prot · GK09118 · 1997-06-11 00:00:00 — När det gäller a-kassemedlens flexibilitet har utskottsmajoriteten - jagtror att även har skrivit under - klartoch tydligt sagt att a-kassemedlen skall kunna använ-das på ett mer flexibelt sätt. De besluten skall fattasav regeringen och inte av . Det är väl svarpå den frågan.Jag tror säkert att det finns oerhört många förslagute på det lokala planet. Jag talade om detta tidigare imitt anförande, när ägnade sig åt kraft-sporter. Jag höll ett inledningsanförande. Jag kan inteta samma anförande igen bara för att råkat spela fotboll någonstans utanför stan. Det ären fråga om prioriteringar.Ungdomarna är inte bara en statlig angelägenhet.De är faktiskt en angelägenhet även för kommunernaoch inte minst för företagarna. Jag tror att företagarnahar ett stort intresse av att presentera och lansera sittföretag via ungdomsjobb. Jag tror att man gemensamtmåste sträva åt samma mål, och inte bara säga attregeringen måste skapa jobb till ungdomarna.Dan driver fortsatt myten om den dåligaföretagsandan i . Det är faktiskt inte så, DanEricsson. Någon från viftade tidi-gare i debatten med . Om läser kan han se att tidning-en pekar på att företagen har det bästa orderläge manhar haft . Det är väl inte så illa med kli-matet för företagarna här i landet.Dan är ensam om dessa förslag. Detskulle vara väldigt intressant att se vem han skullegenomföra dem med. Jag kan bara konstatera attKristdemokraterna kräver 2,5 miljarder mer till vårdoch omsorg, men man vill samarbeta med Moderater-na som vill skära 7,6 miljarder på omsorgen. Efter attha sett stappla in i kammaren med lindatben tror jag kanske att han röstar på vårt förslag istället för på Moderaternas.Anf. 187 () replik:Herr talman! Med anspelning på det som JohnnyAhlqvist tar upp kan jag säga att jag blev justerad i etttidigt skede och att jag faktiskt hade möjlighet attlyssna på anförande. I det framkominte så värst mycket nytt utöver vad som står i ut-skottsbetänkandet.Det är bara att konstatera, som jag gjorde, att re-geringen sade att vi skulle vänta tillsderas åtgärder hade trätt i kraft. Då skulle vi se resul-taten. Det har gått . Åtgärderna har trätt i kraft.Resultaten ser vi - arbetslösheten ökar.För sade regeringen att skördeti-den skulle komma - vänta och se. Vi ser vad vi skör-dar. Det är ökad arbetslöshet. Det var det som varpoängen. Ni har gjort utfästelser som ni inte förmåratt leva upp till.Jag fick heller inget svar på frågan om löftet omferiearbeten till alla ungdomar. Det var faktiskt ettlöfte regeringen gav. Är det på det sättet att alla ung-domar inte kommer att få feriearbete denna sommar?Är det på det sättet jag skall uttolka det JohnnyAhlqvist svarade?Jag fick inte heller något svar på min första fråga.Hur stort är tålamodet i den socialdemokratiska riks-dagsgruppen med den arbetsmarknadsminister vi harnu? Under förra perioden var det somadministrerade arbetsmarknadspolitiken, och då tröttålamodet för vid arbetslöshet.Då var det dags för ministern att avgå. Hur är det ,? Ni har snart suttit vid makten i treår. När tryter tålamodet för er under denna mandatpe-riod? När ställer ni motsvarande krav på ministerndenna gång? Det vore intressant att få ett svar pådetta.Anf. 188 () replik:Herr talman! Jag tror att gör ett stortmisstag om han säger att arbetsmarknadspolitikenskall skapa de nya jobben. Jag kan åter hänvisa tillDagens Industri, där det pekas på orderläget, på attköpkraften ökar mer och på att man handlar mer va-ror. Naturligtvis kommer detta att sätta sina spår isysselsättningen. Det är självklarheter.Dan hänvisade i förra replikskiftet tillalla rigida regler i regelverket när det gäller arbets-förmedlingsnämnder och över huvud taget, som jagförstod det. Jag ber om ursäkt för att jag inte kom-menterade det. Det är ju inte AMS som skapar dessarigida regler. En stor del av dessa rigida regler harskapats i denna kammare. De har skapats av olikaregeringar, oavsett färg.Jag har ännu aldrig upplevt annat än att nya