prot · GK09116 · 1997-06-09 00:00:00 — Schengensamarbetetbeskrivs också i korthet i populärversionen av rege-ringens årsberättelse om EU, som givits en mycketbred spridning och tryckts i 80 000 exemplar.Flera debattartiklar har skrivits om Schengen-samarbetet. Jag deltog själv i debatten i en av kvälls-tidningarna och tillsammans med statsrå-det i en av de större morgontidningarna i de-cember 1996.På olika sätt har således regeringen och enskildastatsråd regelbundet informerat och allmän-heten om och deltagit i den all-männa debatten. Insatser för att nå ut till allmänhetenoch för att stimulera debatten kommer att ske ävenframöver, inte minst i samband med att regeringen ihöst lägger fram sitt förslag till om godkän-nande av avtalet om anslutning till Scheng-ensamarbetet. Dessutom lämnar Justitiedepartementetregelbundet information till justitieutskottet om vikti-gare frågor i Schengensamarbetet.Vad gäller tredje fråga, omSchengensamarbetet och rättssäkerheten, vill jag närdet gäller Schengens informationssystem (SIS) förstunderstryka att registret helt bygger på nationell rätt.Ingenting som inte lagligen kan föras in i och har förtsin i ett svenskt polisregister eller annat register får viföra in i SIS. De uppgifter om personer som får förasin i SIS är identifieringsuppgifter och uppgifter omvarför personen i fråga är registrerad. Registrerad blirden som av någon anledning är efterlyst, eller efter-sökt av myndigheter. De efterlysningar eller liknandesom får förekomma är efterlysning för förvarstagandeför utlämning, meddelande om beslut om införande aven utlänning på spärrlista som fattats av administrati-va myndigheter eller behörig domstol, uppgifter omförsvunna personer, uppgifter om vittnen och åtaladesom skall inställa sig vid domstol eller avtjäna straffoch uppgifter om personer (eller fordon) för vilka detbegärs hjälp med hemlig övervakning eller kontroll.För den sistnämnda kategorin gäller att registret fåranvändas om det sker för att bekämpa brottsligheteller förebygga hot mot den allmänna säkerhetenunder förutsättning att det finns sannolika skäl tillmisstanke om att personen begår eller avser att begåsynnerligen grova brott.Vidare innehåller detalje-rade bestämmelser om skydd för personuppgifter iSIS och om skydd för den personliga integriteten.Detta skydd bygger på de internationella åtagandenSverige och andra länder redan har gjort på dessaområden, nämligen Europakonvention omskydd för personuppgifter vid databehandling och1987 års rekommendation från om skyddför personuppgifter i polisregister.Med stöd av har även engemensam tillsynsmyndighet för dataskydd inrättatsför att övervaka dessa frågor. Denna myndighet bestårav representanter från nationelladataskyddsorgan och dess uppgift är att säkerställa attbestämmelserna om skydd för personuppgifter efter-levs.På det nationella planet övervakar Datainspektio-nen att våra nationella regler om dataskydd för perso-nuppgifter m.m. efterlevs.Jag ser därför inte i detta avseende och inte helleri något annat fall något hot mot rättssäkerheten tillföljd av anslutning till Schengensamarbetet.Däremot ser jag stora möjligheter att möta och be-kämpa den grova gränsöverskridande brottslighetenoch därigenom öka rättstryggheten i vårt land.Anf. 79 TREDJE VICE TALMANNEN:Jag erinrar om att tiden för ett första inlägg är sexminuter.Anf. 80 ():Herr talman! Jag ber att få tacka justitieministernför svaret. Jag är naturligtvis inte helt nöjd med svareti alla delar, men det får jag återkomma till.Schengen är ett formellt mellanstatligt samarbete,med målet att skapa fri rörlighet för personer. Mensamarbetet har också betecknats som en motor för attdriva på EU i federalistisk riktning. När inte EU:sländer kunde enas om att ta bort personkontrollernavid de inre gränserna skapades Schengensamarbetetvid sidan av EU.Målet är att Schengen skall inlemmas i EU när detanses moget. Mycket talar också för att huvuddelarnaav Schengentraktaten kommer att inordnas i EU-traktaten vid i den 16 