prot · GK0953 · 1997-01-22 00:00:00 — Jag anser inte att det äracceptabelt att man slutar med tillsynen vare sig i läneller i kommuner, men vi måste ta ett större centraltansvar för att tillsynen fungerar. Där får vi återkom-ma.Anf. 149 () replik:Herr talman! Miljöministern säger att det inte äracceptabelt att inte ha tillsyn. Men det är miljöminis-tern som har sett till att det är möjligt attha tillsyn av miljölagarna. Det är miljöministern somryckt ifrån myndigheterna pengarna för att klara till-synen. Det ansvaret får miljöministern ta.Min fråga var: Hur skall man lösa tillsynsfrågannär det gäller miljölagarna?Det miljöbalksförslag som fanns 1995 och som detvar möjligt att anta skulle inte ha inneburit någonförbättring, säger miljöministern. Det är faktiskt inteså. Det innebar en tydlig skärpning av straffansvaretoch av möjligheten att döma till både fängelsestraffoch kraftfulla ekonomiska sanktioner. Det var en klarförbättring gentemot nuvarande förhållanden. Nulägetär alltså det att det knappt fälls några domar alls. Detär vad som hänt sedan miljöministern drog tillbakadet förslaget.Anf. 150 Miljöminister ()replik:Herr talman! Jag vill påminna om attLagrådet fullständigt underkände det tidigare miljö-balksförslaget. Det innebär att ocksåjuridiskt fick underkänt, dvs. att i denborgerliga tappningen inte hade varit ett bra juridisktinstrument för att komma till rätta med miljöbrotten.Förutom att vi politiskt tyckte att den var för svag ochatt den inte innehöll några skärpningar i miljölag-stiftningen fick den alltså ett ordentligt juridiskt un-derbetyg av Lagrådet.Nu skall vi se till att vi får en bra sammanhållenmiljölagstiftning. Jag hälsar åter väl-kommen att vara med i det. Vi kommer också tillbakatill hur vi bättre skall se till att tillsynen fungerar. Detär inte jag som ryckt undan tillsynsmöjligheterna förmyndigheterna. Både kommuner, länsstyrelser ochcentrala myndigheter måste ta sitt ansvar. Men jagtycker att det finns anledning till självkritik för alla.Vi måste se till att vi får ett bättre fungerande tillsyns-system och prioritera tillsynsfrågorna mer efter det attvi har fått en ny miljölagstiftning.Anf. 151 ()replik:Herr talman! Som miljöministern sade bygger ef-fektivt miljöarbete på internationellt samarbete. Mil-jöministern uppehöll sig en del vid arbetet i EU. Jagskulle väldigt gärna vilja veta litet mer om våra möj-ligheter att agera genom och i tredjevärldens länder. Kvinnor har visat sig vara en mycketbra resurs i lokalt miljöarbete. Vad gör regeringen föratt stimulera sådant lokalt miljöarbete?Anf. 152 Miljöminister ()replik:Herr talman! Tiden gick fortare än jag trodde.Ibland kan det vara bra att ha färdigskrivna manus, fördå håller man sig till det. Jag hade inte tillräckligtfärdigt skrivet manus, och därför hann jag inte medden del som just handlade om det internationellamiljöarbetet.Jag tror att det är viktigt att vi har samarbete medVärldsbanken dels för arbetet i , där samar-betet betyder väldigt mycket - vi har många gemen-samma projekt - dels också för biståndet tilltredje världen. Vi har i utvecklingsländerna mångabiståndsprojekt som också inkluderar miljöarbetetsom en viktig del. SIDA har prioriterat miljöfrågornamycket och gjort dem till en viktigdel i biståndsarbetet. SIDA har också ett antal intres-santa projekt där man använt kvinnors lokala arbeteför att få till stånd både ekonomisk utveckling ochbättre miljö.Ytterligare ett exempel på det globala arbetet äratt vi på svenskt och danskt initiativ globalt har för-bjudit export av farligt avfall till u-länder.Anf. 153 ():Herr talman! En hållbar samhällsutveckling pålängre sikt kräver att vi har ett fungerande rättssam-hälle. års besparingar på rättsväsendet harmedfört att framför allt polisen, men även övriga led irättskedjan, allvarligt har försvagats. Rättsväsendet ärenligt moderat uppfattning en av statens kärnuppgif-ter. Även i tider av ekonomisk kris måste rättsväsen-det ha tillräckliga resurser för att kunna utöva