ar-betsmarknadsministrar har nya idéer. Nya utskottsle-damöter i arbetsmarknadsutskottet har ytterligare nyaidéer. Tillsammans har vi skapat detta rigida regel-verk. Jag tror inte att man skall lasta det på AMScentralt.Vi gjorde ett tillkännagivande i utskottet, DanEricsson. Jag tror att det var ett enigt tillkännagivan-de. Regeringen skulle se över regelverket. Jag förut-sätter att regeringen återkommer. Jag vet att AMS ficki uppdrag att göra en kartläggning. Regeringen skallåterkomma i samband med budgetpropositionen.När det gäller arbetsförmedlingsnämnderna har viingen annan uppfattning. och jag äröverens om att man måste använda möjligheternabättre än vad man gör i dag.Jag har svarat på frågan om tålamodmed arbetsmarknadsministrar en gång tidigare. Detvar med omsorg om som jag begärdehans avgång, så att han skulle slippa sitta i den rege-ring som regerade landet mellan 1991 och 1994.Anf. 189 () replik:Herr talman! Jag konstaterar att visar samma omsorg om den nuvarande arbets-marknadsministern, så att hon slipper sitta i regering-en, som har att klara en betydligt värre arbetslös-hetssituation. Den bristande omsorgen kan man tolkapå olika sätt.Eftersom inte har möjlighet attreplikera mer skall jag inte ta i med storsläggan ytter-ligare, utan i stället bemöta det på-stod.Jag, herr talman, tror inte att arbetsmarknadspoli-tiken löser arbetslöshetsproblemen. Det är precistvärtom. Det är en offensiv näringspolitik för nyaföretag och tillväxt som ger de nya jobben. Det är detvi har hävdat . Där har noginga bekymmer med oss.Jag lastar inte heller AMS för det system vi har.Det är faktiskt regeringen som bär ansvaret för syste-met. Det är också regeringen som har tagit åt sig be-slutsrätten vad gäller den lokala flexibiliteten. Det ärväldigt märkligt. Min poäng är att man skall föra nedarbetsmarknadspolitiken på det lokala planet. Resur-serna, flexibiliteten och möjligheten att själv bestäm-ma vad som är bäst skall finnas på den lokala ortenoch i regionen. Det är fortsatt så att det är regeringensom bestämmer, och det är det som är problemet bl.a.för kommun. Jag beklagar att regeringen intetar steget fullt ut utan behåller beslutsmakten centralt.Det tror jag är till nackdel. Jag tror att det förhindraross att få ned arbetslösheten.Anf. 190 ():Herr talman! Det här avsnittet av debatten handlarom utvecklingen inom den kommunala skolan, ytter-ligare platser till det s.k. och aviseringom ytterligare platser till högskolan.Det är viktigt att har en skola av högkvalitet och att elever och studenter är väl förbereddaför vidare studier eller för arbetslivet. Om det svenskautbildningsväsendet och det svenska samhället skallkunna möta de krav som den internationella kunskap-skonkurrensen ställer måste all utbildningsverksamhetsträva efter högsta möjliga kvalitet, och vi måste haen hög kunskapsnivå i Sverige.För att man skall kunna åstadkomma denna kvali-tet gäller det att man har en helhetssyn i utbildnings-politiken och att kvalitetsbegreppet genomsyrar alltfrån till den högre utbildningen ochforskningen. Regeringen saknar denna helhetssyn ochför en ryckig politik inom utbildningsområdet. Såvälskrivelsen som vårpropositionen och tilläggsproposi-tionen är exempel på denna ryckighet.Socialdemokraterna har misslyckats med att få nerarbetslösheten. I stället för att vi får nya jobb blir detfärre och färre. Vallöftet om att den totalaarbetslösheten skulle vara nere på är som bort-blåst. heter det att den öppna arbetslöshetenskall vara nere på . Det s.k. kunskapslyf-tet är regeringens verktyg för att man skall klara sif-ferexercisen och få ner den öppna arbetslösheten.Varje år, , skall 100 000 arbetslösa sättaspå skolbänken. Det är inte nog med det. skallkunskapslyftet byggas ut med ytterligare 10 000 plat-ser , vilket ger 140 000 arbetslösa på skolbän-ken, enligt regeringens planer. Till detta skall de100 000 som studerar på reguljära komvuxut-bildningar läggas.