prot · GL0945 · 1997-12-11 00:00:00 — har man över huvud taget intekunnat fälla någon för de oljeutsläpp som sker pågrund av dessa krångliga regler. Han menar i sin mo-tion, som blev min reservation, att det skulle vara lättom man hade samma regler som när man hyr en bileller på annat sätt. Då är man faktiskt ansvarig förden.Man kan inte hyra en bil, köra för fort, helt plöts-ligt åka fast för polisen och då säga: Det är inte mittfel. Det är den som jag har hyrt bilen av som är an-svarig. Sådana tankegångar hade han i sin reservation.På ett enkelt sätt skulle man kunna komma åt okyn-nesutsläppen i , där i princip ingen blir åta-lad. Jag tror att det skulle minska oljeutsläppen i . Vi kan inte fälla någon över huvud tagetför dessa okynnesutsläpp.Anf. 186 ():Herr talman! Sjötransporter är mycket effektiva urenergisynpunkt, bara godsflödena är tillräckligt stora.Om sjötransporterna skall kunna bli attraktivare försådant gods som går på landsväg, måste hante-ringskostnaderna i hamnarna minskas. Ett steg i denriktningen är den samordning av hamnverksamheternai som skett med bättre utnyttjande av personaloch utrustning. Motsvarande möjligheter måste ocksåfinnas i och i många regioner längs vårakuster. Det är angeläget att ta till vara dessa möjlighe-ter, i första hand genom samarbete mellan berördakommuner och hamnbolag.Sjöfarten står för en betydande del av trafikensutsläpp av svaveldioxid och en stor och ökande andelav kväveoxiderna, men finns det tekniska möj-ligheter att minska dessa utsläpp. Åtgärderna är kost-nadseffektiva om man jämför med de åtgärder somgenomförs i vägtrafiken och bör därför genomföras istörsta möjliga utsträckning.Det finns dock en tröghet i de internationellasammanhang som reglerar sjöfartens utsläpp. Därföranser vi kristdemokrater att det är viktigt att Sverigedriver på för strängare säkerhets- och miljökrav försjöfarten i internationella organ som t.ex. FN:s mari-tima organisation och i EU.Säkerhetsfrågorna inom sjöfarten har fått speciellaktualitet i och med ett antal allvarligaolyckor i vårt närområde. Färjetrafiken mellan Sveri-ge och länder på den östliga sidan av samtmellan och och är som vivet mycket omfattande. har länge varit pådri-vande i dessa frågor i internationella sammanhang.Ändå har vi sett de här olyckorna inträffa.Vi kristdemokrater anser att arbetet i olika inter-nationella organ, EU och IMO, måste intensifieras föratt man skall kunna uppnå de sjösäkerhetsmål som ärrimliga med tanke på omfattningen av persontrafikenöver , och . Det är våruppfattning att den sjösäkerhetskommitté som rege-ringen fattat beslut om måste leda fram till sjösäker-hetsåtgärder för denna trafik som är mer långtgåendeän vad som är möjligt i internationella sammanhang.Detta förutsätter bilaterala avtal med berörda länder,men vi tror att det finns förutsättningar för att få tillstånd sådana avtal nu.Jag skall bara säga några ord om Sjöfartsverket.Verket har enligt mening bedrivitsin verksamhet med kompetens och skicklighet. Eko-nomin är god och verksamheten drivs med effektivi-tet. Vi tror att detta till stor del beror på att verket ihuvudsak finansierar sin verksamhet med medel frånsjöfartssektorn och att det finns ett nära samarbetedem emellan.Den 1 januari 1998 kommer en ny farledsavgift attinföras med en miljödifferentierad avgift för sjöfarten.Vi kristdemokrater anser att ekonomiska styrmedel ärbra för att stimulera verksamheter att utvecklas moten mer resurseffektiv och miljövänlig hushållning.Herr talman! För att styrmedlet skall få den effektman vill uppnå måste vissa förutsättningar vara upp-fyllda. En förutsättning är att de aktörer eller systemsom styrmedlet avser att påverka har rimliga möjlig-heter att styra sin verksamhet i avsedd riktning. An-nars blir avgiften en ren skatt.Ekonomiska styrmedel måste också harmoniseraspå internationell nivå för att få avsedd effekt. OmSverige ensidigt inför skatter som snedvrider konkur-rensen på en så internationellt rörlig verksamhet somsjöfarten riskerar