sinbrottsförebyggande och brottsbeivrande verksamhet.Regeringen är i full färd med att under innevaran-de period spara 1 miljard på rättsväsendet. Hitintillshar besparingarna drabbat polisen mycket hårt. Anta-let poliser har minskat, och på vissa håll har utbygg-naden av närpolisverksamheten stannat av. Närpolisenhar stor betydelse, inte minst i kampen mot ungdoms-brottsligheten.De viktigaste insatserna i kampen mot brottslighetoch drogberoende måste komma tidigt i en människasliv. Familjen måste kunna fungera som frontlinje motmissbruk och kriminalitet.Den moderata familjepolitikens främsta syfte är attta till vara den styrka och den vilja till ansvar somvarje dag kommer till uttryck i familjemedlemmarsomsorg om varandra. Detta gäller både den traditio-nella kärnfamiljen och andra typer av familjebild-ningar. Separation eller nya förhållanden får aldrigleda till att ett barn inte ges det bistånd och det stödsom det har rätt till. Familjepolitiken måste läggas omså att familjen betyder mer och politiken mindre.Även skolans ansvar och uppgift måste tydliggö-ras. Efter familjen är det skolan som har den viktigas-te uppgiften då det gäller att förebygga brott. Skolanskall förmedla grundläggande kunskaper om vad somär tillåtet och otillåtet i samhället. Arbetet i klass-rummet måste fungera. Eleverna måste lära sig att tahänsyn till och respektera varandra. Detta är en förut-sättning för att inhämtandet av kunskaper och färdig-heter skall fungera.Från brottsförebyggande synpunkt är det förödan-de när unga människor lämnar skolan med rakt ige-nom bristfälliga kunskaper och dåliga betyg. På sena-re tid har debatten bl.a. handlat om att ungdomar igrundskolan ej får betyg. Detta kan bara åtgärdasgenom att dessa elever inhämtar de nödvändiga kun-skaperna genom eget arbete, men givetvis med allt detstöd som skolan kan och skall ge. Att sänka kraven såatt alla får godkänt leder inte till en hållbar sam-hällsutveckling på längre sikt.Trots goda insatser i både hem och skola går detsnett för en del av våra unga. Oavsett orsaken tillmisslyckandet måste samhället tidigt kunna fånga uppoch tillrättaföra dessa unga människor, som annarsriskerar att fastna i drogmissbruk, annan brottslighetoch misär. Att inte reagera är att göra de unga enbjörntjänst.Herr talman! Vi moderater har här i denna kam-mare lagt fram förslag till ett flertal åtgärder i kampenmot ungdomsbrottsligheten. Hitintills har socialde-mokraternas passivitet varit påfallande. En av deåtgärder som vi moderater vill införa är s.k. familje-gruppskonferenser enligt modell från Nya Zeeland.En viktig komponent i uppfostran är att lära sig attta ansvar för sina handlingar och hindra den unge frånatt skaffa sig en kriminell identitet. Här brister detsvenska rättssamhället. Vanligast är att inget åtalväcks eller att den unge överlämnas till vård inomsocialtjänsten. Den unge får en "icke-reaktion" frånvuxenvärlden. Detta är helt förödande.Familjegruppskonferensen syftar till att lära denunge att ta ansvar för sina handlingar och att kännamedkänsla med brottsoffret - detta utan att domstoloch kriminalvård behöver bli involverade.Familjegruppskonferensen skall äga rum kort efterdet att brottet har begåtts och förutsätter att den ungehar erkänt brottet. Till konferensen kallas den ungebrottslingen, hans föräldrar, eventuellt släktingar,andra närstående och brottsoffret, om denne samtyck-er. Även polis och socialtjänst deltar. Konferensenleds av en samordnare utsedd av staten.Vid familjegruppskonferensen diskuterar man vadsom har hänt och kommer överens om hur man skallgå vidare. Den unge skall be offret om ursäkt, ochkonferensen skall också bestämma hur den unge skallgottgöra offret. Det kan handla om att reparera skadorsom han ställt till med eller att göra en arbetsinsats ien ideell förening. Samtliga närvarande vid familje-konferensen skall vara överens och överenskommel-sen skall sedan följas upp. Någon ansvarig på denunges sida utses. Om det brister i den unges genomfö-rande av överenskommelsen