prot · GK09110 · 1997-05-29 00:00:00 — "Barnen harstörre respekt för arbetsgivarna, och vågar inte sättasig emot eftersom de då blir fastkedjade, eller miss-handlade. För att dölja att barnarbete utförs i så storutsträckning som det faktiskt gör har industriernagömts undan, och arbetena läggs alltmer ut i hemmen.Ibland tvingas föräldrarna även sälja sina barn för attbetala av skulden. Då bor barnen hos sin arbetsgivare,och tvingas till mycket långa och hårda arbetspass,utan vatten eller mat. Sexuella utnyttjanden är ocksåvanliga. "Vad tycker vi att man borde göra åt det här då? Ja,naturligtvis kan man bojkotta varor som man vetproduceras på det här viset, men det måste ocksåarbetas aktivt på internationell nivå av regeringengenom den representant som är på mötena, oavsett omdet är inom EU eller på internationell nivå. Organisa-tioner måste gå ihop osv. Man måste samverka för attstoppa detta.Herr talman! Jag vill gå över från det här medbarnarbete och sociala klausuler. Miljöklausulernastår vi också bakom naturligtvis. Precis som MaggiMikaelsson tycker vi också att man skall se över pro-blemet med transporterna fram och tillbaka och borde räkna in miljökostnaderna i dem.Men jag vill gå över till mina egna reservationersom är av annan art. Bl.a. handlar de om uranimport.Vi har sagt i att vi inte kan acceptera inte redovisar i vilka former uran tas fram. Somsvar har vi fått ett brev från om att man nuskall börja miljöklassificera och göra miljöanalys ochriskbedömning på uranbrytning.Vi menar i att man inte kan miljö-märka uran. Hur skall man kunna miljömärka uran?Det gäller ju bara grader i helvetet. Om det har tagitsfram i Krasnokamensk, bland indianerna i Kanadaeller i har ingen betydelse. Uran är miljö-vidrigt och farligt för hälsan.Jag har tagit upp dokumentationen från Krasno-kamensk. Man säger att människor har blivit sjuka.De har maligna tumörer som inte uppträtt tidigare.Det finns speciellt hos barnen. Människor som harkommit till Krasnokamensk har varit speciellt utvaldaoch unga och friska. De har kommit ut på steppen ochbörjat bryta uran.Nu har vi hört från svenska myndigheter som harvarit på besök där att detta inte stämmer med denrapport som har presenterats av . SSI fickden presenterad för sig när man var där. Men dennarapport är sann! Det har man också erkänt efter att hahållit ett eftermöte med SSI och de ryska företrädarna.Det enda som är misstolkat i rapporten är att anta-let cancerfall har ökat . Så är det i dettaområde, men antalet cancerfall är inte hög-re än i övriga . Det var det som man hän-visade till. Man har sagt att talen är högreän i , men så är det inte. Antalet cancer-fall har blivit större sedan brytningen på-börjades. Det är en väsentlig skillnad. Det står i rap-porten. Det är ingen förfalskning av verkligheten.Jag tycker att det är allvarligt att inte seröver uranimporten. Jag hoppas att det inte blir någonmer kärnkraft och att det blir ett naturligt avbrott, menjag hade önskat att det hade kommit tidigare. När manhar kört uran genom reaktorn och tar ut det som an-vänt kärnbränsle, som det så vackert heter, har radio-aktiviteten höjts tre miljoner gånger. Hela den kärn-tekniska sidan är väldigt allvarlig.Jag vill sluta med att yrka bifall till min reserva-tion, nr 8, som handlar om alkohol och marknadsfö-ring. håller på med en mycket aggressivmarknadsföring av alkohol ute i världen. Vi har spe-ciellt tagit och nordvästra delen av fornaSovjet i vår hand. Det har kommit en rapport, somman har presenterat . Det var en hearing omdet i går. Rapporten heter Thursting for markets.Undersökningen har gjorts på fyra kontinenter undertre år.Rapporten är skrämmande. Den talar om hur alko-holjättarna delar upp världen och hur de främst vän-der sig till och till kvinnor. Det finns reklamsom säger att en viss produkt är bra för nyblivna möd-rar. Företagen försöker pracka på dem öl, alkoläskosv.Med detta yrkar jag bifall till samtli-ga reservationer. De är fyra stycken.Anf. 5 ():Herr talman! Denna debatt skall