prot · GL0939 · 1997-12-03 00:00:00 — Jag vill bara klargöra att vi går medpå bara detta steg 1 och inte på någonting annat.Anf. 70 PER () replik:Herr talman! Jag skulle vilja fråga vad det är för integritetskränkande i att ha möj-lighet till gryningsrevisioner, dvs. icke föranmäldarevisioner, och i att ha en skatteflyktsklausul. Det ärju detta som ni går emot.Ni vill ha en skärpt lagstiftning, men detta har vidiskuterat tidigare. Man kan skärpa lagstiftningen hurlångt som helst; det kommer ändå att finnas folk somtrixar med lagstiftningen och lyckas hitta kryphål.Man kan alternativt liksom få förhandsbeskedoch bli skattebefriad.Hur klar lagstiftning vi än har kommer det att fin-nas en del som trixar med den. Volvos uppseende-väckande skattefrihet visar väl att mankan kringgå även klara lagstiftningar, om man hartillräckligt många experter.Jag vill också påpeka för att seri-ösa företagare och branschorganisationer ställer sigbakom många av förslagen om krafttag mot ekobrot-ten. Här i kammaren är man dock mycket tveksam.Det blir mest politisk retorik.Ekobrottsmyndigheten är en myndighet som skallfungera på central nivå, men skall vi inte ha någonsom helst ekobrottsbekämpning ute i det regionalise-rade skatteväsendet? Det är väldigt viktigt att en så-dan finns på flera nivåer. Ni tror att Ekobrottsmyn-digheten skall syssla bara med de allra största målen,men det finns en mängd annat som behöver snabbut-redas, och det bör skattebrottsenheterna ägna sig åt.Anf. 71 () replik:Herr talman! Det var mycket på en gång. Per Ro-sengren tar i debatten gång på gång upp införande avgryningsrevision. Om man har den inställningen attalla människor och företagare är skurkar som skallöverraskas och kontrolleras så mycket vi kan, är detklart att man tycker att den här typen av åtgärder ärdet bästa. Har man inte den uppfattningen utan tror attde flesta människor faktiskt har ett ärligt och seriöstuppsåt i sitt företagande och i sitt leverne, är mankanske liksom vi i mer inriktad på före-byggande åtgärder.Lagstiftningen skall skärpas, även om det är såsom säger, att några kommer att fiffla ävenom lagarna skärps. Vi vill undvika att det av misstaginträffar sådant som kan betecknas som skattebrott.Jag tycker inte att man kan ha den synen att alla ärbusar, utan vi måste ha den inställningen att folk villgöra rätt för sig. Vi måste grunda skattelagstiftningenoch övriga juridiska regler på den inställningen.Per påstår här felaktigt att vi skulle va-ra emot skatteflyktsklausulen. Det är direkt felaktigt.Nu får Per vakna till i sin bänk. Vi varemot den förändring som debatterades ikammaren, men vi ville inte avskaffa klausulen utanansåg att den fungerade med den utformning som denhade. Det har också statistiken visat. Vi ansåg att deninte skulle skärpas, och skälet till det var att den inteskulle komma i konflikt med rättssäkerheten.Per säger att vi måste ta krafttag och attäven branschorganisationer önskar detta. Ja, det vill viju alla. Huvudpoängen i mitt anförande var att ocksåvi vill ta krafttag, men vi vill göra det på ett annat sätt.Att dessa krafttag skulle innebära en centraliseringär en litet märklig uppfattning. De här myndigheterna,polis och åklagare, finns, som Per vet, ute ilandet, inte bara i . Att ett samarbete meddessa skulle strida mot möjligheterna att bedrivaverksamheten regionalt eller lokalt kan jag alltså inteinse.Anf. 72 PER () replik:Herr talman! Det här är nästan löjligt. RonnyKorsberg säger att vi anser att alla företag är skurkar.Det är just mot skurkarna som vi behöver grynings-revisionerna. Det är ett litet antal företag som detgäller. Det är länsrätten som ger tillstånd till genom-förande av sådana revisioner. Låt mig ge ett exempel.Två eller tre anställda i ett tillverkningsföretag ha-de tagit upp lön från det i sin deklaration. gick in till länsrätten med begäran omatt få göra en gryningsrevision, en icke föranmäldrevision, eftersom företaget, som hade 15-20 anställ-da, inte var registrerat