prot · GK09106 · 1997-05-21 00:00:00 — Vi driver t.ex.inom EU inför Lomésamarbetet att det också skallskapas mekanism inom EU för att man skall kunnatillgripa sanktioner om ett samarbetsland skulle för-gripa sig svårt mot sina medborgare vad gällermänskliga rättigheter eller slå in på en odemokratiskväg. Vi har här ett sådant exempel som Nigeria.Naturligtvis gäller samma saker för vårt eget bi-stånd. Man kan som exempel ta och kuppen iChile 1973. När vi då upplevde att vi inte kunde ge-nomföra de biståndspolitiska målen avbröts givetvissamarbetet. kan man i andra sammanhang -i , i , och vi har här t.o.m. talat omKuba - med ett sofistikerat bistånd stödja demokra-tins framväxt, bryta ned murar och verka systemöpp-nande.Anf. 69 () replik:Fru talman! Jag ser fram emot den skrivelsen ochden fördjupade debatt som vi kan ha i dessa frågorlängre fram. Det är inte på något sätt en okompliceradfråga, som biståndsministern redan har påpekat.Samtidigt har vi uttryckt vår stora tvekan när detexempelvis gäller sanktionsinstrumentet. Jag vet attbiståndsministern delar den uppfattningen. Det har jagförstått tidigare. Men ibland är det så extremt att manmåste ta till det. Vi har också sett hur snett det kan slåibland, även där man kanske inte ens har sett någraandra medel att ta till. På samma gång vill jag säga attjag ibland har förundrats över hur man t.ex. i de närakontakter med som ändå har haft intemer har lyckats påverka regimen i positiv riktning.Till sist vill jag ställa en fråga. Kan vi förvänta ossatt gör en kraftigare insats i i dettakatastrofala läge? Vi har ändå varit i ett land medvilket vi har uppehållit diplomatiska förbindelser trotsatt regimen har varit så oerhört diktatorisk. Jag villgärna ha ett svar på den frågan.Anf. 70 Statsrådet ():Fru talman! Det är ogärna som jag svarar, efter-som jag skall träffa den delegation från somhar varit där alldeles strax efter debatten. Men så sentsom anslog förkatastrofinsatser. var redan då bland de femstörsta bidragsgivarna av humanitärt stöd till Nordko-rea. Vi kommer dessutom från UD och Sida att skickaen delegation till för att ytterligare sevad som kan göras och ha samtal på platsen med bl.a.internationella hjälporganisationer.Vi tycker att det är väldigt bra att riksdagsledamö-ter på detta sätt besöker olika katastrofområden ochsvårt utsatta länder. Det berikar vår kunskap. Jag serfram mot samtalet strax efter den här debatten.Anf. 71 ()replik:Fru talman! Jag lyssnade på biståndsministerPierre anförande, och jag kan hålla med omså gott som allting som sade. Däremotundvek biståndsministern att ta upp en del av det somjag berörde i mitt anförande och ställde frågor om.Men innan jag kommer in på detta vill jag säganågonting som biståndsviljan, eftersom den frågan harkommit upp igen. Den kopplas då till neddragningenav medlen. Om man tittar på de opinionsundersök-ningar som har gjorts där människor skall säga vadsom är viktigt i politiken kommer bistånd väldigtlångt ned på den listan. Så är det ju. finnsfrågor som rör fred, miljö och ekonomisk utvecklingväldigt högt upp på listan. Jag tror att det är väldigtviktigt för oss som arbetar med biståndsfrågor och villlyfta fram de frågorna att koppla ihop detta och försö-ka att på ett pedagogiskt sätt förklara att det finns enkoppling mellan fred och bistånd. Då kanske svarenskulle bli litet annorlunda.Sedan till den fråga jag ställde. Det gäller utred-ning av biståndsmålen. Jag har utvecklat resone-manget om demokratimålet och oberoendemålet, menvi får nej på vår begäran. Jag tycker att argumenten ärlitet svaga. I betänkandet står att man eventuellt kantänka sig en utredning men att den måste föregås aven bred diskussion bland folkrörelser och allmänhet.Javisst! Det ställer vi naturligtvis upp på. Det är ingetbra argument i sammanhanget.Det andra argumentet är att den förändrade mål-formuleringen kan bidra till att skapa missförståndunder då biståndsanslagen av akuta statsfinan-siella skäl flukturerar. Jag förstår inte riktigt det ar-gumentet. Skulle