prot · GK0957 · 1997-01-30 00:00:00 — Det var ett dystert och ganska allvar-ligt besked, inte minst för alla dem som kommer attdrabbas i , Forssa, Åselby, ochSlätta.Jag måste få läsa ur ministerns skriftliga frågesvartill mig av : Som ägare tillPosten AB är vi givetvis oerhört angelägna om att deregionala och sociala målen uppnås även i framtiden.Det som förestår, om Posten fullföljer sina pla-ner, är en snabb och från insyn skyddad nedmonteringav regionala och sociala mål.Min följdfråga är då: Är det verkligen förenligtmed ett aktivt ägaransvar att inte ingripa för attförhindra en destruktiv utveckling?Anf. 92 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag kan försäkra att vi följer frågan om postkontoren frånvecka till vecka. Den genomlysning vi gör av denlångsiktiga ekonomin är ett led i att vi gör den upp-följningen.Inom Posten har man också en diskussion ompostkontorens struktur, och även där håller vi ossinformerade. Jag förutsätter att innan några drastiskanedskärningar görs kommer man att informera ägarenordentligt om den saken.Men vi skall också veta att grundproblemet är attvi som kunder använder postkontoren alltför litet. Vianvänder bankomater, giroinbetalningar och sådant.Det är detta som är grundproblemet.8 § Svar på interpellation 1996/97:113 omsvenska företagens konkurrenskraftAnf. 93 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig vilka åt-gärder jag är beredd att vidta i syfte att stärka desvenska företagens konkurrenskraft.Bertil riktar kritik mot svenskt näringsliv.Bl.a. anser han att basindustrin befinner sig på u-landsnivå. , IG, JAS och ABB sägs ha miss-lyckats med sin produktutveckling. Konkurrenskraf-ten är ett resultat av kronans fallande värde. Någrauppfinningar av värde har inte gjorts , allt enligt diskuterar gärna hur vi skall kunna hålla enbra konkurrenskraft inom svenskt näringsliv, men jagmåste säga att den kritik mot företagsledningar ochanställda som för fram är djupt orättvis ochmissledande. Jag tycker också att det hade varitlämpligare om den kritiken förts fram till de berördaföretagen, så att de haft möjlighet att bemöta den.Men även om varit väl ovarsammed sina formuleringar i interpellationen till mig, tarhan upp en mycket viktig fråga, nämligen vad rege-ringen kan göra för att bidra till företagens konkur-renskraft.En fundamental förutsättning är en sund ekono-misk politik. Vi strävar efter låga räntor, låg inflation,bra balans i utrikeshandeln och hög sysselsättning.År 1994 var i ett mycket utsattläge av havererade statsfinanser, fyrfaldi-gat budgetunderskott, fördubblad statsskuld och kraf-tigt ökad arbetslöshet. ifrågasatte storaaktörer på finansmarknaden statens förmåga att betalatillbaka sina lån. Internationella långivare förstod attden dåvarande borgerliga regeringen hade misslyckatsmed sin ekonomiska politik.Jämfört med då har räntorna i det närmaste halve-rats. Det är av avgörande betydelse för företag somvill investera och satsa på framtida utveckling. Detfrigör också kapital för hushållen, vilket bidrar tillökad efterfrågan på hemmamarknaden.Inflationen är rekordlåg. Reallöneutvecklingenunder uppgår till . Så storökning har vi inte haft . Det kommer ocksåatt visa sig i en ökad konsumtion. Enligt handelnsutredningsinstitut ökade omsättningen i detaljhandelnmed mellan och samma månad1995.Industrin slår orderrekord, och exporten ökarkraftigt. Enligt steg exporten avvaror och tjänster med , och manförutspår en lika stor ökning de kommande två åren.Det här visar att de grundläggande byggstenarnaför en bra företagsmiljö, som ger möjlighet till kon-kurrenskraftsförstärkningar, redan ligger på plats.Det har hela det svenska folket bidragit till genomavsevärda uppoffringar via de besparingar och skatte-höjningar som budgetsaneringen krävt. I någon månhar väl också regeringen och jag som tidigare