prot · GK0981 · 1997-03-19 00:00:00 — 4: 16 mpAvstod: 20 fpFrånvarande: 21 s, 16 m, 3 c, 6 fp, 4 v, 2 mp, 2 kdMom. 4 (miljömärkningen)1. utskottet2. 5 (c)Votering:256 för utskottet24 för res. 515 avstod54 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 64 m, 20 fp, 18 v, 1 mp, 13 kdFör res. 5: 24 cAvstod: 15 mpFrånvarande: 21 s, 16 m, 3 c, 6 fp, 4 v, 2 mp, 2 kdMom. 6 (TV-reklam till barn, m.m.)1. utskottet2. 6 (mp)Votering:276 för utskottet17 för res. 656 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 62 m, 24 c, 20 fp, 18 v, 12 kdFör res. 6: 16 mp, 1 kdFrånvarande: 21 s, 18 m, 3 c, 6 fp, 4 v, 2 mp, 2 kdMom. 8 (indirekt reklam)1. utskottet2. 7 (v, mp)Votering:262 för utskottet29 för res. 74 avstod54 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 64 m, 24 c, 20 fp, 1 v, 13 kdFör res. 7: 13 v, 16 mpAvstod: 4 vFrånvarande: 21 s, 16 m, 3 c, 6 fp, 4 v, 2 mp, 2 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.FiU22 Ändrade regler för filialetablering samtvissa insättningsgarantierKammaren biföll utskottets hemställan.FiU18 Bank- och försäkringsfrågorMom. 3 (kommitté för att analysera penning- ochvalutamarknaden)1. utskottet2. 6 (v, mp)Votering:260 för utskottet34 för res. 61 avstod54 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 64 m, 24 c, 20 fp, 13 kdFör res. 6: 18 v, 16 mpAvstod: 1 sFrånvarande: 21 s, 16 m, 3 c, 6 fp, 4 v, 2 mp, 2 kdMom. 4 (kollektiva sakförsäkringar)1. utskottet2. 7 (m, fp, mp, kd)Votering:159 för utskottet135 för res. 755 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 1 c, 18 vFör res. 7: 64 m, 22 c, 20 fp, 16 mp, 13 kdFrånvarande: 21 s, 16 m, 4 c, 6 fp, 4 v, 2 mp, 2 kdAndre vice talman () anmälde att honavsett att rösta nej men markerats ha röstat ja.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.FiU21 Vissa spelfrågorMom. 1 (överlåtelse av AB Tipstjänst samt stöd tillhandikappidrott)1. utskottet2. 1 (m)Votering:226 för utskottet69 för res. 154 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 24 c, 15 fp, 18 v, 16 mp, 13 kdFör res. 1: 64 m, 5 fpFrånvarande: 21 s, 16 m, 3 c, 6 fp, 4 v, 2 mp, 2 kdMom. 2-5Kammaren biföll utskottets hemställan.14 § Kommunala kompetensfrågorFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1996/97:KU12Kommunala kompetensfrågorAnf. 106 ():Fru talman! , , och Stenungs-und är kommuner som har gjort sig bemärkta underdet . Vi tycks ha fått en ny kommunindel-ning i . Å ena sidan är det de kommuner somredan har drabbats av skandaler, och å andra sidan ärdet de kommuner som ännu inte har drabbats.Kommunalmän - jag säger medvetet män - hartvingats lämna sina förtroendeuppdrag, ofta eftermånga år av utfört värv, ofta till nytta för kommunin-vånarna och i deras tjänst.Ibland har de här kommunalmännen tvingats läm-na sina uppdrag på grund av ren brottslig verksamhet,som har uppdagats, men ofta har de tvingats bort pågrund av oaktsamhet med skattebetalarnas pengar ochhelt enkelt ett olämpligt uppträdande och leverne.Vad beror det på att vi har fått så många skandalerjust nu? Var det bättre förr?En av anledningarna till alla upptäckter just nuhänger naturligtvis samman med den ökade kontrol-len. I Sahlinaffärens spår började lokaltidningarna attgranska sina egna politiker på ett systematiskt sätt,vilket inte hade skett löpande tidigare. Det som upp-dagas nu kan alltså ha pågått utan attdet har avslöjats. Många av de avslöjade skandalernahar också på nacken.En annan förklaring kan vara att offentlighets-principen infördes för kommunala bolag för ganskakort tid sedan. De kommunala bolagen har alltså blivittvungna att öppna sina arkiv för insyn - något sominte fanns tidigare. Vi vet således inte om det varbättre förr.Före kommunsammanläggningen under 50- och60-talen hade vi betydligt fler förtroendevalda, så mankunde ju tro att kontrollen då var svårare att upprätt-hålla. Men å andra sidan befann sig politikerna