prot · GL0948 · 1997-12-16 00:00:00 — Jag tycker nästan att det är litetskrämmande att vi är tvungna att föra en debatt medföreträdare för majoriteten om realsiffror, om hur detser ut med plus och minus både vad gäller pengar ochpersonal - sådant som jag tror är uppenbart för demsom står utanför socialdemokratin.Pengarna ger inte fler anställda; de bromsarminskningen. Det beror bl.a. på att de ökade statsbi-dragen till viss del äts upp av minskade skatteintäkter,något som i sin tur beror på att sysselsättningen inteökar som säger utan faktiskt sjunker.Arbetslösheten sjunker, men sjunker ocksåsysselsättningen. Det är färre som har jobb , somär skattebetalare och har en lön att leva på, än det vari augusti, eller , eller 1994 då ni till-trädde, eller . Ni kan nästan ta vilket till-fälle ni vill och jämföra: Det är färre som jobbar idag.Detta är grundproblemet. Jag vill därför bara ställaen enda fråga till : Är socialdemokra-tin medveten om detta, och anser man i så fall att detär ett problem?Anf. 184 () replik:Herr talman! Jag håller med om attdet är ett bekymmer att den ekonomiska kris som vihar fått hantera bl.a. har gjort att kommu-nerna har fått spara och säga upp personal.Nu var det så att under de borgerliga rege-ringsåren 1991-1994 försvann 100 000 arbetstillfäl-len. Sedan har vi lagt till pengar så att man har kunnatbörja stoppa uppsägningarna av anställda. Men precissom jag sade i mitt tidigare inlägg har det minskat,och det märks mer än vad vi trodde . Dethåller jag med om. ser vi nu att det är påväg att vända och att sysselsättningen faktiskt ökar,om vi tittar på de senaste siffrorna.Anf. 185 () replik:Herr talman! Jag tror att det skulle vara väldigtintressant att veta vilka siffror det är. De siffror somalla andra har tillgång till visar ju att antalet jobbsammanlagt faktiskt sjunker. Också arbetslöshetensjunker, men det gör den just för att människor slutaratt finnas i arbetskraften.När invändningarna nu kommer ändras för varjeinlägg och för varje mening retoriken. stoppas ochbromsas uppsägningarna upp. Det är inte så att antaletanställda ökar osv. Jag tror inte att det är meningsfulltatt diskutera några framåtsyftande frågor i denna senastund utan jag vill återkomma till min fråga. Kan jagfå ett klart och entydigt besked: Är Socialdemokrater-na och medvetna om att antalet an-ställda sjunker? Om ni är det, anser ni att det är ettproblem?Anf. 186 () replik:Herr talman! Det är möjligtvis så att det inte baraär jag som ändrar retoriken utan jag tror att det ärKarin som inte gärna vill höra att det faktisktär på väg åt rätt håll.För att ta ytterligare några egna exempel vill jagnämna att vi i kommun klaradedet mål som vi socialdemokrater satt upp att vi skallklara . var den öppna arbets-lösheten i kommun . En stor del tackvare - det är 400 som läser - menockså tack vare att verkstadsindustrin har anställtmänniskor. Vi har riktiga jobb, som brukar hänvisa till när vi pratar om olika arbeten.Motala är en kommun, det finns många liknandekommuner där vi ser att arbetstillfällena ökar.Anf. 187 () re-plik:Herr talman! rörde vid de larm-rapporter som har kommit. Självklart finns det natur-liga orsaker till viss undernäring. Men vi har ocksåfått alltför många bevis på att inte detta är den endaorsaken. Den största orsaken är att det inte finns per-sonal som hinner mata dem som är i behov av hjälp,inte hinner ge dem dryck. Jag har haft många samtalmed både anhöriga och vårdpersonal som har varitförtvivlade över situationen. Vårdpersonalen har intevågat larma om bristerna för att de är rädda om sinajobb. Detta kan väl inte och Social-demokraterna blunda för.Socialstyrelsen har fått 5 miljoner som ett förstärktbidrag för att göra uppföljningar. Okej, det är bra.Men min fråga är då: Om uppfölj-ningar klart och tydligt kommer att få som resultat attantalet anställda i vården inte räcker, att det finns förfå händer, är och så fall beredda att ta den larmrapporten på allvar?Om den larmrapport som vi har fått nu är inte