prot · GK09107 · 1997-05-26 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1996/97:107Måndagen den 26 majKl. 12.00 - 12.55Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 16 och 20 maj.2 § Meddelande om fördröjda svar på interpel-lationerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1996/97:311Till riksdagenInterpellation 1996/97:311 av ()om tillbud i färjetrafiken.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den3 juni 1997.Skälet till dröjsmålet är dels att listorna för inter-pellationssvar i kammaren är fulltecknade både den27 maj och samt dels att jag är på ett sedanlänge inplanerat partiarrangemang i den 30 maj.Stockholm den 21 maj 1997Ines UusmannInterpellation 1996/97:325Till riksdagenInterpellation 1996/97:325 av () om ursprungsnationalitet i körkort.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den3 juni 1997.Skälet till dröjsmålet är dels att listorna för inter-pellationssvar i kammaren är fulltecknade både den27 maj och samt dels att jag är på ett sedanlänge inplanerat partiarrangemang i den 30 maj.Stockholm den 21 maj 1997Ines UusmannInterpellation 1996/97:332Till riksdagenInterpellation 1996/97:332 av ()om färjetrafiken och lastsäkring.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den3 juni 1997.Skälet till dröjsmålet är dels att listorna för inter-pellationssvar i kammaren är fulltecknade både den27 maj och samt dels att jag är på ett sedanlänge inplanerat partiarrangemang i den 30 maj.Stockholm den 21 maj 1997Ines UusmannInterpellation 1996/97:293Till riksdagenInterpellation 1996/97:293 av omsexuellt utnyttjande.Interpellationen kommer att besvaras fredagen den30 maj 1997.Skälet till dröjsmålet är att interpellationen skallbesvaras tillsammans med interpellation 1996/97:310.Stockholm den 15 maj 1997Laila FreivaldsInterpellation 1996/97:310Till riksdagenInterpellation 1996/97:310 av Elisebeht Mark-ström om gängvåldtäkt.Interpellationen kommer att besvaras fredagen den30 maj 1997.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 15 maj 1997Laila FreivaldsInterpellation 1996/97:331Till riksdagenInterpellation 1996/97:331 av om svenska satellit-TV-sändningar.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 5 juni 1997.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 21 maj 1997Marita UlvskogInterpellation 1996/97:363Till riksdagenInterpellation 1996/97:363 av om könsperspektiv inom museivärlden.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 5 juni 1997.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 21 maj 1997Marita Ulvskog3 § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionenTalmannen meddelade att följande faktaprome-moria om förslag från Europeiska kommissioneninkommit och delats ut till kammarens ledamöter:Meddelande om modernisering och nydaning av so-cial trygghet i Europeiska unionen KOM (97) 102.4 § Svar på interpellation 1996/97:308 om in-ternationell konstAnf. 1 Kulturminister ():Fru talman! har frågat mig om jagavser att vidta några åtgärder för att underlätta möj-ligheterna för privata gallerier eller stiftelser att visainternationell konst i Sverige.Karin Falkmer har pekat på problemet med denmomsdeposition som måste göras till svensktullmyndighet på konst som förs in i frånländer utanför EU för att visas här. Jag kan glädjaKarin Falkmer med att jag har fått information frånGeneraltullstyrelsen, som bemyndigats av regeringenatt utfärda regler på detta område, att man där nu seröver frågan.Den internationella konstens ställning i landetkommer att förbättras genom ett flertal åtgärder somföreslogs i kulturpropositionen och sombeslutades av i slutet på året.Ett internationellt ateljécentrum är under upp-byggnad inom ramen för verk-samhet, kallat IASPIS. Den nya verksamheten gerutländska konstnärer möjlighet till vistelser i Sverigeför arbetsperioder i ateljé och i vissa fall för under-visning vid konsthögskolorna. IASPIS skall ävenanordna eller förmedla utställningar av de gästandekonstnärernas