för moms, för arbetsgivaravgif-ter osv. Länsrätten biföll inte myndighetens begäranoch delgav företaget sitt beslut som manlämnade det till skattemyndigheten.Sådan är den värld som vi lever i, RonnyKorsberg, och det är denna ordning som ni accepterar.Jag anser att det här var fråga om skurkar, men jaganser inte att företagare generellt är det. Jag skullevilja säga att av alla företag är hederliga och villgöra rätt för sig.Skatteflyktsklausulen fungerade inte. Antalet in-satser med hjälp av skatteflyktsklausulen var nästanpinsamt litet. Den förändring som gjordes genomför-des för att skärpa möjligheterna att angripa skatte-flykt. Jag har inte sett ett enda förslag från Miljöpar-tiet syftande till att få till stånd en striktare och kon-kretare lagstiftning på skatteområdet. Redovisa vilkakonkreta förslag till en skarpare och tydligare lag-stiftning som ni har lagt fram!Anf. 73 () replik:Herr talman! Jag tror att vi är helt överens, PerRosengren, om att det är skurkarna som skall bekäm-pas och att vi skall ta krafttag för detta. Som jag sade imitt huvudanförande har vi dock litet olika uppfatt-ning om vilka medel vi skall använda.Jag kan i och för sig konstatera att Per isitt senaste inlägg säger att han inte alls har den upp-fattningen att alla företagare är skurkar. Tvärtom ärföretagarna schysta personer, men vi skall sätta åtskurkarna. Jag tycker att det är glädjande att höra. Jagär glad över att jag i så fall har tolkat Per Rosengrenfelaktigt.Jag kan tyvärr konstatera att det när Per Rosen-gren i övrigt argumenterar till förmån för förslaget omgryningsrevision dock lätt patetiskt framstår som omdetta vore nästan det enda verksamma medlet motekonomisk brottslighet i vårt land. Om vi bara fickmöjlighet till gryningsrevision, skulle all brottsbe-kämpning bli effektiv och alla skattebrott i landetupphöra. Så är det naturligtvis inte.När jag hör den typen av argumentering från PerRosengren kan jag inte låta bli att få det intrycket i har den utgångspunkten att före-tagare är fifflare och skurkar, som vi med alla medelskall klämma åt. Vi skall jaga dem ända ut i skogen,så att vi snart inte längre har några företagare kvar.Vi i har inte den uppfattningen. Vitror att företagare är ärliga, och vi har en positiv synpå företagare.Anf. 74 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservationerna 1, 5 och 7.Kristdemokraterna har återkommandemotionerat om att regeringen bör inrätta en särskildmyndighet för att stävja den kvalificerade ekonomiskabrottsligheten. Därmed har vi tydligt markerat att viinte lägger fingrarna emellan för vare sig skattebrotteller annan ekonomisk brottslighet. Det är ocksåglädjande att regeringen nu har tagit initiativ till ensådan myndighet, även om den inte helt har fått denutformning som i olika samman-hang har förordat.Anledningen till att vi yrkar avslag i den del somavser inrättande av skattebrottsenheter hos skatte-myndigheten är att vi anser att den brottsutredandeoch brottsbeivrande verksamheten skall hållas åtskildfrån den statliga förvaltningen i övrigt. Den enskildemåste rimligen ges en möjlighet att bedöma om upp-gifter som han eller hon lämnar skall användas förbrottsutredning eller till någonting annat. Rättssäker-heten kräver att samhället har en mycket tydlig dis-tinktion mellan olika myndigheters roller.Vi anser att skall begära ett nytt förslagfrån regeringen som bygger på tanken att de nuvaran-de brottsutredande organen som vi har får tillgång tillden expertis som behövs för att utreda och beivraockså skattebrott. Vidare bör skattelagstiftningenförenklas - vilket har sagts tidigare här - för att före-bygga skattebrott på grund av felaktiga tolkningar iden omfattning vi har beroende på den snåriga lag-stiftning vi har i dagsläget.Herr talman! Vad avser skattetillägg vid för sentinbetald moms beroende på periodiseringsfel anser vifrån att det bör slopas. Vi anserinte att detta är ett undandragande av skatt. Det äralltså inte i den meningen ett