handla om Sveri-ge, EU och handelspolitiken inför 2000-talet. Låt migfå inleda med att säga att jag tycker att det är bra att vifår tillfälle att diskutera dessa frågor speciellt. Det harinte alltid varit så. Ofta har denna debatt hållits sentpå kvällen, och det har inte varit speciellt många flerhär då än vad det är , tyvärr.Sverige har varitmedlem i den europeiska unionen. Många av de be-slut som fattas i det samarbetet påverkar oss merdirekt . Inre marknad är exempelvisbåde hemmamarknad och i ökad utsträckning EU-marknad. förändras och får fastare former ocharbetssätt i WTO - som världshandelsorganisation. Viser nya marknader växa fram och skapa möjligheterför ökad handel med varor och tjänster. Vi ser att nyteknik, framför allt informationsteknik, bildar nyamönster som påverkar handel och handelspolitik.Jag hörde i något av morgon-TV-programmen, herr talman, att handeln via Internet harökat kraftigt under detta år. Frågor som jag och säkertfler ställer oss är hur detta påverkar oss som konsu-menter och producenter. Hur skall de framtida regel-verken se ut? Hur kommer vi att påverkas av ytterli-gare gemensamma valutasystem? Hur kan vi bidra tillatt och andra områden blir mer och lik-värdigt delaktiga i världshandeln? Hur motverkar viprotektionism, sociala missförhållanden och mil-jöproblem som är kopplade till världshandeln?Självfallet kommer inte dagens debatt att ge svarpå dessa frågor. Möjligen kan vi ange riktningen förvad vi med politiken som instrument kan åstadkom-ma.Herr talman! Det är med intresse som vi ser framemot att få höra vad , som ju är ny somhandelsminister, har för tankar och idéer om denframtida världshandeln. Vi välkomnar honom i denrollen och till det som jag har förstått är hans förstaegentliga riksdagsdebatt. Vi vet att hans dagordningpå detta område är omfattande, spännande och in-rymmer väldigt stora utmaningar.Jag tänker något beröra det betänkande som ärunderlaget för dagens debatt. Jag vill kommenteranågra av de reservationer som finns i betänkandet.Vänsterpartiet tar i sin reservation upp frågan ombl.a. en samordning av näringspolitiken och handels-politiken, och anser också att ett större offentligtägande skulle vara mer stabiliserande för världshan-deln.Miljöpartiet säger i en reservation att GATT-överenskommelsen styrs av multinationella företag,banker, finansinstitut och handelshus, och att WTOenbart har blivit en stor byråkrati.Moderaterna, i sin reservation att frågor om handel och ar-betsvillkor samt handel och miljö kan komma attmotverka frihandel. och Miljöpartiethar också reservationer på det området, men utifrånhelt andra utgångspunkter.Herr talman! Jag tror att det är viktigt att under-stryka att det råder ett mycket starkt samband mellanen liberaliserad, friare världshandel och förutsättning-ar för ekonomisk tillväxt, varaktig utveckling ochsysselsättning. Om vi kan minska restriktionerna påområden där de har en bromsande effekt måste dettaavspeglas i ett ökat varuflöde, bättre konkurrenskraftoch bättre tillväxt. Detta förhållande gäller faktiskt istort sett för alla länder. Jag kan inte finna något skältill att ett ökat offentligt ägande garanterar bättrevärldshandel, och jag kan inte se något land där det ärså. Jag kan inte se att WTO, om det utvecklas som enorganisation mot mer samarbete och mindre byråkrati,skulle motverka världshandeln.Jag hade själv, herr talman, förmånen att få deltapå i . Minslutsats, och för övrigt hela konferensens slutsats, ärden att vi genom borttagande av hinder, vidgadeöverenskommelser och ökat marknadstillträde skaparbåde fler och bättre betalda arbetstillfällen i mångaländer på denna jord. Självfallet skall delta idetta arbete. Vi skall stärka förtroendet för en friarevärldshandel. skall se till att WTO blir enstark och sammanhållen organisation. Jag vet att detär det vi gör. Jag har själv suttit och sett hur svenskaförhandlare och svenska ministrar driver på dessafrågor både i WTO och i EU-sammanhang. Vi bemötsockså med mycket stor respekt från