MargotWallström och överens, som jagsade i mitt anförande.Jag vill veta: Vad vill socialdemokraterna ha ut avde här 5 miljonerna? Vill man ha läget som det äreller vill man fortsätta att blunda?Anf. 188 () replik:Herr talman! Vi blundar inte, finns, precis som togs upp, olika orsaker till un-dernäringen. En del beror på att man är gammal ochinte orkar äta själv. Men givetvis beror det också på,som nämnde, att det inte finns till-räckligt många anställda. Det är därför som vi harökat bidragen till kommunerna, sammantaget till år2000 med 16 miljarder kronor.Nu är så generös och säger: Menvi kristdemokrater lägger på 4 ½ miljarder till. Detgår jättebra att säga, men eftersom ,om det blir en ny regering, skall sitta tillsammans medModeraterna som vill dra ned över 17 miljarder blirdet ett väldigt stort glapp. Det skulle vara bra att få ettsvar på den frågan.Anf. 189 () re-plik:Herr talman! Socialdemokraterna håller på medsina olika fraser och frågor och det här är en av dem.Vad skall göra om de skall regeraihop med ? Men när jag ställer konkretafrågor om vård och omsorg, om ut-värdering svarar inte . I stället ställerhon frågan om regeringsbildningen i mitten av 1998.Jag tycker att det på något sätt är som att gömma sigbakom de här frågorna.Vi kristdemokrater har sagt ett antal gånger att viinte kan vara med och försämra vård och omsorg.Detta kommer vi att stå för till . Kan jag då fåsvar på frågorna: Vad vill socialdemokraterna göraom det visar sig att det inte räcker med de anställdasom finns inom vård och omsorg ?Anf. 190 () replik:Herr talman! Jag har faktiskt svarat på frågan,. Jag sade att det blir 8 mil-jarder mer till kommunerna. Regeringen har sagt ochutskottet säger i sitt betänkande att vi förutsätter attmerparten av de här extra pengarna går till vård ochomsorg i kommunerna. När de går till vård och om-sorg behöver man personal och då anställer kommu-nerna personal. Det är den delen.Min fråga är definitivt en adekvat fråga. Det hjäl-per inte att man säger: Nej, vi skall inte försämra. Dehär pengarna får kommunerna. T.o.m. Kommunför-bundet säger att de har gjort stor nytta i kommunerna.Sedan är det en annan sak att det behövs mer även påsikt. Där tror jag att vi bl.a. får räkna med skatteintäk-ter. När sysselsättningen kommer i gång kommer detatt underlätta för kommunerna.Men sade så här förra gångenockså, 1994. Ni skulle ge pengar till kommunerna.Sedan satt ni i den regering som drog in bidrag påöver 7 miljarder direkt från kommunerna. Det är endagången man har dragit in bidrag i en direkt besparing.Det har inte skett sedan dess.Anf. 191 ():Herr talman! Saneringen av statens finanser ärmycket viktig. Den innebär att kärnverksamheter somvård, skola och omsorg på lång sikt kan garanteras,hålla en hög kvalitet och omfatta alla.Centerpartiet står för en ekonomisk politik som sertill att resurserna räcker till människors grundläggan-de behov, så att blir ett land där alla kan kän-na en verklig trygghet. För att saneringen av landetsfinanser och ekonomi skall vara heltäckande har viföreslagit och beslutat här i kammaren att kommuner-na och landstingen skall ha balans i sinabudgetar. Det bör i huvudsak kunna uppnås. Det un-derlättas av det beslut om tillskott på 16 miljarderkronor som förs till kommunsektorn t.o.m. år 2000.På så sätt underlättas för kommunerna att ge männi-skor den omsorg och värdighet som de förtjänar ilivets olika skeden. Uppsägningarna inom vården,omsorgen och skolan kan minimeras. På sina håll kankanske t.o.m. nyanställningar komma i fråga.Socialdemokraterna har efter valet tvingatsatt inse att transfereringarna måste stå tillbaka tillförmån för vården, skolan och omsorgen. Löftena omåterställda sjukförmåner och återställd a-kassa harövergetts. Det tyder på ett uppvaknande inför politi-kens mycket viktiga uppgift att prioritera.Men faran är inte över. Det finns mäktiga krafterinom socialdemokratin som vill prioritera höjda er-sättningar i försäkringssystemen. Men man måsteibland välja. Höjda transfereringar