prot · GL0930 · 1997-11-19 00:00:00 — Alla de här sakerna talar för attvi kommer att behöva en större del privat sparande,och att pappa staten inte kan sköta allting åt alla.En sak som ofta glöms bort är att det finns en an-nan mycket bra sak med privat sparande, nämligen attdet är väldigt bra för företagen. I den globala ekono-min vi har kan man möjligen säga att de riktigtstora internationella företagen, , ochandra, är lika beroende av ,, och Imaldis sparande. Där-emot är de små och medelstora företagen mycketberoende av att det finns riskvilligt kapital - att detfinns småsparare.Väldigt ofta är det så i , och även ut-omlands, att de som går och bär på en affärsidé elleren dröm går till sig själva, sina vänner och bekantaoch till sin rika faster eller moster om de har någon.Där samlar de ihop till det egna kapital som behövsför att kunna gå till banken och låna litet extra.Här tror jag att många borde fundera mer. Det ärnämligen inte så att man kan fixa till det här mednågon typ av socialistiskt riskkapital. Det är inte mersocialism utan ett centraliserat småsparande somkommer att göra att man får en bättre fungerandemarknadsekonomi.Vi moderater vill gå åt andra hållet. Vi vill se merprivat företagande och mer privat sparande. Vi harföreslagit en rad åtgärder som man kan kalla generellaför att förbättra möjligheterna att spara. att vi vill ta bort dubbelbeskattningen, att vi villta bort förmögenhetsbeskattningen, att vi vill ha enlägre fastighetsskatt och att vi hoppas kunna ta bortfastighetsskatten helt och hållet när landets finanser ärbotade. Sedan vill vi naturligtvis återinföra de reglersom gällde för aktier och andra värdepapper från1994, innan socialdemokraterna drastiskt försämrademöjligheterna att spara i aktier.Vi försöker också att fundera litet öppet på vad viskulle behöva därutöver. Vi tror att man behöverfundera på att hitta en ny ingrediens i socialförsäk-ringssystemen. Det behövs mer privat sparande ochmer av ett försäkringsinslag. Det behövs mer av indi-vid även i dessa stora kollektiva försäkringssystem.Det här kan ske på litet olika sätt. Man kan anting-en tänka sig en obligatorisk försäkring mot inkomst-bortfall och att man sedan skaffar sig en privattilläggsförsäkring. Jag vet att flera av fackförbundenfunderar på eller redan är på väg att införa den härtypen av lösningar.Ett annat initiativ är någon form av individuellasparkonton. Här finns en hel uppsjö av idéer, inte såmycket här i som runt om bland ekonomeroch andra som tänker och tycker. Vi har hört talas ommedborgarkonton, livscykelkonton, kompetenskontonosv. Allt detta pekar på vikten av att inte bara ha destora centralistiska systemen utan att också försöka fåin mer av försäkringstänkande och mer av privat spa-rande även i socialförsäkringssystemen.Därutöver har vi, vår vana trogen, pekat på att vimåste ha någon typ av startsparande, att vi måsteåterföra pensionssparandet till de nivåer det hadeförut och att vi dessutom åter måste ge företagenordentliga möjligheter att låta medarbetarna bli del-ägare i företagen. Det är t.o.m. så nu att amerikanskaföretag funderar på att flytta ifrån av det skä-let att de inte kan låta sina medarbetare få del av före-tagets vinster. Då har det gått relativt långt.Om dagens medarbetare skulle kunna spara 10 %av sin lön skulle de bli tryggare, mindre beroende avpolitiska beslut och de skulle dessutom stå väldigtmycket bättre rustade för den framtida arbetsmarkna-den och det livslånga lärandet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )8 § Tilläggsbudget 2 för budgetåret 1997FöredrogsFinansutskottets betänkande 1997/98:FiU11Tilläggsbudget 2 för (prop.1997/98:1 delvis)Anf. 180 ():Herr talman! gäller den nya bud-getlagen som reglerar hur regeringen skall agera närden anser att det finns behov av en tilläggsbudget ochsedan relationerna mellan tilläggsbudgeten och detfastställda utgiftstaket.I budgetlagens § 42 står sålunda: "Finns det riskför att ett beslutat tak för statens utgifter eller användautgiftsramar