omvärlden. Om vistår utanför WTO eller andra organ blir varken värl-den eller bättre.Herr talman! Frågan om handel och arbetsvillkoroch frågan om handel och miljö är också frågor somblir mer och mer uppmärksammade. När dessa frågorbehandlades på Singaporemötet var det ingen partsom drev frågan om att nyttja sanktioner för att uppnåegna mål på t.ex. arbetsrättsområdet. Man har mycketklart slagit fast och enats om att , den internatio-nella arbetsorganisationen, är det organ som skallbedöma de grundläggande arbetsformerna. Självfalletmåste både WTO och sekretariat vara de sombehandlar och framlägger förslag på detta område.Samtliga medlemsländer i WTO har uttalat sitt stödför arbete för att åstadkomma bra arbetsvillkorför arbetstagare i alla länder. Jag ser det som angelä-get att också fortsatt bevakar just dessa frågorvid kommande ministermöte. pågår enanalys av vilka effekter som regler för arbetsvillkorfår för t.ex. utvecklingsmöjligheter.Också när det gäller handel och miljö pågår analy-ser och utvärderingar. Här har faktiskt många u-länderhaft misstanken att miljöhänsynen skulle användassom ett hinder från i-ländernas sida. Den särskildaarbetsgrupp inom som tillsattes 1995 för attstudera bl.a. de här frågorna har fått ett förnyat man-dat och väntas redovisa sitt resultat . Jagmenar att EU och måste agera för att skapa enplattform som innebär att handelsregler inte motver-kar utan i stället stöder internationaliseringen av mil-jökostnader på både nationell och internationell nivå.Frågan om handel och fattigdomsbekämpning ärockså ett viktigt område som tas upp i betänkandet. utrikeshandelspolitiska debatten 1995 här i riks-dagen framhöll utskottet att frihandel är en avgörandedrivkraft för den globala utvecklingen. Den bedöm-ning som då gjordes gäller fortfarande, nämligen atten konsekvent frihandelspolitik skall syfta till att gede mindre utvecklade länderna fritt tillträde till i-ländernas marknader.Handelsministern har på en fråga ställd av LenaKlevenås, som kommer att delta senare i debatten,gett en motivering i detta ärende - svarat och redo-gjort för den svenska ståndpunkten. har tagitinitiativ till att man skall göra särskilda studier för attbelysa villkoren för marknadstillträde och de minstutvecklade ländernas särskilda förhållanden. Det ärangeläget att olika politikområden, t.ex. handelspoli-tik och biståndspolitik, samordnas och samverkar, såatt fattiga och mindre utvecklade länder också blirdelaktiga i den ökade globaliseringen.Jag kan bara, herr talman, understryka vikten avatt och handelsministern agerar för att detskall gå att snabbare få fram konkreta resultat närfrågorna skall behandlas vid det s.k. högnivåmötemellan WTO, och som kommer atthållas senare i år.Herr talman! Sammanfattningsvis vill jag sägaföljande. Vi kommer att få möta många möjligheteroch många problem inom världshandelsområdet. Jagär övertygad om att såväl inom EU som iövriga samarbetsorgan av internationell karaktär haren pådrivande roll. Jag är optimist när det gäller möj-ligheterna att lösa problem så att vi får en fredligarevärld, bättre arbetsvillkor och sociala förhållandensamt en för oss alla bättre miljö.Med det anförda ber jag att få yrka bifall till hem-ställan i betänkandet och avslag på samtliga reserva-tioner.Anf. 6 () replik:Herr talman! Jag har några frågor till ReynoldhFurustrand. I-länderna utnyttjar och taremot dåliga subventioner - för att inte tala om jord-brukspolitiken inom EU! Jag vet också att det egentli-gen är den materiella konsumtionen som skall sesöver. Hur mycket bär den här planeten? På Riokonfe-rensen togs den frågan upp. att man skall öka den ekonomiska tillväxten,men då måste jag fråga: Vadå? Är det inte den eko-logiskt uthålliga tillväxten som det handlar om? Vil-ken tillväxt skall öka och på vems villkor? Det är jualltid den starke som vinner över den svage. Det ärfaktiskt så, som jag sade, att i-länderna utnyttjaru-länderna.Vidare handlar det om frågan om hur man delarupp världen för att nu aggressivt och utan