prot · GL0922 · 1997-10-30 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1997/98:22Torsdagen den 30 oktoberKl. 12.00 - 13.3114.00 - 15.01Det justerade protokollet beräknas utkomma -------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 24 oktober.2 § Information från regeringen om åtgärdermot ekonomisk brottslighetAnf. 1 Justitieminister ():Herr talman! Kampen mot den ekonomiskabrottsligheten är ett av regeringens mest prioriteradeområden inom kriminalpolitiken. Regeringen harockså konsekvent och kraftfullt vidtagit en rad åtgär-der för att stärka samhällets insatser mot dennabrottslighet. Åtgärderna ingår i den strategi för sam-hällets samlade åtgärder mot den ekonomiska brotts-ligheten som regeringen förelade i april1995.Skadeverkningarna av den ekonomiska brottslig-heten är av skilda slag och drabbar såväl den enskildesom företagen och samhället. Den ekonomiska brotts-ligheten undergräver basen för välfärden. Den mins-kar respekten för skatte- och bidragssystemen. Denfår allvarliga konsekvenser för näringslivet genom attspelregler överträds och att konkurrens inte sker pålika villkor. Den leder till att de gemensamma resur-serna inte kommer till användning för avsedda ända-mål. Även brott riktade mot EU:s ekonomiska systemmedför stora negativa konsekvenser både nationelltoch internationellt. I form av miljöbrott medför denskador på vår livsmiljö. Sysselsättning, tillväxt ochpriser påverkas negativt av den ekonomiska brottslig-heten. Detta leder på lång sikt till att både samhälls-ekonomin och samhällsmoralen hotas.Att bekämpa den ekonomiska brottsligheten är ettkomplicerat och långsiktigt arbete. Erfarenheter bådefrån vårt land och från andra länder visar att ett av demest typiska dragen hos ekobrottsligheten är att densöker sig nya vägar och snabbt anpassar sig till nyaförhållanden. De kriminella söker på olika sätt miss-bruka närings- och skattelagstiftning och utnyttjasvagheter i kontrollsystemen. Därför räcker det intemed enstaka isolerade åtgärder från samhällets sida.Ekobrottsbekämpningen måste drivas på stor breddoch innefatta åtgärder av många skilda slag som till-sammans verkar mot målet att minska den ekonomis-ka brottsligheten.En effektivare lagstiftning får exempelvis ful ef-fekt först när de myndigheter som tillämpar lagstift-ningen har blivit effektivare genom höjd kompetensoch förbättrad organisation. På samma sätt gäller detatt få ett samspel mellan förebyggande och repressivaåtgärder. Kontrollsystemen måste vara avpassade påett sådant sätt att de kan fungera effektivt och rättssä-kert. Näringslivet måste kunna skydda sig mot brotts-liga angrepp.Herr talman! Regeringen har beslutat om enskrivelse till med en lägesrapport i fråga ombekämpningen av ekonomisk brottslighet. I rapportenredovisas en lång rad projekt inom ramen för rege-ringens åtgärdsprogram. Inte minst har en ökad ton-vikt lagts vid det förebyggande arbetet. I detta liggerbl.a. att kontrollen effektiviseras och att myndigheter-nas arbetsformer utvecklas. Andra viktiga inslag idetta arbete är att utveckla samarbetet mellan myn-digheter och att höja myndighetskompetensen i frågaom ekobrott.I fler fall har projekt nu avslutats, exempelvis ge-nom att ny lagstiftning har antagits och trätt i kraft.Andra projekt är på utredningsstadiet eller håller påatt genomföras. Nya projekt tillkommer . Enav de viktigaste och mest angelägna delarna avekobrottssatsningen tar ett stort steg framåt ioch med att en ny styrnings- och myndighetsstrukturför ekobrottsbekämpningen inrättas.Ett huvudproblem när det gäller att höjaekobrottsbekämpningens effektivitet har varitatt så många olika myndigheter och andra aktörer harvarit involverade i arbetet. Samordningsproblemenhar varit påtagliga och svåra att övervinna, inte minstnär det gäller myndigheternas prioriteringar. Det harockså varit svårt att bygga upp ochbehålla den specialkompetens som behövs för attkunna ta itu med nya former av ekonomisk brottslig-het, exempelvis databrottslighet och