prot · GL0912 · 1997-10-08 00:00:00 — Men har viden här ordningen, efter en omfattande utredning ochett omfattande analysarbete. Vi får alltså se. För känner jag ingen prestige i frågan, utan det ärsanningen som söks; där kanske Lagrådet kan ge visshjälp på traven.Anf. 16 () replik:Herr talman! Det är bra att vi är överens om atträttssamhället skall fungera också på miljöområdet.När det gäller EMU är inte grundlagar bara till förjurister att tolka, utan grundlagar är till för folketstrygghet, för hur ett land styrs. Det är riktigt att detsom fyrpartiregeringen konstaterade i den här boken,som skrevs , och som en enhälligriksdag sedan instämde i var ett politiskt besked. Viansåg alla i riksdag att sedelutgivningsrättenoch det monopolet var en grundlagsfråga. Vi tyckteatt det var en stor fråga och inte bara en juridisktolkning.Vår uppfattning är att det är rätt mot svenska fol-ket, när detta har meddelats före EU-medlemskapet,att vi inte svajar när den större frågan om EMU kom-mer upp. Vi sade det innan svenska folket gick tillfolkomröstning om EU, och då borde vi alla sompolitiska partier kunna ställa upp på det också i fort-sättningen.Anf. 17 Statsminister ()replik:Herr talman! Jag kan följa väldigtlångt i hans resonemang, och jag har inga svårighetermed detta. För min del och för socialdemokratins delhar det varit viktigt att göra klart att ett eventuelltmedlemskap i inte skall komma plötsligt ochkuppartat, utan det skall vara underställt svenskafolket för prövning i ett allmänt val eller i en folkom-röstning. Det är vår linje. Det är det som garanterartryggheten och säkerheten, inte hur man formellttolkar grundlagen i det här avseendet.Jag tror att vi som hävdar att frågan skall under-ställas folket försvagar vår position om vi bygger detställningstagandet på en tolkning av grundlagen somvisar sig vara felaktig.Anf. 18 ():Herr talman! Statsministern sade så här: Social-demokraterna har vunnit striden om välfärden. Dettasägs om en period där har gått från full sys-selsättning till massarbetslöshet, där vi nu ser nyaklassklyftor i vården, där människor inte har råd attsköta om sina tänder och där man ser vårdköer på tvåår.Göran åberopade ett par valresultat, 1985och 1994. Det är ett väldigt egendomligt perspektiv.Sanningen är den att välfärdssamhället harutmanats på ett mer grundläggande sätt än någon avoss hade kunnat tro . Därför tar jagväldigt lätt på när säger att man måstevara med och skapa resurser till välfärden, för det är isjälva verket det som är min huvudkritik mot dennuvarande kursen. Den skapar inte de resurser som ären förutsättning för fortsatt välfärdspolitik.Jag vill rekommendera en skrift till statsministernsom är utgiven av och som heter:Välfärdsprojektet. Välfärden och samhällsekonomin.Där beskrivs precis att det enda säkra sättet att garan-tera välfärden också är att öka den privatasysselsättningen. Det är därför vi har dragit slutsatsenatt det trots förslag på välfärdsområdet,av vilka vi står främmande inför många, ändå ur väl-färdens synpunkt förmodligen är bättre att söka sam-verkan med . De har mer än ni förståttvad som krävs för att skapa nya resurser.Göran kommenterade inte mina förslagtill att förändra strukturen i den svenska ekonomin.Men han har en ledamot i sitt verkställande utskottsom heter . Hon föreslog i en intervju iDagens Industri lägre skatter, sänktaarbetsgivaravgifter, förändringar i arbetsrätten. Kaninte i alla fall kommentera uppslag för att få ett bättre företagsklimat här ilandet?Jag läste tal vid avslutningen avde europeiska socialdemokraternas möte i ijuni. Det var väldigt lovande upptakt. Inom parentessagt: När man lyssnade på på TV härom-kvällen och läser det här talet kan man tro att ledarnaför de största partierna har drabbats av stamning, förGöran sade så här: Handling, handling, hand-ling nu mot arbetslösheten. Det egendomliga meddetta tal var att sedan det var sagt kom inte ett endakonkret förslag till handling mot arbetslösheten merän att skulle släppas in i EU, vilket