skall rättegång normalthållas.Fru talman! Det finns naturligtvis många olikaskäl till varför en ung människa inleder en brottsligkarriär som i sin förlängning kan leda till allt grövrebrott. Det kan bero på att den unge har saknat det stödsom de flesta föräldrar ger och vill ge sina barn. Detkan bero på att skolan inte har tagit itu med proble-men . Ett är dock säkert: Det sämsta äratt sticka huvudet i sanden och inte se vad som hållerpå att hända. I de fall där både familj och skola harmisslyckats måste samhället ta sitt ansvar. Det är intehumant mot den unge att samhället gång på gångreagerar med en "icke-reaktion". Det gäller att tasig an den unge. Detta är att bry sig om. Detta är enav förutsättningarna för en hållbar samhällsutvecklingpå lång sikt.Anf. 154 ():Fru talman! Rubriken för den allmänpolitiska de-batten ger utrymme för att ta upp många intressantafrågor. Om man som jag sitter i jordbruksutskottetligger det naturligtvis nära till hands att anknyta till etthållbart utnyttjande av våra naturresurser och tillnödvändigheten av att skapa ett kretsloppssamhälle.Men en hållbar utveckling på ställer ocksåandra krav på samhället. Jag avstår frånatt tala om miljöfrågor och tänker i stället användamina till att prata om nödvändigheten avatt skapa ett med en ny syn på regionalpoliti-ken.Jag representerar valkretsen här iriksdagen. En av de saker som förvånat mig mestunder de dryga som jag varit riksdagsledamotär den aversion mot och länsom jag möter ute i landet. Klyftan mellan huvud-stadsregionen och övriga landet är djupare än jagkunde föreställa mig, och det förhållandet skrämmermig.En av orsakerna till Stockholmsfientligheten ärokunskap om levnadsvillkoren här. Utifrån ser man gärna de glassi-ga inneställena, bankpalatsen, centralmakten, högin-komsttagarna, lyxvillorna, etagevåningarna etc., menman glömmer den andra sidan. I finnsockså fler hemlösa, fler missbrukare, fler arbetslösaän någon annanstans. Här finns slitna bostadsområdenmed högre kriminalitet och större anonymitet än påmindre orter.Kontrasterna mellan olika bostadsområden är slå-ende. Människorna lever åtskilda, beroende på bak-grund och förutsättningar. Social segregation förstärksav etnisk segregation. Man kan också se skillnader imänniskors hälsa. Antalet förtidspensionerade ärbetydligt fler i södra delen av länet än i den norra.Invandrare är oftare förtidspensionerade än svenskar.Födelsevikten är genomsnittligt lägre för barn tillfattiga föräldrar än för barn som har rika föräldrar.Följden av segregationen - vare sig den är social,etnisk eller demografisk - är att människor med olikabakgrund och erfarenheter inte kan mötas naturligt.Demokratin utarmas, klyftor permanentas och storagrupper utanför samhällsgemenskapen riskerar atthindra regionen från att kunna utvecklas vidare.Jag menar alltså att alltför många utanför Stock-holmsregionens gränser bara ser det rika, välmåendeoch livskraftiga . Alltför få ser skugg-sidorna i regionen. Alltför ofta stöter vi på en närmastslentrianmässig aversion mot län.Stockholmsfientligheten är farlig, inte bara för ossi regionen utan för hela landet. Jag menar att utveck-lingen mot en växande Stockholmsfientlighet måstebrytas.Skall hela leva måste länkunna leva. En god utveckling i ärnödvändig för hela utveckling. Men även detomvända gäller: En god utveckling i övriga landet ärnödvändig för framtid. problem kan inte lösas genom att resursertas från andra regioner i landet.Sverige är för litet för konflikter mellan regioner-na. konkurrenter är inte, skall inteoch får inte vara eller , utan det ärsnarare eller Köpenhamn.För att möjliggöra en jämlik utveckling i varje re-gion i landet måste det regionala inflytandet stärkas.De folkvalda bör få ökade möjligheter att själva för-dela resurser inom sin region för att därmed skapautrymme för en långsiktig och hållbar utveckling somstår i överensstämmelse med miljöns krav.För del innebär detta bl.a. att visocialdemokrater vill bevara och slå vakt om deninomregionala