verk.Färdigställandet av den nya byggnaden för Mo-derna museet och Arktitekturmuseet på Skeppshol-men i inger naturligtvis också stora för-hoppningar om en ytterligare vitalisering av detsvenska konstlivet. Det nya har ennationell uppgift att bidra till samtidskonstens ut-veckling och förnyelse i samverkan med institutioneroch konstnärer inom och utanför landet.Det nationella uppdrag inom samtidskonsten somtilldelades för tre årframåt har en stark internationell dimension. Huvud-uppgiften i detta uppdrag är att verka för att interna-tionella konstutställningar av hög kvalitet förs tillSverige och visas på så många platser som möjligt ilandet. En annan del av konsthallens uppdrag är attvidareutveckla de goda kontakterna i Öresundsområ-det för att göra regionen till ett kraftcentrum i deteuropeiska konstlivet.Jag vill också nämna att det inom Regeringskans-liet nu pågår ett arbete med att införa det nya systemför utställningsgarantier som beslutat medanledning av propositionen Kulturpolitik (1996/97:3).I det nya systemet skall alla icke-kommersiella ut-ställningsanordnare kunna få statlig garanti vid lån avföremål till utställningar. Det kommer bl.a. att skapaökade möjligheter för icke-statliga museer, som ex-empelvis länsmuseerna och i , attlåna in konst från utlandet. Här har höga försäkring-spremier hitintills lett till att dessa utställningsarran-görer alltför ofta tvingats att avstå från att visa sådanaverk i egna utställningar. Jag ser detta som en viktigförstärkning av bildkonstens möjligheter i ett regio-nalt perspektiv.Anf. 2 ():Fru talman! Jag tackar kulturministern för svaret.När det gäller grundfrågan om problemet med moms-deposition hoppas jag att kulturministern här i dagkan förtydliga sitt svar något. Jag pekar i min interpel-lation på , som är ett tydligt exempel på hurförsvårande reglerna om att man skall deponera momsi tullen här är för privata gallerier och stiftelser.Många gallerier drivs privat, utan bidrag från stat,landsting eller kommun, och har en kulturell verk-samhet som enligt min mening bör underlättas i unge-fär samma grad som man gör för dem som är statligtfinansierade, landstingsfinansierade eller kommunaltfinansierade.Det finns privata gallerier med en bred internatio-nell utbytesverksamhet som är väl så betydelsefullasom de som är finansierade med allmänna medel. Dettydligaste exemplet på ett sådant galleri är ett gallerisom startade sin verksamhet mitt i denvästmanländska storskogen, nämligen iUttersberg. startade alltså gallerietmed en invigningsutställning av , entill utvandrad rysk konstnär som sedan tillbring-ade en månad i och arbetade medsin konst där. har också visat svenskakonstnärers verk i andra delar av världen. Senastvisade man åtta konstnärers verk i . Sedanflyttade man den utställningen till och komplet-terade den med ytterligare två svenska konstnärer.Under namnet from visades utställning-en först i för att sedan flyttas till Museum ofModern Art i Taichung i har råkat ut för precis samma pro-blem som . då en målning av , inlånad frånmuseet i , riskerade målningen att fastna itullen. Den som räddade situationen då var länsstyrel-sen. är det vernissage med konstnärer frånArgentina, och nämnda problem finns kvar.Ett galleri som , liksom andra gallerier runtom i som bedriver internationell verksamhet,bör självklart inte hindras från att ta in utomeuropeis-ka konstverk för att visa dem. Därför vill jag att Mari-ta förtydligar sitt uttalande om att ser över frågan.Innebär det att såväl stiftelser, typ , somprivata gallerier som kommer att slippadeponera pengar för moms i tullen när de tar in konst-verk?Anf. 3 Kulturminister ():Fru talman! och jag är helt ense närdet gäller det problem som momsdepositionen innebärför t.ex. privata gallerier, stiftelser och andra som villvisa utomeuropeisk konst. Problemet finns ju inte omdet handlar om konst inom EU-området. Den typen avmurar som man upplever skapas och byggs är detalltid svårt att