tillbaka till dennivå som rådde tar resurser ianspråk som skulle kunna användas bättre ute i vårakommuner och landsting.Centerpartiet har varit pådrivande för satsningarnainom vården, skolan och omsorgen. Vi är beredda attprioritera dessa områden framför ökade transferering-ar. Det är dessutom en viktig uppgift under nästkom-mande mandatperiod.Socialdemokratin har också andra problem. Manhar problem när det gäller kommunernas självstyre.Alla förslag har dessbättre inteanammats av hela regeringen. När det gäller kommu-nernas rätt att omstrukturera sina bostadsbistånd hardock fått regeringen med sig.Utförsäljning av kommunalägda bostäder motver-kas genom att försäljningen av dessa bostäder innebäravskaffande av alla räntesubventioner till dessa bo-stadsföretag. Det är statligt förmynderi som sätterkommuner med behov av omstruktureringar i ett all-varligt dilemma. kan ett sådant förmynderihota kommunernas huvudsakliga uppgifter, t.ex. att geinvånarna en god omsorg och utbildning.Moderaterna vill avskaffa det nuvarande utjäm-ningssystemet för kommuner och landsting. Det skullevara ett dråpslag mot alla kommuner med hög arbets-löshet, stora sociala problem och stor utflyttning.Utsatta storstadskommuner med omfattande segrega-tion skall brandskattas på resurser likväl som gles-bygdskommuner med avfolkningsproblem.Med förslag till slopat utjämnings-system för kommuner och landsting riktas ett ganskahårt slag i ansiktet på människor i landets alla kom-muner. Det är en självklarhet att ett fåtal rika kommu-ner skulle tjäna på den moderata politiken. Men detstora flertalet kommuner skulle förlora rejält.Jag kan exemplifiera med en kommun i det härområdet, nämligen . Kommunenhar en kommunalskatt på ca . Kommunenskulle tvingas höja skatten med ellervälja att avskeda ca 750 personer från kommunalanställning. En motsvarande situation för en litenkommun som ligger långt härifrån, , skulleinnebära att man även där skulle få höja den redan nuhöga kommunalskatten, , med ytterligare4 kr eller välja att avskeda ungefär 40 personer som arbetar inom kommunen. Det skulle i denna lillakommun späda på arbetslösheten med nästan 1,5procentenheter.Som ett tillägg i denna odyssé över vad den mode-rata politiken skulle innebära för kommunerna behö-ver det återigen konstateras att man har för avsikt attdiktatoriskt sänka kommunalskatterna. Det skall fi-nansieras med rationaliseringar i verksamheten. Jagmåste säga att tal om sänkta skatterverkar för mig vara tal med samma enkla retorik somsocialdemokratin använde sig av inför valet . Detär väl inte så att menar allvar? Gör mandet skulle det vara intressant att få veta hur man avseratt få majoritet för den politik som har föreslagits.Vad säger t.ex. och ,som man tydligen har för avsikt att regera tillsammansmed om svenska folket väljer den lösningen vid valet1998?Anf. 192 () re-plik:Herr talman! Jag vet inte om med i svängarna. Men jag tycker att han skallgöra bättre försök än det här inlägget. Han kan t.ex.läsa dagens nummer av där hansgruppledare förespråkar just sänktaskatter för låg- och medelinkomsttagarna till nästamandatperiod. Det är någonting som vi moderaterredan nu har föreslagit skall gälla kommande mandat-period. Det är inte fråga om rationaliseringar i kom-munsektorn. Det är fråga om avregleringar från sta-tens sida, och det är fråga om konkurrensutsättning avkommunal verksamhet för att få ned kostnader. Själv-fallet finns det också utrymme för effektiviseringaroch produktivitetsförbättringar.Eskil har tydligen inte alls tagit redapå var vi moderater står beträffande det s.k. utjäm-ningssystemet. Det är inte fråga om att avskaffa ut-jämningssystemet. Vi föreslår att det nuvarande in-omkommunala utjämningssystemet ersätts där kom-munerna inte får behålla sina kommunalskatter.Kommunalskatten skall ju vara lokal. I stället skall detbli ett system där staten står för inkomst- och kost-nadsutjämningen. De siffror som är hämtade någonstans, men definitivt inte frånden moderata motionen. Jag