man inte våga ta i detta därför diskuterar ekonomi? Man måste väl kunna görabåde och?Anf. 72 Statsrådet ():Fru talman! En ståndpunkt blir inte starkare ellertydligare därför att man upprepar den. Vårt nej består.Vi är inte övertygade av ar-gumentering för en sådan utredning.När det gäller att koppla ihop bistånd och fred ärdetta ett för den socialdemokratiska regering-ens politik. Solidaritet och säkerhet är enligt vår me-ning två sidor av samma mynt i dagens värld. Bistån-det är inte bara en nådegåva, utan det har också attgöra med säkerhet för oss alla. Solidaritet är inte baraför de svaga, utan det är bra för alla.Därför har - som jag har utvecklat i mitt anföran-de - alla texter och propositioner som kommit frånden socialdemokratiska regeringen detta nya synsättoch vidgade säkerhetsbegrepp. Vi har också förändratorganisationen på i den rikt-ningen mot en helt integrerad verksamhet mellan detpolitiska, det humanitära och även det militära medhandelspolitiken. Det är det nya synsätt som Social-demokraterna har kommit till. Jag är glad för att K-GBiörsmark är med på det, för det är en hedersman.Anf. 73 ()replik:Fru talman! Jag håller helt med om det resone-manget. Som jag tidigare sade är det viktigt att vi nuförsöker att på olika sätt hjälpas åt att föra ut denkoppling som finns.Jag vill slutligen ställa en fråga till statsrådet. Detgäller det resonemang jag hade med tidigare. Jag vill höra om också statsrådet ställerupp på samma resonemang som han har, nämligen attett folk och ett land måste nå upp till den viss lev-nadsstandard innan man kan gripa sig an demokra-tifrågorna. sade att man måste ha mat,kläder och utbildning för att förstå, osv. Ställer stats-rådet verkligen upp på det resonemanget?Jag menar att demokrati och sättet att välja sinaledare, att släppa fram opposition inte har den kopp-ling som förde till torgs.Anf. 74 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill inte ta debatt.Den för han själv med briljans. Det är också litetonyanserat från sida att talaom att demokrati är något som man vet exakt hur detkommer att bli och hur det skall vara i ett visst givetläge. Jag menar att man måste se till varje lands situa-tion just då.Man kan däremot i vissa situationer se en demo-kratiseringsprocess som man skall understödja snarareän att säga: skall ni ha val . Valenkanske kan skapa större splittring i ett viss läge, i enviss situation, . Det behövs en viss stabilitet.Kongo är ett sådant fall . Vem vet om det är bramed val just , eller om man skall vänta ett tag tillsman har fått en stabilare situation?Däremot skall målet alltid finnas där; demokratioch stödjande av en demokratiseringsprocess. Ochdäremot skall man vara absolut fast när det gällermänskliga rättigheter och respekten för dem. Därfinns inga undantag, och det kommer med på en gångfrån början. Det har nämligen med individens rätt attgöra.Anf. 75 ():Fru talman! Jag tänker koncentrera mig på ett om-råde inom biståndspolitiken där vi moderater vid fleratillfällen riktat kritik mot regeringen. Vi anser nämli-gen att inom ett område har ett särskilt ansvarför att respekten för mänskliga rättigheter och demo-krati stärks, och för att etablerade regler och principerefterlevs i praktiken. Det gäller de länder som taremot ett betydande svenskt bistånd. Det borde varasjälvklart att genom bistånd till staten inteskall hjälpa länder där fysisk eller psykisk tortyr ellermisshandel förekommer. Förödmjukelser av medbor-garna för deras politiska eller religiösa övertygelsesskull eller för att de tillhör en kulturell eller etniskminoritet får inte heller förekomma.Vi moderater anser att har ett direkt an-svar för att i programländerna systematiskt bidra tillfrämjandet av demokrati och mänskliga rättigheter. Vianser också att agerande har varit försvagt. Bistånd har i vissa fall utbetalats utan någradirekta krav på att utvecklingen skall gå mot demo-krati, med ökad respekt för mänskliga rättigheter.Regeringar som förtryckt sitt folk harkunnat räkna med svenskt