i ochför sig är en viktig sak. Just för välfärdens skull, föratt vi skall kunna lita på välfärdens institutioner iframtiden, tala om för oss vilka nya förslag ni har föratt få fart på jobben och säkra tillväxten också i fram-tiden.Anf. 19 Statsminister ()replik:Herr talman! Jag tror att återigen sättersig i ett bekymmersamt läge. Tillväxten i ekonomin ärstark. Vi är på väg in i en situation där vi tack vare deåtgärder vi har vidtagit har lagt grunden för en starkåterhämtning. Det som hotade job-ben var det jag pekade på alldeles , att vi skulleramla tillbaka i det statsfinansiella moras som vi haftunder några perioder i Sverige.Lars åberopar antalet privata jobb sombehövs. Gå in i statistiken och titta på , och ni kommer att se att 500 000 jobb försvanni privat sektor vi hade en folkpartistiskfinansminister. skapades 230 000jobb i privat sektor. Tänk på det, ! Denfolkpartistiska finansministern och hennes företrädarefick expediera det moras som låg i den beskrivning avekonomisk politik som oppositionsledaren stodför: skarpa skattesänkningar och flummiga finansie-ringar. Där står ni med allt ert välfärdsengagemang,tätt knutna till högern. I den skuggan tvinar den libe-rala plantan, det vet vi.Anf. 20 () replik:Herr talman! Jag läste ett inlägg på socialdemokra-ternas databas av en ung man som heter och somsitter i . Jag vill inte allsförsvåra hans fortsatta karriär inom socialdemokratin,men han säger inget annat än vad jag brukar säga, hansäger det bara på ett mera mustigt sätt. Jag skulle viljaåterge vad han skrev : Vi kommer att fåså fett med däng om vi tjatar om att borgarna blåserpå underskotten. Det finns tillräckligt med idiotiskamotioner och reservationer från socialdemokratiskthåll , att om de hade ge-nomförts skulle vår statsminister ha utsetts av IMFoch inte av oss själva.Jag tror att denne unge har hamnat ganskarätt i sin analys.Det är ett väldigt ointellektuellt förhållningssättstatsministern har till moderna ekonomiskahistoria när han gör den där typen av uthuggna statis-tiska jämförelser. Ja, det tillkom en hel del privatajobb i under överhettningen . Men vi vet alla att det var i låneekonomins Sve-rige. Det var överhettade jobb, det var jobb som mervar uttryck för problem än för lösningar.Genomgående är det så med de inlägg statsminis-tern gör här att han polemiserar mot andra idéer. Jagnoterade att han på skolområdet hade en sak att säga,nämligen att man inte skulle ha en nationell skolpeng.Det kan jag i och för sig hålla med om. Jag tror intedet är lösningen nu heller. Men det var ju som genomförde kommunaliseringen av skolanoch som rimligen måste ha funderat på vilka problemdet har fört med sig. Det är den verklighet vi nu ser.Vilka konkreta förslag har socialdemokratin för sko-lan i den verkligheten? Inga alls, såvitt jag har kunnathöra här i dag.Inga nya förslag om jobben, inte någon kommen-tar till uppslag, inte någon kommentartill vad och flera andra partier här i riks-dagen tror på. När det gäller jobb och tillväxt litarGöran väldigt mycket på vad som skall kom-ma. Jag är också övertygad om att är på vägupp i konjunkturen. Jag gläder mig åt det, därför attdet för enskilda människor kan bli någon liten lättnad,åtminstone tillfällig lättnad. Men de siffror som harkommit än så länge för de första kvartalen 1997 ärinte så översvallande goda som man kan tro när manlyssnar på statsministern. Jag kan också sträcka migså långt att jag säger att alla regeringar harbidragit till att en del strukturproblem har lösts. Där-för kommer förmodligen den uppgång vi nu är inne iatt bli något större än de vi såg exempelvis i slutet på80-talet.Men är jag fullständigt övertygad ommin grundtes, att om vi hade gripit oss an de mergrundläggande strukturproblemen - lönebildningen,företagsklimatet och det rekordhöga skattetrycket -hade vi kunnat få ut mycket, mycket mer av den hög-konjunktur som vi nu ser framför oss.