miljökriminalitet,eller att möta den internationella utvecklingen. Dessaproblem är inte specifikt svenska utan har visat sigockså i andra länder.För att möta utvecklingen tillskapas nu en ny ochändamålsenlig organisation. Den nya organisationeninnebär att man skapar strukturer bl.a. åklagarväsen-det, polisen och skatteförvaltningen som är skräddar-sydda för kampen mot den ekonomiska brottsligheten.En ny åklagarmyndighet, ,inrättas och innebär att åklagare, poliser och specialis-ter kan arbeta nära tillsammans under gemensamledning och inom en gemensam ekonomisk ram.Inom skatteförvaltningen påbörjas uppbyggnadenav särskilda skattebrottsenheter som kompletterarpolisen. Därmed kommer man ifrån den trånga sektorsom funnits när det gäller att utreda vissa typerav skattebrott.Samtidigt fullföljs inrättandet av en ny struktur förstatsmakternas styrning av ekobrottsbekämpningenoch för samordning av åtgärderna från myndigheterfrån olika sektorer i samhället. Den nya struktureninnebär att statsmakterna slår fast myndig-hetsgemensamma mål och riktlinjer för ekobrottsbe-kämpningen och att myndigheterna samverkar om-kring dessa mål och riktlinjer i ett nationellt ekorådunder ledning av Riksåklagaren. Samma strukturanvänds också för myndigheternas återrapporteringtill statsmakterna.Regeringen kommer att nära följa arbetet med attinrätta den nya myndighetsstrukturen för att säkerstäl-la att den nya organisationen finner sina ändamålsen-liga arbetsformer så snabbt som möjligt.Herr talman! Även när det gäller kontrollverksam-heten pågår flera viktiga lagstiftningsprojekt, särskiltinom skatteområdet. Flera har förts i hamn eller stårinför sin fullbordan. Bättre regler för skattekontrolloch skärpta regler om revision är några exempel.Lagen mot skatteflykt skärps från nästa år.Även på andra områden pågår ett omfattandelagstiftningsarbete. Här kan nämnas att ett särskiltförslag om skärpta regler mot penningtvätt beredsinom . Reglerna om borgenärsbrottses över liksom olika frågor om sanering av utsattabranscher. Olika åtgärder mot bolagsplundring över-vägs, och ett arbete med nya regler om företagsbötersamt ytterligare skärpningar i fråga om näringsförbudpågår. Åtgärder avseende brott i IT-miljö, sekretess-hinder i ekobrottsbekämpningen, åtgärder mot bulva-ner och en översyn av reglerna om förverkanden avvinning av brott behandlas i olika utredningar. Åtskil-liga av dessa projekt bör kunna leda fram till ny lag-stiftning som kan behandlas av och träda ikraft eller året därpå.När det gäller kompetenshöjande åtgärder pågårolika projekt bl.a. som en effekt av det särskilda upp-drag regeringen gav till de berörda centrala myndig-heterna . Arbetet har engagerat myndighe-terna inom flera områden: domstolsväsendet, åklagar-väsendet, Polisen, , skatteförvaltningen ochPatent- och registreringsverket.En ny organisation för forskning inom rättsväsen-dets område införs genom att Brottsförebyg-gande rådet och forskningsenhetslås samman och får ökade forskningsresurser. Sats-ningen innebär också en förstärkt forskning om eko-nomisk brottslighet.En huvudpunkt i strategin är att också näringslivetmåste ta ett ökat ansvar i kampen mot den ekonomis-ka brottsligheten. Efter överläggningar med närings-livsföreträdare har inlett ettarbete med att, i nära samverkan med näringslivet,utreda hur näringslivet kan förbättra sitt eget skyddmot ekonomisk brottslighet.Den ekonomiska brottsligheten är en internationellföreteelse och bedrivs i ökande utsträckning genomgränsöverskridande transaktioner. blir deninternationella ekobrottsligheten alltmer kvalificeradoch får ett ökat inslag av organiserad kriminalitet.Regeringen kommer därför att lägga stor vikt vid attutveckla det internationella samarbetet, inte minstinom ramen för EU:s samarbete.Genomförandet av strategin mot ekonomiskbrottslighet omfattar mer än 50 olikaprojekt. Det är regeringens avsikt att fortsätta denlångsiktiga satsningen mot ekonomisk brottslighetmed full kraft. Det är min förhoppning att det skallfinnas en