brott, utan det handlarom ett misstag i tiden. Det bör också betraktas på detsättet. Statens förlust är endast räntan på pengarna enviss tid. I den mån det skulle bestraffas ekonomisktskulle man möjligen kunna tänka sig en räntekostnad,men vår uppfattning är att vi bör slopa det helt.Herr talman! Beträffande revisionsreglerna anservi att de ändringar som här är föreslagna ensidigtgynnar de fiskala intressena och att vi därigenom fåren obalans som skadar den enskildes rättssäkerhet ochintegritet. Med detta som bakgrund vill jag än en gångyrka bifall till reservationerna 1, 5 och 7.Anf. 75 ():Herr talman! I det här ärendet föreslår, som redanhar framgått, regeringen att särskilda skattebrottsenhe-ter skall inrättas hos skattemyndigheterna. Betänkan-det behandlar även andra förslag, bl.a. vad gällerskattetillägg vid periodiseringsfel. Till betänkandet ärfogat sju reservationer och ett särskilt yttrande.Herr talman! I propositionen som ligger till grundför betänkandet föreslås att särskilda skattebrottsenhe-ter inrättas hos skattemyndigheterna för att biträdaåklagarna vid förundersökning av skattebrott m.m.Avsikten är - och här kan jag rikta mig särskilt tillCarl - att åklagarna skall kunna väljamellan att låta skattebrottsenheten eller polisen utföraarbetet.I enkla fall, där någon särskild förundersökninginte behövs, skall skattemyndigheten självständigtkunna göra en förenklad utredning innan ärendetanmäls till åklagaren. Avsikten med förslaget är ocksåatt skattebrottsenheterna skall vara organisatorisktavskilda enheter som är självständiga från skatte-myndigheternas verksamhet i övrigt just för att undvi-ka att den brottsutredande funktionen sammanblandasmed skattemyndigheternas andra funktioner.Bristerna i den nuvarande ordningen för att be-kämpa den ekonomiska brottsligheten har uppmärk-sammats i en rad sammanhang. Bl.a. kan nämnasRiksdagens revisorers rapport, Den ekonomiskabrottsligheten och rättssamhället, som ingående be-handlat frågor om myndigheters verksamhet, effek-tivitet och organisation och Riksrevisionsverketsrapport skattemyndigheters hantering av skatte-brott vid vissa myndigheter inom ramen för verketseffektivitetsrevision.I syfte att förverkliga kraven på ekobrottsbe-kämpningen har Ekobrottsberedningen isin rapport lagt fram förslag till enskattekriminalreform. Den innebär att skattemyndig-heterna får i huvudsak samma uppgifter när det gälleratt utreda brott inom skatteområdet som tullmyndighe-terna redan har när det gäller att utreda brott inomtullens område. Förslaget innebär att skattekriminalenskall tilldelas befogenheter i två steg. I det förstasteget skall befogenheterna i huvudsak begränsas tillatt biträda åklagare vid förundersökningar i sambandmed utredningar av skattebrott.Steg två var tänkt att träda i kraft först sedanskattemyndigheterna byggt upp en kompetens och enväl fungerande organisation med erfarenhet avbrottsutredning. Av remissinstansernas synpunkter harframgått att flera var negativt inställda till att manredan nu tar ställning till den fullt utbyggda skatte-kriminalfunktion som steg två innebär. Regeringendelar remissinstansernas bedömning att man inte nubör ta ställning till förslaget om en fullt utbyggdskattekriminal, utan begränsar förslaget, vilket här-med uttrycks klart, till steg ett i Ekobrottsberedning-ens förslag.De invändningar från rättssäkerhetssynpunkt somhar riktats mot utredningsförslaget har bemötts både ipropositionen och i justitieutskottets yttrande. In-vändningarna grundar sig bl.a. på att den skattskyldi-ges ställning i skatteprocessen skiljer sig väsentligtfrån vad som gäller vid brottsutredningar och att reg-lerna även i övrigt är olika för dessa skilda slags ut-redningar.Herr talman! Beträffande inrättandet av skatte-brottsenhet föreligger den första reservationen ge-mensam för , ochMiljöpartiet, som alla yrkar avslag på regeringensförslag. Av det som jag har anfört framgår att skatte-brottsmyndigheternas verksamhet enligt