riva.Generaltullstyrelsen har alltså ett bemyndigandeav regeringen att utfärda regler på det här området,och där ser man nu över frågan.Jag kan inte gå längre i mitt svar här. Jag har inteför avsikt att ägna mig åt detta förgripliga som kallasministerstyre, så jag kan tyvärr inte vara utförligare änså. Men är väl medveten omproblemen och ser över frågan.Anf. 4 ():Fru talman! Det är då min absoluta förhoppningatt problemet kan lösas. Det måste vara ett gemensamtintresse för såväl kulturministern som alla konstintres-serade svenskar att få ta del av konst från alla delar avvärlden.Jag har tagit som exempel, och detär ett privat drivet galleri, med museiverksamhet. Därtar man ofta in konst som över huvud taget inte äravsedd att säljas, och det bör befrias från alla sådanahär problem.Jag kan ta några exempel på vad man har visat pådetta lilla galleri, mitt ute i skogen, en mil frånSkinnskatteberg, i en gammal stationsbyggnad och iett 1700-talsmagasin. Man har visat indonesiska tex-tilier ur från . Manhar visat Vårt lands söner, Hijos de Nuestra Tierra,som är kroppsavgjutningar av indianer från gjorda av från . kom från världsutställningen i , och sedan visades den på några ställentill i Sverige.Alla sådana här utställningar som kommer till ettlitet galleri har sedan samma problem när det gällerförsäkringar, som kulturministern tar upp i slutet avsvaret. Då kommer jag in på den problematiken. Detär bra att museer och konsthallar och andra som visarsådan här konst får möjligheten till garantier, menproblemet är ju lika aktuellt för ett privat galleri ochför de tillfällen som detta galleri tar in konst somöver huvud taget inte är avsedd att säljas vore dethögst rimligt att man fick möjlighet att ansöka omgarantier och komma in i det garantisystem som nubyggs upp.Då vill jag fråga om kulturministern kan ha för-ståelse för det här problemet och om kulturministernkan tänka ett varv till, så att det inte bara gäller förlänsmuseer och stiftelser, som , utan att ävenprivata gallerier och museer kan få ta del av dettagarantisystem. De gör ju en oerhört värdefull kultur-insats, i och med att de visar konst för en publik somoftast inte får tillfälle att se så fin konst.Anf. 5 Kulturminister ():Fru talman! Återigen vill jag säga att och jag har samma uppfattning när det gäller denbetydelse för samtidskonsten och för konsten överhuvud taget som de har som engagerar sig i storastäder, i huvudstaden men också på småorter, på detsätt som hon mycket vältaligt har beskrivit. Det är eninsats som betyder mycket för ett kulturliv, som kanmöta människor som inte har alldeles lätt att nå framtill den här typen av konstnärliga upplevelser.Vi försöker på olika sätt i bi-dra till att samtidskonsten skall få spela en större rollutanför de storstadsregioner där man ändå har vissamöjligheter att hävda sig och göra särskildaytterligare satsningar där. I mitt interpellationssvartog jag upp några exempel, och det finns fler i kultur-propositionen. Vi har där valt att lyfta fram bildkons-ten och samtidskonsten.När det gäller det konkreta problemet med moms-depositionen arbetas det vidare i ,som sagt var. När det gäller utställningsgarantiernaarbetas det vidare i . Jag kan intehär säga att det går att lösa problemen för alla, ien del fall mycket små, utställningsanordnare som detkan handla om. Men jag tar med mig frågan till Kul-turdepartementet efter denna interpellationsdebatt.Anf. 6 ():Fru talman! Jag hoppas verkligen att kulturminis-tern tar med sig frågan och grunnar allvarligt på den.Jag har tagit som ett exempel, mendet finns i vårt avlånga land fler exempel på kulturut-övare som verkligen betyder oerhört mycket ute i deolika regionerna i har 60 000 besökare , ochdet är oerhört mycket. De har toppat bland turistmåleni vissa år, och jag tror att de ligger påtredje plats . Det är en familj som har startat ochsom driver detta galleri, och det har vuxit och bliviten pärla på kulturens område.Det är orimligt att ett sådant galleri utestängs frånde möjligheter som garantierna för ränteutgifter inne-bär. Tanken är ju att ränteutgifterna skall vara själv-bärande, och det skall inte vara någon kostnad förstaten. Jag ser inga som helst skäl till att utestänga deprivata gallerierna från möjligheten att ansöka om dehär garantierna.