kommer att överskridas, skall regeringenför att undvika detta vidta sådana åtgärder som denhar befogenhet till eller föreslå nödvändigaåtgärder. "Herr talman! Vi har en reservation som förutom avoss moderater är underskriven av folkpartister, krist-demokrater och miljöpartister. Där har vi tagit uppjust regeringens underlåtenhet att följa denna budget-lag vad beträffar de stora utgiftsökningarna i tilläggs-budgeten.Regeringen har sålunda inte gjort något försök attföreslå åtgärder för att undvika ett överskridande avutgiftstaket. Det är mycket anmärkningsvärt. Rege-ringen är dock i den gynnsamma positionen att det iriksdagen finns oppositionspartier som tidigare före-slagit utgiftsminskningar som det hade varit lätt attlägga fram . Det var bara att välja bland alla dessaförslag. Att regeringen, när den är i en sådan gynnsamparlamentarisk situation och dessutom befinner sig iett förhållandevis gynnsamt konjunkturläge, underlå-ter att vidta åtgärder leder till att man frågar sig hur ensådan regering skulle agera i ett annat läge. Historienvisar ju att socialdemokraterna i sådana situationer,inte minst när de har varit i oppositionsställning, gär-na lägger fram förslag om bestående utgifter somskulle leda till ett växande underskott i ett svagt kon-junkturläge.Herr talman! Bland de förslag som läggs fram iden här tilläggsbudgeten är kanske de som presenterasunder rubriken de mestintressanta. På sitt sätt är det mycket märkliga turersom presenteras under den rubriken. Man kan beskri-va dessa turer så att regeringen drar in 500 miljonerkronor från länsstyrelsernas beslutsfattande för att påså sätt få en egen liten godispåse att besluta om i vissalän valåret 1998.Det är en centralisering av det beslutsfattande somnormalt skulle ligga på länsstyrelserna som här görs.För att därefter lugna de berörda länsstyrelserna ochgöra det möjligt för dem att leva upp till de åtagandensom de redan har gjort eller avser att göra vill rege-ringen nu ha ett bemyndigande på 500 miljoner kro-nor för de kommande budgetåren 1998, 1999 och2000.Med den här konstruktionen tas alltså framtidaanslag i anspråk. Det får till följd att läns-styrelsernas beslutsutrymme kommande år minskas.Men som sagt: I det här ärendet råder andra bevekel-segrunder än att följa budgetlag och normal budgete-ringsteknik. Man merkt die Absicht und wirdverstimmt.Herr talman! Det finns ytterligare moment somockså skulle kunna kommenteras. Dit hör den märkli-ga betalningen av djurregistren som föreslås elleroviljan att börja trappa ned presstödet. För tids vin-nande yrkar jag bifall endast till reservation 3 undermom. 6, även om jag självfallet står bakom alla reser-vationer i utskottsbetänkandet som vi moderater un-dertecknat.Herr talman! Slutligen kan jag notera att mångamedborgare ringer och frågar om statsministerns storaresekostnader, som har beskrivits i pressen, inrymsinom ramen för tilldelade budgetför det här året. Jag skall inte ställa någon sådan frågatill regeringspartiets företrädare, vilket givetvis intehindrar att den må kunna besvaras. Det är ju tydligenväldigt många som undrar.Anf. 181 ():Herr talman! Även jag vill något kommentera detvå reservationer som nämnde. Detgäller nr 7 som handlar om budgetlagen. Det är allde-les riktigt som beskrev att budgetla-gen inte följs på det sätt som borde ske. Jag tycker attdet är särskilt anmärkningsvärt eftersom det är precisnu i början av tillämpningen av denna nya lag somman utbildar ett slags praxis. Det är, tycker jag,mycket anmärkningsvärt att regeringen inte är angelä-gen om att följa lagen på det sätt som var avsett. Dettahar vi markerat i en reservation.