skatteutjämningen och ytterligare ut-veckla till ett länsparlament. Jag och minakamrater från menar att statsmakternamåste betrakta problemen i med bety-dande allvar. Men självfallet motsätter vi oss inte attstora ekonomiska resurser - såväl nationella som EU-resurser - måste satsas på att hela skall kunnaleva.Vad jag efterlyser, fru talman, är en mer nyanseradsyn på och på de behov somfinns här. Det är nödvändigt för att åstadkomma enhållbar samhällsutveckling på längre sikt.Anf. 155 ():Fru talman! Arbetslöshe-ten är det tydligaste tecknet på att vi har allvarliga fel.Vi har diskuterat väldigt mycket om avreglering,om kapitalförsörjning och också om kompetenshöj-ning. Men min uppfattning är att det är bristen påspetsteknologi som är det största bekymret i det härlandet.Sverige har ramlat från andra platsennär det gäller ekonomi per invånare till någonstansmellan 16:e och 20:e platsen. Vårt välstånd byggdesen gång i tiden upp av framsynta uppfinnare och in-dustrialister med långsiktiga perspektiv. har viett alldeles på tok för lågt komptensinnehåll och förlågt förädlingsvärde i de produkter som vi försöker attsälja på världsmarknaden. Teknologiskt spelar vi idivision 2. Vi är inne i en global konkurrens där vårakonkurrenter inte är våra grannländer utan det ärUSA, , , och . Dessa län-der har sprungit ifrån oss, både när det gäller kvalitetoch i fråga om produktivitet.Om man ser på vår egen industri kan man konsta-tera att basindustrin i gör inte mycket mer änkokar och sågar skogen. När det gäller malmen smäl-ter man den och säljer den som pellets. Huvuddelenav den svenska industrin bygger på uppfinningar somgjordes kring . Det rör sig om bilar,telefoner, kullager och kylskåp. Tekoindustrin, varvenoch tillverkningen av skrivmaskiner har redan fallit.Dessa industrier konkurrerar med produkter somalla andra kan göra lika bra. Därför måste man kon-kurrera med låga priser och därigenom måste manhålla låga löner. Sedan får regeringen devalvera närdet går illa. På det viset kan man sänka lönerna utanatt LO protesterar.När det gäller våra flaggskepp är det inget vidaredär heller. Tag som inte kan bygga bred-bandsväxlar. Efter att ha lagt ned 7 miljarder kronoroch nära arbete fick man ge upp och låta kun-der från 16 länder vända sig till Merconi i Italien.Se på X 2000. Hela köper snabbtåg somlutar, men alla köper Fiats Pendolino. Inte ens finlän-darna köper X 2000.Tag , som enligt utvärderingarna ansesvinna av sina luftstrider, medan Eurofighteranses vinna . Vem vill köpa sådant?Se på civilflygplan. Man har under det se-naste året inte fått en enda ny order på modell 340,och det finns nästan ingenting i orderboken för 2000-modellerna.När det gäller bilarna ligger produktiviteten klartunder världsnivån. I varje fall kvalitetsmässigt liggerde efter japanerna, även om de hävdar sig i konkur-rens med de europeiska bilfabrikaten.De kvalificerade underleverantörerna till bilindu-strin finns i , medan svenskarna gör plåt- ochplastbitar.Se på som har gått ut och signalerat att manbehöver hämta kompetens utifrån för att klara sinutveckling.Detta är bekymmersamt. Inom svensk industri ärdet som är långtidsutbildade. Det är en lågsiffra internationellt sett. I den förkättrade offentligasektorn i är det så många långtids-utbildade som inom vår industri. Detta kan naturligt-vis inte få fortsätta.När det gäller utbildningen i är det 12 %som går till de långa universitetsutbildningarna. I EU-länder som , och är detnästan dubbelt så många. I , och ärdet nästan så många.Vad forsknings- och utbildningsministern gör äratt strama åt både när det gäller forskningsfondernaoch när det gäller forskningsrådens pengar. Jag trorinte att vi har råd att strama åt den lilla forskning somvi har här i landet, därför att då går det riktigt illa.När det gäller spetsteknologin handlar det ju omelitsatsningar, precis som i idrotten. Man kan intesyssla med fördelning och rättvisa, utan man måstesatsa på dem som är framgångsrika. Man måste hittarätt nischer. Jag