hämningarlansera alkohol i lansera. liggerinte långt efter andra länder där. Snarare ligger nogSverige i framkanten där. Det sägs från ölindustrin iSverige: Myndigheterna i de gamla Sovjetstaternastöder oss helt och fullt när vi skapar ett alternativ tillvodkan. Det förvånar mig att en alkoholforskare kriti-serar det. Vi gör allt för att lära folk att skilja brukfrån missbruk. De första som drabbas av ett utbrettölmissbruk är bryggerierna själva i form av dåligimage och statliga restriktioner. Vi är inte alls intres-serade av konsumtion till varje pris.Men det är ändå statliga pengar som går till re-klam för svensk sprit. När det gäller det vin- ochspritmonopol som vi i samtalen med EU hävdar ärväldigt viktigt för att förbrukningen av alkohol i Sve-rige inte skall öka så verkar det alls inte finnas någrasådana restriktioner när man går ut till u-världen ellertill Öst- och . Hur skall man till år 2000uppnå den sänkning av alkoholkonsumtionen med25 % som enligt WHO är målet?Anf. 7 () re-plik:Herr talman! tog upp förhållandet mel-lan i-länder och och frågan om det pågår enstörre utsugning. Det pågår en ganska omfattandediskussion om detta. Jag kan nog instämma i att det äruppenbart att en handelspolitik som tar sikte på attvara av utsugande karaktär inte kommer att överlevaspeciellt . Dessutom finns det ett mycket klartsamband mellan ökad tillväxt och en bättre materiellutveckling. Många av de länder som från att ha varitmindre utvecklade länder nu är mera utvecklade harkunnat märka just att den ökade tillväxten är ett ex-empel i sammanhanget.Jag kan inte begripa att utvecklingen skulle bli vä-sentligt bättre i andra länder om vi i de mest utveckla-de länderna klär oss i säck och aska och säger att nustannar vi upp. Det finns ju ett samband här. Om viförsöker att öka utvecklingen hos oss, får sannoliktockså andra länder, länder som är mindre utvecklade,större möjligheter.När det gäller alkoholen och marknadsföringenkan det konstateras att det statliga bolaget agerar under samma regler, på samma sätt ochunder samma förhållanden som andra. Många av osstycker att det borde kunna vara en annan tingens ord-ning när det gäller denna marknadsföring. Vi har jusett vad som kunnat åstadkommas i vårt land genomatt reklam förhindrats avseende både sprit och tobak.Men också förhållandena i de länder där de här pro-dukterna saluförs har betydelse. I en situation medbättre förhållanden kommer en mera upplyst nationnaturligtvis att se till att det regelverk tillämpas somvi tillämpar.Anf. 8 () replik:Herr talman! Att dricka alkohol och att sprida al-koholen till Öst- och eller till är inte vad jag tänker på när det gäller vadsom skulle ingå i detta med ökad tillväxt. Det är istället det sista som jag skulle rekommendera. Där-emot tycker jag att det handlar om att få mat för da-gen, att få livsmedel och rent vatten. Beträffanderegeringen i säger man: Regeringen sägeratt vi måste bygga ännu en ölhall så att den kan få merpengar till rent vatten och skolor. Min fråga är: Hurmycket mer öl måste vi dricka innan min dotter kan fårent vatten? Detta säger en person vid namn citeras en insändare i en zimbabwisk dagstidning.Det är viktigare med rent vatten och mat för dagenliksom tak över huvudet och energi som är baserad påett icke sårbart decentraliserat system där vi intedumpar sprit, öl, dålig medicin eller dåliga energifor-mer. Det är vad det handlar om. Ökad tillväxt är förmig något annat. När det gäller frågan om att varaenergieffektiv och miljövänlig i i-länderna kan jagsäga att det är mycket lätt att reducera vår användningav både det ena och det andra. Som exempel kannämnas trafiksektorn. Per capita har vi de störstaenskilda utsläppen av kväveoxider och största andelenproducerat kärnkraftsavfall. Därför tror jag att detfinns en stor potential för att dra ned den konsumtio-nen, som inte är bra för den övriga världen heller.Dåliga exempel är ingenting som vi skall sprida.Sedan vill jag ta upp frågan om Krasnokamenskoch uranimporten. Varför har