bistånd. måstebetydligt mer aktivt föra en dialog med mottagarlän-derna och driva på utvecklingen.Zambia är t.ex. ett land som tagitemot svenskt bistånd. Hur ser biståndsministern ochregeringen på programlandet ? Nuvarandebiståndsavtal går ut under det här året, och skall om-förhandlas. Det nuvarande avtalet bygger på en ut-veckling mot ökad demokrati och transparens. Verk-ligheten är tyvärr den motsatta. Den nya grundlagenbegränsade på ett odemokratiskt sätt oppositionensmöjligheter att kandidera i valet . De valob-servatörer som inför valet klagade på bristfällig väl-jarregistrering omfattande röstköp och partisk nyhets-bevakning sattes i fängelse. Vilka konsekvenser fårdenna negativa utveckling för inriktningen av vårtfortsatta samarbete med ?Vi moderater har alltid hävdat att demokratimåletoch respekten för mänskliga rättigheter är av centralbetydelse i dialogen med de länder som tar emotsvenskt bistånd. Vi har därför också begärtav regeringen att den i samband med budget-förslaget ger en utförlig rapport om situa-tionen och utvecklingen när det gäller mänskligarättigheter och demokrati i mottagarländerna. Ensådan rapport skall utgöra ett solitt underlag för enutförlig debatt inför beslut om svenska biståndsinsat-ser. Vetskapen om att den , ochframför allt i det här fallet, noggrant följeroch värderar utvecklingen av mänskliga rättigheteroch demokrati skulle vara en viktig signal till motta-garländerna. Tyvärr har regeringen inte upp-fyllt våra förväntningar och sitt löfte om att redovisasituationen för de mänskliga rättigheterna och demo-kratiutvecklingen i mottagarländerna.Trots att utrikesutskottet i sittbetänkande om internationellt utvecklingssamarbeteuttalade sig positivt om vårt förslag till en sådan re-dovisning har den redovisning som därefter skett tillriksdagen varit mycket rudimentär. Den har snarastförsämrats. Jämfört med den redovisning som inför-des under de borgerliga regeringsåren är den minimal.Det finns därför anledning att rikta kritik mot rege-ringens bristande intresse för hanteringen i detta avse-ende. Denna vår kritik delas för övrigt också av Riks-dagens revisorer.Även FN:s generalsekreterare under-strök i sitt tal inför FN:s kommission för mänskligarättigheter det avgörande sambandet mellan mänskli-ga rättigheter och fredens upprätthållande, och be-tecknade full respekt för de mänskliga rättigheternasom en förutsättning för verklig och varaktig utveck-ling. Annan lovade att i det pågående reformarbetetinom FN göra allt för att stärka och utveckla MR-maskineriets roll.Fru talman! Det finns en irritation inom utrikesut-skottet över att vi ännu inte fått en redogörelse för hurmänskliga rättigheter utvecklas i våra samarbetslän-der. Detta är anledningen till att vi återigen uppreparvår reservation inom detta område, som stöds avfem partier.Jag yrkar därför bifall till reservation nr 20, menjag stöder naturligtvis samtliga moderata reservatio-ner.Anf. 76 ():Fru talman! Som redan tidigare nämnts här i dagär ett av huvudmålen för det svenska utvecklings-samarbetet att främja en utveckling mot fördjupaddemokrati och ökad respekt för de mänskliga rättighe-terna.Den stora utmaningen för de länder som genom-fört sitt första val är att få till stånd framväxten av endemokratiskt kultur och fungerande demokratiskainstitutioner. Att på olika sätt stödja detta arbete harblivit en allt viktigare del av det svenska utvecklings-samarbetet.I många länder utgör en svag, ineffektiv ochibland korrumperad statsapparat ett allvarligt hinderför detta arbete. Det arbete som bedrivs inom Sidaoch UD för att förbättra och stärka biståndet på de-mokrati- och MR-området, liksom på området jäm-ställdhet mellan kvinnor och män, anser vi från ut-skottets sida vara mycket positivt.Vi lägger alla stor vikt vid biståndet till demokrati,mänskliga rättigheter och konfliktlösning och det ärdärför positivt att Sida på regeringens uppdrag utarbe-tat ett handlingsprogram för främjande av fred, demo-krati och mänskliga rättigheter i