tycker att han skall hållasig för god att referera några mytbilder som han harfått från något annat håll.Eskil påstår att kärnverksamheten ikommuner och landsting har prioriterats under året.Det brukar Socialdemokraterna hävda. I själva verkethar, på grund av nedskärningar i det statliga transfe-reringssystemet, socialbidragskostnaderna i kommu-ner och landsting ökat i en sådan fart att kommunernahar haft svårt att skydda sina kärnverksamheter. Dithör ju äldreomsorgen och skolan. En del av de pro-blem vi ser i skola och äldreomsorg beror ju på deskenande socialbidragskostnaderna. Vet inte EskilErlandsson ens om detta?Anf. 193 () replik:Herr talman! Jag har ganska lång erfa-renhet bakom mig, och jag påstår att jag kännerkommunsektorn förhållandevis väl. Det är riktigt somLennart säger att även vi föreslår en delskattesänkningar, men vi gör det inte på bekostnad avdet vi kallar kärnområden inom kommunsektorn, dvs.vård, omsorg och skola. Jag påstår fortfarande att deförslag som ligger i den moderata motionen innebäratt kommunerna får göra intrång i det vi kallarkärnområdena inom kommunsektorn.De skattesänkningar vi prioriterar under näst-kommande mandatperiod - om landets finanser såtillåter - är i första hand fastighetsskatten, i andrahand skatten för låg- och medelinkomsttagarna.Sänkningarna skall inte finansieras via kommunalskat-terna utan självklart genom förändringar i grundav-dragen. Det är ju staten som styr över dem. I enlighetmed finansieringsprincipen måste kommunerna till-godoräknas minskningen av skatteintäkterna omstaten beslutar att höja grundavdragen.Anf. 194 () re-plik:Herr talman! Det är märkvärdigt. Vi har väckt enmotion som gäller kommunerna. En stor del av mo-tionen handlar om betydelsen av att satsa på de kom-munala kärnverksamheterna och att hålla god kvalitetpå dem. Sedan står här och säger attvi vill göra besparingarna där. Om det är något som ärviktigt så är det en skola med god kvalitet. Jag ägnadebetydande tid i mitt anförande åt kvalitetsfrågorna iäldreomsorgen.Den kommunalskattesänkning vi förordar i vårmotion är ett utflöde av de avregleringar som statenhar möjlighet att göra gentemot kommunsektorn.Konkurrensutsättningen av monopolverk-samhet kommer att sänka kostnaderna. Det är någothelt annat än den typen av besparingar på kärnverk-samhet som tydligen tycks föresväva . Jag tycker att han bör sätta sig ned ochstudera mer exakt vad vi har sagt.Därutöver är den skattesänkning vi åstadkommerpå kommunalskattesidan en statligt finansierad sänk-ning, dvs. staten skall överta kostnader från kommu-nerna så att kommunerna får möjlighet att sänkaskatten för låg- och medelinkomsttagarna. Jag tyckeratt det är en politik som redan nu kan ställaupp på för nästa mandatperiod.Anf. 195 () replik:Herr talman! Jag har noterat att villförstatliga t.ex. skolan. Det är ingen politik som jagoch det parti jag representerar kan ställa upp på. Vivill inte ha en förstatligad skola igen när vi nu äntli-gen har fått den kommunaliserad. Jag tror att det ärbra för verksamheten att så mycket som möjligt liggerså långt ned i de hierarkier som finns på olika nivåer iolika sammanhang i vårt samhälle, t.ex. skolan.Det går självfallet att förstatliga många verksam-heter. Men jag tror inte att det leder till det folkligaengagemang som jag, och jag förmodar även Hed-quist, vill ha.Anf. 196 () replik:Herr talman! Jag har säkert inte lika lång erfaren-het av verksamhet som . Men den jag har är framför allt från Botkyrka.Jag begärde replik för det fall att i andra sammanhang vill referera till Botkyrkakommun. Jag vill gärna lämna litet information.Botkyrka kommun har högstaskattesats och fattigaste befolkning. Vi folkpartister iBotkyrka tycker att det är fel att de fattigaste männi-skorna skall betala den högsta skatten. Det leder tillatt de människor som har anständiga inkomster ochdärmed har en valmöjlighet väljer att bosätta sig nå-gon annanstans där de för en lägre skatt kan få betyd-ligt bättre service.Om kunde skrapa