arbets-marknadsminister och näringsminister bidragit tillatt bygga den tämligen goda statsfinansiella grundföretagen kan växa från.Näringspolitiken syftar till att på grundval av sun-da makroekonomiska förhållanden underlätta denstrukturomvandling som är nödvändig för att långsik-tigt upprätthålla näringslivets konkurrenskraft gente-mot utlandet. På så sätt skall förutsättningarna för enuthållig ekonomisk tillväxt och ett ökande antal ar-betstillfällen kunna skapas. Det ger landet möjlighetatt upprätthålla välfärdssamhällets nivåer på vård,omsorg och utbildning. Välfärdssamhället kan ocksåsägas vara en nödvändig grund för ett framgångsriktoch konkurrenskraftigt näringsliv.Av detta följer att näringspolitik inte bara är ettansvar för Närings- och , utanockså angår snart sagt alla politikområden.Jag vill i det här sammanhanget säga att jag ärglad över att alltfler verksamma inom politiken nu äruppmärksamma på hur beroende offentlig sektor ochfördelningspolitik är av en väl fungerande privat sek-tor och en god tillväxt i ekonomin.Näringspolitiken måste ta fasta på och understödjade tendenser i ekonomin som ställer nya krav på före-tagen. Dit hör det ökade behovet av kunskaper omprodukter och produktionsprocesser, ny teknik ochnya produkter, miljökrav och de krav på företagensorganisation som internationaliseringen ställer.Jag tänker nu närmare gå in på några av de insat-ser som gjorts inom Närings- och handelsdepartemen-tet.Jag vill först nämna att jag siktar på att ,med en bred politisk överenskommelse i energifrågan,lägga fast de framtida förutsättningarna för energitill-förseln.När det gäller utvecklingsbetingelserna i övrigtråder stora skillnader mellan olika regioner. Därför ärdet viktigt att besluten om vad som skall göras och avvem för att förbättra näringsklimatet flyttas närmareverkligheten. Med tanke på detta har vi initierat enbred samverkan i länen för att utveckla en tillväxt-främjande närings- och regionalpolitik. Ett stort antalaktörer har engagerats för att tillsammans utarbetaförslag till regionala och lokala initiativ för ökadtillväxt och sysselsättning.Ett nyckelområde är villkoren för företag och före-tagande. Det handlar om kapital och service till små-företagen. De mindre företagen spelar som alla vet enmycket viktig roll för förnyelsen i näringslivet och försysselsättningen. Därför har vi tagit initiativ till en radåtgärder för att underlätta för de mindre företagen attutvecklas, bl.a. genom reducering av arbetsgivaravgif-terna, lättnad i dubbelbeskattningen och förenkling avskatteregler.En annan viktig uppgift är att stärka näringslivetstekniska kompetens. Företagens förmåga att utnyttjany kunskap och ny teknik är den främsta drivkraftenför tillväxt. Inte minst de små och medelstora företa-gen måste i större utsträckning få tillgång till denkompetens som finns inom forskningssystemet. Jagvill därför främja samverkan i olika former på detregionala och lokala planet mellan högskolor, indust-riforskningsinstitut och regionala myndigheter. Vidarevill jag stimulera industriella utvecklingscentrum.Sådana har också regeringen beslutat om på nioorter i Sverige.En effektiv konkurrens är en grundläggande förut-sättning för ett tillfredsställande omvandlingstryck.Därför fortsätter vi arbetet med att skapa ett konkur-renstryck på den inhemska marknaden. Bl.a. pågår enöversyn när det gäller konkurrensreglerna för livsme-delssektorn.Regeringens politik har berett väg för en förnyelseoch omställning som stärker de svenska företagensväxtkraft och konkurrensförmåga. Vi har lagt grundenför en uthållig tillväxt, och vi kommer att arbeta hårtför att förbättra näringsklimatet somåterstår fram till nästa val, då vi räknar med att fåfortsätta under ytterligare en period.Anf. 94 ():Fru talman! Jag ber att få tacka näringsministernför svaret. Jag måste dock