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1996/97:300 om bo-stadstillägg för handikappadeAnf. 7 Statsrådet ():Fru talman! de har frå-gat mig om jag avser att vidta någon åtgärd som för-hindrar att yngre funktionshindrade till följd av högaboendekostnader blir socialbidragsberoende resten avlivet och om jag ämnar ta initiativ för att förbättrabostadstillägget för denna grupp.I en tidigare interpellation , somberörde samma ämnesområde, hade dePourbaix-Lundin en liknande frågeställning. Mitt svarblir därför i vissa avseenden likartat.Man bör inledningsvis ha i minnet att problemetmed höga boendekostnader inte är generellt för yngrefunktionshindrade och att problemet även finns inomandra grupper. Alla yngre funktionshindrade har inteskyhöga boendekostnader, och det finns också mångaäldre som är hänvisade till dyra bostäder. Det är inteheller så att alla funktionshindrade med hög boende-kostnad har pension.Jag vill därmed på intet sätt förringa att höga bo-endekostnader kan vara ett problem för inkomstsvagagrupper. Men det handlar alltså om ett vidare problemän vad som kan avhjälpas med förändringar inomramen för bostadstillägg till pensionärer - oavsett omdet utformas generellt eller selektivt för yngre funk-tionshindrade. Inför förstatligandet av bostadstilläggetden övervägdes om särskilda reglerskulle gälla för funktionshindrade personer. Reglernaföreslogs dock gälla lika för alla. Ett skäl för att inteha särskilda regler för funktionshindrade personer äratt kommunerna enligt socialtjänstlagen har det sam-lade ansvaret för handikappomsorgen. För boendetkan detta ta sig olika uttryck beroende på lokala för-hållanden och prioriteringar.Generellt gäller att en kommun är skyldig att läm-na bidrag för ombyggnad av bostäder för funktions-hindrade enligt de förutsättningar som gäller i lagenom bostadsanpassningsbidrag. Den funktionshindradepersonen får då ett bidrag som skall täcka de faktiskakostnaderna för att anpassa bostaden efter den funk-tionshindrades behov. Ombyggnaden täcks således avbidraget varför hyran inte höjs i dessa fall.Ett annat sätt att tillförsäkra funktionshindradepersoner ett eget och ändamålsenligt boende är attkommunen satsar på anpassade bostäder i nyproduk-tion. I sådant fall kommer merkostnaden vanligen tilluttryck i en förhöjd hyra.Ett förhöjt bostadstillägg för personer med funk-tionshinder inom ramen för ett statligt bostadsstödskulle ge incitament för kommunerna att i ökad ut-sträckning lägga merkostnaderna på hyran så att kost-naden till viss del täcks av ett statligt bostadstillägg.En sådan konstruktion där kommunen bestämmerhyresavgiften medan staten står för kostnaden riskeraratt bli kostnadsdrivande på sikt.Min uppfattning är således att bostadstilläggetskall vara generellt och lika för alla. Kompletterandestöd för att täcka den funktionshindrades behov ärberoende av lokala förutsättningar varför det är natur-ligt att dessa behov hanteras lokalt där kunskapen omde lokala betingelserna är störst.I likhet med den borgerliga regeringen som ladefram förslaget om statligt bostadstillägg anser jag inteatt det skall finnas särskilda regler för funktionshind-rade inom ramen för det statliga bostadstillägget.Såväl ansvar som kostnader för funktionshindradesboende bör vara en angelägenhet på sam-ma sätt som gäller för funktionshindrade som inte ärpensionärer.Anf. 8 ():Fru talman! Jag har väldigt svårt för att säga tackför svaret. Jag är uppriktigt sagt besviken, inte föregen del men för alla de yngre gravt funktionshindra-des del som har förtidspension, som aldrig har haft enchans att få ett arbete och som inte har någon möjlig-het att få någon annan inkomst