(Applåder)Anf. 21 () replik:Herr talman! Jag har förstått att statsministern intehar mycket taletid kvar. Jag vill inte gärna tvingas attsvara på mina egna frågor, så jag skall försöka attställa dem på ett sådant sätt att statsministern i principskall kunna svara ja eller nej.Först är det den fråga som jag ställde redan i mittinledningsanförande, om vi är överens när det gällerdet beslut som fattade om att sysselsätt-ningsmålet är överordnat målet om ett framtida över-skott i budgeten. Anledningen till att jag vill ha enbekräftelse med ett enkelt ja är att skrivningarna ibudgetpropositionen inte är alldeles glasklara pådenna punkt. Så frågan är alltså: Ja eller nej? Vi äröverens, förutsätter jag, om att detta beslut innebär attsysselsättningsmålet är överordnat.Min andra fråga handlar om EMU. Vi har ju fåtten del glädjande besked . Vårt gamla förslag, attvi skall ha en folkomröstning, verkar det finnas stödför. Jag har försökt att lyssna mycket noga på vadstatsministern har sagt. Jag skulle nu vilja ställa frå-gan: Betyder den debatt som vi har hört här tidigareatt även socialdemokratin säger ja till att vi skallha en folkomröstning om EMU?Sedan säger att de som har burit detyngsta bördorna skall stålängst fram i kön. På den punkten är vi definitivtöverens. Jag redogjorde ju för att harde med lägst inkomster tappat av sina realin-komster. Det måste väl rimligen vara dessa gruppersom har burit de tyngsta bördorna. Vi har ett heltbatteri med olika förslag - billiga förslag, som hand-lar om tandvårdsförsäkringen, om pensionärerna medde lägsta inkomsterna och om bostadsbidragen samtockså om ungdomslönerna, som verkar bli extremtlåga enligt det nya förslag som ligger på riksdagensbord.Det är mot den bakgrunden jag vill fråga om detverkligen kan vara så att den skattesänkning, som allavi får som ligger i höga inkomstlägen, på i storleks-ordningen verkligen är att sättadem som har burit de tyngsta bördorna längst fram ikön? Min fråga är alltså - ja eller nej - om statsminis-tern kan tänka sig att byta ut den skattesänkningenmot någonting annat som verkligen går till dem somborde stå längst fram i kön.Till sist vill jag också fråga om de saker som harhänt när det gäller maktkoncentration, nu senast affä-ren mellan S-E-Banken och , är någon-ting som oroar statsministern inför den demokratiut-redning som skall tillsättas och om också fråganom den ekonomiska maktkoncentrationen skall be-handlas i utredningen.Detta var fyra frågor. Alla kan besvaras med ett jaeller ett nej.Anf. 22 Statsminister ()replik:Herr talman! Sysselsättning, överskottsmål: Vi haralltid sysselsättningsmålet överordnat och har alltidhaft. Men för att klara det krävs ett varaktigt överskotti ekonomin. Svårare än så är det inte. De är förenligaoch kommer att vara förenliga.Folkomröstning om EMU eller inte: Vi har i vårtkongressbeslut, som ligger till grund för den proposi-tion som vi går med till , sagt att frågan skallunderställas svenska folket för prövning. Det kan varaen folkomröstning, det kan vara ett riksdagsbeslutefter ett riksdagsval, när saken har varit uppe, ellert.o.m. ett extra val. Jag är inte beredd att bindamig för vilken form vi skall använda. Däremot kan jagmed glädje konstatera att vi nu har rört oss i den rikt-ningen i riksdag att det tycks vara enighetom att frågan skall underställas svenska folket. Dettycker jag är bra.Det är naturligtvis inte rätt att säga att de som fårvärnskatten avskaffad har det sämst ställt. Det voredumt att påstå. Men en annan del av saneringspoliti-ken bygger också på att givna besked skall infrias,och värnskatten går ut av sig själv den sista december1998. Därefter är det ett nytt läge, och det läget har vitolkat på så sätt att vi behåller ett högre steg i denstatliga skatteskalan från inkomster på omkring30 . Beskedet är detsamma tillden gruppen som det har varit till andra grupper, somunder saneringsperioden har fått tillbaka sina förmå-ner. Men den beskrivning som gör är själv-fallet ingenting som kan tas till utgångspunkt för ettsådant resonemang som jag förde alldeles . Mendet är ett givet besked och det skall hållas.Slutligen