bred parlamentarisk uppslutning i arbetetmot den ekonomiska brottsligheten.Anf. 2 (mp):Herr talman! Jag vill fråga justitieministern hurmiljöbrotten kommer att behandlas. I tidigare skrivel-ser har bara konstaterats att miljöbrotten skall ingå iekonomisk brottslighet. Men det har i skrivelsernaaldrig funnits strategier eller redovisats projekt därmiljöbrottsligheten tagits upp.Jag fick besked om att i den nya ekobrottsmyndig-heten skulle också miljöbrotten behandlas. Senarefick jag veta att frågan skulle utredas ytterligare. Jagskulle vilja ha besked om hur miljöbrotten kommer atthanteras och deras plats i den nya ekobrottsmyndighe-ten.Vidare är ekobrottsmyndigheten litet förvirrad isin organisationsstruktur. var beskedet attekobrottsmyndigheten helt och hållet skulle lydaunder åklagarmyndigheten. I budgetpropositionen fördetta år föreslås en ny struktur. Man delar upp så attstorstadslänen får en egen organisation och övrigalandet en annan.Vad är anledningen till att det har blivit en sådanuppdelning? Ser inte justitieministern problem meddenna uppdelning i organisationen, dvs. att i stor-stadslänen ha en myndighet direkt under regeringenoch inte under Riksåklagaren?Anf. 3 Justitieminister ():Herr talman! När det gäller miljöbrotten är detmin uppfattning att de i viss utsträckning, kanske iganska stor utsträckning, är ekonomiska brott. Jag troratt kampen mot dem skall samordnas med denstruktur vi har för att bekämpa ekobrottslighet överhuvud taget.På detta stadium har vi inte bedömt det möjligt attsäkerställa tillräcklig kompetens i den nya myndighetsom bildas. Vi har satsat alla krafter på att öka dentotala kompetensen i vårt land när det gäller att kunnahantera miljöbrotten. Det finns ett stort behov avvidareutbildning och vidareutveckling av arbetsfor-mer.Jag nämnde i min information att det har satsats endel samordnat på central nivå för utbildning hos olikamyndigheter. Det rör bl.a. just miljöbrottsligheten.Under det centrala utbildningsråd som har inrättatshar det genomförts ett utbildningsprogram som omfat-tar ett sextiotal poliser och åklagare som har fått envidareutbildning i att hantera ekobrott som är miljö-brott.Jag räknar med att ökningen av kompetensen ska-par möjligheter att också vidta åtgärder för att ha enbättre organisatorisk struktur för att hantera miljöbrot-ten. Jag kommer att återkomma till med denfrågan så småningom.När det gäller den nya ekobrottsmyndigheten kanjag förstå något förvirrade uppfatt-ning. Intrycket kan vara förvirrande om man inte hartagit del av det resultat som det rätt omfattande arbetesom har pågått har lett till. Så småningomkommer man fram till ett beslut. Då blir bilden betyd-ligt klarare, även om jag uppfattar att missförstått någonting.Det är icke så att den åklagarverksamhet som skallbedrivas beträffande de tre storstadsområdena iekobrottsmyndigheten på något sätt lyder direkt underregeringen. Det gör den inte. Det är en åklagarmyn-dighet som lyder under Riksåklagaren.Anf. 4 ():Herr talman! Först vill jag tacka justitieministernför den intressanta och viktiga informationen. Det ärbra att vi kommer att få en lägesrapport, och jag skallmed intresse ta del av den.Jag har en fråga som kan verka liten i samman-hanget men som jag vet är svår för många köpmän iSverige. Det är den illojala konkurrens de upplever avden tillfälliga handeln. Jag vill gärna höra om justi-tieministern har tagit upp den frågan i sammanhanget.Vi hade i en sammankomst ordnad av och riksdagsmännen på Dalabänken.Där var bl.a. representanter för skattemyndigheter ochkronofogdemyndigheter. Det visade sig att människorsom strängt taget är stora grossister far mellan olikalän med stora trailers.De är i många fall direkta ekonomiska brottsling-ar. De kanske inte har betalat in moms eller arbetsgi-varavgifter. De har personer närvarande som säger attde bara är där för skoj skull och inte får någon lön,osv. Det är oerhört svårt att spåra dessa människor.Det borde vara väldigt klart att sådant måste kun-na