vi att verksamhet överförs frånsvensk till utländsk regi utan att några miljövinsterhar uppnåtts.Det finns tecken som tyder på att de aktuella far-ledsavgifterna som träder i kraft den 1 januari 1998kommer att snedvrida konkurrensen inom sjöfartenoch faktiskt försämra miljön, även om avsikten harvarit den rakt motsatta. Detta gäller speciellt oceangå-ende fartyg för vilka farledsavgiften innebär en avse-värd kostnadshöjning.Värst kommer de stora godsflöden till Sverigesom betjänas av containerfartyg, huvudsakligen viaGöteborg, att drabbas. Huvuddelen av godset skeppasmed oceanfartyg som är insatta på linjer mellan och . Enbart , somingår i en koncern som bedriver containertrafik överhela världen, sysselsätter nio fartyg på linjen. Dethandlar om nybyggda fartyg med det mest miljövänli-ga framdrivningsmaskineri som är tillgängligt, nämli-gen lågvarviga tvåtakts dieselmotorer. Ett sådantoceangående fartyg ersätter två mindre. På det sättetminskar man avsevärt utsläppen per fraktat ton. Trotsatt rederierna anlöper med de nyaste ochmest miljövänliga containerfartygen kommer de frånden att belastas med extra skatt somkommer att få klart miljöskadliga konsekvenser.Oceangående fartyg har helt enkelt inga möjlighe-ter att angöra svenska hamnar så per årsom krävs för att undgå farledsavgifter, eftersomrutterna till andra sidan jordklotet tar så . Avliknande skäl blir det lika omöjligt att få befrielse frånfyravgifter. Förslaget slår därför dubbelt mot dennasjöfart.Som farledsavgiftssystemet är utformat blir det enavsevärd merkostnad för denna trafik utan att avseddamiljöeffekter uppnås. Konsekvensen kan i stället bliatt fartygen anlöper en hamn på kontinenten, t.ex.Hamburg, där avgifterna är mycket lägre. Därifrånkan lasten mycket väl överföras till landtransporter.Om det då blir landsväg i stället för järnväg, vilket detmånga gånger blir, har både trafiksäkerheten ochmiljön gjort en förlust. Det kan väl ändå inte vara detsom är meningen?De aktuella rederierna har protesterattill myndigheterna utan resultat. Vi kristdemokraterser utvecklingen som mycket allvarlig, särskilt förGöteborg som hamn - det vill jag som göteborgaresärskilt understryka - och för de stora infrastrukturin-vesteringar som pågår på såväl järnvägs- som vägnä-tet för att kunna utnyttja hamnens strategiskt viktigaläge.De få oceangående containerrederier som konti-nuerligt anlöper riskerar att försvinna - justsom arbetet har inletts med att utveckla somen "Nordic ".En växande andel av framför allt last från ocean-gående containerrederier är last som skall vidare tillde andra nordiska länderna, och Ryssland.Det är last som är kontrollerad av svenska företag ochhandelshus. Risken finns nu för att sådana laster iframtiden går svensk hamn förbi till skada för svensktnäringsliv och sysselsättning.En politik som leder till att arbetstillfällen gårförlorade i , att förseningar och fördyrningaruppstår och att miljön dessutom blir mer utsatt förutsläpp är i alla stycken negativ enligt kristdemokra-ternas sätt att se.Det nya systemet med farledsavgifter och miljö-differentierade avgifter måste ses över och nyanserasså att det inte ger dessa negativa effekter för miljönoch för den oceangående sjöfarten. I avvaktan pådetta måste fartyg i trafik ges dispens frånde föreslagna avgifterna som träder i kraft den 1 janu-ari.Detta anser vi, och yrkar därför bifall till reserva-tion 24.Jag vill bara nämna att jag tycker att regeringen ifrågor om konkurrensutsatthet och när det gäller Sve-riges sjöfart och även fiske - vi är berörda av bådadessa näringar i - har en väldigt stor bristpå eftertänksamhet och långsiktighet. Regeringenagerar utan att på minsta sätt ta hänsyn till konsekven-serna. Detta rör näringar som i många fall har ärvtsfrån generation till generation. Människor skaffar sigen gedigen utbildning, där branschen själv är med ochsatsar eftersom den utbildning som finns inte är till-räcklig. Ändå slår regeringen undan fötterna på dessanäringar. Vad är avsikten? Vill