än pension. De kanalltså inte påverka sina inkomster, även om de nugenom den borgerliga regeringens förslag om person-lig assistent har kunnat få ett så normalt liv som möj-ligt. Om de dessutom bor i en ändålsenlig och anpas-sad lägenhet fungerar det hela ganska bra.Men dessa lägenheter har ofta stor yta beroendepå att man sitter i rullstol, man kanske har lyftanord-ning och man kanske t.o.m. har en personlig assistenthemma sovande . Det är då inte ovanligtmed hyror på ,speciellt i storstadsområdena. Det är för dessa med-borgares skull som jag är besviken över att statsrådetinte har tagit intryck av den debatt som vi hade i feb-ruari. Den har tydligen inte alls påverkat statsrådet.När vårpropositionen lades fram var det första jagletade efter om det skulle finnas någonting som kundelösa det problem som vi hade diskuterat ,men det fanns ingenting. Däremot fanns det en hel delförslag som på annat sätt försämrade för handikappa-de, men dessa tänker jag inte gå in på här.Det går alltså inte att göra detta till ett problemmellan stat och kommun, precis som vi diskuteradeförra gången. Det handlar faktiskt om enskilda med-borgare. Staten tog 1995 över ansvaret för bostads-tillägget för pensionärer. kan kommu-nerna gå in med en liten mellanskillnad, men det ärdet inte så många kommuner som gör, 50-60 kom-muner.Min fråga blir då: Skall inte varje system - i dethär fallet bostadstilläggssystemet - klara av sina egnaproblem, eller skall problemet med de höga hyrornaläggas över på ett annat system?Vad menar statsrådet när hon i svaret säger att detär kommunerna som enligt socialtjänstlagen har detsamlade ansvaret för handikappomsorgen? Skall jagtolka det så att det är socialbidrag som de yngre funk-tionshindrade skall leva på? Statsrådet tillstår ändå idetta nygamla svar att det kan bli så. Jag citerar: "Ettannat sätt att tillförsäkra funktionshindrade personerett eget och ändamålsenligt boende är att kommunensatsar på anpassade bostäder i nyproduktion. I sådantfall kommer merkostnaden vanligen till uttryck i enförhöjd hyra." Statsrådet tillstår ju att det blir en för-höjd hyra som blir högre än vad det statliga bostads-tillägget kan täcka.Jag citerar vidare: "Kompletterande stöd för atttäcka funktionshindrades behov är beroende av lokalaförutsättningar varför det är naturligt att dessa behovhanteras lokalt där kunskapen om de lokala betingel-serna är störst." Kan jag då sätta likhetstecken med attdet är socialbidrag som skall betalas ut? Det vore braom jag fick ett ja eller nej på den frågan. Är det soci-albidrag som dessa handikappade skall leva på underresten av deras liv när inte bostadsbidraget räcker till?De frågor som jag har ställt i interpellationenkvarstår alltså: Avser statsrådet att göra någonting föratt ändra situationen för yngre funktionshindrade istället för att tvinga dem att hela livet leva på social-bidrag? Avser statsrådet att ta något initiativ inomramen för bostadstilläggssystemet för att åstadkommaen rimligare ekonomisk situation för denna handi-kappgrupp?Jag tycker fortfarande att jag inte har fått svar påmina frågor, såvida inte svaret är: på socialbidrageller flytta!Anf. 9 Statsrådet ():Fru talman! Den ordning som vi har förbe-reddes ju rätt noggrant. En utredning föreslog 1992att högre bostadstillägg skulle kunna utges till funk-tionshindrade pensionärer. Men man konstaterade attalla funktionshindrade inte är pensionärer, och i såfall skulle andra åtgärder behövas för dem.Sedan lades propositionen fram av dåvarande mi-nistern . Under arbetetövervägdes frågan om staten skulle ta ett särskiltansvar för funktionshindrades bostadskostnader. Menman kom då fram till den ordning som riksdagensedan beslutade om, nämligen att bostadstilläggetskall vara generellt och lika för alla. Behövs det an-passning av bostaden eller annat kompletterande stödför att möta de funktionshindrades behov löser mandetta bäst i kommunen som har den största kunskapenom de lokala förutsättningarna.Vid