ihop pengarså att man kunde sänka kommunalskatten tror jag attdet av flera skäl skulle vara alldeles utmärkt. Jag trorockså att man skulle kunna skapa ett betydligt bättreekonomiskt utrymme ifall man tillät andra verksamhe-ter än de av kommunen drivna, t.ex. friskolor och friadagis. De få som finns klarar sin verksamhet till enkostnad som är av den kommunala kostna-den men bedriver i flertalet fall en betydligt bättreverksamhet.Om man mera ägnade sig åt att förbättra den egnaverksamheten och mindre åt att bekämpa sådant sommänniskor i friare former vill bedriva tror jag attkommunen och dess medborgare skulle tjäna på det,liksom de skulle tjäna på avvecklandet av ett antalbolag och subventioner till havsbad, skidbackar ochkommunalt drivna restauranger. Av den anledningenvill jag bara säga att min erfarenhet är att det går attgöra saker både billigare och bättre samt att Botkyrkakommun inte är ett riktigt bra exempel om nu EskilErlandsson vill tala emot en politik som skulle ledatill sänkta kommunalskatter.Anf. 197 () replik:Herr talman! Det som just har sagtvisar att det finns ett behov av ett kommunalt skatteut-jämningssystem. Vad jag talade om är hur det skulleha blivit, dvs. ännu värre, om vi inte hade haft detnuvarande systemet.Anf. 198 ():Herr talman! Det är bra att den socialdemokratiskaregeringen nu ökar anslagen till kommuner ochlandsting. Det är nödvändigt och det ligger väl i linjemed de förslag som harlagt fram. Det handlar, som så många har ut-tryckt, om att säkra kvaliteten i vård, omsorg ochskola och om att förhindra fler uppsägningar i kom-muner och landsting. Tyvärr innebär nog resursför-stärkningen bara just att fler uppsägningar förhindras.Nu skall jag ta några siffror som är regeringensegna. De är hämtade ur regeringens budgetförslag1998, ett sammandrag av finansplanen. Där redovisashela den offentliga sektorn. Jag är väl medveten omatt däri inkluderas också den statliga delen, menkommunerna och landstingen utgör en stor del. Detframgår att det 1996, , fanns 1 263 000 anställda.Regeringens prognos är att det , trots extra-pengarna, skall vara fråga om 1 241 000 anställda,alltså 20 000 färre anställda.Vi i tycker att det är en väldigtsorglig prognos. Det är en av anledningarna till att vihar valt att lägga på ytterligare medel när det gällerjust kommuner och landsting. Vi överför alltså störreresurser. har i ett tidigare inläggredogjort för detta. Själv tänker jag enbart uppehållamig vid tre av de förslag som vi tycker gynnar kom-munerna, kvaliteten och jobben. Som vanligt är våraförslag fullt finansierade.Det första förslaget har redannämnt, nämligen att vi vill överföra 3,3 miljarderkronor från arbetslöshetsförsäkringen till kommuneroch landsting för jobbsatsningar. Det skall vara rikti-ga jobb, med avtalsenliga löner, och staten skall ståför huvuddelen av finansieringen via a-kassemedel.Detta skulle över minska arbetslösheten med25 000 personer. får kommunerna ökadeskatteintäkter och ökad personaltäthet, vilket innebären högre kvalitet i verksamheterna. Rent mänskligtinnebär det att ca 25 000 personer lyfts från destruktivpassivitet i långtidsarbetslöshet till riktiga arbeteninom kommuner och landsting.Tidigare har även S-kvinnorna motionerat i denhär riktningen. Jag beklagar att man inte följde uppsina åsikter genom att stödja vårreservation. Då avslog ju våra förslag tillekonomiska ramar. Det var alltså synd.Ett flertal fackförbund har också framfört liknandeåsikter. Just nu är det min förhoppning att regerings-partiet tar till sig vårt förslag och återkommer itilläggsbudgeten. Det måste vara bättre att låta folkfinnas i det aktiva arbetslivet än att folk förpassas tillpassiva försörjningssystem. Jag söker verkligen intepolemik med regeringspartiet i den här frågan. Minavsikt med detta inlägg är i stället att lyfta fram för-slaget och att synliggöra detsamma. Jag tror att det ären av många saker som måste till.Jag noterade att tidigare i ett in-lägg sade att det är möjligt att de här pengarna