dåmycket närmare sina väljare, och varje förtroendevaldoch tjänsteman hade betydligt mindre resurser attbestämma över. Troligen var den sociala kontrollenstörre, och tillfällena som gav tjuven var färre.Den offentliga verksamheten i har i ettlängre perspektiv vuxit dramatiskt. Den har ändratstill både innehåll och arbetsform. Vi har mer än1 500 kommunala bolag. De har en omsättning på ca125 miljarder. Det betyder att av denkommunala verksamheten nu bedrivs i bolagsform.Offentligt finansierad verksamhet sker i tre skildaformer: i egen regi i nämndform, i aktiebolagsformoch efter upphandling i entreprenadform. Det råderbetydande funktionsskillnader mellan dessa olikaverksamhetsformer.I förvaltningsformen sker samverkan i demokra-tisk ordning människor emellan inom ett geografisktområde. Syftet är att producera eller tillhandahållanyttigheter och tjänster för att tillgodose gemensammabehov av ett visst slag. Aktiebolaget däremot är en föraffärsmässig verksamhet anpassad juridisk person försatsande av riskvilligt kapital i vinstsyfte.Barbara Czarniawska, professor i företagsekono-mi, säger i en DN-intervju att följden av den härblandningen mellan olika verksamhetsformer harblivit en väldig begreppsförvirring ute i kommunerna.Hon säger att det inte längre finns några fasta formerför hur politiker och högt uppsatta tjänstemän skallvara.Folkpartiet har länge hävdat att den kommunalaverksamheten skall drivas i nämndform. Den formenär bäst anpassad för att i demokratisk öppenhet drivagemensamma angelägenheter inom ett visst geogra-fiskt område. Om man anser att man behöver bolagi-sera en viss verksamhet skall man först pröva om denkan privatiseras; affärsverksamhet och därmed för-enade risker skall överlämnas till privata företag. Detansluter till en gammal god liberal princip.I stället har vi fått se vad jag brukar kalla en sov-jetisering av svensk ekonomi. Det offentliga drivsalltmer in i en ren affärsverksamhet, som deprivata företagen alltmer sveps in i den offentligasfären. senast har vi från en utredning sett förslagom att offentlighetsprincipen skall gälla i vissa privataföretag som levererar till offentliga myndigheter.Förra våren fattade ett mycket viktigtprincipiellt beslut som kan få efterföljare i framtiden.Det beslutades att kommunala trafikföretag inte läng-re bara skall få bedriva trafik inom den egna kommu-nen och för de egna kommuninvånarna, utan de skallfå ge sig ut i andra kommuner och konkurrera medandra, även privata, trafikbolag. Därmed är ju allakommunala principer brutna, och det kan komma attbli fritt att bedriva alltmer av verksamheten i rentaffärsmässiga former över stora områden i vårt land.Självfallet påverkas därmed också politikernas sätt attarbeta.Jag är övertygad om att bolagiseringen av dekommunala verksamheterna är en av orsakerna till desenaste årens kommunala skandaler: Här gäller det attsälja kommunen, här gäller det att representera, härgäller det att konkurrera med löner, fallskärmar ochförmåner för att stå sig i den privata konkurrensen.En viktig uppgift nu är att avbolagisera kommu-nerna. Här föreligger fyra socialdemokratiskamotioner som alla vill utöka kommunens kommersiel-la verksamhet. Främst är de ute efter att kommunernaskall få verka över kommungränserna och sälja sinatjänster över hela landet. Några säger rent ut att detinte finns någon anledning att avvakta den försöks-verksamhet på trafikområdet som inleddes den 1 juliförra året. Det är bara att tuta och köra.Det är konstigt att socialdemokrater ingenting lärav erfarenheter. De skandaler som främst drabbatsocialdemokratiska manliga kommunpolitiker har integivit dem någon tankeställare. Inte heller tycks desvårigheter som det offentliga har med att levereravad det har lovat gjort något intryck. Det finns massormed arbetsuppgifter för den offentliga verksamheteninom vård, omsorg och skola som inte sköts bra i dag.