ochden . Det holländska ordförandeskapet villuppenbarligen inordna Schengenlagstiftningen i Ma-astricht 2, och därmed skulle den bli gällande EG/EU-lagstiftning för de medlemsstater som är med iSchengen.Sverige och övriga nordiska länder är ännu intemedlemmar i och har därmed full frihet attsäga nej till detta samarbete. Den nya brittiska TonyBlair-regeringen har klargjort att Storbritannienkommer att behålla personkontrollerna vid de egnagränserna, vilket såvitt jag förstår innebär att landetstår fast vid sitt nej till Schengen även efter regerings-skiftet.Jag anser för min del att det finns starka skäl fören skeptisk inställning till en svensk anslutning tillSchengensamarbetet. Till skillnad från vad som ärfallet i våra grannländer och har inteSchengenavtalet lett till någon allmän samhällsdebatt.Jag tycker att det borde vara en uppgift för de politis-ka partierna, studieförbunden och regeringen att göramycket mer än vad som har gjorts för att initiera ensådan debatt. I sitt svar redovisar statsrådet som har gjorts. Det har förts interpellationsdebat-ter och det har skrivits debattartiklar. Men det är väländå ganska måttliga krav på en allmän och breddebatt att bara redovisa detta.Schengensamarbetet har också marknadsförts somen utvidgning av den nordiska passunionen. Det äremellertid enligt min mening en litet felaktig be-skrivning. I har vi passfrihet kombinerad medrätten för varje land att upprätthålla personkontrollvid den egna gränsen. innebärdäremot att personkontrollerna vid de inre gränsernahelt avvecklas. Avskaffade personkontroller vid grän-serna försämrar möjligheten att bekämpa gränsöver-skridande smuggling och annan kriminalitet. Detförbättrar inte, det försämrar möjligheterna, enligt minmening.De s.k. kompensatoriska åtgärderna, som skall er-sätta pass och personkontroll vid de inre gränserna,skapar nya problem.Att innebär passfrihet är förövrigt en sanning med viss modifikation. Vad jagförstår kan polis kräva att besökare i olika länder skallkunna bevisa att de är medborgare i ett Schengenlandvarhelst de befinner sig. Flera länder har därför redaninfört ett - ett plastkort där nationalitetenfinns angiven. Man kan alltså säga att Schengenavta-let ger den enskilde medborgaren rätt att i stället förpass ha med sig en annan ID-handling som bevisarvilken nationalitet han har. Skillnaden är inte särskiltstor.Schengensamarbetet innebär också uppenbaraproblem för rättssäkerheten, även om justitieministernslätar över det. Det tar jag också upp i min tredjefråga i interpellationen. I har professor vid i väckt stor uppmärk-samhet i debatten. Han har fördjupat sig i och pekat på allmänna formuleringar om attmålet när det gäller brottsbekämpning är att bekämpahot mot den allmänna ordningen. Skillnaden mellankriminella och politiska handlingar som oprecist hotar"den allmänna ordningen" blir mycket diffus.Jag skulle vilja avsluta med några ytterligare frå-gor till statsrådet . Är den svenska regering-en positiv till att föra in elleråtminstone viktiga delar av det i den s.k. första pela-ren i EU-samarbetet och därmed göra delar avSchengensamarbetet överstatligt, i enlighet med detholländska ordförandeskapets förslag? Vad medfördet i så fall för den nordiska passfriheten?Anf. 81 TREDJE VICE TALMANNEN:Interpellantens första inlägg är , enligtvåra regler.Anf. 82 Justitieminister ():Herr talman! Först vill jag ta upp frågan om för-slaget från ordförandelandet om att införliva Scheng-ensamarbetet i EU. Det är riktigt att ett sådant förslaghar framförts. Man skall kanske erinra sig bakgrun-den. I toppförhandlingarna har diskuterats det somkallas flexibel integration, nämligen att göra det somSchengensamarbetet innebär och möjliggöra för deländer som vill att gå före andra länder. De skall kun-na utveckla och förbättra samarbetet även om inte allaländer kan delta.Anledningen till att kom till ståndvar att alla inte ville och inte kunde vara med. Då varman tvungen att samarbeta utanför EU:s ram. Ommöjligheten till flexibel