Än mer anmärkningsvärt är väl egentligen det somrör reservation 7. Det gäller anslag där pengar tas frånlänsstyrelsen. Enligt det ursprungliga förslaget skulleman använda pengar som redan hadeintecknat. Förslaget kom väldigt sent, och det varmycket ofullständigt beskrivet. Dessutom utfärdademan regleringsbrev innan hade behandlatfrågan, visserligen villkorat men dock.Nu blev det ändring i utskottet. Även majoriteteninsåg att det var litet för uppseendeväckande. Men dåblev det ändrat så att man skall använda kommandepengar. Det är ett starkt avsteg från den budgetprincipoch den budgetlag som gäller, att man direkt upp-manas att använda anslag som skall tillföras underframtida år.Det är också i sak väldigt konstigt. Jag hade hop-pats att få en liten diskussion med någon centerpartistsom står bakom detta egenartade förslag. I praktikeninnebär det ju att man överlämnar en halv miljardkronor till regeringens ledamöter att använda förcentrala beslut i regionalpolitiska ärenden. Kort sagt:De skall åka runt, klippa band och inviga projekt ochannat inför valrörelsen. Det är milt sagt förvånande.Men det innebär också i sak en väldigt kraftigcentralisering av de regionalpolitiska besluten. Mantar ifrån länsstyrelserna pengar som skall användas avregeringen eller sådana myndigheter som regeringenvill utse för att fatta beslut i frågor där vi sedan längehar haft, trodde jag, en ganska stor samsyn. Länssty-relserna själva är faktiskt bäst lämpade att fatta besluti regionala frågor.Jag är faktiskt mycket förvånad över att Center-partiet står bakom en sådan här centralisering. Nufinns det inte någon centerpartist närvarande här ikammaren som kan förklara detta. Så jag får väl låtafrågan stå obesvarad för dagen. Att socialdemokrater-na också står bakom förslaget är något mindre förvå-nande med hänsyn till att det är deras statsråd somskall åka runt med pengarna.Anf. 182 HANS ():Herr talman! Det gäller egentligen samma fråga,om regionalpolitiken.Det dök upp ett regeringsförslag i tilläggsbudgetensom var oerhört svårt att förstå. Man talade entusias-tiskt om idéer man hade kommit på när det gällerarbetet med den regionalpolitiska propositionen.Sedan slutade det med att man sade att regeringenbedömer att utrymme finns för en särskild insats på500 genom att den ordinarie verk-samheten under anslaget tar i anspråk reservationerför /96.Vänsterpartiet försökte undersöka frågan. Vi kol-lade med ett stort antal länsstyrelser och vi kollademed . Vi fann att det här inte var korrekt. Detär möjligt att det fanns ett visst utrymme. Brutto fannsdet över 2 miljarder. Men den som känner till någon-ting om hur det här går till vet att dels fattar manbeslut i länsstyrelserna om fleråriga program därutbetalningar inte sker men beslut fattas, dels gör manfortlöpande återföringar av medel när beslut inte ledertill åtgärder.Det är vanligt att det sker tre till fyra gånger perår. Det betyder att många länsstyrelser inte har ett örekvar. Man har i stället återfört dessa medel till nyaprojekt. I många fall har de verkligen behövts efter-som det finns ganska hårda krav på medfinansieringsom ställer till med finansiella problem i många läns-styrelser.Vi gjorde en undersökning, skrev en motion ochsade att vi inte kunde gå med på det här av de skäl jagnämner och inte till det stora beloppet. I stället före-slog vi ett mindre belopp, . Ävenvi är nämligen intresserade av den nya formen av litetmer utvecklingsinriktad regionalpolitik. Vi hade ivårbudgeten föreslagit 500 miljoner , just förlandshövdingeuppdraget som har ungefär den härkaraktären. Vi har i vårt budgetförslag 400 miljonertill motsvarande ändamål för budgetåret 1998.Under tiden meddelar regeringen har ett nytt regleringsbrev. Man talar om att dethär kommer att genomföras. I en bilaga finns indrag-ningarna. De visar sig inte alls vara schablonartade.Det är helt obegripligt hur de är genomförda. Vissalän får fullständigt fantastiska indragningar, andra fåringa alls.I några fall där jag har kollat det hela innebär detatt fattade beslut inte kan genomföras. Inneliggandeansökningar av yttersta angelägenhetsgrad kan intetillämpas.I arbetsmarknadsutskottet där jag sitter förklaradejag situationen och motiverade vår motion. Det blevegentligen ingen diskussion, utan utskottsmajoritetenkonstaterade att det fanns olika uppfattningar mellanregeringen och . Väl att märka var detenbart