säga att jag är bekymradöver att näringsministern är så obekymrad när detgäller kompetensfrågorna och den svenska industrin.Skall vi ha tillväxt, fordras det inte bara skatte-sänkningar och avregleringar utan också en kompe-tens att producera något som det går bra att sälja påexport. Om näringsministern inte tror på t.ex. , som egentligen bara godkännerkompetensen i den svenska lastbilsindustrin, vill jagerinra om att i senaste numret av föll minblick på rubriken: . Där redovisas rapportKvaliteten i exporten. Jag skall citera litet grand avden redovisningen:"Bland de nitton som under-sökt tillhör och svensk industri de verkligaförlorarna. Sammantaget, sett till hela den tillverkan-de industrin, är det bara , , ochStorbritannien som går tillbaka mer i relativ kvali-tetsutveckling.För del har detta inneburit att reallönernahalkat efter och levnadsstandarden sjunkit. Särskiltden privata konsumtionen har gått tillbaka, enligtNutek. Exempelvis var den privata konsumtionenår 1993 av privatkonsumtionen 1970.De branscher som förlorat i marknadsandelar ochrelativ kvalitet är verkstadsindustrin, maskinindustrin,livsmedelsindustrin, elektronikindustrin (där Erics-sons mobiltelefoner ingår), bil- och motorindustrin,papper och träfiberplattor. "Till yttermera visso säger utredaren: "Däremot ärjag tveksam till om en motsvarande studie om tio årskulle ge ett bättre resultat för svensk industri. Ut-vecklingen går snabbt i . "Det här är ganska allvarliga saker för ochför näringsministern.Är inte näringsministern orolig nu när vi befinneross i en global konkurrens där vi tävlar med Stillahav-sasien och med deras massiva kompe-tenssatsningar?Är inte näringsministern orolig över att nästakondratieffvåg, dvs. de produkter som har sin pro-duktcykel framför sig, bedöms gälla optik, gen- ochbioteknik, miljö- och solarteknik samt datakommuni-kation? Där är vi ju tämligen svaga i Sverige.Är inte näringsministern orolig över att det barafinns akademiker i det svenska näringslivet ochatt av akademikerna på den svenska arbets-marknaden är födda och snartgår i pension?Är inte näringsministern orolig över att närdet gäller planet 340 inte har fått en enda beställningunder och att man när det gällerSaab 2000 bara har fått beställningar på 48 plan? 14av de beställningarna har gjorts under de senaste femåren.Är inte näringsministern orolig för exporten ochsysselsättningen?Anf. 95 Näringsminister ():Fru talman! När jag läste interpellationen frånBertil undrade jag om det var en kommunistsom hade skrivit den. Först är det en genomgång avhur illa de svenska företagen skötts och hur dåligt degått. Sedan kommer frågan: Vad gör näringsministernåt detta? Man skulle kunna tro att man befann sig iMoskva när man fick den frågan. Det var emellertidBertil , som väl är en varm anhängare avmarknadsekonomin och som sjunger dess lov, somstod bakom interpellationen. Jag tycker att BertilPersson tar till sådana överord att budskapet interiktigt går fram.Sverige är ett land där man är väldigt van vid attleva under hård konkurrens. Global konkurrens äringet nytt för . är ju ett land som tidigtöppnade sig för konkurrens utifrån. Vidare är Sverigeett av de länder där exporten utgör den största andelenav ekonomin. Det är inte det som oroar mig.Det är klart att det finns brister i svenskt närings-liv. Framför allt gäller det då att den kunskapsintensi-va industrin är mindre i jämfört med hur detär i andra jämförbara . Detta är en brist isvenskt näringsliv.När man däremot beskriver vår kapitalintensivaindustri, vår processindustri som så oerhört dålig,måste jag säga att jag ofta tycker att statistiken ljuger.Om vi tittar på den kapitalintensiva industrin kan vikonstatera att den haft en fantastisk produktivitetsut-veckling - fullt i klass med denkunskapsintensiva industrin - och det gör att denockså är väldigt