utskottsma-joritetens uppfattning bör komma igång så snart sommöjligt och leda till en varaktig förstärkning av kam-pen mot skattebrott. Avsikten är att tillräckliga resur-ser skall ställas till skattemyndigheternas förfogande,och de framtida erfarenheterna får utvisa om det ärtillräckligt. Med det sagda yrkar jag avslag på reser-vation 1.I reservation 2, som gäller vitesförelägganden, villVänsterpartiet inte fullt ut ställa upp på regeringensförslag att skattemyndigheterna inte skall få föreläggaden skattskyldige att medverka i en skatteutredningom det finns anledning att anta att han har begåttbrott. hävdar att regeringens förslagmedför vissa gränsdragningsproblem bl.a. som följdav att både skatteutredningar och brottsutredningar ifortsättningen skall kunna utföras i skattemyndighe-ten. Utskottet tillstyrker emellertid förslaget och me-nar att tillämpningsfrågorna i samband med vitesföre-lägganden hör till de frågor som regeringen bör upp-märksamma vid bedömningen av den nya organisa-tionen. Med detta yrkar jag avslag på reservation 2.Vänsterpartiet anför i reservation 3 ett förslag omlegitimationskontroller. Ett förslag med liknandeinnebörd finns i slutbetän-kande Punktskattekontroll av alkohol, tobak ochmineralolja m.m. Utskottet anser att de kommandeställningstagandena till utredningsförslaget inte börföregripas, varför jag yrkar avslag på reservation 3.Skattetillägg påförs den som har lämnat en oriktiguppgift i sin deklaration eller i ett annat skriftligtmeddelande till ledning för beskattningen. Skatte-tillägget uppgår till vid inkomsttaxeringen ochtill på moms- och punktskatteområdena ochberäknas på det skattebelopp som skulle ha undan-hållits om det oriktiga meddelandet följts. Om denoriktiga uppgiften avser periodisering eller en därmedjämställd fråga, uppgår skattetillägget till hälften avdessa nivåer, dvs. Halve-ringen av skattetilläggen i dessa fall genomfördes1992.Med anledning av framställningar från och - de har berörts i tidiga-re anföranden - föreslår regeringen att skattetilläggenvid periodiseringsfel och liknande på nytt halverasoch att den nya nivån således blir respektive5 % av det belopp som skulle ha undanhållits om denfelaktiga uppgiften hade följts.Moderaterna anser i reservation 4 att den före-slagna halveringen inte är tillräcklig och begär attregeringen skyndsamt lägger fram förslag med inne-börden att både skattetilläggen vid periodiseringsfeloch tulltilläggen avskaffas med verkan fr.o.m. 1998.Folkpartiet och framför i reserva-tion 5 krav på ett slopande av skattetillägget, vilketskulle innebära att periodiseringsfel i fråga om mer-värdesskatt endast kommer att sanktioneras enligtregler i skattebetalningslagen. De begär ett skyndsamtförslag från regeringen med den innebörden.Vänsterpartiet och anför i en gemen-sam reservation att halveringen av skattetilläggen inteär tillräcklig. Man föreslår att skattetilläggen sätts nedytterligare och utformas som en kostnadsränta på 1 %eller per månad.I avvaktan på resultatet av en planerad översyn avskattetilläggsinstitutet anser utskottet i likhet medregeringen att förslag om en halve-ring av skattetilläggen bör genomföras med omedel-bar verkan och att frågan om en eventuell räntean-knytning av skattetilläggen bör utredas inom ramenför den kommande utredningen. Avsikten är att tillsät-ta utredningen inom kort.Enligt regeringen bör förslaget träda i kraft den 1januari 1998 och tillämpas retroaktivt årstaxering. har i en skrivelse till ut-skottet vänt sig emot att de nya reglerna skulle tilläm-pas retroaktivt och anfört skäl för det. Med hänsyn tillvad anfört i sin skrivelse bör verketoch skattemyndigheterna enligt utskottets uppfattninginte lägga ned ansträngningar på att eftersöka alladessa ärenden. I stället bör verket i lämpliga samman-hang lämna en allmän information om de nya reglernaoch om möjligheterna för dem som berörs av retroak-tiviteten att själva begära omprövning. Hanteringenav de frågorna blir därmed enklare.Herr