regeringen få flerarbetslösa? Vill den inte att skall ha de härbetydande näringarna?Anf. 187 ():Herr talman! När antogett nytt näringspolitiskt mål för svensk sjöfartspolitikvar syftet att sjöfartsnäringen skulle ges en mer lång-siktig och stabil utveckling. Beslutet innebar att statenskulle tillförsäkra den svenska handelsflottan rimligakonkurrensvillkor och därmed tillvarata sjöfartensmöjligheter att såsom en konkurrenskraftig exportnä-ring stärka handelsbalans.För att ge mer långsiktighet lades fast att det s.k.rederistödet också fortsättningsvis skulle utgå. Detinnebar att arbetsgivaren skulle få återbetalning frånstaten för kostnader för vissa delar av löneskatt samtsociala kostnader fram t.o.m. . Denna garante-rade återbetalning skulle således i första hand gällaunder en femårsperiod. Vi kan konstatera attförändringar går snabbt. , , är nämligensvensk sjöfartsnäring hotad av ökade statssubventio-ner i flera andra sjöfartsländer, som också kan väntasfå efterföljare.Sjöfarten är till sitt väsen en internationell näringsom verkar i en extrem, konkurrensutsatt miljö. Denökade avregleringen och den allt starkare globalise-ringen av ekonomi och handel förstärker ytterligaresjöfartens internationella prägel.Nationella särdrag eller lokala regelverk blir alltsvårare att upprätthålla, i synnerhet för de mindrenationerna. Det är också förklaringen till att interna-tionellt utarbetade och accepterade regler har en av-görande betydelse för de länder som, för sin egenmarknad, är beroende av att själva bedriva sjöfart.Herr talman! har vi här trafikutskottetsbetänkande liggande på våra bänkar i avvaktan påbeslut. När det gäller sjöfartens övergripande mål,verksamhetsinriktningen för den svenska handelssjö-farten och internationell konkurrens finns det en bredsamsyn mellan partierna i här i med undan-tag för Moderata samlingspartiet.Även om det i betänkandet föreligger reservatio-ner från samtliga partier finns det en samsyn - mendet gäller inte moderatreservationerna - som går ut påatt samhället skall ta ett övergripande ansvar för att viskall ha en svensk sjöfartsnäring med svenska flaggori aktern på våra fartyg. Sjöfartsnäringen skall kunnages en långsiktighet och utvecklas för framtiden.Detta är viktigt inte bara för att vi själva är så beroen-de av en fungerande sjöfartsnäring, utan också för attvi skall kunna delta på det internationella planet närdet gäller sjö- och vattenmiljö och övrig sjösäkerhetför dem som färdas på våra vatten.Moderaternas reservation skiljer sig genom att deegentligen inte tycker att samhället skall ta på sig ettansvar och ge några långsiktiga regler, med undantagför vad som gäller för de anställda ombord på vårafartyg. I moderatmotionen sägs det att den arbets-rättsliga lagstiftningen måste ändras så att möjlighetertill sympatiblockader begränsas samt att de fackligaorganisationernas internationella befogenheter be-gränsas. Bemanningsregler skall begränsas till attenbart gälla sjösäkerheten. Den fackliga vetorättenskall upphävas.Att arbeta på sjön är speciellt. Arbetstider, frånva-ro från hemmet och social miljö gör att det skiljer sigfrån den övriga arbetsmarknaden. Därför finns detspeciella regler för sjuklön, arbetstid och semester.Dessa spelregler vill avskaffa. Restrik-tionerna skall enbart gälla de ombordanställda utannågon motprestation från arbetsgivarnas sida.Moderaterna framställer det alltid så att det ärlöntagarna som skall klämmas åt. Det är de som är deonda. Företagarna och kapitalägarna är de goda. Hår-dare anställningsvillkor, slopande av regler och sänktaskatter löser alla problem enligt reser-vation. Jag vill uttala min stora tillfredsställelse överatt inget av de övriga partierna i utskottet ställt sig påmoderaternas sida.Jag instämmer i stort sett i vad som framhålls i re-servationerna på denna punkt från ,, och utom detsom gäller tillkännagivandet till regeringen. Reservan-ternas synpunkter finns införlivade i utskottets skriv-ning. Dessutom tillsatte regeringen enutredning