Ändå vill socialdemokraterna utvidga sitt revir tillkommersiell verksamhet över hela landet.Hur vore det om vi i stället koncentrerade oss påatt se till att de genuina och centrala kommunala verk-samheterna sköttes på ett bra sätt av kommunerna förde egna kommuninvånarna? Jag kan förstå att Social-demokraterna har svårt med den monumentala för-ändring som måste till. Är man sprungen ur socialis-men med planekonomin som den ursprungliga ideo-login kan det naturligtvis ibland vara svårt med om-ställningen.Vad företagsamhet är har man nästan aldrig be-gripit - i varje fall inte småföretagsamhet. Att företa-gare är skapande människor med en unik entreprenör-skompetens har de i grunden aldrig förstått. Kan detprivata näringslivet så kan kommungubbarna, tycksvara devisen.Nog finns det exempel på vidlyftiga socialdemo-kratiska experiment som havererat. Jag fräschadenyligen upp mitt minne av näringsminister svindlande affärer i . I mitten av1970-talet började den kommunala bostadsstiftelsen iPiteå att köpa upp privata företag. Det var lokalabygg- och måleriföretag, ett mattbolag i ,elföretag och ett bilföretag som hade Saab-Scania-agenturen för . Vidare ägde man VVS-företag, kabel-TV-företag och ett fastighetsbolag medfastigheter i . Man hade t.o.m. ett försälj-ningsbolag i . Till slut hade man kommunali-serat 19 privata företag inom fastighetsbranschen ochentreprenadbranschen och inom handel och industri.Dessa företag samlades un-der ett företag som hette Tetron Investment AB.Tetron ägdes till av kommunens allmännyttigabostadsföretag.En stor del av bostadsföretagets fondmedel förunderhåll blev bunden i aktier i , och hyresgäs-terna krävdes på höga hyreshöjningar. Efter diverseturer tvingades kommunen att sälja Tetron, men An-ders , som var kommunalråd i , sattkvar som ordförande i styrelsen för det privata företa-get.För ett parti med en sådan näringsminister liggerdet naturligtvis nära till hands att göra som Socialde-mokraterna i nu gör, nämligenatt begära ett snabbt förslag från regeringen om kraf-tigt utökad försöksverksamhet för kommuner när detgäller att bedriva inte bara trafikföretagens verksam-het utan all verksamhet, inte bara i denegna kommunen utan i hela landet. Jag trodde attSocialdemokraterna haft nog av försöksverksamhet,bl.a. i Piteå.Att kommunister stöder socialdemokraterna i ut-skottet är inte förvånande, men att intehar förstånd att ta sitt förnuft till fånga är mer svårbe-gripligt. brukar ju tala om sin uppgift attfrämja småföretagen i . Att stödja majoriteteni utskottet innebär faktiskt motsatsen. Tyvärr haringen centerpartist ens funnit det värt att anmäla sigtill debatten här . Som vi sagt tidigare: Det gåralltså inte att lita på i centrala frågorsom rör småföretagsamheten i Sverige.Ur demokratisk synpunkt, och ekonomisk, finnsdet många nackdelar och risker med kommunala före-tag. Jag skall bara punktvis peka på några. Risken förjäv och sammanblandning av de olika rollerna ikommunen och bolagen är stor. Bolagsbesluten kaninte överklagas. Det är svårt att upprätthålla konkur-rensneutralitet mellan kommunala och privata företag.Den viktigaste orsaken till det är att privata företagsjälva måste generera sina inkomster, medan ettkommunalt bolag alltid har kommunen och skattebeta-larna i ryggen som kan stå för förluster, kommunalborgen och garantier. Insynen i bolagen är begränsad.De kommunala bolagen används för att syssla medverksamhet som ligger utanför den kommunala kom-petensen.Fru talman! Jag har själv en begränsad erfarenhetav att sitta som ledamot i en styrelse i ett kommunaltbolag. Det var det kommunala byggföretaget här iStockholm - K-bygg. Det blev aktuellt att upprätta enlikvidationsbalansräkning enligt aktiebolagslagen idetta kommunala bolag därför att det började gå litetdåligt. Då sade till min stora förvåning en av Social-demokraternas representanter att det var en