Är projektet realistiskt? Jag tror inte det. I nuva-rande system med tillfälliga platser har vi pendlatmellan 40 000 och 50 000 vuxna arbetslösa varje år.Var skall man finna resten? Framför allt undrar jaghur man skall motivera människor för studier. Det ärmöjligt att man klarar av att rekrytera vuxenstuderan-de , eftersom de då får utbildningsbi-drag, men året efter gäller vuxenstudiestöd med enlånedel. Vi vet också att de flesta vuxenstuderandebehöver tre till för att erhålla gym-nasiekompetens. Har den här gruppen motivation föratt fortsätta studierna med studielån? Jag är tveksamtill det. Det viktigaste är att människor är motiveradeför studier. Vi moderater har en mer realistisk håll-ning, då vi ligger på 40 000-50 000 platser. Manmåste också ställa sig frågan: Vart skall utbildningenleda? Skall den leda till en allmänt bättre nivå? Det ärviktigt, men det är ännu bättre om utbildningen ocksåleder till jobb.För ett tag sedan kom med en rapport därman hade granskat den eftergymnasiala utbildningen iSverige. I den framkom det att en svaghet i Sverigesyrkesutbildningssystem är misslyckandet med atttillgodose behovet av kompetens på mellannivå.Klyftan växer mellan det som gymnasieskolorna till-handahåller och det som står till förfogande på efter-gymnasial nivå. Man konstaterade vidare att det blandföretagen inte finns mycket av traditioner när detgäller att engagera sig i yrkesutbildningsprogram iskolans regi. Detta är en riktig iakttagelse.Vi moderater prioriterar den kvalificerade yrkes-utbildningen före mer allmänna insatser. En expan-sion av den kvalificerade yrkesutbildningen bör gåföre satsningen på generella komvuxutbildningar.Regeringens förslag om att tillföra 1 500 nya platsertill den kvalificerade yrkesutbildningen räcker inte.Om regeringen verkligen har som ambition att minskaarbetslösheten borde man omgående tillföra dennautbildning 5 000 nya platser, eftersom det behövs flerpersoner med yrkesutbildning. Där näringslivet taraktiv del i utbildningen finns de bästa förutsättningar-na för att utbildningen ger riktiga jobb.Såväl arbetsgivare som arbetstagare är överens omatt kraven på kvalificerade yrkesarbetare ökar och attdet framtida utbildningssystemet måste tillgodosedessa krav. För att vi skall kunna klara kraven ochmöta bristen på kvalificerade yrkesarbetare måste visatsa på fler platser till den här typen av utbildning.Därför får den kvalificerade yrkesutbildningen medvåra förslag minst 24 000 nya platser de närmasteåren.I vårpropositionen skriver regeringen att man av-ser att tillsätta en arbetsgrupp mellan berörda depar-tement med uppgift att förbereda ett regeringsförslag,så att ett riksdagsbeslut om den kvalificerade yrkes-utbildningens framtid kan fattas senast våren 1999.Det är positivt att regeringen planerar för framtiden.Men jag anser att man redan nu kan dra en del slutsat-ser utifrån försöksverksamheten.För det första skall försöksverksamheten perma-nentas och bilda en ny yrkeshögskola. Den skall inteintegreras i universitet och högskola, utan den skallvara självständig.För det andra skall de kommunala påbyggnads-utbildningarna föras över till den nya yrkeshögskolan.För det tredje skall högskolans YTH-utbildningarföras över till den nya yrkeshögskolan.För det fjärde borde regeringen redan nästa vårkomma med en proposition, så att en reguljär verk-samhet kan vara i gång hösten 1998.I vårpropositionen aviserar regeringen att man av-ser att ytterligare bygga ut högskolan med 1 500 plat-ser och 15 2000. Till detta skall läggasde 15 000 platser och de 15 redan har fattat beslut om. Enligt regering-en skall satsningens tyngdpunkt ligga inom de natur-vetenskapliga och tekniska utbildningsområdena.Inriktningen har vi moderater ingenting att invändamot.I dagens Ny teknik pekar på denobalans som råder och vikten av en satsning på top-pen och bredden i utbildningen av tekniker och natur-vetare. Bristen på utbildad arbetskraft medför attsvenska företags konkurrensförmåga hämmas, och detär mindre attraktivt för utländska företag att etablerasig här. Han pekar också på en annan obalans