som motionerade i frågan. Övri-ga partier hade, vad jag kunde förstå, inte observeratdetta. Det var heller ingen vidare diskussion till attbörja med.Sedan gick det . hörde läns-styrelserna naturligtvis av sig. Alla fick klart för sigatt det här inte gick. Som finansutskottet skriver: Manhar fått erfara att detta innebär svårigheter.Sedan skriver finansutskottet någonting som jaginte förstår. Det står: Utskottet förordar därför så somett första steg att regeringen bemyndigas att för 1997ta på sig ekonomiska förpliktelser i samband medregionalpolitiska åtgärder som innebär utgifter omtotalt under budgetåren 1998,1999 och 2000.Det innebär att länsstyrelserna får ett oförändratutrymme för beslutsfattande . Det sista kan jagmöjligtvis förstå. Så har länsstyrelserna tolkat det.Men länsstyrelserna tolkar det naturligtvis också så attde i fortsättningen kommer att drabbas av neddrag-ningar. Hur stora de kommer att bli vet man inte. Manvet ju inte vilken nyckel som kommer att användas.Det har ställts en del frågor . Som svarpå en fråga från meddelade nä-ringsminister i slutet på svaretföljande: Det är nu bra att vi nått en uppgörelse medCenterpartiet om att säkra en ökad ram för regional-politiken med 500 miljoner kronor.Då tänkte jag: Man har alltså skaffat 500 miljonerytterligare, ungefär som vi har gjort i vårt budgetarbe-te under hård press och hårda prioriteringar. Och såfunderade jag på om inte utgiftstaken borde ha för-ändrats. Jag tittade därför efter om finansutskottethade antagit ett utgiftstak som låg i nivå ungefär medvad hade föreslagit. Nej, alls inte!Utgiftstaken ligger kvar i enlighet med propositionensförslag.Vad jag förstår pratar näringsministern i nattmös-san, eller också pratar finansutskottet i nattmössan.Det är oerhört svårt att förstå vad det här bemyndi-gandet innebär. Såvitt jag förstår kan regeringen inteha tillgodoräknat sig andra pengar än vad de får ge-nom beslut och som ryms inom utgiftsta-ket.Jag håller med om det som flera andra talare harsagt. Det finns en godtycklighet och en centraliseringi regionalpolitiken. Oklart är om vi får samma geo-grafiska fördelning som vi hade tidigare. Den byggerju på vissa uppfattningar om regioners utsatthet.Däremot är jag mycket positiv till idén om ut-vecklingsinriktade kraftiga grepp som gynnar regionalnäringspolitik. Det är skälet till att jag i första handyrkar bifall till reservation nr 4 av bygger vidare på den motion som Vänsterpartietlämnade in. Skulle den reservationen inte vinna bifallkommer att stödja reservation nr 3.Anf. 183 ():Herr talman! Jag skall inte förlänga debatten såvärst mycket. Det mesta har hunnit sägas av andradebattörer före mig.Det är viktigt att den nya budgetprocessen verkli-gen följs. Det är ett bekymmer att regeringen redan nupå flera punkter avviker från de budgeteringsprincipervi har kommit överens om i lag.Det gäller bl.a. det som står i reservation 7. Dethandlar om finansiering av utgiftsökningar där manhar fått överskridanden och faktiskt inte på allvar harförsökt hitta andra besparingar för att hålla sig inomdet angivna utgiftstaket. Man har helt enkelt utnyttjatdet som har hänt, nämligen att skatteintäkterna blevhögre än väntat, och sedan låter man det rulla på. Mendet var ju det vi skulle sluta med.Vi skulle ju fatta beslut om utgiftstak ochhålla oss till det, oavsett om det råkade bli mer skat-teintäkter än beräknat.Det här är ingen bra praxis. Som flera påpekat ha-de det nog inte varit så svårt att hitta nya besparings-förslag, om man hade varit intresserad.Detta gäller också reservation 3 om regionalpoli-tiska åtgärder, som har diskuterats tidigare här. Det ärett ganska märkligt ärende. Man plockar av länssty-relserna 500 miljoner. Om detta hade genomförtsskulle fattade länsstyrelsebeslut inte kunnat verkstäl-las. hittar då på att man skall ta dettafrån kommande anslag utan att ändra utgiftstaket.Detta hänger inte ihop. Det är helt enkelt fel sättatt hantera frågan. Det är synd att det tydligen finns enmajoritet i för att