interäcker och att man då får återkomma. Jag hoppas attdet här är ett av de förslag som man då beaktar.Det andra förslaget som jag vill lyfta fram är vårtförslag om att minska arbetsgivaravgifterna i kommu-ner och landsting med . Det innebäratt vi riktar vårt ekonomiska stöd till kommuner ochlandsting på ett sätt som vi vet stimulerar till nyan-ställningar. Det uppstår ett ekonomiskt utrymme på5 miljarder kronor, som det blir billigare attnyanställa. Vi riktar vårt stöd till kommunerna på dethär sättet eftersom vi anser att en av de mest priorite-rade politiska uppgifterna just nu är att öka kvaliteteni vård, omsorg och skola samt att öka sysselsättningenoch minska arbetslösheten. Vi måste göra både-och,dvs. öka sysselsättningen och minska arbetslösheten.Men det är inte alltid som det finns ett samband här-emellan.Det tredje förslaget som jag vill lyfta fram är våra3 miljarder för att initiera en bredare försöksverksam-het med arbetstidsförkortning. är mer än en halvmiljon människor registrerade som arbetslösa, samti-digt som de som finns i arbetslivet arbetar alltmer.Både det registrerade och det oregistrerade övertidsut-taget motsvarar långt över 100 000 årsarbetstillfällen.Framför allt ökar det oregistrerade övertidsarbetet. Vimenar att det är dags att begränsa övertiden och attförkorta arbetstiden för att fördela arbetet på ett rätt-visare sätt.Det har över landet genomförts en rad försök medförkortad arbetstid. Även om utvärderingen av försö-ken varierar finns det några gemensamma erfarenhe-ter: Kvaliteten i arbetet ökar. Livskvaliteten ökar.Arbetstidsförkortningen ersätts i stor utsträckningmed nyanställningar eller utökad arbetstid för deltids-anställda. Nästan alla visar också att sjukfrånvaronoch långtidssjuksskrivningarna minskar.Vi menar att det är dags att initiera fler försök in-om ett vidare område för att få ett bättre underlag ochen bättre bild av kostnaderna och samhällsvinsterna iform av minskad sjukfrånvaro, effektivitetsvinster,nyanställningar m.m. - detta som ett led i arbetet medatt införa en generell arbetstidsförkortning, som vioch en majoritet av svenska folket menar skall infö-ras. För kommunernas del innebär vårt förslag att deskulle kunna söka och få medel för att förkorta ar-betstiden inom vissa områden, höja kvaliteten ocherbjuda fler av kommunernas invånare arbete.Alla våra förslag leder i samma riktning. Dethandlar om att tillföra kommuner och landsting meraresurser för att höja kvaliteten i vård, omsorg ochskola samt om att leda människor från passiv a-kassaeller från socialbidragsberoende till finansieradeavtalsenliga anställningar inom välfärdssektorn, därjobben finns och där människorna behövs. Vad vialltså gör är att vi kraftigt omfördelar inom budgeten,från passivitet till aktivitet.Herr talman! Slutligen vill jag ta upp en enskildmotion som behandlas i detta betänkande. Motionenär väckt av . I motionen tas två prin-cipiellt viktiga frågor upp. Den ena gäller ett succes-sivt överförande av fastighetsskatten till kommunernaoch den andra gäller det problem som uppstår i typis-ka turistkommuner där kommunen har stora ekono-miska åtaganden vad gäller investeringar i infrastruk-tur och utgifter för t.ex. räddningstjänst - allt för attklara sin stora befolkningsökning till följd av sä-songsanställda och turister under turistsäsongen.Turistkommunerna har alltså utgifterna, medanskatteinkomsterna från säsongsanställda och besökaregår till andra kommuner och staten i form av fastig-hetsskatt. Exemplet som nämns i motionen ärMalungs kommun. har 11 000 invånare, menunder turistsäsongen bor ca 50 000 turister i Sälenfjäl-len och dess närområde. Men frågan berör många flerkommuner, främst i fjällvärlden och i skärgårdsområ-dena.Utskottet väljer att inte diskutera principfrågornautan avfärdar motionen med att vi har ett kommunaltutjämningssystem. Men det fångar inte upp de härproblemen. Och man säger att kommunallagen med-ger en differentierad avgiftssättning. Det fångar inteheller de här problemen.