den sista frågan om Demokratiutred-ningen. Nej, jag är inte lycklig över den koncentrationsom sker. Jag sade det också i en kommentar till affä-ren. Vi har haft av strukturaffärer avdet här slaget. Konsumenterna riskerar att komma ikläm, och det måste man faktiskt peka på. Konkur-rensmyndigheterna får pröva det hela. Jag tror inte attdet i direktiven till finns under-lag för att just granska den här typen av frågor.Anf. 23 () replik:Herr talman! Jag skall inte ställa några fler frågor.Jag skall bara läsa några rader innantill ur budgetpro-positionen: Målen gäller vid den tillväxtsom kalkylerades i vårpropositionen. Om tillväxten avkonjunkturmässiga skäl väsentligt skulle avvika fråndenna kan motsvarande avvikelse i måluppfyllandentolereras.Jag ber om ursäkt för alla dem som till äventyrstycker att detta är en ganska snårig text och för alladem som inte har läst hela texten. Men jag skulle nogändå vilja påstå att texten kräver sin tolkning, så jagfår väl uttala önskemålet om ett klarläggande om påvad sätt det tydliga beslut som fattades på nu kommer att fullföljas i den ekonomiskapolitik som vi ser i framtiden.Sedan konstaterar jag bara att jag tolkar svaret så,när det gäller sänkt skatt för höginkomsttagare, attstatsministern i och för sig är överens med mig om attdet finns mer angelägna ändamål att använda deknappa pengarna till. Det finns grupper som har buritmycket tyngre bördor och som skulle behöva dessapengar. Men man har givit detta gamla löfte om att tabort värnskatten eller åtminstone att mildra den. Dåvill jag bara uttala förhoppningen att vi skall ha enrejäl debatt i arbetarrörelsen om detta. Jag är för-hoppningsfull när det gäller att vi i haren mycket stark opinion bakom oss när vi säger att detmåste finnas mycket mer angelägna sätt att stärkaekonomin för dem som har burit de tyngsta bördornaän att sänka skatten med för oss somtjänar allra mest.Anf. 24 ()replik:Herr talman! Jag hoppas att statsministern har spa-rat , så att jag kan få svar på några avmina frågor som han inte har besvarat. Det är enganska orimlig debattordning om partier som kommeri slutet av debatten inte har möjlighet att få några svarpå sina frågor. Jag fick inte heller i början svar påmina frågor.Jag vill här peka på kvinnorna, som alltid har variten arbetsmarknadsreserv i vårt land. Det är oftast desom först får gå från jobben, som först får ta del-tidsjobben osv. ökar enligt antalettimanställningar, och jag misstänker starkt att det ärkvinnorna som får stå för den ökningen, genom att deinte får några fasta jobb.Vi har sett hur man har dragit ned på den offentli-ga sektorn. I regeringens budgetproposition finnsstatistik som säger att 140 000 personer har fått gåifrån kommuner och landsting . Efter-som jag själv kommer ifrån vårdsektorn och undermånga år har jobbat i vården, träffar jag ganska oftakvinnor som tidigare hade jobb i vården men som nuär arbetslösa. Den reaktion som jag får från dem, herrstatsminister, riktar sig mot det orimliga i att de harblivit av med sitt jobb med en del av ersättningen kvarsamtidigt som de ser hur deras kolleger går på knänapå grund av sin höga arbetsbelastning.Det är ett märkligt förhållande att våra gemen-samma skattepengar används för att flytta människorfrån vård och omsorg. Samtliga partiledare utom, trorjag, har talat om vården och omsorgen somnågot viktigt att värna om. Jag tycker att det är heltoförsvarbart att vi med våra gemensamma skattepeng-ar betalar duktig och utbildad arbetskraft för attinget göra som vi sliter ut människor som ärkvar inom vård och omsorg.Hur kan detta vara samhällsekonomiskt försvar-bart, statsministern? Jag skulle gärna vilja ha ett svarpå den frågan. Det kan inte vara rimligt att skattebeta-larna, de som har kvar sina jobb, skall betala för ar-betslösheten som de faktiskt inte kan få denvård och omsorg som de behöver. De kan inte fådaghemsplats för sina barn, men går mycketduktiga och utbildade barnskötare utan jobb.Jag kan inte få det här att gå ihop. Jag tycker attdet