brukar ofta erinra om företaget , som har tolv man som inte gör någonting annatän att leta igenom världens forskningsdatabaser för atthitta just rätt personer och värva dem som har denspetsteknologikunskap som företaget behöver.Vi behöver ett kompetenslyft, ett universellt så-dant. Vi behöver i stort sett lyfta varje nivå. Där mantidigare har haft ingenjörer behövs civilingenjörer,och där man har haft civilingenjörer behövsforskarutbildade.Sverige är ett litet och exportberoende land. Vårvälfärd kräver att vi kan sälja nuyppfunna produktertill hutlösa priser till en häpnande värld. Det är kom-petens som behövs. Det allra viktigaste är att klaraförsörjningen med spetsteknologi, fru talman.Anf. 156 ():Fru talman! Det känns tryggt och inspirerande attGöran åter har gett oss en vision avSverige som mönsterland för en ekologiskt hållbarutveckling.FN:s konferens i om en hållbar utveck-ling för världen sätter in detta stora projekt i rättsammanhang - den globala solidariteten. Jag tror attThage G. kommer att ge ytterligare tyngdoch konkretion åt denna inställning i Statsrådsbered-ningen. Han har visat stor öppenhet för goda initiativ iu-länderna.Hela världen arbetar nu med RiokonferensensAgenda 21. I fick arbetet en flygande startgenom att det då centerledda Miljödepartementetinspirerade kommuner och lokala Agenda 21-grupperi hela landet. Alla behövs i omställningsarbetet.Det är väsentligt att lagstiftning och myndighets-utövning inriktas på att underlätta omställningen. Hurkommer det sig att vi fortfarande straffbeskattar deelproduktionsanläggningar som tar till vara värmen ifjärrvärmenät eller processvärme, medan de som kylerned den värme som bildas vid elframställningen slip-per denna skatt? Hur kommer det sig att inte kärn-kraftsavvecklingen har börjat för länge sedan? Riks-dagen har ju slagit fast attkärnkraften skall vara avvecklad senast år 2010.Trögheten i genomförandet av riksdagsbeslut måstebort. och på sin tidborde direkt ha verkställt riksdagsbeslutet och ställtom energisystemet till hushållning och förnybarenergi. Energiministern borde ha haft det direktaansvaret.Jag tror att det är dags att vi på allvar tar uppBertil Fiskesjös förslag och prövar myndighetsstruk-turen och ansvarsfördelningen i . Vi är så gottsom ensamma i världen om att ha självständiga statli-ga verk. Det som var en god idé på Axel Oxenstiernastid fungerar inte . Det måste gå att utkräva ettdemokratiskt ansvar vid all myndighetsutövning.T.ex. borde och Jordbruksverketvara verkställande avdelningar under respektive de-partement. Med nutida kommunikationsteknik är detinga problem att behålla dem utlokaliserade överlandet.En god idé vore också att lyssna till de personersom kommer att utforma bestämmelserna i praktikeninnan en proposition läggs fram i , så attvåra beslut kan bli lätta att genomföra i verkligheten.Fru talman! Föregående talare vittnade vältaligtom hur otroligt viktigt det är med hög utbildning ochforskning. Vi är ganska överens om detta. Men vi är inte lika överens om det somstatsministern lovade, nämligen att resurser måste gesockså till de mindre högskolorna i hela landet för attgöra det möjligt för alla att bedriva högre studier. Denerfarenhet som landsbygden ger gör annorlunda frå-geställningar intressanta för forskning. I det ekolo-giskt hållbara samhället kommer t.ex. de areella nä-ringarna att få en helt ny betydelse.Dalarnas högskola behöver mer pengar för att desatsningar som har startats kan utvecklas snabbt. Jagtror, fru talman, att det blev ett missförstånd i tidigarepropositioner, som gjorde att just vår högskola kompå undantag. Detta måste kunna rättas till.En sjöfart med stränga regler för drivmedel harframtiden för sig. På kontinenten inser man att insjö-trafiken kommer att växa i betydelse. Kanalsystemenär vittförgrenade och livligt trafikerade. Här ligger vioförklarligt långt efter i , med vår långa kustoch våra mäktiga älvar. Jag fick lära mig attDalälven har större kapacitet än . måste viäntligen få en