integration införs är det fulltmöjligt att flytta in i EU ochfortsätta att utveckla samarbetet inom EU:s ram. Dethar varit avsikten ända från första början.Den fråga som ställdes handlade om ifall vi ärpositiva till överstatlighet. Jagvill erinra om protokollet och att det handlar om mel-lanstatligt samarbete. Ett införlivande av Schengenav-talet sker genom en mellanstatlig åtgärd.Schengensamarbetet som sådant kan delvis hamnai första pelaren, delvis i tredje pelaren.Vi i förebrås för att debatten här i landetom har varit mindre omfattandeän i och . Jag vet inte om det är riktigtsant. Det är självklart att frågan har debatteratsmycket i , mot bakgrund av att inte ärmedlem i EU. Att då ingå i ett samarbete med EU avdetta slag har naturligtvis inte varit helt problemfritt.Vi har inte motsvarande problem i . Det kanvara en förklaring till att det inte har blivit så mycketdebatt kring frågan.I finns en del andra problem i samman-hanget, som antagligen också har lett till en mer om-fattande debatt - om det nu är så att debatten är meromfattande där.När det gäller personkontrollens avveckling ochdess betydelse för t.ex. smugglingsverksamhet vill jagunderstryka att inte har någonsom helst effekt på möjligheterna att förhindra otillå-ten införsel eller utförsel av varor. Det finns alla möj-ligheter att fortsätta med de kontroller vid gränsernasom vi gör för att komma åt smuggling avförbjudna varor. Det finns inget direkt samband - detvill jag verkligen understryka, eftersom detta är ettmissförstånd som upprepas ofta.Sven sade också att det inte är någonegentlig passfrihet eftersom man ändå måste ha möj-lighet att identifiera sig. Kravet på att man i vissalägen måste kunna identifiera sig har vi i Sverigeockså. Men det finns ingen skyldighet att införa sär-skilda regler om . Varje land löser det somman önskar, precis som . När man reser i andraländer får man följa de regler som gäller, även om detär EU-länder.Anf. 83 ():Herr talman! Men om det blir en följd av Scheng-ensamarbetet att alltfler länder ställer krav på att manskall kunna identifiera sig och visa handlingar påpolisens begäran, vilken är då den avgörande vinstenoch skillnaden? Det tar att visapasset vid gränskontrollen. De passkontroller somfinns i är oerhört smidiga i de allra flestafall. Det är överdrivet att det skulle vara så krångligtatt ha med sig en sådan ID-handling. Om det blir kravpå blir skillnaden oerhört liten.Justitieministern säger att det inte är någon skill-nad mot förut när det gäller möjligheten till gränskon-troll. Men vad jag förstår måste det finnas sannolikaskäl för misstanke - om justitieministern lyssnar påmig och inte bara på sin rådgivare. Detkan vara misstanke om att personer har något med sigsom är förbjudet eller att det är något annat lurt. Entullare eller en kontrollant vid gränsen får inte gå barapå den gamla intuitionen. Skillnaden är avsevärd omdet måste till sannolika skäl. En polis som anser atthan måste ingripa mot en person på gatan kan integöra det godtyckligt. Det måste finnas skäl för miss-tanke. Det är väl en väsentlig skillnad om det blir pådet sättet vid gränskontrollerna.Det är viktigt att ta upp den nordiska passunionen.Den har i samband med möte sagt att det är en förut-sättning för Schengenmedlemskap att den nordiskapassunionen kan upprätthållas. Att nu till varje prisdriva igenom en medverkan i Schengensamarbetetskulle i värsta fall kunna innebära att vi tvingas återin-föra passkontroll gentemot , och Is-land. Det är en nyordning som knappast skulle upp-skattas vid eller i gränstrakterna i Jämtlandoch Tröndelag, eller någon annanstans i gränstrakter-na i våra nordiska länder.Jag vill fråga justitieministern vilket som går förstom det blir en sådan konfliktsituation. Ställer Sverigeupp solidariskt med de nordiska grannländerna ellerlåter vi gå före?Ytterligare en fråga är om vi tvingas införa visumgentemot vissa andra, som vi kan ha utbyte med utan visum, om vi går in iSchengensamarbetet. Vilka är i så fall de länder