sommåste lösas, nämligen att kunskapen - spetskunska-pen - om informationsteknologin inte finns i skolanutan i företagen. Kunnandet och lärarkapaciteten finnshos IT-företagen. För att åstadkomma en sådan lös-ning krävs det rejäla förändringar inom utbildningsvä-sendet. Frågan är om socialdemokraterna och denledning som finns i departementet har kraft, orkoch framför allt vilja att ta itu med problemen. Jagtror knappast det.Vi har en stor brist på utbildad arbetskraft på fleraolika nivåer inom just den naturvetenskapliga och dentekniska sektorn. Det beror på stora försummelser avsocialdemokraterna , när man intesåg till att bygga ut universitet och högskola i denomfattning som framtidens krav ställde och ställer. Nufår vi betala priset av försummelserna. Men är mål-sättningen och ambitionen om en utbyggnad av totalt60 000 platser realistisk med bibehållna ambitioneravseende kvalitet? Var skall man få tag ialla lärare som krävs? Det är ju inte bara högskolansom behöver lärare, utan de behövs ju också till kun-skapslyftet. Dessutom tillkommer alla pensionsav-gångar i grund- och gymnasieskolan som skall ersät-tas. Var skall man finna alla dessa lärare? är själv lärare och vet om att det är vik-tigt att vi rekryterar välutbildade lärare med en godpedagogisk kunskap och kompetens.Än värre blir det på högskolan, eftersom satsning-en sker inom den naturvetenskapliga och tekniskasektorn. Där är bristen på lärare som störst. Risken äratt många högskolor får svårt att rekrytera lärare. Detblir kvantitet i stället för kvalitet. Redan nu har dehögskolor som av regionalpolitiska skäl fick ett kraf-tigt tillskott av platser nu stora svårigheteratt rekrytera rätt kompetens. Är betjänt av ensådan politik? Vårt svar på den frågan är nej. Det ärviktigt att vi satsar på en kvalitativt bra utbildning påalla nivåer. Vi måste bygga ut utbildningen i en rimligtakt, där det finns balans mellan professorer, lektorer,adjunkter och doktorander.Regeringen skapar en obalans som inte gynnar nå-gon - utom regeringen, i och med att man friserarsiffrorna för den öppna arbetslösheten. Men vi harinte råd med en kameral sifferexercis på någon nivå.Problemet med att rekrytera lärare går inte att av-färda så enkelt som statssekreterare gjorde. Han uttryckte att det bara var attdamma av pensionerade lärare, rekrytera lärare frånutlandet samt införa fler doktorandtjänster och rekry-tera fler forskarstuderande. Hur skall ni lösa lärarre-kryteringen, ? Och hur skall niupprätthålla kvaliteten?Anf. 191 ():Herr talman! Först vill jag uttrycka min ochVänsterpartiets tillfredsställelse med att regeringen nuäntligen har beslutat att återföra medel till den kom-munala sektorn. Det är något som gångpå gång pekat på nödvändigheten av.Vi vet att de nedskärningar inom kommunernasom nu har fortgått särskilt hårt har drab-bat just kärnverksamheten, alltså barnomsorgen, sko-lan och äldreomsorgen. Speciellt pressad har situatio-nen varit för barn och elever med behov av särskiltstöd. Därför känns det hoppfullt att de kanske får ennågot bättre situation.Herr talman! För övrigt hade vi en lång och inne-hållsrik utbildningsdebatt för drygt sedan,och därför kommer jag att fatta mig ganska kort. Jagskall ta upp några få områden. Det gäller främst ut-giftsområde 15 och studiestödet.Jag har tidigare beklagat att denhär stora utbildningssatsningen inom kunskapslyftetoch de 30 000 nya högskole- och universitetsplatsernaär så dåligt synkroniserade med införandet av ett nyttstudiestödssystem.Innan jag gick till den här debatten läste jag en ar-tikel i , där statssekreterare på sade att försla-get om ett nytt studiestödssystem har lagts på is. Detblir ingen ändring nu utan tidigast - förmod-ligen betydligt . Jag tolkar artikeln så att denandas en viss pessimism i det avseendet.Jag tror att detta är ett kortsiktigt tänkande frånregeringens sida. Osäkerheten och bristen på förut-sägbarhet i finansieringen av studier lockar knappastkortutbildade till studier. Inte heller motverkas