prot · GK09117 · 1997-06-10 00:00:00 — Många traditio-nella metoder har misslyckats här eftersom man tagitfasta på att bota symtomen och inte orsakerna.De försök som har visat sig vara mest lyckosammahar varit de som på olika sätt stärkt människor attverka efter sina egna förutsättningar. På det sättet harde getts möjlighet att forma sina egna liv. Ett sådantexempel är att ge hyresgästerna ökade möjligheter attbestämma över sin bostad och sitt bostadsområde. Såhar skett i bostadsområdet i Malmö.Holma är ett bostadsområde där människor frånolika delar av och från väldigt många delar avvärlden lever sida vid sida. De har kommit underolika perioder och har oftast inget annat gemensamtän att de har råkat hamna just i det här området.Självförvaltningen i Holma har gett uppseende-väckande positiva effekter såväl för den fysiska somför den sociala miljön i bostadsområdet. Skadegörel-sen har minskat och gemenskapen ökat. De vanligastearbetsuppgifterna som omfattas av självförvaltningendär är skötsel av utemiljön och inre städning. I detgemensamma arbetet skapas kontakt på ett naturligtsätt. Man behöver helt enkelt kommunicera för attlösa gemensamma uppgifter.Holma är ett bevis på hur en negativ spiral i ettbostadsområde kan brytas och ersättas av en positivsocial utveckling. Det är ingen överdrift att påstå attsjälvförvaltningsprojektet i Holma är mestspännande experiment inom boendedemokratiområdeti dag.Systemet med självförvaltning har emellertid ho-tats av att den hyresreduktion som hyresgästerna er-håller som ersättning för nedlagt arbete utfört förhyresvärdens räkning beläggs med sociala avgifteroch därmed skall tas upp till beskattning.Fru talman! Det är därför glädjande att man harhittat en kompromiss för att lösa problemet med vargränsen går mellan skattefriheten för privata insatserför egen räkning och den skatteplikt som råder för allaersättningar för arbete eller liknande prestationer.Med detta vill jag yrka bifall till hemställan i betän-kandet.Anf. 190 ():Fru talman! De projekt som vi pratar om rörtill stor del 60-talets s.k. miljonprogram. Jag vill inteinstämma i den kör som ofta säger att det var så dåligtbyggt . Jag inser den situation som rådde.Mängder av människor hade ingen bostad. Man vartvingad att bygga, och bygga snabbt. Då kunde detinnebära att kvaliteten ibland tyvärr fick ställas åtsidan.I dessa områden har vi sett en stor van-dalisering och skadegörelse. De har varit det sistaalternativet för folk att flytta dit. Det har kort sagtvarit en social misär, i alla fall enligt svenska förhål-lande. Det har varit dyrt och kostat mycket pengar iunderhåll, renoveringar och ombyggnader.Då tänkte man i att man skulle försökahitta någonting som kunde förändra situationen. Manskapade ett antal självförvaltningsprojekt i Malmö.Jag bor själv i ett av dessa tre områden där manhar startat sådan projekt. Jag är oerhört positivt över-raskad av det resultat som man har åstadkommit.Man har fått en minskad skadegörelse. Ägarensom är ett kommunalt bostadsföretag betalar knapptnågra försäkringar. Trivseln har ökat. Men det vikti-gaste - det kanske bästa betyget på ett områdes status- är framför allt att utflyttningen är minimerad. IMalmö, som är en stad där det finns gott om ledigalägenheter, är det ett högt betyg på ett lyckat projekt iett område som inte hade den högsta socialastatusen.Det projekt som man initierade baserades på fri-villighet. Ingen skulle tvingas att vara med. Som er-sättning fick man en skattefri hyresrabatt, baserad påinsatsen. stoppades projektet därför attskattemyndigheterna ansåg att det inte låg inom detrevir där skattefrihet kunde hävdas.Nu har vi fått ett förslag som jag måste sägaär mycket dåligt. Det talas om en kompromiss. Enkompromiss mellan vad? Jag har läst betänkandet, jaghar läst Från Riksdag och Departement och i morsesåg jag på Rapport morgon, och det är inte någon somär positiv till det förslag som vi nu har lagt fram, medundantag för