somskall diskrimineras i fortsättningen?Justitieministern talar om kampen mot internatio-nell kriminalitet som en viktig orsak för att gå in iSchengensamarbetet. Det är ologiskt att samtidigtallvarligt försvaga ett av de viktigaste instrument vihar i det arbetet, möjligheten till personkontroll vidgränsen. Jag skulle gärna vilja att justitieministernutvecklar det.Anf. 84 Justitieminister ():Herr talman! Anledningen till att jag konfererarmed min rådgivare är att jag utgår ifrån att SvenBergström vill ha så exakta svar som möjligt. Därige-nom kan jag säkerställa det.Schengensamarbetet påverkar inte ett dyft möjlig-heten att ha regler för att de som passerar gränsenskall visa . Varje land har sina regler för när,hur och varför en person skall kunna identifieras. Detär inte frågan om att ersätta passkontroll med ID-kontroll. Varje land har den ID-kontroll man vill,precis som vi har i . Även i är manibland tvungen att styrka sin identitet.Sven har helt missuppfattat vadSchengensamarbetet innebär när det gäller möjlighe-ten att kontrollera varusmuggling. Det finns ingentingsom påverkar reglerna för ingripande och kontrollersom syftar till att komma åt otillåtna varor. Den debat-ten förde vi när blev medlem i EU. Det leddetill att man trodde att varukontrollen skulle minska.Det visade sig att vi inte använder vår tullkontroll förgodtycklig kontroll. Det verkade som om tyckte att det var eftersträvansvärt att ha möj-lighet att göra godtyckliga kontroller. Det har vi ald-rig haft i Sverige.Det handlade om att det måste finnas en viss gradav misstanke för att ingripa. Det kräver varje rättsstat.När man ingriper mot en individ skall det ske på basisav någon misstanke.Det visar sig när det gäller tullen att den erfaren-het som tullare har räcker för att göra kontroller. Därvidlag ärdet ingen skillnad när det gäller införandet avSchengensamarbetet. Det är en direkt missuppfatt-ning.Sven frågar om vi är solidariska medden nordiska passunionen. Jag vill erinra honom omatt anledningen till att frågan över huvud taget komupp i var att man i deklarerade ansåg sig tvungen att gå med i Schengensamarbe-tet därför att man inte ville ha någon personkontroll igränsen mellan och Danmark.I solidaritet med den nordiska passunionen ansågvi att vi måste utvidga samarbetet under förutsättningatt de stater som icke är medlemmar, dvs. ochIsland, och självfallet också kunde vara med.Det har varit själva utgångspunkten, och det är fortfa-rande det viktigaste skälet för oss att ingå i detta sam-arbete.Att vi dessutom vinner den fördelen att vi kan ut-nyttja det betydligt mer moderniserade och effektivasystem som Schengen erbjuder när det gäller attkomma åt grov gränsöverskridande brottslighet serjag som justitieminister som ett klart positivt inslag.Men själva utgångspunkten för detta samarbete harvarit att rädda den nordiska passunionen inom ramenför Schengensamarbetet.När det gäller visumfrågan är det sant att det påden lista som finns över visumländer förekommernågra mycket små länder - ett par öriken i världen -som vi inte har på vår visumlista - antagligen av detskälet att någon därifrån aldrig har rest hit. De länder-na måste vi införa på vår visumlista. I den mån detöver huvud taget berör någon fysisk person är detnaturligtvis att beklaga - vi har ingen ambition attutöka visumtvånget - men det är en ytterst marginellfråga.Anf. 85 ():Herr talman! Jag förstår inte varför justitieminis-tern blir så upphetsad om hon har starka argument påsin sida. Jag har aldrig förordat godtycklig kontroll.Däremot har jag stort förtroende för det sätt som våratullare och gränskontrollpoliser har jobbat på tidigare.Jag är litet orolig över att justitieministern inte allsär orolig över dessa frågor. Varför skulle debattenvara så upphetsad i och i om det intefanns skäl för oro?Jag noterar att jag inte fick något riktigt svar påfrågan jag ställde. Vilket föredrar justitieministern omsituationen ställs på sin spets? Är det att ha kvar dennordiska passunionen och stanna