densociala snedrekryteringen eller underlättas rekryte-ringen av nya grupper till högre utbildning. Detta är junågot som regeringen säger sig vilja främja och harambitioner att göra.Jag har också tidigare i debatter här i kammarenpekat på tänkbara konsekvenser av att det särskildautbildningsbidraget i endast utgår förtvå terminers studier. Det är något som med mycketstor säkerhet kommer att utgöra ett hinder för mångastudieovana kortutbildade vuxna att nå den avseddakompetensnivån. Jag tror att risken för att det blirmånga studieavbrott är överhängande. Vänsterpartiethar därför föreslagit att regeringen på allvar bordepröva frågan om att särskilt utbildningsbidrag skallkunna utgå under hela studietiden.Enligt i artikeln prioriterar rege-ringen nu verksamheten. Reformeringen av studiestö-det får vänta av statsfinansiella skäl, säger han. Förmig är det självklart att det finns ett naturligt ochabsolut samband mellan hur studiestödet är utformatoch den framgång som utbildningssatsningen kommeratt få. Det finns en uppenbar risk att det glapp som nuuppstår försämrar möjligheten att nå satsningensambitiösa mål.Dessutom kan man fundera över proportionenmellan de 42 miljarder som utbildningsbudgeten i sinhelhet innehåller - 17 miljarder går till studiemedel -och de 150-300 miljoner som Studiestödskommitténsmodell till nytt studiestödssystem skulle innebära imerkostnad per år.Ökad återbetalningstakt finns i förslaget. Det in-nebär förvisso en ökad kostnad under ett initialskede,men det ut senare, och i stort sett får man ettnolläge.Vänsterpartiets budgetförslag inom utgiftsområde15 och 16 skiljer sig i reda pengar inte på något avgö-rande sätt från regeringens - utom i ett avseende. Detgäller kanske inte så mycket pengar, 85 miljonerkronor, men det är viktigt. Det handlar om de bespa-ringar som regeringen gjort på timersättningen för sfi.Den besparingen har vi avvisat i vårt budgetförslag.Jag skulle vilja höra vilka motiven är att skära neddetta stöd, som efter vad jag förstått har fungerat somen morot för studier. Detta gäller också med tanke påatt integrationsminister gång på gångmarkerat sfi:s betydelse. För honom verkar sfi vara enkungsväg för integrering. halveras alltså ersätt-ningen för många, och det är något som jag inte riktigtkan förstå.Jag skulle vilja ställa en fråga till , somtalar så vackert om kvalitet och menar att Moderater-na prioriterar kvalitet framför kvantitet. Om detta ärett mer generellt ställningstagande från Moderaternassida, förstår jag inte att man kan föreslå enså snabb ökning av den kvalificerade yrkesutbildning-en - från 1 700 platser till 24 000 - utan att någonutvärdering med avseende just på kvaliteten har skett.Jag får signaler från studerande om att man äroroad över att det kommer att bli svårt att meritvärde-ra den här utbildningen. Tag exemplet med en pågå-ende tvåårig utbildning i turism, som ges i samarbetemellan resebranschen och en av våra högskolor. Denutbildningen skulle kunna motsvara ungefär 80 poängjämfört med högskolan, men den ger endast 8 högsko-lepoäng. Det är ett problem för många studerande.Man är orolig för hur man kommer att kunna tillgodo-räkna sig dessa utbildningar om man vill fortsätta attstudera på t.ex. högskola eller universitet.Anf. 192 () replik:Herr talman! Jag kan svara på frågan om kvantitetoch kvalitet. Låt oss jämföra regeringens förslag medvårt. Regeringen har 8 800 platser, medan viligger på 13 000 platser. Sedan vill vi bygga ut varjeår fram , då vi skall vara uppe i 24 000platser.Av försöksverksamheten kan man se att det finnsmånga bra projekt som vi måste säga nej till därför attplatser saknas. Sedan finns det naturligtvis också endel utbildningar som förmodligen inte har den kvalitetsom krävs - det har också jag sett. Men det viktigt är idet här fallet att få i gång den här typen av yrkesut-bildning, därför att vi har behov av det. Det är en bristatt vi inte har haft den i Sverige.Just därför tycker vi att det är viktigt att satsa pådetta och framför