ett antal ledamöter i skatteutskottet.Det blir oerhört krångligt att förklara detta förmänniskorna. Exakt samma arbetsinsats kan ge olikaskattefrihet beroende på hur många som deltar i pro-jektet. Människan är ju som hon är, och det här kom-mer att befrämja fusk. Om man är tio stycken i entrappa och det bara är nio som vill delta i trappstäd-ningen kan jag tänka mig att man säger till den tiondesom inte vill vara med: Vi låtsas att du vill, så att detekonomiska utfallet blir bättre. Det finns exempel pådetta i betänkandet.Jag förstår inte varför det måste vara så krångligt.Det enklaste måste vara det som jag har föreslagit imin motion, och som även har föreslagit isin. Vi skiljer oss på beloppet. Jag tycker att det skallvara en fjärdedels basbelopp, och då går jag påSABO:s förslag. Så det är inte hämtat enbart från minegen tankevärld. Man tycker att det hade varit vettigt.Ett skattefritt avdrag på maximalt ett fjärdedels basbe-lopp, baserat på den insats man gör - det hade varitenkelt och lätt att förstå. är det tyvärr inte lätt attförstå.Mitt parti har i betänkandet inte bifallit min mo-tion. Det är i och för sig tråkigt, men jag kan förstådet. Om man öppnar reglerna i skattelagstiftningenmed undantag kan man fråga sig: När kommer nästabegäran om ett nytt undantag? Redan nu kan jag tänkamig att det blir en del protester från utomstående. som är sjuk, som är förtidspensionär eller som hara-kassa egentligen rätt att få en ersättning som ärskattefri? Har man rätt att ha ett jobb över huvud tagetnär man uppbär en sådan här ersättning?Fru talman! Egentligen skulle man skrota helaförslaget och låta folk delta i en självförvaltning ochbetala skatt för den ersättning man får. Men när detändå är så pass stora värden som vi här pratar om - desom kan det här säger att det handlar om miljardbe-lopp som sparas in till samhället - skulle man i ställetsätta ett skattefritt maximibelopp där ersättningenbaseras på den egna insatsen.Jag kan köpa mitt partis tveksamhet, med enda ettundantag. Det gäller inte bara mitt parti, det gällerfaktiskt den samlade . Jag skulle vilja bet.ex. förklara för mig, så att jag kanförklara för andra - om jag nu fattar det förklarar för mig. Varför skall det vara skattefrittatt plocka vildvuxna bär - per per-son, inte per lägenhetskontrakt - men inte att städatrappor i , eller någon annanstans?Förklara logiken i det! Vi strävar ju alla efter att viskall ha en någorlunda rimlig lättfattlig skattelagstift-ning. Varför skall en familj på två vuxna och fyrabarn kunna plocka vildvuxna bär skattefritt och få30 utan att betala skatt för det? Däremot skallsamma familj på på Gullviksborg iMalmö betala skatt om man tjänar mer än permånad på att städa trappor och sköta grönområden.Jag hoppas att är en så pass godpedagog att hon kan berätta om det här för mig på ettvettigt vis. Då skall jag stå till tjänst med att förklaradet vidare för dem som bor i mitt område i Malmö.Anf. 191 ():Fru talman! Som sista talare i det här ärendet tän-ker jag göra en ganska personlig betraktelse över dethär betänkandet. Som vi har hört har bo-stadsutskottet beretts tillfälle att yttra sig över skat-teutskottets betänkande. Vi är i stort sett överens medskatteministern om utformningen av propositionen.Jag måste dock ställa mig frågan: Är självförvalt-ning skattepolitik eller bostadspolitik eller både-och?Storstadsutredningen kom meddelbetänkandet Egenmakt - att återerövra vardagen(SOU 1996:177). I en artikel i den 20 september1996 skrev ordföranden i kommittén, , tillsammans med bl.a.: Frå-gan är för viktig för att reduceras till skatteteknik.Jag är förvånad över att departementet i sitt arbetemed propositionen inte har tagit till sig de bostads-politiska synpunkterna i kommitténs förslag. förslag går ut på att en ny lag omsjälvförvaltning i boendet knyts till hyresförhandling-slagen. I korthet innebär det att om minst hälften avde boende i flerfamiljshus eller ett bostadsområde såkräver