på grund av de ändrade förutsättningarnaför sjöfartsnäringen . Den utredningenhar till uppgift att närmare utreda den svenska sjö-fartsnäringens struktur, kapitalförsörjning och all-männa företagsvillkor. Vi kommer att få ta ställningtill den under nästkommande år. Vi bör avvakta ut-redningens slutliga ställningstagande innan vi fattarandra beslut.Karl-Erik tar i sin reservation upp pro-blemet . är ett problem, framför allt föross här i genom att och varförst med att ge de ombordanställda full skattebefriel-se, vilket också flera andra länder har framskridnaplaner på att ta efter. Men vad händer sedan? Blir detdirekta statliga subventioner till rederierna som dåslår ut andra länders hela sjöfartsnäring? har juockså infört ett norskt internationellt register, NIS.Men de fartyg som finns med där tillåts inte att lastaoch lossa i norska hamnar. De konkurrerar enbart medandra länders sjöfartsnäring.Enligt uppgifter som jag har fått skall , som sammanträder och , ta uppden här frågan. Det förslag som ministerrådet har attta ställning till är att man skall följa EES-reglerna ochatt NIS-registrerade fartyg inte skall ges rätt till cabo-tage inom EU om inte denna regel gäller NIS-registrerade fartyg också i . Här tycker jag attSverige skall ta klar ställning och verka för att så blirfallet. Man skall inte ge några undantag från EES-reglerna.Herr talman! Vad beträffar de övriga reservatio-nerna under avsnittet sjöfart vill jag säga att det ärklart att vi måste följa det nya förslaget om sjö-fartsavgifter och också eventuellt ändra det inomEU:s ramar om det skulle visa sig vara felaktigt ut-format.Isbrytning, miljö- och säkerhetsfrågor och ansva-ret vid oljeutsläpp är områden som haratt följa för att vidta de åtgärder som anses vara nöd-vändiga. I detta arbete ingår också färjor och farlederi och handelsflottans kultur- ochfritidsråd.När det gäller yrkandet i reservationerna om infö-randet av ett fritidsbåtsregister vill jag säga att dennabeställning redan ligger hos regeringen.Moderaterna i utskottet har inte bara en uppfatt-ning om Gotlandstillägget som skiljer sig från deövrigas, utan de har två. Det skulle möjligen vararoligt om i utskottet reste över till Got-land och redovisade sina ståndpunkter, men särskiltklarläggande skulle det inte bli. När det gäller Got-landstillägget säger vi i utskottet att i samrådmed berörda intressenter utarbetar förslag till en mo-dell för stöd till godstransporter till och från Gotland.I avvaktan på en sådan mer långsiktig lösning bör denfortsatta avvecklingen av Gotlandstillägget, som riks-dagen har beslutat om, tillsvidare anstå.Herr talman! Slutligen vill jag yrka bifall till ut-skottets hemställan och avslag på samtliga reservatio-ner under detta avsnitt.Anf. 188 () replik:Herr talman! och jag har en storsamsyn vad gäller sjöfartspolitiken. Det känns bra attdet är på det viset. Men jag tror att vi har ett gemen-samt problem, och det är skatteminister . Han har visat att han inte förstår att densvenska sjöfarten måste få en anpassning till de reglersom den förre labourledaren har före-slagit och som alltfler länder anpassar sigtill. har här i kammaren i frågesvar tillmig visat att han inte tänker föreslå någotsådant. Det är viktigt att tala om för skatteministernatt varje jobb till sjöss ger minst 4-5 jobb i land, ochdet är viktigt för den svenska arbetsmarknaden.I förrgår ringde en styrman från påTjörn till mig och berättade att han mot sin vilja nugår på en norsk båt. Då betalar han skatt i , menhan har sina barn i skola på där han inte betalarskatt. Detta visar ju hur orimliga konsekvenserna blirom man inte kan göra en EU-anpassning.Håkan , berätta för , gär-na med kulram kanske, att den politik han företräderinnebär mindre jobb i och mindre skatt tillSverige.Anf. 189 () re-plik:Herr talman! Det var glädjande att också ErlingBager inser att vi har en stor samsyn. Problemet är juinte bara den svenska skatteministern. Han är medve-ten om de internationella problem som finns. harman