ni inte sagt något om borde ha hårdare nypor just när det gäller ura-nimporten och de vidriga former under vilka uranbryts i bl.a. Krasnokamensk? Orsaken till att vi ihuvudsak köper från Krasnokamensk är det låga pri-set. Varför är priset på just det uranet så lågt? Jo, dethar att göra med formerna för brytningen och med attdet är dålig ersättning i de länder där uranet bryts.Förhållandena är dessutom vidriga.Anf. 9 () re-plik:Herr talman! Jag förstår att och jagskulle kunna diskutera just de här frågorna väldigtlänge. Vi har utifrån olika bakgrunder olika omfatt-ningar om hur frågorna skall lösas.Vin & Sprits huvuduppgift är inte att se till att detblir rent vatten i eller bättre energi i någotland i , utan har helt andra målför sin verksamhet. Företaget finns inom en sektorsom tillverkar en produkt och skall fungera under deregler och villkor som gäller för den här typen avföretag på marknaderna i fråga.Jag tror att vi när det gäller statliga insatser gör vä-sentligt mera för att få rent vatten, en bättre miljö ochbättre livsbetingelser och villkor i de länder som EvaGoës pekar på; detta sett i förhållande till vår försälj-ning av alkohol till de här länderna. Det är denfärdriktningen som jag menar är viktig. Jag har settexempel på att svenska företag har kommit in påmarknader och att bara det att de är svenska företaghar varit en öppning, en dyrk som har öppnat portar,vilket sedan har gett möjlighet för andra att kommain. Det har öppnat ögonen på människor i de länderdär svenska företag verkar för att kan bidramed väldigt mycket annat. Jag ser det inte lika nega-tivt som när det gäller förhållandena med uranbryt-ning och uranimport lever vi under regelverk som ärinternationella. Jag kan inte förstå varför Sverigeskulle ha några speciella, mer krångliga regler än deman har i andra länder. Vi vet att det långsiktigtkommer att ske något annat på energipolitikens områ-de, som säkerligen i det avseendet kommer att till-fredsställa . 10 () replik:Herr talman! Det gläder mig att konstatera attReynoldh Furustrand och jag har en samsyn när detgäller vikten av en väl fungerande världshandel och ifråga om värdet för utvecklingsländerna av att kunnadelta fritt och kunna sälja sina produkter, vilket gerdem möjligheter att få en förbättrad ekonomi och ettförbättrat välstånd.När jag lyssnade på kommentarerna om arbetsvill-kor konstaterade jag att och jagäven i den frågan började närma oss varandra. InförWTO:s ministerrådsmöte fanns det starka krafter somville få upp den här frågan på WTO:s agenda. Ut-vecklingsländerna var ju kraftigt och starkt emotdetta. var tyvärr, tillsammans med ochNorge, ett av de länder som försökte arbeta för att fådet här till en fråga för WTO. Lösningen blev ju liksom tidigare skulle ha en kontakt mellan WTO:s sekretariat, och ordföranden i WTO kon-staterade att man då en gång för alla hade avfört frå-gan från WTO-agendan. Då menade vissa länder, bl.a.Sverige, att så inte var fallet, utan att man skulle göranya försök.Jag vill då ställa en fråga till ,en fråga som kanske i ännu högre grad riktar sig tillLeif . Kan den här frågan om arbetsvillkornu från svensk sida en gång för alla avföras frånWTO:s kompetensområde, så att man i WTO-sammanhang slipper ägna mycken tid åt de här dispy-terna?Anf. 11 ()replik:Herr talman! Jag kan inte garantera någon annan att frågan helt kommer att avförasfrån dagordningen.För egen del, skolad och uppvuxen i svensk arbe-tarrörelse och fackföreningsrörelse, faller det sig ändånaturligt att också sunda och bra arbetsvillkor är nå-got som skall behandlas när man diskuterar världs-handeln. Jag träffar om inte så i varje fallofta människor i det här landet som själva har varitbarnarbetare. När det här landet blev ett välfärdslandkunde vi avskaffa barnarbete. Det är så vi skall verka,det är på det sättet verkar. Jag skäms inte föratt tillsammans med och andra länder verka föratt det här även i fortsättningen skall vara en avgöran-de och viktig fråga. Jag kommer aldrig för egen delatt acceptera