skall de ges möjlighet att bilda en förening försjälvförvaltning. De hyresgäster som deltar får sedanförhandla fram en skattefri rabatt på hyran.Malmöjournalisten har be-skrivit utvecklingen i det Holma som har berättat om som ett lyckligt barns ande-tag. Människor får veta att de förvaltar sina liv ochsina hus, sina nycklar och sina hjärtan. Människortilltros egen kraft. Och den egna kraften gör under.Betänkandet är en bra början för att klaraden skattetekniska delen av självförvaltningen. Vi får anledning att följautvecklingen i de pågående projekten med självför-valtning för att se till att vi inte skjuter över målet attuppmuntra kollektiva och solidariska former för själv-förvaltning, som det står i regeringsförslaget.Fru talman! Även om jag har kritiska synpunkterpå utformningen av förslaget är det viktigt att vi bör-jar någonstans. Därför ställer jag mig bakom skatteut-skottets betänkande.Anf. 192 ():Fru talman! Jag har en enkel med god uppfostran,så jag begär inte att skall besvara minfråga om bärplockningsskattefriheten. Men jag villändå fråga: Anser inte att det trots allthade varit bättre om man hade infört ett maximaltbelopp och om allt var baserat på den egna insatsen?Som systemet är nu kan det bli trubbel mellan hyres-gäster. Det kan finnas hyresgäster som av olika skälinte kan eller inte vill delta i samma omfattning somandra hyresgäster. Vore inte ett sådant system lättareatt hantera och framför allt lättare att göra begripligtför de hyresgäster som bor i områden där intresse försådana här projekt finns?Anf. 193 ():Fru talman! Skatteteknik är inte mitt bord, StenAndersson. Jag, liksom , sysslar hu-vudsakligen med bostadspolitik.Ur en bostadspolitisk synvinkel är parterna på hy-resmarknaden väldigt starka. Vi borde ge dem störreinflytande så att de kan förhandla fram vad självför-valtningen skall innebära.Att fastställa skattefria belopp och sådant skallskattepolitikerna göra. Det är systemet och teknikenför att använda enskilda människor och det kollektivasamarbetet som står i centrum. Det är det som är detsom är viktigast i den här frågan.Anf. 194 ():Fru talman! I likhet med många andra tittade jagpå Rapport morgon . Där deltog en av tre i en panel. , som är ord-förande för , dömde i praktikenhelt ut detta förslag. Det var för krångligt. Varförkunde ni inte ha lyssnat på den förening som represen-terar en stor del av hyresgästerna? Är det verkligennödvändigt, , att införa ett system sombevisligen är svårt att förstå? Jag har pratat medolika jurister. De säger att detta är svårt att förklaraoch svårt att förstå. Trots lång juridisk utbildning kande ändå komma till olika slutsatser. Hur skall man dåkunna begära att människor som inte har så lång sko-lutbildning skall kunna hantera detta system? Mankunde ha antagit mitt eller förslag, ävenom de skiljer sig åt när det gäller summan. Dessaförslag innebär att man får betalt efter insats, införan-det av ett maxbelopp, vid större insats som går utövermaxbeloppet är detta beskattningsbart i vanlig ord-ning.Anf. 195 ():Fru talman! kom återigen in pådetta med skatteteknik. Sådana frågor svarar jag intepå, eftersom det inte är mitt område. Det är ju AnitaJohansson som tillhör skatteutskottet som har att göradet.Hyresgästernas företrädare i Hyresgästföreningenhar haft kritiska synpunkter, men han har också posi-tiva synpunkter. Han, liksom jag, tycker att man skallbörja någonstans och att detta är en bra grund att utgåifrån. Men det är hyresgästerna tillsammans, oavsettom de tillhör en organiserad förening eller ej, somskall utgöra basen för självförvaltningen, och det ärden som man skall utveckla.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutSkU23 Ett nytt system för skattebetalningar, m.m.Mom. 1 (ett nytt samordnat system för uppbörd avskatter och avgifter)1. utskottet2. 1 i motsvarande del (m, fp, kd )Votering:181 för utskottet96 för res. 172 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 22 c, 1 fp, 16 v, 10 mpFör res. 1: 69 m, 16 fp, 11 kdFrånvarande: 29 s, 11 m, 5 c, 9 fp, 6 v, 8 mp, 4 kdMom. 