utanför Schengen,eller är det att gå in i Schengen och lämna ,och därhän? Den frågan måste rege-ringen vara beredd att svara på.Jag skulle gärna vilja säga några ytterligare ordom den grova gränsöverskridande brottsligheten. Jagtycker att det är väldigt tveksamt om man skall upp-rätta ett så stort samlat register med stora risker förläckor och missbruk, och där brottslingar som begårgrova brott blandas med människor som kan förväntasbegå brott. Det har t.o.m. talats om att eftersöktavittnen skulle kunna tas med i registret. Det vet jaginte säkert. Det kanske justitieministern kan klarlägga.Kan justitieministern känna trygghet inför att ett sågigantiskt och stort system inte missbrukas, dvs. attläckor uppstår och uppgifter kommer på drift?När det gäller personskyddet kan jag säga att manhar haft ett utskottsförhör i det norska . Därtalade direktören för Datainspektionens norska mot-svarighet . Han ställde sig mycket tvek-sam till personskyddets ställning i Schengen. Hansade så här: Jag har intrycket att vi i vår iver att ta destora hajarna förser oss med redskap som påminnerom räktrålare. Han syftar då på de enorma dataregist-ren för kontroll. Om jag har förstått det rätt sitterApenes också med i en tillsynsmyndighet för da-taskydd.Herr talman! Kan jag få en halv minut till?Anf. 86 TREDJE VICE TALMANNEN:Nej. Vi har trätt över taletiden vid flera tillfällen.Anf. 87 Justitieminister ():Herr talman! Jag tackar för klargörandet att SvenBergström inte förordar godtycklighet, även om hananvände uttrycket.Jag tror att jag har varit nästan övertydlig när jaghar förklarat att ambitionen att bevara den nordiskapassfriheten har varit helt avgörande för Sverigesagerande så här långt. Det kommer också fortsätt-ningsvis att vara så. Det är inte vi som har problemmed den frågan. Som vet kan Norgeha vissa problem, fast man har förklarat att man ärnöjd med avtalet som det föreslås i toppförhandling-arna. har vissa andra problem. Det är baraatt hoppas att de kan lösa sina problem, eftersom vårgemensamma ambition är att bibehålla den nordiskapassfriheten.Det finns en allmän utbredd rädsla för stora sam-lade register. Vi får mer och mer av gränsöverskri-dande brottslighet. Det är en konsekvens av att män-niskor numera rör sig över gränserna. Inte minst är detde som är ute i brottsliga syften som utnyttjar denökade friheten och de nya kommunikationsmöjlighe-ter som finns. När det gäller att bekämpa den brotts-ligheten måste vi naturligtvis också effektivisera vårametoder.Jag vill återigen, för att det skall bli väldigt tydligtoch klart, understryka att vilken information somfinns i dessa register för del helt och hålletstyrs av svensk lagstiftning. Det är samma registreringsom vi har som skall finnas i detta system. And-ra länder har sin lagstiftning.Jag tyckte att jag nämnde vilket system vi har föratt skydda den personliga integriteten. Det är enmycket viktig fråga. Den har tillmätts mycket storbetydelse i . Det har byggts upp bådeett regelverk och en kontrollfunktion för att säkerstäl-la att felaktiga uppgifter inte kommer in i registret ochatt dessa inte sprids på ett otillbörligt sätt. Detta ärnaturligtvis centralt för och iminst lika stor utsträckning för den registerverksam-het som vi redan bedriver i i dag.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellation 1996/97:311 omtillbud i färjetrafikenAnf. 88 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta mot bakgrund av densenaste tidens tillbud i färjetrafiken.Jag vill inledningsvis betona att alla olyckor ellertillbud som inträffar är oacceptabla, och att det är avstörsta vikt att olyckor så långt möjligt kan förebyg-gas.I december lämnade sittbetänkande Handlingsprogram för ökad sjösäkerhet.Kommittén har speciellt inriktat sig på förhållandensom rör passagerartrafik. Mot bakgrund av att sjöfar-ten är en internationell verksamhet anser kommitténatt en förutsättning för god sjösäkerhet är att de reglersom skall gälla för sjöfarten är internationellt accepte-rade och att