det tillfället ingick ju Moderata samlingspar-tiet i den dåvarande regeringen. Min undran till Ma-rietta de blir då: När ändrade sigModerata samlingspartiet i den här frågan? Innebärdet en annan syn på fördelningen av det ansvar somriksdagen med stor majoritet beslutade om 1994?För att något fördjupa mig i frågan om det är me-ningen att dessa grupper under hela sina liv skall levapå socialbidrag vill jag säga att de vet lika väl som jag att socialbidragets funk-tion enligt socialtjänstlasgen är att vara det ytterstaskyddsnätet. Det är någonting som skall fungera närandra trygghetssystem inte är tillräckliga. Socialbi-draget är till för de människor som verkligen behöverdet som det yttersta skyddet.Jag kan inte tro att det fanns någon tanke i dåva-rande statsrådet proposition och i dendåvarande regeringens förslag om att dessa gruppertack vare denna ansvarsfördelning skulle leva påsocialbidrag. Det konstruerades en ansvarsfördelningsom innebar att kommunerna utifrån de lokala förut-sättningarna har att sörja för den här gruppen på bästasätt i den kommun som det handlar om. Det kan rörasig om olika åtgärder. Pengar till bostadsanpassningkommer ju från statsbidragspåsen, så där har statenfortfarande ett ansvar. I övrigt har kommunen en radmöjligheter att se till att denna grupp handikappadekan leva ett så bra liv som möjligt.Anf. 10 ():Fru talman! Det är en väldig skillnad mellan attvara förtidspensionär och aldrig kunna påverka sinainkomster och att vara är helt utlämnad till pensionenoch att vara funktionshindrad och inte vara förtids-pensionerad med arbetsinkomst och fortfarande enrimlig chans att påverka sin inkomst. Detta tycksstatsrådet helt bortse från. Man kan inte blanda ihopdessa grupper.Skall jag sedan tolka svaret så, att det är socialbi-drag denna grupp skall leva på? Det var inte längesedan som jag hade en debatt med socialministern ochvi var, som jag sagt, inte överens om mycket. Men ensak var vi överens om, nämligen att socialbidrag ärför tillfällig hjälp och att det inte är ett livslångt för-sörjningssätt att ha socialbidrag.Statsrådet säger att kommunerna har en rad möj-ligheter att hjälpa de gravt funktionshindrade. Detskulle jag vilja få exempel på. Vad är det för möjlig-heter? Skall de flytta från sina anpassade bostäder? Ärdet detta kommunerna skall tvinga dem till? Jag serinte att det finns så mycket möjligheter. Det måstefortfarande vara så, att varje system klarar av sinaegna problem. I det här fallet är det bostadskostna-derna som är höga, och då måste bostadstilläggssys-temet klara av det.Vi moderater var med i den borgerliga regeringen,men när vi har insett problemet och vad det statligaövertagandet innebär - att vissa grupper hamnar mel-lan stolarna på något sätt - har vi ändrat oss. I vårbudget har vi avsatt pengar för just denna grupp, föratt hitta ett system. Vi har inte skissat exakt på hursystemet skall vara utformat, men vi vill se till attgruppen gravt funktionshindrade, som behöver störrebostadsyta och därmed får en hög bostadskostnad,skall ha möjlighet att bo kvar.Nu har vi ju en chans att tillsammans göra någon-ting åt detta. Man kan inte vara sämre än att man kanändra sig när man inser att ett tidigare fattat beslutinte var så bra, och det är vad vi moderater har gjort.Så jag väntar på att statsrådet nu säger: Vi socialde-mokrater är också beredda att göra något. Vi social-demokrater menar inte heller att människor i 60 årskall leva på socialbidrag för att kunna bo kvar i sinabostäder, utan vi menar att det skall finnas ett annatsätt för människor att leva.Anf. 11 Statsrådet ():Fru talman! de vidgardiskussionen till att handla om försörjningssituationenför olika grupper i samhället över huvud taget. Jagutgick från att interpellationen handlade om kostna-derna för boendet.Det har arbetats med frågan om kostnaderna förboendet, vilket ledde till ett riksdagsbeslut . Somjag sagt var utgångspunkten en fördelning avansvaret mellan stat och kommuner.