis som , inte lagt fram någon proposition om för-ändringar av reglerna för sjukpenninggrun-dande inkomst. Vi har gjort bedömningen att vi kom-mer att klara föräldraförsäkringen och sjukförsäkring-en 1998 utan de förändringarna. Det beredningsarbetesom har pågått i kommer attfortsätta när det gäller nya regler för sjukpenning-grundande inkomst. Men det sker inga sådana för-ändringar till 1998.Anf. 24 ():Herr talman! var det drygt 130 000 avde barnfamiljer som erhöll barnbidrag som också ficksocialbidrag. Jag håller med omatt när vi höjer barnbidraget från nyår så kommerflera av dessa familjer inte att behöva socialbidrag.Men det kommer också att finnas familjer som fortfa-rande är beroende av socialbidrag, och det är dem jagpratar om.Nästa år kan vi ta upp debatten igen om vi inte harlöst problemet. Då ser vi ju hur många som är kvaroch som inte fick den förbättring som de var beroendeav.Så till frågan om vi i tycker attbarnbidraget skall räknas som inkomst eller inte. Vadjag vill ha är en diskussion om frågan hur vi skallförsöka se över det regelsystem vi har. Det är ju be-visligen inte bra när det får de här konsekvenserna.Att se över just det här konkreta systemet kan vara enav frågorna.Min mening med den här debatten är att ställa frå-gan: Kan vi lyfta upp frågan, kan vi diskutera den ochhitta en lösning just för de sämst ställda barnfamiljer-na? Det är nämligen en politisk ambition, i alla fall imitt parti, att stå på de svagaste gruppernas sida. Jaghar en förhoppning om att den ambitionen också finnsi parti.Efter debatten skall jag överlämna en rapport tillMaj-Inger . I har länsstyrelseninitierat ett skrivarprojekt. Det heter Svart på vitt. Detär personliga berättelser av människor som underganska har levt på socialbidrag och som harskrivit av sig. Jag tycker att det här nog är en ganskaviktig läsning för oss politiker. Jag tänkte att det nogkan vara en bra läsning. Jag har läst rapporten och jagrekommenderar den varmt. Och så hoppas jag att vikan få en dialog för att förbättra situationen för deabsolut sämst ställda barnfamiljerna.Anf. 25 Statsrådet ():Herr talman! Jag tycker att det är oerhört viktigtatt rikta uppmärksamheten på de barnfamiljer som harde lägsta inkomsterna, oavsett om man lever på soci-albidrag till , om man gör det till viss del ellerom man har väldigt låga löner.Jag tror ändå att det är viktigt att vara klar över attdet inte finns några bidragssystem som någonsin kanmotsvara en egen inkomst, en egen försörjning. Där-för måste det viktigaste vara att stödja de här famil-jerna så att de kan klara sig på eget arbete och egenlön. Det är bl.a. det som jag har varit oerhört intresse-rad av att arbeta med när det gäller ensamma mam-mor. De utgör ju en väldigt stor andel av den gruppfamiljer som får socialbidrag. Jag är intresserad av attse hur man kan stödja ensamma mammor i vårt landså att de kan klara sitt tunga arbete med att båda för-sörja och uppfostra sina barn på ett bra sätt.Vad socialbidraget skall göra är att garantera enskälig levnadsnivå. Men utgångsläget måste vara attom man får höjd lön, som jag antar att en hel delbarnfamiljer faktiskt får , eller höjda bidragkommer också fler att klara sig på den inkomst de harutan att vara beroende av socialbidrag. Det ser jagsom en väldigt positiv utveckling. Om fler kan kom-ma ut på arbetsmarknaden, komma in i utbildning ochklara sig utan socialbidrag är det en väldigt viktigförbättring av deras livskvalitet och vardag.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1997/98:69 om en-skildas möjligheter att planera sina liv och statligabeslutAnf. 26 Statsrådet ():Herr talman! har, med anledning avatt regeringen i budgetpropositionen föreslagit rege-ländringar i olika stödsystem med verkan fr.o.m. den1 , frågat statsministern om regeringenavser vidta åtgärder för att mildra övergången för demsom oförskyllt, på grund av korta "omställningstider",drabbas av ändringar i regelsystemen. också om regeringen är beredd att vidta åtgär-der för att myndigheterna skall kunna gå ut ochinformera dem som berörs om kommande förändring-ar som förhandlats fram av en tydlig majoritet i riks-dagen så att sådana fall som nämns i interpellationeninte upprepas. Arbetet inom regeringen är så fördelatatt det är jag som skall svara på interpellationen.Mikael utgår från två exempel. Det ena rörbudgetpropositionens förslag om villkor för utlands-studiestöd. Som säkert känner till harutbildningsministern redan lämnat svar i den delen iett interpellationssvar till och . Den uppgörelse som gjorts iutbildningsutskottet innebär att inga sådana ändringarskall genomföras . Utformningen av utlandsstudi-estödet får i stället behandlas i samband med denaviserade studiemedelsreformen, som bör träda i kraftsenast vid sekelskiftet.Det andra exemplet som tar uppgäller höjningen av den nedre åldersgränsen för uttagav ålderspension från 60 till . I budgetproposi-tionen föreslås att höjningen av åldersgränsen skalltidigareläggas och börja gälla redan fr.o.m. den 1januari 1998.Beslutet att höja den nedre åldersgränsen till 61 årfattades av , i samband medförslag till riktlinjer för ålderspensionsreformen. Denfortsatta beredningen av pensionsreformen sker iSocialdepartementet. I arbetet medverkar den s.k.genomförandegruppen med företrädare för de partiersom står bakom uppgörelsen.