kommunalverksamhet och att man inte behövde upprätta någonlikvidationsbalansräkning eftersom kommunen stodbakom bolaget.Det finns som jag pekar på många skäl, både de-mokratiska och ekonomiska, att inte tillåta att flerkommunala bolag inrättas och att under de närmasteåren avveckla de kommunala bolag som finns. Tänkvad mycket öppnare kommunerna skulle bli! Tänkvad mycket pengar som skulle kunna nyttiggöras i defattiga kommunernas kärnverksamheter. Tänk vadfrestelserna för kommunala politiker och tjänstemänatt berika sig själva skulle minska!Utskottsmajoriteten svarar med att de redan tidiga-re har uttalat att verksamhet i största möj-liga utsträckning bör bedrivas i nämndform. De delaralltså i princip , och Miljö-partiets uppfattning att nämndformen är att föredraframför bolagsformen. Kan man verkligen hävda attdet ni säger är ärligt menat när cirka en femtedel avden kommunala verksamheten bedrivs i bolags-form och att ni vill att kommunerna skall kommersia-liseras ytterligare genom att näringsverksamhetenskall kunna utvidgas till att gälla över hela landet?Varför vill ni inte göra någonting åt denna sak?Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 3.Anf. 107 ():Fru talman! Den första lagen om aktiebolag i Sve-rige tillkom . Men bolagsidén var inte ny. Dethade runtom i världen funnits företag med en aktiebo-lagsliknande struktur . De egentligaföregångarna till våra dagars aktiebolag var nämligende handelskompanier som tillkom . Dockfanns ett bolagskonstruerat före-tag i . Det var första delen av det som i dagheter . Stora Kop-parberg torde därigenom kunna betecknas som värl-dens äldsta instustribolag.Grundtanken bakom såväl handelskompaniernasom de egentliga aktiebolagen var emellertid den-samma, nämligen att enskilda människor skulle fågöra penningsinsatser med rätt till andel i företag ochvinst och rätt att överlåta sina andelar.Regleringen av aktiebolagen är privaträttslig ochbolagens affärsverksamhet karakteriseras av snabbabeslut och liten insyn. Verkställande direktören haromfattande befogenheter att fatta egna beslut utan attfråga någon annan. Inga handlingar i ett privat aktie-bolag är offentliga och ingen kan överklaga ett sådantföretags beslut hos någon dosmtol.Tanken med aktiebolagen är att de själva skall sö-ka riskvilligt kapital på kapitalmarknaden. Bolagetsaffärsverksamhet är alltså ett risktagande i sig.Aktiebolaget strävar efter högsta möjliga avkast-ning på insatt kapital. Företaget måste gå med vinstför att överleva och måste därför anpassa sig efterkundernas önskemål. Företagets resurser fördelasföljaktligen - i motsats till vad som gäller exempelvisen kommun - dit där de förväntas ge högst avkast-ning.De svenska kommunerna är i alla avseenden an-norlunda konstruerade än aktiebolagen. De är en formav folklig lokal självstyrelse som har mycket gamlaanor. De första egentliga kommunallagarna i Sverigetillkom , men olika former av lokal självsty-relse har utövats i vårt land sedan medeltiden.Den kommunala lagstiftningen, som är offent-ligrättslig till sin natur, har ändrats vid ett flertal till-fällen under de som den funnits, men denursprungliga tanken bakom den lokala självstyrelsen -att de boende inom ett visst geografiskt område självaskall ha rätt att förvalta vissa gemensamma angelä-genheter av intresse för alla boende i området - haralltid varit själva grundprincipen inom kommunalrät-ten.Det kommunala och demokratiska beslutsfattandetär långsamt eftersom alla skall få tillfälle att säga sinmening. För att säkerställa medborgarnas inflytandehar alla handlingar i en kommun i principvarit offentliga och medborgarna har haft rätt attöverklaga alla beslut hos domstol.Fru talman! Om man hade berättat för en indust-riman eller politiker att det hundra årsenare i vårt land skulle vara vanligt förekommandemed s.k. kommunala aktiebolag skulle vederbörandeförmodligen inte ha trott sina