biståndet. Som vi harhört här från biståndsministern kommer rege-ringen också att presentera sin strategi för demokra-tistödet i en skrivelse till riksdagen.I olika sammanhang har utskottet tidigare betonatdemokratins stora betydelse för en positiv utveckling iett land. Det finns en nära koppling mellan demokrati,rättsstat och marknadsekonomi, och från utskottetssida förväntar vi oss att dessa aspekter kommer attinta en central ställning i regeringens fattigdomsskri-velse.FN:s världskonferens om de mänskliga rättighe-terna slog fast att kvinnors mänskliga rättig-heter är oskiljbara från de universella mänskliga rät-tigheterna. Jämställdhet är en fråga om mänskligarättigheter, och inte en särskild kvinnofråga.Det slutdokument som presenterades efter i var därför en viktig milstolpei det internationella politiska och normgivande arbetetför jämställdhet. Insikten om jämställdhetsfrågornasbetydelse för att uppnå en långsiktigt hållbar sam-hällsutveckling har således gradvis fördjupats.Kvinnorna utgör hälften av jordens befolkning,men deras möjligheter att påverka, delta i och drafördel av utvecklingen är i de flesta länder små. Kvin-nornas och barnens rättigheter liksom kvinnornasdeltagande i de demokratiska processerna behöverdärför lyftas fram ännu tydligare.Förra våren beslutade att jämställdhetmellan kvinnor och män skulle vara ett nytt mål förutvecklingssamarbetet. Det innebär bl.a. att det multi-laterala utvecklingssamarbetet och de analyser ochinsatser som genomförs av FN skall präglas av jäm-ställdhetsperspektivet.Inom UD arbetar man med att stärka kompetenseni jämställdhetsfrågor inom biståndsförvaltningen.Internationellt skall verka för att allt utveck-lingssamarbete skall präglas av detta. På regeringensuppdrag har Sida utarbetat ett handlingsprogram förhur jämställdhetsfrågor skall integreras i utvecklings-samarbetet.Av betänkandet framgår att utskottet utgår ifrån attdet avsnitt i Sidas halvårsrapport som behandlar jäm-ställdhet mellan kvinnor och män ytterligare kommeratt fördjupas i takt med att arbetet med att integrerajämställdhetsaspekter i allt bistånd fortskrider.Fru talman! Som jag redan har påpekat bör bar-nens rättigheter uppmärksammas mer än vad somhittills skett. Barnfrågorna har också de senaste årenfått en allt större uppmärksamhet i det internationellautvecklingsarbetet. Vi har i utskottet erfarit att Rege-ringskansliet skissar på ett mer samlat och systema-tiskt barnperspektiv i biståndet.Ett projekt startades av Sida , Barn i detsvenska biståndet, där målet är att öka medvetenhetenoch kompetensen för att introducera ett tydli-gare barnperspektiv i det svenska biståndet. Barn-perspektivet kommer dessutom att uppmärksammasbåde i regeringens fattigdomsskrivelse och i demo-kratiskrivelsen.Den sexuella exploatering av barn som förekom-mer på många håll i världen upprör oss alla. Sverigedeltar aktivt i uppföljningen av världskongressen motsexuell exploatering av barn. Bl.a. togs i april i årinitiativ till en diskussion kring uppföljningsarbetetmellan representanter för olika FN-organ och andrainternationella aktörer.Barnen är de verkligt stora förlorarna i alla väpna-de konflikter. har varit en stark tillskyndarenär det gäller den FN-studie som genomförts underledning av angående barn i väpnadekonflikter. Vi har i utskottet kunna konstatera attregeringen ställer sig bakom de rekommendationersom studien resulterat i.Utskottet delar uppfattningen att det är angelägetatt uppmärksamma tioårsjubileet av barnkonventio-nens tillkomst. Det skulle t.ex. kunna ske genom eninternationell konferens om hur konventionen kan ochbör förverkligas i utvecklingssamarbetet.De uppfattningar som i flera motioner kommer tilluttryck när det gäller stärkandet av rättsstaten, respek-ten för mänskliga rättigheter, demokrati och marknad-sekonomi ligger väl i linje med regeringens och ut-skottets synpunkter, som i olika sammanhang uttalatsi både MR- och biståndsbetänkanden. De ligger ocksåi linje med de överväganden som framförts av rege-ringen