allt att man har en bra samverkanmellan skolan och arbetslivet. Då får studenterna ettlärande i arbete som vi tror dels höjer kvaliteten påarbetskraften, dels leder till nya jobb.Anf. 193 () replik:Herr talman! De signaler om oro som de studeran-de visar gäller att man som student inte är garanteradden rättssäkerhet som kanske finns inom högskolan.Man har inte samma möjlighet till inflytande överutbildningen, och studerandedemokratin är en viktigtfråga.Vi har stöttat den här försöksverksamheten ochtycker att den är bra. Men det är också viktigt att manfår möjlighet att utvärdera den och dra slutsatser avverksamheten som skall pågå , innanman gör så stora satsningar som föreslår.Det är annars väldigt lätt att den här typen av försöks-verksamhet permanentas i det tillstånd den är.Anf. 194 () replik:Herr talman! Naturligtvis skall studenterna hasamma rättssäkerhet som man har i andra utbildningar- självfallet! Det har man också, såvitt jag kan förstå.Det är också klart att man skall ha inflytande när detgäller undervisningens uppläggning. Men det proble-met har vi ju över hela skolsektorn: att eleverna ochstudenterna upplever att de har dåligt inflytande närdet gäller just undervisningens uppläggning och såda-na saker.Jag vill ändå säga att vi kommer att göra en utvär-dering, som kommer att starta , förutom den egnatillsynen som vi har i kommittén.Jag har varit ute på många av de här utbildningar-na runt om i landet. Jag har faktiskt inte träffat pånågon än - jag har ändå besökt ungefär 15 stycken -där eleverna har uttryckt att de anser att kvaliteten påutbildningen är dålig. Men självfallet finns det ett ochannat misslyckande. Det vore konstigt annars, efter-som det är en försöksverksamhet.Anf. 195 ():Herr talman! Regeringens vårproposition innehål-ler vissa förstärkningar inom området skola, utbild-ning och forskning och berör hela området frångrundskola till högre utbildning och forskning.Grundskolan har första hälft fåttkraftiga nedskärningar, vilket lett till minskning avpersonal - bl.a. speciallärare och fritidspedagoger -och ökade klasstorlekar. Det här har drabbat barn medbehov av särskilt stöd speciellt hårt. Barnens rätt tillstöd enligt skollag och läroplaner har inte kunnatuppfyllas, och effekterna har i vissa fall blivit brutala,vilket framgår av t.ex. de växande köerna vid landetsbarnpsykiatriska kliniker.Miljöpartiet har i budgeten före-slagit en förstärkning av det statliga kommunbidragetför att åtgärda bristerna i . I regeringensvårproposition finns nu detta med. Det är välkommetoch är kanske det viktigaste bidraget för svensk skolai den här budgeten.Dyslexifrågan har regeringen däremot inte upp-märksammat i den här propositionen heller. Miljöpar-tiet har upprepade gånger påpekat att problemen förbarn med specifika läs- och skrivsvårigheter ärmycket stora. De elever som halkar efter i läsning ochskrivning får också svårigheter att tillgodogöra sigundervisningen i övriga ämnen och löper risk att läm-nas på efterkälken, med växande problem ju längreupp i skolan de kommer. Jag har svårt att förstå attregeringen inte kan uppmärksamma ett av de störstahindren för genomförandet av en skola för alla ochlikvärdig utbildning för alla barn. Hoppet får nu ståtill de förslag som den tillsatta Dyslexiutred-ningen kommer att lägga fram.Gymnasieskolan lider fortfarande av sviterna efteren illa förberedd och hastigt genomförd reform. Lära-re och skolledning fick inte möjligheter att förberedasig och sin skola för att rätt handskas med den ge-nomgripande förändringen i skolans mål och arbets-sätt. har i sin budget anvisat speciellamedel för stöd och fortbildning till lärare och skol-ledning för reformens genomförande. Det är en bristatt inte det också finns med i regeringens budget.Däremot har regeringen en storsatsning på vuxenstu-dier i gymnasiet, delvis som en tillfällig arbetsmark-nadsåtgärd. I vårpropositionen utökas denna, ochdessutom förstärks försöket med kvalificerad efter-gymnasial yrkesutbildning, vilket är bra.