talman! Med detta yrkar jag avslag på reser-vationerna 4,5 och 6.I reservation 7, som handlar om revisionsregler,riktar kritik mot utformningen av de nyareglerna som enligt bl.a. tillåter kontrollav bokföring och handlingar som inte har något sam-band med en skatte- eller uppgiftsskyldighet.De ändringar som genomförde i vårasgrundar sig på uppfattningen att kontrollinstrumentenbör utformas så att skatte- och tullmyndigheterna -med respekt för den skattskyldiges rimliga krav pårättssäkerhet och integritet - får rimliga möjligheteratt komma åt skatteflykt och illojalt skatteundandra-gande. Det finns enligt utskottet inte någonting nyttsom gör att nu skall behöva ompröva frå-gan, varför jag yrkar avslag på reservation 7.Med detta, herr talman, vill jag slutligen för sä-kerhets skull yrka avslag på samtliga reservationeroch bifall till utskottets hemställan i betänkandet.Anf. 76 () re-plik:Herr talman! Jag skulle gärna viljafå en fråga belyst litet mer ingående: Varför ansloginte utskottsmajoriteten mer pengar till polis- ochåklagarmyndigheterna i stället för att godkänna inrät-tandet av en skattebrottsenhet? Där har vi myndighe-ter som är brottsutredande. Jag hörde , och det står också i propositionen, att man skallöverväga steg två när skattebrottsenheten har fåttbrottsutredande erfarenhet. Eftersom den erfarenhetenredan finns, tycker jag att det ligger närmare till handsatt stödja de brottsutredande enheterna, alltså polisoch åklagare.Då kommer jag till min fråga som jag ställde fråntalarstolen: På vilket sätt är det lättare att se till attskattebrottsenheten håller sig à jour med skattelag-stiftning och sådant än att se till att en enhet inompolis- eller åklagarmyndigheterna gör det?Björn snuddade också vid rättssäkerheteni sitt anförande. I skatteutredningar har man ju enomvänd bevisföring. Det betyder att man är skyldigtills man har bevisat att man inte är det. I all annanrättstillämpning i landet - och även vid skattebrott -har man rätt att tiga. Det kan vara ett misstag, och jagkan ha hört fel, men jag tyckte mig förnimma attBjörn förutsåg att det framöver skulle bli enomvänd bevisföring även när det gäller skattebrott.Det var alltså tre frågor.Anf. 77 () replik:Herr talman! Låt mig börja med den sista fråganom rättssäkerheten. Det framgick ganska klart vilkaskälen är till att regeringen nu inte föreslår någonåtgärd i det andra steget där detta framför allt berörs.Regeringen vidgår den kritik som lämnats om att denfrågan måste ut innan man går vidare i ett andrasteg.En fråga gällde om det är lättare att bygga uppkompetensen i skatteförvaltningen än iEkobrottsmyndigheten, eller vad nu avsåg. Det är naturligtvis så att kompetensen närdet gäller skattebrott framför allt ligger hosskattemyndigheten. Det är ganska naturligt att mandärför väljer att förlägga enheten dit. föreslår att enheten skall liggadär för att man skall kunna samla kompetensen.Detta utgör egentligen också svar på den förstafrågan om varför man förlägger enheten till skatte-myndigheten. Svaret blir detsamma, nämligen attkompetensen när det gäller skattebrott finns hos fram-för allt skattemyndigheten.Anf. 78 () re-plik:Herr talman! Det är ganska intressant. Men sam-tidigt har man kommit till insikt om att man måste haen ordentlig gränsdragning mellan den brottsutredan-de delen, alltså skattebrottsenheten, och den övrigaförvaltningen. Om jag tolkar det underlag som jag harläst rätt, utredningen, propositionen och utskottsbe-tänkandet, skall det vara helt åtskilt. Då frågar jag,och det var därför jag ställde frågan tidigare: De sombörjar här och kommer från skattemyndigheten har enkompetens, men hur vidmakthåller de den om de inteär delaktiga i skattemyndighetens övriga arbete? Påvilket sätt skiljer sig detta från om det skulle varapolis- och åklagarmyndighet som rekryterade sammamänniskor med skattekompetens och sedan fortsatteatt arbeta i en miljö som hade med rättstillämpning attgöra? Det är egentligen det som är