ju börjat med att ge skattebefrielse från bolags-katt. Men vad sker i nästa drag? Är det ett direkt stödtill redarna? Är det så man kommer att gå vidare?Man måste ju jobba på ett internationellt plan här såatt man får enhetliga regler också när det gäller sjöfar-ten som är så internationell.Om det bara vore så enkelt som att diskutera medden svenska skatteministern för att problemen skullevara lösta skulle vi självfallet göra det. Men proble-men är internationella. Det pågår ju en tävling medsubventioner mellan olika länders sjöfartsnäring.Anf. 190 () replik:Herr talman! EU har ju föreslagit riktlinjer, viaNeil som ansvarar för sjöfartspolitiken inomEU-kommissionen, om att rederiföretag skall kunnaha lägre skatt. Det innebär att började. Norgeföljer med sitt avtal. och flera andra länderkan driva rederiföretag för lägre kostnader änsvenska rederier.Det är självklart att det blir en omöjlig ekvation attdriva ett svenskt rederi när det är dyrare än förett holländskt, tyskt eller norskt rederi. Det innebär attvi tar död på den svenska handelsflottan om inte vi,som är med i EU, kan föra en politik som är sam-stämd med EU:s riktlinjer och skattepolitik. Det ärviktigt att få att inse detta, dvs.en harmonisering av den svenska sjöfartspolitikenmed EU.Anf. 191 () re-plik:Herr talman! Eftersom är så beroende avsjöfart - nära nog av det som går till och frånSverige går på köl - är det självklart att vi inte kanagera så att vi inte har en svensk sjöfartsnäring iframtiden. Det tycker jag också att denna samsyn harvisat.Problemet är ju att EU inte säger att man skall hadessa regler. Man tycker att subventionssystemet medskattebefrielse skall tas bort. Men i och med att dettaredan var infört i länderna var EU inte beredd att nukomma med något annat förslag. Men vill manta bort detta, och det står också i EU:s regelverk.Anf. 192 () replik:Herr talman! Vi måste leva i harmoni med EU:sregler. Precis som tidigare sadesker allt snabbt. Då måste också den svenska rege-ringen kunna agera snabbt. Det hjälper inte oss omEU har för avsikt att se till att dessaundantagsregler inte finns eller att det inte finns möj-lighet att ge skattebefrielse eller redarstöd. Det är vadsom händer i den aktuella situationen.Jag har nära kontakt med redare på Domsö somsvarar för en stor del av den svenska handelsflottan.För dem rör det sig om månader. Stora fartyg kan intefå miljonvinster . Det finns inte några möjlig-heter. Man måste efterlysa ett snabbt agerande. Sedanfår reglerna ändras igen i samband med att det skerändringar i EU. Då kan vi harmonisera och få mer avden sjöfartspolitik vi vill ha.I sådan här fall har vi inte råd att vänta på att ut-redningen blir färdig för att få en långsiktig sjöfart-spolitik. Vi vet inte heller om den kommer att hållaom EU kommer med andra regler. Vi får faktisktfinna oss i att snabbt anpassa oss.Anf. 193 () re-plik:Herr talman! Det är detta som är problemet.För ett år sedan stod vi här i kammaren och fattadebeslut om sjöfartspolitikens långsiktiga inriktning.Det var förslag som redarna och de ombordanställdasfackliga organisationer enigt tyckte var bra. De såg enmöjlighet för svensk sjöfartsnäring att utvecklas.Redan under våren kom signaler om pensionssyste-met. tillsatte regeringen en utredare somskulle se över den uppkomna situationen. Det har gåttett halvår, och vi förväntar oss att man under vårenkommer med ett förslag som vi kan ta ställning till.Jag tycker att regeringen har lyssnat och tagit ansvarför att vi kan bibehålla en svensk sjöfartsnäring iframtiden.Anf. 194 () replik:Herr talman! Både redarna och arbetar ombord är överens om att ett avskaffandeav sjömansskatten är förödande. Det får en omedelbareffekt.Om jag inte minns fel hörde jag säga till norrmännen att de bar sigilla åt när de försökte locka till sig svenska befäl. Mende ser om sitt hus. Det får vi faktiskt vi i Sverigeockså försöka göra.Anf. 195 () re-plik:Herr talman! Den norska kommunikationsminis-tern sade att hon var beredd att verka för