stoppas. Såvitt jag förstår har kommunen en skyl-dighet att se till att den inte upplåter torgplats tilloseriösa företagare. Men det kanske inte alltid är såhemskt lätt för kommunen att övervaka det i detalj.Samtidigt är det mycket viktigt för mig att säga attdet finns en legitim torghandel som vi inte får försvå-ra för. Det gäller idrottsföreningar, skolklasser somskall åka på resa och tillfälligt vill sälja litet bröd elleratt man vill sälja överskott från jordbruksproduktion,osv.Hur tänker justitieministern ta itu med den här frå-gan?Anf. 5 Justitieminister ():Herr talman! När det gäller tillfällig handel är deten klassisk fråga. Jag uppfattar som rörande ekonomisk brottslighet i anslutningtill tillfällig handel. Den principiella frågan i vilkenutsträckning tillfällig handel skall accepteras som enkonkurrent till den stationära handeln är en fråga avnäringspolitisk natur som vi inte hanterar inom ramenför bekämpning av ekobrottsligheten.Det förekommer naturligtvis en hel del ekonomiskbrottslighet i samband med det kan kalla tillfällighandel. Frågan är uppmärksammad bl.a. i . Den bereds i de-partementet. Jag kan inte säga någonting om vad somkan komma ut av det arbetet.Jag skulle också tro att denna fråga kan bli en avde som vi kommer att ha anledning att ägna särskilduppmärksamhet i våra överläggningar med näringsli-vet självt. Där har vi påbörjat ett arbete där en avnäringslivet självt utpekad person har fått ett särskiltuppdrag att inventera vissa problem och komma medförslag till åtgärder om hur näringslivet självt kanskydda sig i större utsträckning.Det kommer att leda till överläggningar med nä-ringslivet där vi fördelar ansvaret så, att jag tar på migde uppgifter som behövs lagstiftningsvägen och iform av utveckling av myndigheternas arbete för attstödja näringslivets behov av skydd för den typen avillojal konkurrens, och näringslivet ser till sina egnamöjligheter att åtgärda vissa delar av problematiken.Frågan finns med på flera olika sätt i detta omfat-tande arbete.Anf. 6 ():Herr talman! Justitieministern betonar starkt be-hovet av ökat samarbete mellan olika myndigheter ikampen mot den ekonomiska brottsligheten, och detär alldeles utmärkt. Jag bara undrar på vilket sättinrättandet av en ny myndighet skulle vara ägnat attunderlätta detta samarbete.Blir det inte i stället så att man bygger upp nyamurar, kapslar in en viss verksamhet i en ny myndig-het, och ofrånkomligen får kompetenskonflikter ochsådant? Vad är det i den nya myndighetens konstruk-tion, rent konkret, som är ägnat att underlätta samar-betet? Man kan t.ex. jämföra med den samarbetsor-ganisation som redan finns , nämligen Riksenhe-ten mot ekonomisk brottslighet, REKO.Jag vill ställa en fråga till justitieministern. Det ärinte bara som har missförstått dennya myndighetens konstruktion. Det tycks även justi-tieministerns egna tjänstemän på departementet hagjort.I en promemoria av som ligger tillgrund för kommittédirektiven för den särskilde utre-daren står uttryckligen att myndigheten kräver vissasärlösningar med hänsyn till myndighetens särskildaroll med nationella stabsfunktioner i fråga omekobrottsbekämpningen. "är ivissa avseenden en myndighet direkt under regering-en. Myndigheten kommer därför att förfoga över etteget anslag och kommer också att få ett eget regle-ringsbrev - - -"Hur kan man på få detta till en myndighet inomåklagarväsendet?Anf. 7 Justitieminister ():Herr talman! Beträffande den sista frågan är detuppenbarligen svårt att fullt ut uppfatta konstruktio-nen av den nya myndigheten. frågademig uttryckligen hur det kunde komma sig attåklagarverksamheten i de tre storstäderna skulle kun-na bli direkt underställd regeringen och inte Riksåkla-garen. Jag svarade att den inte blir det. I den del somEkobrottsmyndigheten utgör en åklagarmyndighet ochalltså fullgör åklagares funktioner lyder den underRiksåklagaren. Men därutöver har den nyaEkobrottsmyndigheten vissa uppgifter som är av an-nan karaktär och inte det vanliga åklagararbetet, så-dant