frågan.Jag skall använda min tid på ett vettigt sätt, ochjag tycker att skattetilläggen också är intressanta. Viär flera stycken talare som har konstaterat att det ärhalva vägen att gå ned till , men egentligen är detingenting. Hur skulle socialdemokraterna ställa sig tillett förslag där man sade att alla företag, stora somsmå, fortsättningsvis skulle kunna debitera en dröjs-målsränta uppgående till samma storleksordning, dvs.80 % årsränta, vid försenade betalningar? Det är julegio när stat och kommun handlar och inte kan betalai god tid. Det skulle jag anta skulle avvisas. Men detär precis vad det är fråga om. Det är en orimligt högbelastning för enkla periodiseringsfel utan uppsåt ochutan förluster för staten. Ändå drämmer man till.Anf. 79 () replik:Herr talman! överdriver natur-ligtvis när han uttrycker hur regeringen och utskottettar i när det gäller skattetilläggen. Den borgerligaregeringen halverade de dåvarande tilläggen 1992 till20 % respektive . är det vår tur att kommamed förslag om att sänka dem ytterligare till 10 %respektive 5 %.Det finns säkert många som säger på precis sam-ma sätt som att skattetilläggenborde tas bort. Jag tror att det finns skäl att ha ett vissttillägg för felaktig hantering av sina deklarationer.Det måste finnas en viss aktion mot att man inte re-dovisar sina skatter och avgifter på ett regelmässigtsätt.Låt mig sedan när det gäller skattemyndighetensäga att kompetensen naturligtvis inte blir sämre baradärför att man förlägger enheten till skattemyndighe-ten i sig. Man är också mycket tydlig om den organi-sationsform som det här skall iscensättas i. Man sägeratt myndigheten skall åtskiljas mycket klart från skat-temyndighetens övriga verksamheter. Det uttryckstydligt både i propositionen och i betänkandet.Anf. 80 () replik:Herr talman! sade i en replik tillCarl att han tyckte att det var riktigt ochrätt med sanktioner i form av skattetillägg när man hargjort fel. har jag vid en företagarträff fått känne-dom om ett konkret fall. Det påpekas att enligt godredovisningssed skall bokföring av fordringar ochskulder ske så snart en sådan uppkommit. Har manmottagit varor uppstår en skuld. Denna skall bokförasså snart det kan ske.Nu var det ett företag som fick en vara må-nad. Fakturan från leverantören kom till företaget ibörjan av juni. Men företaget bokförde enligt godredovisningssed fakturan , när varan kom, ochgjorde alltså avdrag för ingående mervärdesskatt.Sedan kom skattemyndigheten och hävdade att det häravdraget var alldeles fel. Det skulle ha skett först närfakturan mottagits, dvs. Deras åtgärd blev attförskjuta avdraget till juni. De hävdade dessutom attföretaget gjort fel och bestraffade det med skatte-tillägg på det momsbelopp som dragits av för tidigt.Har man gjort fel eller rätt? Man har gjort rätt en-ligt den ena regeln och fel enligt den andra. TyckerBjörn att det här verkligen är rimligt? Är detverkligen rättssäkert?Anf. 81 () replik:Herr talman! Det exempel som be-skriver är det svårt för mig att direkt ta ställning till.Men jag vill ändå säga att det nuvarande regelsyste-met faktiskt rymmer möjligheter för skattemyndighe-ten att göra lämpliga avvägningar när sådana därgränsfall uppstår. Det finns redan möjligheter förskattemyndigheterna att använda de medlen.Anf. 82 () replik:Herr talman! Jag förstår att inte kanta ställning på rak arm. Men faktum är att jag användeexakt det här exemplet förra gången jag debatterade den här frågan. Jag hade hoppatsatt det skulle ha gett något litet avtryck av hur orim-ligt det är.Jag satt här och lekte med tanken på om det härskulle gälla riksdagsledamöter och reseräkningar. Jagvet att det är många riksdagsledamöter som svettasvid ifyllandet av reseräkningar. Tänk om man förvarje gång man har gjort fel får avdrag på lönen!Jag är säker på att det skulle bli ett rysligt hallå här ihuset.Anf. 83 () replik:Herr talman! Jag är säker på precis samma sak, IsaHalvarsson. Det skulle inte gå.Anf. 84 PER () replik:Herr talman!