är en skam att vi skall ha det så i vårt land. Detborde vara en självklarhet att vi först och främst an-vänder våra gemensamma resurser till det som vibehöver ha gjort, och det är att våra barn får en braomsorg och en bra skola och att våra äldre får en braomsorg. Vi skall inte som betala människor för attinte göra någonting. Man har dessutom väldigt dåligtbetalt när man står utanför arbetsmarknaden.Jag skulle också gärna ha velat få statsministernsprioriteringslista utifrån det beslut som togs i somrasom ytterligare satsningar på JAS-planet. Ca 30 mil-jarder skall nu användas till JAS-planet somstatsministern säger att det inte finns några reella hot.Det finns faktiskt ett reellt hot, som det inte skullekosta 30 miljarder att möta, och det är hotet mot vårabarn på grund av dagens brist på barnomsorg.(Applåder)Anf. 25 () replik:Herr talman! Jag vill i all vänlighet säga att jagtycker att vi på något sätt måste ordna att det blirreplikskiften. Det känns något meningslöst att kalladet här för replikskifte som vi inte kan fåsvar på en enda fråga. Det här kan väl snarare kallasmonologturordning. Vi får kanske i annat fall beBengt ta in det här i Demokratiutredning-en.Jag försökte här spegla den bild som fanns ochfinns, att det skulle genomföras en huvudmatchmellan och . Jag är absolut inte kapabelatt bedöma den. Hur det gått får vi se i morgontid-ningarna. kunde inte låta bli att dänga till medatt de som står för förmatcherna antingen är på vägupp eller på väg ned. Det skulle jag inte ha sagt, omjag hade varit statsminister, för det finns bara en vägför statsministern, och det är vägen ned. Påvar ut-nämns icke i det här landet.Man försöker här dra upp en väldig skillnad. Förstfår skolan, vården och omsorgen sitt, säger . Det har vi ingenting emot - det är bra. Menhelhetsbilden är ju den att man först tog från skolan,vården och omsorgen för att nu ge tillbaka litet grand.Det är inte ens kommunicerande kärl mellan det somman tog och det som man ger tillbaka, för man harännu inte givit tillbaka så mycket som man har tagit.Vi tycks dock vara överens om förutsättningen attnäringslivet måste få luft under vingarna. Jag såg attGöran stod och nickade när igenom detta. Vad vi egentligen borde diskuteraär då hur vi gör för att näringslivet bäst och mest skallfå luft under vingarna, så att vi kan fortsätta att sägaatt vården, skolan och omsorgen skall få sina resurser.Jag får inget svar, men jag kan ändå inte låta bliatt än en gång understryka något som jag tycker ärorimligt. Vi talar här om ALU, OTA och KPI - ja,man kan dänga till med nästan vilka bokstavskombi-nationer som helst. Jag tror inte att ni skulle reageraom jag lade in några extra sådana. När det handlar omatt själv ge vården och omsorgen till eget barn är detstopp. Vi kan generationsväxla e.d., men det här tole-reras inte, trots att vi vet att en majoritet av föräldrar-na vill ha den här möjligheten.Det är ju också bara de som själva vill det, ingaandra, som det gäller. Det är för mig fullständigt obe-gripligt att man i demokratins , här i parlamen-tet, inte kan enas om att låta föräldrarna välja denomsorgsform som de själva vill ha och göra denpraktiskt och faktiskt möjlig.Men det får ju ändå vara måtta på kraven. sade så här: Gå ut och fråga om svenskafolket vill ha försämringar i a-kassan! Begär inte förmycket av oss! Inte gjorde ni själva detta när ni sänktea-kasseersättningen.Jag mötte just i en familjeförsörjare, enfyrbarnspappa som var mycket irriterad. stodvid sidan av och lyssnade på det hela. En av döttrarnaskulle få nya glasögon, men man hade inte pengar tilldem. Hur gör man då, sade han till oss. Vi försöktelitet stapplande tala om att barnbidraget nu skall hö-jas. Hans ordval skall jag inte använda här, för det varinte riktigt mitt eget, men han sade: Vi vill väl förstleva på våra löner!Att sådana stämningar finns kan vi inte bortse frånhär i kammaren. Det är inte orimligt att folk hyser denhär typen av åsikter.Anf. 26 ():Herr talman! Boxningsmatch är väl en