att anpassade norska reglerna till övriga . Sedan vet viinte hur hållbart det är. Jag tror att vi får fortsätta attpressa på den punkten. Det får också ske ge-nom EU och som har underteck-nat.Anf. 196 TOM () replik:Herr talman! Det är glädjande att så noga har läst våra reservationer. Han gav enriktigt bra beskrivning. Det var egentligen bara ettlitet fel. Vi tycker inte att arbetsgivarna har helt vitasynpunkter och fackföreningarna helt svarta. Men vadsom är alldeles klart är att det fackliga övertaget påden svenska arbetsmarknaden är alldeles för stort. Detgäller inte bara på sjöfartsområdet. Det ak-tuella fallet på Ferrita i är en klar demonst-ration på detta.Fackföreningarna inom sjöfarten har varit ovanligtkonfliktbenägna. ISS , , ochStena Traveller är fyra relativt avkunnade falli Arbetsdomstolen dit konflikter har drivits och sompå lång sikt har fått prejudicerande effekter. Det bi-drar till att sjöfartsnäringen söker sig bort från svens-ka vatten.Något kort om Gotlandstillägget eftersom HåkanStrömberg har observerat att vi har två åsikter, dvs.två reservationer - även om det inte är så stor skillnadmellan dem. Jag tycker att det är fullständigt oaccep-tabelt, herr talman, att två stora börsnoterade företaganvänder offentliga medel - det är offentliga medel,dvs. lagreglerade även om de inte utbetalas av Fi-nansdepartementet - för att förhindra konkurrens påden egna marknaden. Det kan inte vara förenligt medKonkurrensverkets regler. Det är definitivt inte fören-ligt med EU:s konkurrensregler.Anf. 197 () re-plik:Herr talman! Avtal mellan arbetsmarknadens par-ter undertecknas ju av två parter. är man själv-fallet inte nöjd med avtalet - men man skriver under.Sympatiåtgärderna är en möjlighet som råder på eninternationell marknad.Vi vet att många seglar omkring med likkistor påvåra vatten. Det finns inga regler för de ombordan-ställda, och de får ibland inte ut sina löner. Det ärsjälvklart att de fackliga organisationerna ibland vid-tar sympatiåtgärder för att försöka få bukt med elän-det. Det är ju också illojal konkurrens. Men framförallt när det gäller sjösäkerhet skall inte sådana fartygfå finnas. De skall bort från marknaden. Då är det braatt det går att vidta åtgärder så att de försvinner.Anf. 198 TOM () replik:Herr talman! Nej, så är det faktiskt inte alls.Låt mig gå tillbaka till Argonautdomen. Den gickut på att en av bilbåtar i hamnblockerades därför att man ville påtvinga ett svensktavtal på en internationellt flaggad båt som tillhör ettannat rederi. Det finns inget svenskt rederi i den klas-sen med bilbåtar som har en dagskostnad på ca100 som har råd att ta en konflikt. Därförframtvingas dessa avtal. Det har ingenting med fly-tande likkistor och oseriösa redare att göra.Anf. 199 () replik:Herr talman! Det känns bra att konstatera - somHåkan sade - den relativt breda samsynsom råder beträffande vår uppfattning om sjöfartsnä-ringen som näring. Det gäller också den relativt bredasamsynen beträffande behovet av internationellaöverenskommelser.Jag vill ta upp en frågeställning. Den gäller åretom, nämligen oljespillet i och på andraställen. Redan i fjolårets budgetproposition skrevregeringen att man oroar sig över utvecklingen. Jagskall återge några siffror som belyser hur illa det kanvara.Under åren 1990-1995 registrerades det 1 889oljeutsläpp omfattande i svenska farvatten.144 fartyg identifierades. Ett av de 42 polisanmäldafallen ledde till åtal. Ingen fälldes.Siffrorna ökar . Vi skyfflar upp tusentalsoljeskadade fåglar på och . Den härutvecklingen leder till ett misstroende mot självarättssystemet. tog upp den frågantidigare.Jag kan ge några exempel på åtgärder jag tror kanföreslås. Det handlar givetvis om att straffvärdetmåste höjas, oljedumparna hittas, hamnar får mottag-ningsanläggningar, avgiften för vattenförorening höjsosv.Jag bedömer inlägg så att niställer upp på att aktivt driva frågorna internationelltför att ytterligare puffa på i den riktningen. Är detriktigt?Anf. 200 () re-plik:Herr talman!