3 (tidpunkter för betalning av moms)1. utskottet2. 3 (m, fp, kd)Votering:183 för utskottet98 för res. 31 avstod67 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 22 c, 16 v, 8 mpFör res. 3: 68 m, 18 fp, 1 mp, 11 kdAvstod: 1 cFrånvarande: 24 s, 12 m, 4 c, 8 fp, 6 v, 9 mp, 4 kdMom. 5 (obetald slutlig skatt)1. utskottet2. 5 (v)Votering:237 för utskottet19 för res. 527 avstod66 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 40 m, 23 c, 16 fp, 10 mp, 11 kdFör res. 5: 1 m, 1 fp, 17 vAvstod: 27 mFrånvarande: 24 s, 12 m, 4 c, 9 fp, 5 v, 8 mp, 4 kdMom. 7 (utfärdande av F-skattsedel m.m.)1. utskottet2. 7 (m, fp, kd)Votering:183 för utskottet100 för res. 71 avstod65 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 19 c, 17 v, 10 mpFör res. 7: 69 m, 2 c, 18 fp, 11 kdAvstod: 1 cFrånvarande: 24 s, 11 m, 5 c, 8 fp, 5 v, 8 mp, 4 kdMom. 10 (betalningsskyldighet för företrädare förjuridiska personer)1. utskottet2. 10 i motsvarande del (m, fp, kd)3. res. 11 i motsvarande del (v, mp)Förberedande votering:105 för res. 1026 för res. 11153 avstod65 frånvarandeKammaren biträdde res. 10.Kerstin Warnerbring (c) anmälde att hon avsett attavstå från att rösta men markerats ha röstat ja.Huvudvotering:159 för utskottet98 för res. 1027 avstod65 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 136 s, 23 cFör res. 10: 69 m, 18 fp, 11 kdAvstod: 17 v, 10 mpFrånvarande: 25 s, 11 m, 4 c, 8 fp, 5 v, 8 mp, 4 kdMom. 12 (ändrade revisionsregler)1. utskottet2. 13 i motsvarande del (m, fp, mp, kd)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SkU24 , m.m.Mom. 1 (den allmänna utformningen av undantaget)1. utskottet2. 1 (mp)Votering:267 för utskottet10 för res. 12 avstod70 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 133 s, 67 m, 22 c, 18 fp, 16 v, 11 kdFör res. 1: 10 mpAvstod: 2 sFrånvarande: 26 s, 13 m, 5 c, 8 fp, 6 v, 8 mp, 4 kdKerstin Warnerbring (c) anmälde att hon avsett attrösta ja men markerats som frånvarande.Mom. 2-5Kammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringPå förslag av andre vice talmannen medgav kam-maren att skatteutskottets betänkanden SkU26 ochSkU27, finansutskottets betänkande FiU15 och utri-kesutskottets betänkande UU10 fick avgöras i ettsammanhang efter avslutad debatt.8 § Finsk, rödmärkt olja i motordrivna fordonFöredrogsSkatteutskottets betänkande 1996/97:SkU26Finsk, rödmärkt olja i motordrivna fordon (prop.1996/97:122)Anf. 196 ():Fru talman! betänkande SkU 26som vi nu skall behandla, innebär en ändring i lagen1994:1776 som gäller finsk, rödmärkt olja i motor-drivna fordon.Utskottsmajoriteten har ställt sig bakom regering-ens proposition som innebär att förbudet mot an-vändning av finsk, rödmärkt olja slopas såvitt gällermotorredskap och traktorer samt personbilar. Modera-terna i utskottet har två reservationer mot förslaget.Jag skall nu redovisa och teckna bakgrund till dessa.Reservation 1 bygger på det faktum att förslaget ibetänkandet inte fullt ut följer den gemenskapslag-stiftning som vi förbundit oss att följa i och med EU-medlemskapet.Före inträdet i EU kunde privatpersoner i Sverigeimportera varor för eget bruk för 1 000 svenska kro-nor och person - även eldningsolja - utantullar eller skatter. Den inre marknaden existerade förprivata konsumenter. Den fria gränshandel som be-folkningen på ömse sidor om den finsk-svenska grän-sen levt med som en som en självklar beståndsdel isin kultur , har fortsatt efter det attgränsen uppstod 1809. Gränstull infördes avSverige utan att det störde samarbetet över gränsenför privatpersoner. Detta omfattande samarbete harbetytt mycket, och det har benämnts "den gränslösagränsen." Någon märkbar illegal handel med oljaförekom inte.Det generella förbudet mot användandet av rödol-ja har tillämpats . har företagare och övriga medborgare iframför allt östra förhindrats att utöva sinlegala rätt att handla