opassandebeteckning. Det är väl snarare racerlopp som gällerbeslutet.Jag tycker att man skall ordna den här talarlistanlitet bättre. Det verkar nu upplagt för att bara åstad-komma tuppfäktning mellan statsministern och mig.Jag tror att både statsministern och jag har ett intresseav att föra debatten litet vidare.Dock skall jag kortfattat säga följande. Skolpeng-en är till för att man skall åstadkomma valfrihet förbarnen och för föräldrarna. Det är inga tekniska svå-righeter att åstadkomma detta. Däremot är det en delpolitiska problem som måste överkommas.Vi sänker inte de statliga kommunbidragen, menvi höjer dem inte heller. Vi står på samma ståndpunktsom statsministern hade för en månad och en dagsedan. Om det raserar välfärden så var vi åtminstonetidigare i tämligen gott sällskap på den punkten.Beträffande tycker jag att det är viktigtatt vi försöker säkra , och Litauenmedlemskap så snabbt som möjligt. Jag tror inte attdet gynnas av att vi binder dem vid ochBulgarien. De klarar sig bättre på individuell merite-ring.Valutaunionen är oerhört viktig och avgörande förvåra framtida möjligheter när det gäller ekonomin.Det förslag som jag har är ett ställningstagande i juni1999. Då måste vi börja arbeta för detta ja . Detkommer att ha en positiv förtroendeeffekt på svenskekonomi i många viktiga hänseenden också underperioden fram till dess. Det ger möjligheter för Sveri-ge att gå in i det nya årtusendet, inte halvdant utanmed huvudet högt, och med bättre både ekonomiskaoch politiska förutsättningar.Anf. 27 ()replik:Herr talman! vill att jag hellre skall de-battera via e-mail med honom än i denna kammare.Men jag tycker att denna kammare är ett mycket vik-tigt samtalsforum. Det är väl tyvärr på det sättet attCarl Bildt nu också har förbrukat sin tid. Det är ettdilemma att vi kan se att , som var statsmi-nister när mycket av denna budgetproblematik upp-stod, och , som sedan alltid har skylltpå att han ärvde dessa problem, har svårt att spara. Ettgott råd till båda herrarna är att de skall lära sig attspara, så att de får mer tid över och förmodligen ävenmer pengar över för att göra viktiga saker.Jag vill ta upp den tråd som tidigare togupp i sitt anförande, nämligen att en sänkning avskatterna skulle gälla alla. Det är dock på det sättet,om jag har läst på rätt, att det innebär en större sänk-ning av skatterna för dem som är rika och en mindresänkning av skatterna för dem som är fattiga. Dess-utom innebär det ett mycket stort bortfall i ekonomin,vilket förmodligen drabbar dem som är allra fattigast,dvs. de människor som är beroende av att få någonform av bidrag och de som vi solidariskt borde ställaupp för i detta land, de som är utan jobb och de somav olika anledningar inte kan få sin ekonomi att gåihop.Jag tror att stora besparingsiver i frågaom skatterna kommer att innebära att vi kommer att fåse ett tudelat samhälle med en grupp som bara blirrikare och rikare och en grupp som blir fattigare ochfattigare.Carl Bildt får väldigt gärna återkomma med ett e-mail om hur han skall åstadkomma en rättvis fördel-ningspolitik. Jag tror att han har alldeles för litenerfarenhet av hur det är för de människor som har detsvårt i dag.En annan fråga som jag vill ta upp är EMU-frågan, som vi inte hann ta upp med statsministern.Carl Bildt nämnde i sitt anförande att han kunde tänkasig en folkomröstning. Det är då intressant att funderaöver när man skall ha en folkomröstning i denna frå-ga. Det talades om grundlagen och grundlagsändring-ar. Om svenska folket verkligen skall kunna påverka iEMU-frågan, då måste denna folkomröstning förläg-gas till den ordinarie valdagen, eftersom det är då somsvenska folket har möjlighet att säga ifrån, annarsriskerar man att det blir som på en curlingbana, dvs.att det blir lätt att ta sig fram och in i EMU-medlemskapet. Vi får återkomma till denna debatt vidett senare tillfälle.Anf. 28 ():Herr talman! Jag har egentligen inte så mycket attbemöta från den debatt som har förts, åtminstone intesådant som har riktats mot .