att urusla arbetsvillkor skulle främjavärldshandeln. Det är min mycket bestämda uppfatt-ning att det också är den linje.Huruvida det sedan i fortsättningen kommer att bliaktuellt att lyfta fram frågan i WTO-sammanhangåterstår att se. Jag är inte främmande för det, och jagär heller inte rädd för att man inte skulle hitta en bralösning om nu frågan läggs på den nivån.Anf. 12 () replik:Herr talman! Det är just på den punkten vi skiljeross åt. Jag tycker det är en felsyn att tro att frågor sombarnarbete eller usla arbetsvillkor skulle kunna åtgär-das genom att man inom WTO:s ram sätter upp reglersom förhindrar de länder som ligger längst ned påutvecklingsskalan att sälja de varor som de produce-rar. Det är precis som säger, attde förhållanden som råder i många utvecklingsländerhade vi här . Min egen morfarskickades ut att arbeta och försörja sig själv när hanvar . Det är tack vare att våra företag fritt harkunnat sälja sina produkter och kunnat exportera somvår ekonomi har vuxit. I och med det, i och med attekonomin har blivit bättre, har de förhållanden somingen av oss vill ha, och som säkert inte heller någon iutvecklingsländerna vill ha, kunnat förbättras undanför undan.Det är därför det är fel att ta in de här frågorna in-om WTO:s ram. Jag tycker att de hör till FN-organen,till och område. Självklart skall viarbeta för att man skall få förbättrade arbetsvillkor iutvecklingsländerna. Skillnaden mellan ReynoldhFurustrand och mig är att jag vill hålla gränsen klarmellan vad som är WTO-kompetens och vad som inteär det.Anf. 13 ()replik:Herr talman! Precis som många andra frågor ochområden tidigare inte har betraktats som WTO-kompetens kommer man säkert att diskutera huruvidadenna fråga är WTO-kompetens eller inte.Jag vill bara understryka vad jag sade tidigare: Jagär inte främmande för att frågan åter lyfts upp påWTO-nivå om man inte hittar en lösning på den sam-organisationsnivå där den ligger . Det är en fun-damentalt avgörande fråga att bra arbetsvillkor, brastandard inte skall vara hämmande i konkurrenshän-seende. Dåliga arbetsvillkor och dåliga arbetsförhål-landen skall alltså inte ge en bättre konkurrensförmå-ga. Jag har respekt för att har en heltannan uppfattning, jag delar den inte, men så längejag har möjlighet kommer jag att verka för att den härfrågan får en lösning som gagnar löntagare, oavsettvar de befinner sig i världen.Anf. 14 ():Herr talman! I det här betänkandet behandlasSverige, EU och handelspolitiken inför 2000-talet,och det är för oss mycket viktiga frågor.Vi hade också en debatt , där vimycket ingående debatterade vår handelspolitik. Nå-got vi pratade mycket om då var WTO och Singa-poremötet. Jag kan konstatera att det då fanns enganska stor samstämmighet runt handelspolitiken. Viddet s.k. Singaporemötet togs nya steg för attunderlätta handeln mellan länderna inom WTO, bl.a.att tullen på IT-varor försvinner. I deklarationen frånSingaporemötet sägs också att liberaliseringen avhandeln har inneburit ökad världshandel och därmedskapat fler och bättre betalda arbetstillfällen i mångaländer. Så handeln och handelspolitiken har alltså enmycket central roll för ekonomisk utveckling, tillväxtoch sysselsättning.Mycket har redan sagts i debatten, och jag skallbara i korthet beröra några saker om handelspolitiken.Frågan om sambanden mellan handel och arbets-villkor har varit en stortvistefråga inom handelspolitiken. Frågan har priorite-rats av flertalet EU-länder och även av ochUSA. Man har velat diskutera sambanden mellanhandel och vissa grundläggande arbetsvillkor som harfastlagts av , utan att för den delen undergräva defördelar som låga löner innebär eller att öppna möj-ligheterna för protektionism. En enig u-landskrets haremellertid motsatt sig varje diskussion av frågan inomWTO, eftersom man anser att den utgör ett hot mot dehär ländernas möjlighet att konkurrera med lägrelöner.Jag tycker att man kan peka på den studie som hargjorts av . Den visar på ett klartpositivt samband mellan handel och arbetsvillkor.