godkänna det här. Detfinns skäl för att verkligen slå vakt om dennya budgetlagen, och det tycker jag inte att man görgenom att låta detta passera.Jag vill också peka på reservation 8, som är dentredje reservation i detta betänkande vilken Miljöpar-tiet står bakom. har tidigare uttalat hurskyddsrumsbyggandet skall bedrivas. Sedan visar detsig att myndigheten inte följer detta och vill ha merpengar. Vi skall naturligtvis inte acceptera detta hel-ler. Det gäller visserligen bara ,vilket inte är så mycket i de här sammanhangen, därvi ofta talar om miljarder. Men återigen: Det är enfråga om budgetdisciplin, och det finns inget skäl attacceptera detta.Herr talman! Vi står naturligtvis bakom alla dessatre reservationer, men jag yrkar bifall bara till reser-vation 3.Anf. 184 ():Herr talman! I finansutskottets betänkande FiU11behandlas tilläggsbudget för . I dettabetänkande behandlar utskottet budgetpropositionensförslag om tilläggsbudget till statsbudgeten för bud-getåret 1997.Regeringens proposition betäffande tilläggsbudgettillstyrks av utskottet. Utskottet gör dessutom ett till-kännagivande om översynen av riktlinjerna förskyddsrumsbyggande och dess finansiering.Vidare föreslår utskottet att regeringen bemyndi-gas att låta staten ta på sig ekonomiskaförpliktelser i samband med regionalpolitiska åtgärdersom innebär utgifter om högst 500 miljoner kronorunder budgetåren 1998, 1999 och 2000. Samtligamotioner har avstyrkts.Betänkandet har också föranlett 9 reservationeroch 3 särskilda yttranden.Den svenska har tagit viktiga och omfattande beslut beträffandeen ny budgetprocess, en process som bl.a. har somsyfte att bättre styra upp de olika faktorer som påver-kar en process för genomförande av en budgetbe-handling för staten.Målet är givetvis att den ursprungliga budgetenträffar så rätt som det någonsin är möjligt och att deförutsättningar och antaganden som låg till grund försjälva budgetprocessen sedan slår väl in ute i verk-samheter runt om i landet.Från majoritetens sida tycker vi att den nya bud-getprocessen så här långt har gått bra. Det finns na-turligtvis saker som bör slipas till och förbättras, mensäg den process som redan från början är helt felfri.På en del ställen i detta betänkande påpekar ocksåmajoriteten i finansutskottet att det finns skäl att inomvissa områden förbättra och styra upp budgetproces-sen så långt vi har kunnat se. Vi anser bl.a. attregeringen bör arbeta vidare med att utveckla former-na för att följa upp statsbudgeten under löpande bud-getår och att det sätt på vilket detta sker skall redovi-sas klart inför riksdagen.Vi kan också se att regeringen i budgetpropositio-nen redovisar en prognos för statsbudgetens inkoms-ter och utgifter . Vi kan konstatera att redovis-ningen för utvecklingen under innevarande budgetårär mer fullständig i budgetpropositionen än vad falletvar i vårpropositionen, men här finns naturligtvisockså mer att göra.Vår mycket bestämda uppfattning är dock att re-geringen här verkligen anstränger sig för att förbättraredovisningsmaterialet.I reservation 7, som är gemensam för Moderater-na, , och ,tar man upp en del av det som jag tidigare nämndebeträffande själva budgetprocessen. Enligt mitt sätt attse är reservanterna kritiska i överkant.Processen är inte färdig men har inletts. Regering-ens ambition är att fortlöpande förbättra redovisning-en gentemot . Vidare får inte en budgetpro-cess i sig vara så styrande att den omöjliggör för enregering att fatta nödvändiga ekonomiska beslut somrealiteterna ute i landet kräver.Målet för politiken kan inte vara en helt perfektbudgetprocess, om denna inte ger utrymmeför fattande av nödvändiga politiska beslut. Därmedskall ingen tro att vi på något sätt är för en förslapp-ning i åtagandet att ta hand om statens finanser på ettansvarsfullt sätt. Det sista är kanske något överdrivetatt påpeka när vi ser resultatet av den socialdemokra-tiska regeringens ekonomiska politik: från en budgetmed ca 230 miljarder i underskott till en budget ibalans . Det är