öron. Man hade ju ska-pat så olika lagar just därför att de två företeelserna,aktiebolag å ena sidan och kommuner å andra sidan,var så olika. Beteckningen "kommunalt aktiebolag"skulle sannolikt ha uppfattats som heltbefängd.Det är över huvud taget otillfredsställande attkommuner och landsting har börjatbedriva alltfler delar av sin verksamhet i privaträttsligform och dessutom näringsverksamhet på områdensom inte kan anses ligga inom deras formella kompe-tens och naturliga verksamhetsområden. Kommunernaär verksamma inom så skilda områden somt.ex. energi, vatten- och avlopp, budbilstransporter,gräsklippning och sekreterarservice. De flesta kom-munala företag är aktiebolag. Men det finns ocksåstiftelser, handels- och kommanditbolag samt eko-nomiska och ideella föreningar.Kommunala politiker är ofta styrelseledamöteroch ledande befattningshavare i de kommunala före-tagen - eller bolagen, som jag för enkelhetens skullsäger fortsättningsvis. Risken för jävssituationer ochsammanblandning av de olika rollerna i kommuneroch bolag är därför mycket stor.Visserligen är det enligt 2 kap. 7 § kommunalla-gen tillåtet för kommuner och landsting att driva nä-ringsverksamhet, men det skall i så fall ske i enmycket begränsad utsträckning och utan vinstsyfte.Skillnaderna mellan offentliga och privata företagsom agerar på konkurrensmarknader är emellertid såstora att man utan vidare kan säga att det saknas ob-jektiva förutsättningar att åstadkomma full konkur-rensneutralitet.Genom att kommunen har startat och byggt upp dekommunala bolagen med avgifts- och skattepengarfinns det redan från början en subventionering in-byggd i dessa företag. Det kommunala företaget står ijämförelse med det privata företaget så att säga redani utgångsläget på en subventionerad grund. Varjekrona i det privata företaget är ju däremot alltid enriskerad krona som har satsats med krav på förränt-ning.All verksamhet garanteras ytterst avskattemedel, varför det kapital som finns i ett kom-munalt bolag inte är lika flyktbenäget vid t.ex. dåliglönsamhet som kapital i ett privatföretag. Kommuner-na ställer sällan några egentliga ekonomiska krav påverksamheten i kommunägda aktiebolag. Det ärovanligt att man gör några större anspråk på avkast-ning på insatt eget kapital. Inte sällan avsäger man sigt.ex. Man ger ofta kapitaltillskott ellers.k. ägartillskott och skriver in förlusttäckningsgaran-tier redan i bolagsordningen.En näringsverksamhet innebär därförett lågt, eller i många fall inget, ekonomiskt riskta-gande jämfört med privata företag. Detta snedvridernaturligtvis konkurrensen till de privata företagensnackdel. Vid exempelvis en anbudstävlan kan kom-muner och landsting ofta beräkna anbudspriser medlägre riskmarginaler än konkurrerande privata företag.Det är inte ovanligt att kommunala företag tillåtsatt fortsätta sin verksamhet åtskilliga år även om degår med förlust; deras verksamhet kan ju faktiskt i allevighet finansieras med skattemedel eller för-lusttäckning från de kommunala huvudmännen. Däri-genom används också kommunala medel på ett förskattebetalarna otillfredsställande sätt.De kommunala bolagen är mycket nära bundna tillden egna kommunen eller det egna . Detinnebär att det ofta finns en mängd kostnader som ärgemensamma för den kommunala förvaltningen ochför det kommunala bolaget. Det är därför mycketsvårt att på ett rättvist sätt fördela de här kostnadernaså att den kommunala, skattefinansierade förvaltning-en inte får bära en alltför stor andel av de gemensam-ma kostnaderna.Hur skall man exempelvis göra med kostnader förgemensamma övergripande funktioner eller med ensådan detalj som kostnader för gemensamma lokaler iform av t.ex. garage eller rentav gemensam arbets-kraft som det ofta är fråga om? Genom de gränsdrag-ningsproblem som finns ges stort utrymme för god-tyckliga bedömningar.Det händer också att de kommunala bolagen upp-träder på