utredning om miljöns och ekonominsförutsättningar att göra farbar för fartyg sompassar in i kanalsystem. Intresse finns hosSjöfartsverket och näringslivet, om bara miljön kanvärnas. Miljöintressena har alltså ingen anledning attmotarbeta en sådan utredning. Detta är ett exempel påett område där vi kan och bör samarbeta med EU.När det gäller finans- och penningpolitiken bör vigå vår egen väg. Liksom skulleRiksbanken kunna "vidmakthålla en långsiktig tillväxti penning- och kreditmängderna som överensstämmermed ekonomins långsiktiga potential att öka produk-tionen i syfte att effektivt främja målsättningarnahögsta möjliga sysselsättning, stabila priser och mått-liga långräntor". Citatet är hämtat från artikel i underrubriken förnedras i EU.För att kunna klara den grundlagsfästa rätten tillarbete och för att finansiera det stora samhällsprojek-tet ekologiskt hållbar utveckling, måste vi skaffa ossfrihet i finans- och penningpolitiken.Anf. 157 PER ():Fru talman! En hållbar samhällsutveckling är förmig i högsta grad en fråga om miljö. Vi har hört olikaledamöter tala om olika projekt, om , omspetskunskap osv. För mig är det i första hand enfråga om miljö.Runt jordklotet finns ett väldigt tunt skikt, det som vikallar för biosfären. Biosfären består av jord, luft ochvatten. Vad vi har gjort , är att vi hartagit upp ämnen och kemikalier, olja och gas, frånjordens innandömen och jordskorpan som vi sedan,speciellt under det senaste århundradet, har spritt i dettunna skikt som vi kallar biosfären.På grund av entropilagen, försvinner ingenting.Allt sprider sig. Situationen blir giftigare och giftigareför oss. Det är något som vi inte kan komma ifråntrots att vi försöker sluta våra olika industrisystem.Detta kräver en drastisk nedskärning av utnyttjandetav dessa ämnen och en drastisk nedskärning när detgäller de resurser i form av metaller och liknande somvi utnyttjar.Det finns något som kallas för "rättvist miljöut-rymme". Detta uttryck är, om jag inte minns fel,myntat av . Det handlar om att resur-serna globalt måste fördelas rättvist. Det innebär att vii den rika världen är tvingade att dra ned oerhörtdrastiskt. Det innebär i sin tur att vi måste föra enpolitik som har det här globala perspektivet. Det in-nebär också att vi som enskilda individer måste ändralivsstil. Vi måste ändra vårt konsumtionsbeteende.Detta är helt avgörande om vi skall lyckas lämna ifrånoss jorden till kommande generationer på samma sättsom vi själva tog emot den.Det är alltså en ohållbar livsstil, ett ohållbart kon-sumtionsmönster som vi bedriver, speciellt här iden rika delen av världen. Marknaden har inget egetintresse i miljöfrågor.Jag skall kort nämna en sektor. Det gäller bostads-och byggsektorn. Där finns det exempel på en vägsom man kan ta. Låt mig ge ett antal exempel.Jag menar att vi, för en hållbar utveckling inombygg- och bostadssektorn, måste satsa på kunskaperom ekologiskt, naturanpassat byggande i utbildningenav byggarna, arkitekterna och ingenjörerna. Vi måsteinrätta något som vi kan kalla för byggmiljöcentrum,där man skall kunna lära sig om miljöriktiga materialoch metoder. Vi måste se till att de livscykelanalyseroch miljövärderingssystem som man håller påmed, utvecklas vidare för bostäder och byggnader ochatt man därmed kan komma fram till miljöbonus, somt.ex. kan reducera fastighetsskatten och försäkring-spremien.Vi måste också se till att energialternativen snabbtkan konvertera från olja och direktel i bostäder tillsol- och vindkraft, vattenburen värme, jord- och berg-värme, pelletseldning osv. Därför är det väldigt vik-tigt att stöden till solfångare och vindkraft egentligenborde fortsätta. Det avbröts ju när det gäller solfång-arna nu vid årsskiftet.Det måste vara lönsamt för hushållen att energis-para. Vad tror ni förresten skulle hända om mansläckte varannan lampa i det här landet? Det är enintressant fråga. Det skulle vara intressant att veta hurmycket energi vi skulle spara på det viset och vilkaeffekter det skulle få på andra sätt.