lågbeskattad olja. Straffavgifterkommer att återbetalas till dem som påträffats medröd olja i tanken. Men för alla dem som inte vågat tarisken, är frustrationen över regeringens halsstarrigainställning i denna fråga stor.Det är i högsta grad anmärkningsvärt att inte re-geringen införskaffat den juridiska kompetens i EG-rätt som förmodligen hade inneburit att detta felaktigabeslut aldrig genomförts. Enligt den information somjag erhållit från direktoratDG 21 har inte heller något samråd skett. Företagareoch entreprenörer i har förlorat uppdrag istor omfattning på grund av förbudet mot röd diesel. Ivissa fall har mer än hälften av årsomsättningen ute-blivit. Man måste förstå hur dessa företagare har käntsig när finländska företagare genom bättre konkur-renskraft har tagit jobben i Sverige.Fortfarande efter den förändrade lagen kommerprivatpersoner att förbjudas att ta in eldningsolja föreget bruk. Enligt vår mening strider det mot principenom konsumenternas fria tillgång till den gemensammamarknaden. Det borde ju inte vara obekant för någon idenna kammare att den inre marknadens principerinnebär att i princip alla restriktioner slopats vadgäller privatpersoners införsel av varor som inköptsbeskattade i ett annat EU-land.Europeiska kommissionen har dessutom i en nyli-gen framlagd handlingsplan sagt att den inre markna-dens hela potential skall förverkligas. Kommissionenskriver: På den nationella nivån måste medlemsstater-na dels förbättra takten i genomförandet av gemen-skapslagstiftning av betydelse för den inre markna-den, dels vidta kraftiga åtgärder för att minska natio-nell reglering som hämmar både konkurrens och kon-kurrenskraft.Det är för oss moderater självklart att riksdagenmåste ge företagare och övriga medborgare möjlighetatt utnyttja alla de fördelar som EU-medlemskapetger. Därför bör regeringen återkomma medförslag som gynnar gränshandeln i enlighet med vadjag här anfört.Reservation 2 gäller motorredskap i industriell ochkommersiell verksamhet. Även i det fallet är det frågaom konkurrenskraften för svenska branscher ochföretagare.Det svenska kravet på användning av högbeskat-tad dieselolja i arbetsfordon som används i jordbruk,skogsbruk, industri och andra kommersiella verksam-heter, innebär en kraftig och omotiverad fördyring fördessa verksamheter. Nämnda arbetsmaskiner nyttjarju allmänna vägnätet till mycket liten del, och bordedärför inte belastas med den högre skatten.Den svenska trafikbeskattningen av arbetsfordonhar ingen motsvarighet inom EU. Flertalet EU-länderhar i likhet med följt , som före-skriver att högbeskattad olja endast skall användas ifordon för vägtrafik. Enligt vår mening bör bränsleför arbetsredskap i beskattas på samma sättsom i flertalet övriga EU-länder. De svenska företa-gen skall inte behöva konkurrera på villkor som pådenna punkt är väsentligt sämre än de som gäller förföretag i övriga som använder maskiner i sinverksamhet skall inte behöva köra in i ellertanka på annat sätt för att få tillgång till bränsle påsamma villkor som de finska företagarna. Skatter somsnedvrider konkurrens gentemot omvärlden är inteförenliga med ett bra företagarklimat. De medför attarbetstillfällen försvinner från vårt land. Det är up-penbart att svensk särlagstiftning och punktskatterstrider mot och är diskrimine-rande för våra företagare.I regeringens proposition 1994/95:19 del 1, somvar underlag för vårt EU-medlemskap, står det omartikel 6: "Regler som är så utformade att de måsteleda till en mindre gynnsam behandling av det somhärrör från ett annat land är öppet diskriminerande,även om de inte är direkt knutna till nationalitetskri-teriet. "Om artikel 7 står det: "Under lika och ostördakonkurrensförhållanden skall man på den gemensam-ma marknaden kunna handla och byta tjänster, arbeta,investera och producera och därigenom främja ge-menskapens mål. "Det här visar att vi i inte har följt den ge-menskapslagstiftning som vi har förbundit oss attfölja. Det har