därför även fortsättningsvis iförsta hand bör bedriva sitt grundläggande sjösäker-hetsarbete inom ramen har passagerarfärjors säkerhethöjts väsentligt. har varit pådrivande i detarbetet. Fartygens skydd mot brand och inträngandeav vatten har ökat. Kraven på säkert handhavande harockså ökat. Tillämpningen av hamnstatskontrollerskall garantera att även fartyg från andra nationer harsamma grundläggande säkerhet som svenska fartyg.Av den internationella statistiken framgår att Sve-rige tillhör den region i världen där passagerarfärjorssäkerhet är som bäst. Denna slutsats innebär inte attrisken för allvarliga olyckor är eliminerad. Med säkeravses i detta sammanhang att färjor till respektive frånSverige är minst lika säkra som övriga allmännatransportmedel i regionen.I en interpellationsdebatt för ett par veckor sedanbetonade jag vikten av införandet av ISM-koden.Genom ISM-koden angrips väsentliga delar av vadsom är den egentliga säkerhetsproblematiken,nämligen den mänskliga faktorn. Tekniken sätter intelängre gränser för vad som kan göras, utan begräns-ningen finns i systemen av människor och teknik.Förväntningarna på ISM-kodens säkerhetshöjandeverkan är höga. Det krävs dock ytterligare någon tidför att arbeta in ISM-koden.Slutligen vill jag säga att Sjösäkerhetskommitténsförslag till åtgärder som ytterligare kan öka sjösäker-heten är under beredning i , och vikommer längre fram att presentera våra förslag tillvilka åtgärder som bör vidtas.Anf. 89 ():Herr talman! Tack för svaret. Jag vill erinra ombakgrunden till denna interpellation, som jag lämnadetill statsrådet den 16 i förra månaden.För det första hade en då avstängd befälhavaremed sitt fartyg - en superfärja - släpat ca far-ledsutprickning och bottenankare genom en mycketkänslig del av farleders bottenfaciliteter.För det andra hade en lots somnat, vilket fick tillföljd att ett fartyg gick på grund.För det tredje var det en rättegång i medanledning av en grundstötning i Fårösundsleden.För det fjärde inträffade något i samma veva somjag lämnade interpellationen. Det var en sovanderorsman på ett fartyg som gick genom det starkt trafi-kerade . Det kunde ha blivit ett eländes elän-de. Människoliv kunde ha gått till spillo. Detta funge-rade , tills en sandrevel tog emot. Tackvare en autopilot blev det inte värre än så.När det påstås att lotsen ombord på ett av dessafartyg hade somnat vid ratten och att en styrman påbryggan hade varit sysselsatt med någonting annat bliri alla fall jag mycket tvivlande vad gäller säkerhetentill sjöss. Jag skulle nästan vilja säga att det inte var såhär förr.Jag hävdar här och - det gjorde jag även i mininterpellation - att säkerhetsreglerna i färjetrafikenbör skärpas, dels med hänsyn till de egna passagerar-na, dels med hänsyn till riskerna för andra fartyg isamma farleder.Statsrådet talar om ISM-koden. Det är säkert braatt den kommer att inarbetas. Men jag vill ändå fråga:Är statsrådet beredd att vidta verkligt kraftfulla åtgär-der i det här fallet? Och vilka åtgärder arbetar statsrå-det med tillsammans med medarbetare och någoneller några från ?Jag klagar inte på svaret, men det finns mycketmer som statsrådet skulle kunna delge alla oss pre-sumtiva, eller kanske redan befintliga, färjepassagera-re. Det har onekligen uppstått en oro bland oss vanli-ga passagerare i sjöfarten och inte minst bland demsom har sjöfarten som yrke.Anf. 90 Kommunikationsminister ():Herr talman! Som gammal riksdagsledamot kän-ner jag väl till, precis som , att proto-kollet förs i en viss ordning. Jag har därför inte föravsikt att återupprepa det som jag sade för en mycketkort tid sedan om dessa incidenter och om vad sombör göras när det gäller dem.Göthe frågar om jag är beredd att vidtakraftfulla åtgärder för att öka säkerheten. Som jagsade redan i svaret förbereder vi inför årets budget-proposition förslag som grundar sig i . I den mån behöver fatta beslutom dessa saker kommer det i budgetpropositionen.På en del områden handlar det om uppdrag tillSjöfartsverket.