som har att göra med att utveckla hela samhälletsförmåga att arbeta med ekobrott, utveckla arbetsme-toder, bedriva verksamhet som gör att vi tidigt upp-täcker tendenser till ny brottslighet och utveckla me-toder att angripa dem. Den typen av funktioner är ickenormala åklagarfunktioner utan är av en annan karak-tär. Därigenom har myndigheten också en funktionsom avviker från den som övriga åklagarmyndigheterhar. Därför har denna myndighet en annan ordningnär det gäller anslag och direktiv från regeringen. delen är den som andra statliga myndigheter, intesom åklagarmyndigheten. Den består alltså av fleraolika delar. Men detta är kanske litet svårt att förstå.När det gäller det ökade samarbetet handlar detom att det krävs olika kompetenser när man skallbedriva ett arbete för att bekämpa den här brottslighe-ten. Det har vi ju lärt oss genom ge-nom mer eller mindre lyckade försök att förändra vårtsätt att angripa dessa brott. har visat på att detär möjligt att komma längre om man säkerställer attolika kompetenser får möjlighet att samarbeta. Det ärmot bakgrund av den erfarenhet som vi har fått frånREKO:s arbete som vi har förstått att detta är rätt vägatt gå. Det är det som vi vidareutvecklar. I den nyamyndigheten kommer poliser, åklagare, revisorer ochandra specialutbildade personer att samarbeta för attpå det viset åstadkomma en möjlighet att faktisktkomma åt denna brottslighet, vilket vi ju inte harlyckats med så där oerhört väl hittills.Anf. 8 ():Herr talman! Jag tycker inte att jag fick svar påmin fråga vad det rent konkret är som gör att dettautvecklings- och analysarbetet sker så mycket bättre iden nya myndigheten. Varför river ni ned det somman har satsat så mycket tid, kraft och resurser påunder för att börja från början igen ochbygga upp något nytt? Den samverkan som justitie-ministern beskriver finns ju och skulle gåatt vidareutveckla. Varför avvecklas den? Varför, rentkonkret, blir så mycket bättre?Anf. 9 Justitieminister ():Herr talman! Jag försökte faktiskt svara konkret.Nu blandar återigen ihop de olikadelarna av den nya myndighetens verksamhet. När detgäller att samarbeta kring utredande av brott vidareut-vecklar vi detta i den nya myndigheten. Men det ärprecis i enlighet med samma principer som låg tillgrund för inrättandet av . Men i fråga om attutveckla arbetet rent principiellt - hur samhället skallskydda sig mot ekonomisk brottslighet och ha enframförhållning för att veta hur den utvecklar sig föratt inte alltid vara andre man på brottet utan ha möj-lighet att förutse och förebygga den brottsliga verk-samheten - är det ingenting vi river ned, eftersom detinte finns . Det är något helt nytt vi bygger.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Meddelande om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1997/98:26Till riksdagenInterpellation 1997/98:26 av () omdubbelbeskattning, utflyttning m.m.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den25 november 1997.Skälet till dröjsmålet är att det inte gått att finna endebattdag som passar både interpellanten och migsamt att är fullbokad med interpella-tionssvar.Stockholm den 27 oktober 1997Thomas ÖstrosInterpellation 1997/98:44Till riksdagenInterpellation 1997/98:44 av ()om Systembolagets försäljningsmonopol.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den25 november.Skälet till dröjsmålet är utrikes resor.Stockholm den 28 oktober 1997Margot WallströmEnligt uppdragHelena StarupExpeditionschefInterpellation 1997/98:40Till riksdagenInterpellation 1997/98:40 av omEMU.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den25 november 1997.Skälet till dröjsmålet är semester och stor arbet-sanhopning.Stockholm den 28 oktober 1997Erik ÅsbrinkEnligt uppdragNils Dexe4 § Svar på interpellation 1997/98:33 omEkobrottsmyndighetenAnf. 