i sin tur lett till att våra egna medborga-re diskrimineras. Det beslut vi skall fatta är ettsteg i rätt riktning, men det uppfyller inte kravet pålikvärdiga konkurrensförhållanden jämfört med Fin-lands och övriga medlemsländers.Regeringen bör därför återkomma med ett förslagsom innebär att trafikbeskattningen av dieselbränsleför motorredskap slopas fr.o.m. den 1 januari 1998.Regeringen bör också överväga om förslaget kanutformas på ett sådant sätt att stimulansen för an-vändning av den bästa miljöklassade dieseloljan bibe-hålls.Fru talman! Jag står givetvis bakom båda de mo-derata reservationerna, men för att vinna tid yrkar jagbifall endast till reservation 1.Anf. 197 ():Fru talman! infördes ett för-bud i vårt land mot att använda olja som var märktenligt finska föreskrifter i motordrivna fordon. An-ledningen till förbudet var att i och med att den finskaskatten på rödmärkt olja är avsevärt lägre än densvenska skatten på sådan omärkt olja som skall an-vändas i motordrivna fordon pågick en omfattandeoseriös gränshandel. Detta innebar ett betydandeskatteundandragande, och det hotade att slå ut desvenska leverantörerna av sådan olja.Förbudet har varit föremål för EU-kommissionensgranskning efter en anmälan mot avseendehinder mot import och användning här i landet avrödmärkt olja. har påtalat attdet svenska förbudet inte är förenligt med gemen-skapsrätten när det gäller innehållet i bränsletankarnapå personbilar, motorredskap och traktorer som lagli-gen har tankats i Finland.Utifrån detta föreslås att förbudet mot användningav finsk rödmärkt olja i motordrivna fordon skalljusteras när det gäller motorredskap och traktorersamt - till dess finsk lagstiftning ändrats på området -även personbilar. Reglerna föreslås ändras så att an-vändningsförbudet inte omfattar olja som för privatändamål förts in i i bränsletank på motorred-skap, traktor eller i reservdunk som rymmer högst tioliter. För motorredskap och traktorer som användsyrkesmässigt bör inskränkningen i användningsförbu-det begränsas till olja som förts in i i en nor-mal bränsletank på fordonet eller till fordonet koppladsläpvagn som förser motor på dragfordonet medbränsle. Ändringarna genomförs retroaktivt, och dettagör det möjligt att återbetala de sanktionsavgifter somtagits ut.I reservation 1 framför att den före-slagna regleringen skulle stå i strid mot den fria rör-ligheten för varor. Utskottsmajoriteten delar intedenna uppfattning, eftersom artikel 9.3 i mineralolje-direktivet medger att mineralolja som inköpts beskat-tad i en annan medlemsstat beskattas på nytt i för-brukningslandet om oljan transporterats på s.k. ovan-liga transportsätt, dvs. på annat sätt än i fordonetstankar eller i lämpliga reservdunkar.I reservation 2 har återigen som endaparti en begäran om ett tillkännagivande om att denlågbeskattade gröna dieseln bör få användas i motor-redskap och i andra arbetsfordon. Utskottsmajoritetendelar inte heller denna uppfattning, eftersom vi anseratt de ökade miljökraven på motordrivna fordon harvisat på vikten av att inte vissa kategorier lämnasutanför.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i betän-kandet och avslag på reservationerna.Anf. 198 ():Fru talman! säger att dettainte strider mot de direktiv som EU-kommissionenhar gett och att man skall betala skatt på bränsle somtransporteras på ovanligt sätt. Men "ovanligt sätt" harEU-kommissionen tolkat som att det skall gälla störreprofessionella tankbilar och annat och inte att enprivatperson som tar in bränsle via gränsen skullebehöva betala skatt på det.Min fråga är: Hur gör man då med den norska die-seln? I fråga om den finns det inte några restriktioner,utan det är tillåtet att ta in bränsle från tillSverige. Beslutet innebär att man inte följer det av EUrekommenderade direktivet utan att man går en gylle-ne medelväg och tror att detta skall lösa sig. Menfaktum är att den person som överklagar även dettaförändrade beslut kommer att vinna i .