kanske något för dem somlider av siffergnetande att tänka på.I reservation 8 från , ,och och i reservation9 från behandlas bl.a. frågan om finansi-eringen av skyddsrumsbyggandet i vårt land. /96 anslogs påanslaget D 2 Skyddsrum m.m. När budgetåret var slutfanns 131 miljoner kvar därför att beställda arbeteninte var utförda, och betalningsansvaret skulle falla utunder innevarande och nästa budgetår. Detta är bak-grunden till att utskottet föreslår en tilläggsbudgete-ring med för 1997.Däremot anser finansutskottets majoritet att verk-samheter som skyddsrumsbyggande måste följas uppav regeringen. Verksamheterna måste inriktas, styrasoch följas upp enligt de regler som utgått till myndig-heterna. I detta fall har precisionen inte varit heltklanderfri utan behöver förbättras och skärpas.Vi delar försvarsutskottets majoritets uppfattningatt behovet av en fortsatt intensifierad översyn avriktlinjerna för skyddsrumsbyggandet och av dettasfinansiering framstår som uppenbart. Detta vill utskot-tet också att ger regeringen till känna.Herr talman! Avslutningsvis vill jag poängtera attdet som föreslås i denna tilläggsbudget från utskottetssida har tillkommit av det enkla skälet att den politis-ka verkligheten ute i våra verksamheter har aktualise-rat att vissa justeringar måste göras. Jag tycker per-sonligen att det är bra att vi från sida kanmöta dessa synpunkter och göra vissa justeringar utanatt äventyra kontrollen över de offentliga finanserna.Till sist yrkar jag bifall till utskottets hemställan idess helhet och avslag på samtliga reservationer.Anf. 185 () re-plik:Herr talman! Det är något märkliga tankegångarsom för till tals. Det gäller förstfrågan om man skall följa budgetlagen. Sven-ErikÖsterberg menar tydligen att införandet av budgetla-gen kan ske successivt. Det är inte så att man behöverfölja den till fullo från det datum när den börjar gälla.Jag skulle vilja fråga vad det är för speciell lagsynsom skall gälla just för budgetlagen. Budgetlagen ärju i det här fallet ganska tydligt skriven. Regeringenskall presentera åtgärder för , om den intekan följa det fastställda utgiftstaket.I det här fallet har man, trots att det är en gynnsamsituation för regeringen att lägga fram förslag tillolika åtgärder, underlåtit att göra detta. Man etablerardärmed en praxis att den här bestämmelsen i budget-lagen inte är särskilt skarp utan att man skulle kunnastrunta i den. Man erbjuder sedan att god-känna detta förfaringssätt.Den andra frågan gäller den speciella godispåseför regionalpolitik som regeringen vill ha det kom-mande året. Man lägger beslag på tidigare länsstyrel-seanslag, och sedan man märkt att det blivit opposi-tion mot detta och att man satt vissa länsstyrelser ikläm löser man frågan genom att ta framtida anslag ianspråk, utan att man, som har påpekats, har ändrat pånågot utgiftstak. Det leder ju till att det framtida ut-rymmet för beslutsfattande i länsstyrelserna - och ipraktiken också i - inskränks. Tycker verk-ligen att det är en bra teknik attanvända? Tycker han att man skall använda den ävenpå andra områden? Skall man, om pengarna tryter ettinnevarande budgetår, fatta beslut om att användakommande års budget, så att någon annan får ta sig ande bekymmerna? Det vore intressant att höra en ut-vecklad argumentation i de här två frågorna.Anf. 186 () re-plik:Herr talman! I den första frågan som gällde självabudgetlagen tror jag att har miss-uppfattat mig något. Det är klart att en skriven lagskall följas så långt man någonsin kan och att manskall leva upp till det ansvar man har gentemot en lag.Men jag menar att processen i sig är ganska ny.Det är en helt ny lag, och vi har en ny praxis att till-lämpa i förhållande till regeringens budgetförslag,som också skall besluta om. Det kan disku-teras hurdant detta är. Man kan nog aldrig säga attnågot är helt fel eller helt rätt gentemot lagen. Detfinns utrymme för tolkningar inom det här området.Självfallet menar också jag, på samma sätt som Len-nart , att en lag naturligtvis skall följas.