om hur detta stöd skall utformas. Utskottetförutsätter därför att de synpunkter på biståndetsutformning avseende demokrati, mänskliga rättigheteroch jämställdhet som ges i motionerna beaktas i detpågående arbetet inom Sida och UD.I motioner från och yrkasdels att bistånd inte får ges till statsmakter som syste-matiskt kränker de mänskliga rättigheterna, dels attbistånd endast får ges via enskilda organisationer idiktaturer. Utskottet anser att bistånd i vissa fall kananvändas på ett positivt sätt genom att man i en för-troendefull dialog med länder där det förekommerkränkningar av de mänskliga rättigheterna kan för-bättra situationen och påverka utvecklingen.I praktiken går demokratistöd vanligen via enskil-da organisationer men är riktat till både enskilda or-ganisationer och myndigheter i mottagarlandet. Någotkrav på att biståndet måste gå via enskilda organisa-tioner vill utskottet inte ställa sig bakom.När det gäller kravet på en årlig rapport från re-geringen till om tillståndet beträffande demänskliga rättigheterna i länder som tar emot svensktbistånd, förutsätter utskottet att det även i framtidenkommer att ges en samlad bild av läget beträffanderespekten för de mänskliga rättigheterna och demo-krati i mottagarländerna, exempelvis som en bilagatill budgetpropositionen. Jag vidhåller den uppfatt-ning som utskottet tidigare intagit och yrkar därmedavslag på reservationen som föreligger.I en motion från tar man upp pro-blemet med de svåra levnads- och arbetsvillkor sommånga kvinnliga gästarbetare lever under. Utskottetdelar i allt väsentligt motionärens synpunkter ochanser att det skulle vara lämpligt att särskilt uppmärk-samma kvinnliga gästarbetares situation under möte , då våld motkvinnor kommer att vara ett av huvudämnena.De sociala sektorerna, framför allt utbildning ochhälsovård, har alltid intagit en central plats i detsvenska utvecklingssamarbetet. går de flestabarn i skolan i de mer utvecklade länderna i ,och . De som inte har tillgång tillundervisning är de fattiga flickorna. Det svenskasamarbetet bör därför inriktas på att utveckla detexisterande skolväsendet, så att det når alla barn, ochpå att höja kvaliteten i undervisningen. Det blir dåockså ett led i jämställdhetsarbetet.För att förstärka fattigdomsinriktningen i biståndetnär det gäller både skolan och hälsovården krävskraftfulla prioriteringar av de grundläggande delarnapå bekostnad av storstadsbaserad, högre undervisningoch sjukhusvård.I likhet med regeringen anser utskottet att primär-vården bör prioriteras. Här råder stor politisk enighet.När det gäller utbildningen av barnmorskor kan bådeAngolamodellen och andra modeller vara aktuella.Jag yrkar avslag på reservationen som föreligger.Jag ber att få yrka bifall till utskottets hemställanoch avslag på de reservationer som föreligger på deområden som jag har berört.Anf. 77 () replik:Fru talman! Det som sade om vik-ten av utveckling mot demokrati och respekt förmänskliga rättigheter var positivt. Vi ser fram emot deutlovade skrivelserna, som kommer att belysa dennafråga. Men avgörande för vårt vidare agerande ärfaktiskt att vi vet hur det ser ut i våra samarbetsländernär det gäller demokrati och ökad respekt för mänsk-liga rättigheter.Vi väntar fortfarande på en utförlig rapport. Dethar vi inte fått. Den redovisning som hittillslämnats har varit helt otillfredsställande i detta hänse-ende. Den borgerliga regeringen gjorde ett förstaförsök. Den var rapporten något bättre,men sedan försvann de uppgifterna ur de rapportersom kommit.Vi väntar fortfarande på denna utförliga rapport,. har icke fått någon sådan.Anf. 78 () replik:Fru talman! Vi vet att det kommer en rapport somskall föreläggas riksdagen.Anf. 79 () replik:Fru talman! Då ser vi fram mot det också. Vikommer att återkomma med denna reservation ändatill dess vi är nöjda med den rapportering regeringenger oss.Anf. 80 ():Fru talman! Det betänkande som vi nu diskuterarär mycket omfattande. Det finns motioner med unge-fär 150 olika yrkanden. De flesta av