10 Justitieminister ():Herr talman! har frågat om jagär beredd att dra tillbaka regeringens förslag att inrät-ta den 1 januari 1998.Inledningsvis vill jag påminna om att det vid fleratillfällen från bl.a. har framhållits attekobrottsbekämpningen måste bli effektivare. Ensärskild myndighet för ekobrottsbekämpning harsedan länge diskuterats och rymmer avgörande förde-lar när det gäller att ta ett samlat grepp om ekobrotts-bekämpningen, både i operativt hänseende och i frågaom samordningen med alla berörda aktörer på områ-det. Också i flera andra länder har särskildaekobrottsmyndigheter inrättats. Regeringen har därföri budgetpropositionerna föreslagitatt det inom åklagarväsendet inrättas en ny myndighetför bekämpning av ekonomisk brottslighet.Förslaget till en ny myndighet som enbart sysslarmed ekobrottsbekämpning har sitt ursprung i rege-ringens ekobrottsberednings rapport om en effektivareekobrottsbekämpning. Den ursprungliga tanken varatt det här skulle bli fråga om en självständig myndig-het i förhållande till bl.a. åklagarväsendet. En nymyndighets organisation och struktur är emellertidnågot som kräver en noggrann analys av olika alter-nativ. Allteftersom beredningen av ärendet fortskridithar också antagit klarare for-mer. Myndigheten har slutligen utformats som enåklagarmyndighet inom åklagarväsendet med särskil-da uppgifter att samordna bekämpningen av ekono-misk brottslighet.Bildandet av innebär i en myndighet för samman åklagarväsendet ochpolisväsendet när det gäller bekämpningen avekobrott i de tre storstadslänen. När det gäller restenav landet får myndigheten ett samordningsansvar förekobrottsbekämpningen. harutöver detta andra viktiga uppgifter när det gäller attsamordna och utveckla samhällets kamp mot ekobrott,t.ex. initiativ till myndighetsgemensamma aktioneroch utarbetande av lagförslag rörande ekobrott.Myndighetens uppgifter och konstruktion gör enligtmin mening att en särskild styrnings- och anslagsmo-dell bör väljas.För att kunna få en samlad bedömning avEkobrottsmyndighetens verksamhet har regeringen ibudgetpropositionen för föreslagit att myn-digheten får ett eget anslag. Myndighetens chef skallha ansvaret för verksamheten och för dem som arbetarvid myndigheten. Det är även myndighetens chef somansvarar för verksamhetens utveckling.Ekobrottsmyndigheten skall vidare genom ett egetregleringsbrev åläggas krav på återrapportering somredovisas i en egen årsredovisning.Ekobrottsmyndigheten är när det gäller åklagar-verksamhet som bedrivs vid myndigheten en åkla-garmyndighet under Riksåklagaren. Detta gäller själv-fallet de judiciella frågorna men även i övrigt är detviktigt för åklagarpersonalen att myndigheten är endel av åklagarväsendet. Likaså kräver polisverksam-heten vid myndigheten en stark samhörighet medpolisväsendet. Det hindrar emellertid inte att det ärEkobrottsmyndighetens chef som har det totala ansva-ret för verksamheten vid myndigheten. Den föreslag-na myndigheten har en organisatorisk lösning som gerfördelar i fråga om en gemensam operativ ledning,kompetens och resurssäkring. Att Ekobrottsmyndighe-ten i vissa avseenden skulle vara överställd Riksåkla-garen och vill jag helt tillbakavisa.Den valda lösningen kräver självfallet ett närasamarbete med de berörda myndigheterna. Det ärviktigt att blir en attraktivmyndighet att arbeta vid. Det är något somEkobrottsmyndigheten, Riksåklagaren och Rikspolis-styrelsen måste arbeta aktivt för bl.a. genom att ut-veckla en gemensam syn på komptensutveckling ochkarriärmöjligheter. Naturligtvis måste också förut-sättningar skapas för en rörlighet av personalen mel-lan verksamheterna. Det har från flera håll påpekatsatt det är viktigt för den enskilde arbetstagaren attkänna samhörighet med övriga åklagare respektivepoliser och att ha möjlighet att gå över annan myndighet inom samma verksamhetsområ-de. Jag är övertygad om att det genom de åtgärdersom jag nu nämnt kommer att skapas förutsättningarför en god personalförsörjning. Regeringen avserockså att i regleringsbreven följa upp personalför-sörjningsfrågorna.I första hand kommer den personal som i dagsysslar med ekobrott i de berörda länen att få erbju-dande om att följa med verksamheten tillEkobrottsmyndigheten.