konkurrensmarknaden som de haruppdrag från den egna kommunen eller det egnalandstinget utan att detta har föregåtts av en upphand-ling eller liknande. Sådana s.k. direktköp från denegna förvaltningen utgör i många fall en väsentlig delav den totala verksamheten för de kommunala bola-gen. Det förekommer också att kommunen ellerlandstinget tecknar kontrakt med ett eget bolag somskall utföra en viss tjänst åt kommunen eller lands-tinget för en relativt . Enligt och har dettaskett i en stor omfattning och utan upphandling ikonkurrens, bl.a. när det gäller tvätteritjänster åtlandstingen.Den indirekta stödgivning som består i att kom-muner och landsting ger förmånliga lån och kommu-nal borgen är naturligtvis ytterligare en konkurrens-fördel för det kommunala bolaget. Genom att finansi-eringen av den kommunala verksamheten garanterasmed borgen kan exempelvis ett kommunaltbolag lättare få en låg kapitalkostnad i jämförelse medprivata konkurrenter. Kommunala bolag får i allmän-het också låna pengar av kommunala kreditinstitut tilllägre ränta än vad de enskilda företagarna får hosaffärsbankerna.För den enskilde medborgarens del föreligger sto-ra skillnader mellan och kom-munala bolag. Offentlighetsprincipen gäller visserli-gen även kommunala bolag numera, men svårighetenför kommuninvånarna att hålla sig underrättade omvad som sker i de kommunala bolagen gör att princi-pen om offentlighet inte fungerar i praktiken. Förutomatt det faktiskt finns en del formella hinder för fullinsyn i kommunbolagen finns det också en bolagskul-tur som gör att det ofta brister i rutiner och attitydernär det gäller insynen. Den gamla principen om liteninsyn i aktiebolagen hänger så att säga kvar. Sedanligger det självfallet också i sakens natur att sekretess-lagen kan användas i ganska stor utsträckning i ettaktiebolag. En hel del av det som handläggs i ett bo-lag har ju stor betydelse för företagets ställning påmarknaden, varför mycket kan hemligstämplas medhänvisning till att det är fråga om affärshemligheter. Ilikhet med vad som gäller privata aktiebolag saknarkommunmedlemmarna rätt att överklaga besluten i ettkommunalt bolag.Man kan alltså konstatera att den medborgerligakontrollen fungerar ännu sämre när kommunernabedriver verksamhet i privaträttsliga företagsformerän när det gäller den kommunala förvaltningen.Kommunen skall visserligen förvissa sig om attden får yttra sig innan viktigare beslut fattas i dekommunala bolagen. Men kommunens yttrande ärsamtidigt inte bindande för bolagen. Det förhållandetatt det går att överklaga fullmäktiges beslut att bildadet kommunala bolaget eller beslut om t.ex. ekono-miskt tillskott till bolaget är ju en helt annan sak.Det finns på sina håll en gammal föreställning omatt offentliga företag skulle företräda en högre moralän privata företag. Det ger anledning att något berörade många exempel på missbruk från kommunala bo-lagsmäns sida som har kommittill allmänhetens kännedom.Det har handlat om alltifrån alltför vidlyftig repre-sentation med resor, krogbesök och besök på olikaklubbar till rena oegentligheter i form av bedrägerieroch andra brott. Att sådant har kunnat ske har natur-ligtvis i stor utsträckning berott på den oklara kon-struktion som ett kommunalt bolag utgör i sin egen-skap av både privaträttslig och offentligrättslig ska-pelse. De missbrukande bolagsmännen har i mångafall trott att de har befunnit sig i ett slags skyddad zondär de har haft rätt att agera som de vill och utanpersonligt ansvar. De har uppenbarligen också trott attderas agerande inte skulle kunna komma ut i offent-lighetens ljus.Det förhållandet att förtroendevalda personermissbrukar sin ställning kan vara förödande, eftersomdetta lätt kan resultera i att andra medborgare får enmera lättsinnig syn på vad som är rätt och fel. I enförlängning leder detta till en allmän moralupplösningmed ökad brottslighet som följd.