yrkandena är intenya. Eftersom vi diskuterar biståndsfrågor vid olikatillfällen under ett riksdagsår är det många frågor somåterkommer i detta betänkande. Dit hör kravet på enparlamentarisk biståndspolitisk utredning, som åter-finns i reservation 1. Jag står givetvis bakom reserva-tion 1, liksom övriga reservationer där vi moderaterfinns med.En fråga som vi har uppmärksammat i utskottet ärden låga andelen upphandlingar från svenska företaginom FN-organen. genomfördeutskottet en preliminär studie med syfte att belysamöjligheterna för och svenska företag att ökasin handel av de multilaterala organens upphandling.Samtidigt är det viktigt att betona betydelsen avett obundet bistånd. Det är givetvis självklart att viskall följa internationella upphandlingsregler på om-rådet. Vi blev uppmärksammade på problemet vid ettstudiebesök i , där vi besökta ochUNDP:s stora lager. Vi kunde där konstatera att manköper betydligt mer från t.ex. än från Sveri-ge.I betänkandet hänvisas till rapporten 1995:2 frånUtrikesdepartementets projekt- och utredningsgrupp -PUG - och arbetet med att följa ärendet inom UD.En annan och senare rapport i samma ärende -PUG 1996:3 - visar att allt inte är väl beställt. Jag hari en motion som behandlas i betänkandet påpekat attden svenska marknadsandelen inom området upp-handling av varor och tjänster från FN:s olika organhar minskat kraftigt - från till undernågra år. Den totala upphandlingen är på ca 30 mil-jarder kronor.Att den svenska marknadsandelen har minskat kanbero på att det är svårt för ett litet företag, t.ex., att gesig in på den stora internationella FN-marknaden. Dethar också varit litet si och så med betalningen. Det ären hel del företag som inte har fått betalt . Det gåratt klara för stora företag, men för ett litet företag sominte har så god likviditet kan det vara omöjligt attgenomföra en sådan affär.I den rapport som jag hänvisar till nämns ocksåsom skäl till att svenska företag nu säljer mindre tillFN att dragit ned på sin projektbevakning,särskilt ute på fältet. I rapporten säger man t.o.m. attSverige torde ligga nära botten när det gäller att satsapå projektbevakning i jämförelse med andra länder.Följande fråga ställs: "Inte skall väl sättaribban lägre än övriga nordiska länder om man ocksåbetänker de nationellt prioriterade målen för tillväxtoch sysselsättning? ".Det sägs i rapporten att de olika FN-organen bor-de samarbeta mer på detta område, men man efter-strävar också ett större nationellt samarbete. De or-ganisationer och politiska organ man tänker på ärUtrikesdepartementet, Närings- och handelsdeparte-mentet, , Sida och Försvaret. Rent allmäntsägs i rapporten att motsvarande samarbete fungerarbättre i våra nordiska grannländer.Utskottet har på ett positivt sätt behandlat minmotion. Man säger t.o.m. att man instämmer i motio-närens krav på ökade ansträngningar för att om möj-ligt öka upphandlingen från svenska företag i FN-organ. Man förutsätter dessutom att regeringen fort-sätter att på olika sätt verka för detta.Fru talman! Jag har därför ingenannan åsikt än utskottet, men jag kommer att nogafölja ärendet i fortsättningen.Anf. 81 () replik:Fru talman! Jag tycker att det ämne som LarsHjertén tar upp är väldigt viktigt. är ett aktivtbiståndsgivarland i jämförelse med andra länder. Detär litet anmärkningsvärt att svenska företags förmågaatt ta vara på det som biståndet ger inte alls står iproportion till det bistånd vi ger.Här talar vi såvitt jag förstår inte om bundet bi-stånd, som jag hoppas att varken ellerjag vill ha, utan om det obundna biståndet. Den friamarknaden skall få råda, så att biståndet blir så effek-tivt som möjligt. Det är inte bra att svenska företaginte håller sig framme på denna marknad.Det finns två sidor av detta mynt. För det första ärdet uppenbart att de svenska företagen är dåliga på attta vara på det som FN bjuder och det som biståndetbjuder. Man är så inriktad på annan internationellverksamhet. Det är väldigt viktigt att vi uppmärk-sammar dem på detta tillsammans.