stark. Vår export växer också oerhörtfort, ja, snabbare än något annat lands.Jag tycker att blandar oerhörtmånga siffror för att måla en mycket dyster bild avsvenska företag och av anställda vid svenska företag.Men vi har en stor och en framgångsrik export. Vi harrelativt starka företag och vi är vana vid att leva meden hård konkurrens och en öppen marknad. ärett frihandelsland tillbaka, så det härär inget nytt för Sverige.Det finns emellertid ett antal bekymmer. Viktigastär då att vi under - under de senaste20 åren, kan man säga - har investerat för litet i kun-skap och kompetens. Det håller den här regeringen påatt reparera. Den här tjugoåriga historien är vi kollek-tivt ansvariga för. Vi har regerat under ungefär likalånga perioder var. när socialdemo-kratin ensam regerade låg på andra och tredjeplats i världen. Vi har således ett gemensamt ansvarhär. Det tycker jag är viktigt, och det ingår i den nä-ringspolitik som vi nu jobbar med. De 10 första mil-jarder som vi tog fram som reformpengar var faktisktutbildningspengar. Det var , när vi påbörjade dethär arbetet. Detta är det första viktiga området.Ett andra område som är viktigt är området nyteknik. Där ligger väldigt långt framme. Sve-rige är kanske det land i världen som satsar mest påforskning och utveckling som andel av BNP - settbåde till vad samhället satsar och till vad företagensatsar. Vi kanske inte har samordnat detta tillräckligteffektivt. Jag har tagit fram pengar från det reformut-rymme som finns just för att öka överföringen av nyteknik från industriforskningsinstitut och från sam-hällsforskningsinstitut till de små och medelstoraföretagen. Det känns viktigt.Ett tredje område där det finns brister är interna-tionaliseringen. Det gäller då framför allt de småföretagens förmåga att jobba på en global marknad.Där har vi genom regeringsombildningen förändratregeringsorganisationen så att vi nu har knutit ihopnärings- och handelspolitiken och också knutit Nä-rings- och närmare Utrikesde-partementet för att på det sättet bättre använda vårutrikesorganisation som ett handelsinstrument. Dethär är tre områden där jag tycker att vi har gjort bety-delsefulla förändringar och insatser.Anf. 96 ():Fru talman! 1970 låg på andra plats iOECD-ligan. har vi ramlat ned till mellan sexton-de och tjugonde plats - det beror litet på hur manräknar. De länder som den gången vid sidan av Sveri-ge låg i topp, dvs. , och ,ligger fortfarande kvar i topp. Vi är ganska ensamma iden branta utförsbacken.Det är riktigt att vår processindustri har mycketmer datorer jämfört med hur det är i andra och fattiga-re länder, men vi säljer fortfarande råvarorna utan attvidareutveckla dem och utan att öka kompetensinne-hållet särskilt nämnvärt när det gäller de produktersom vi lämnar ifrån oss.Vad jag saknar är spetsteknologin. Man har talatmycket om kompetensutveckling, men spetsteknologiär någonting speciellt, vilket - som jag upplever det -forsknings- och utbildningsministern inte riktigt harfattat. Det gäller att vara bättre än eliten. Det är precisdetsamma som med idrotten. Det gäller att satsa påden forskning som är framgångsrik och som själv drartill sig internationella pengar. Det handlar inte omrättvisa och fördelning, som utbildningsministern talarom.I och säger man att det finns behovav ett universitet med forskning per halv miljon invå-nare. Då skulle ha haft 18 universitet i ställetför 7. Det gäller att skapa tillräckligt kreativa miljöer.Internationellt avråder folk från småhögskolor. Manvill ha ställen där det erbjuds tvärvetenskaplig ut-veckling som kan ge kreativitet och nya produkter.Kombinationstjänster mellan industri och universi-tet är oerhört viktiga att få fram. Det har diskuteratslänge, men det finns mycket litet konkret på det om-rådet.På Warwick-universitet i har man varitlysande på att föra ut sin teknologi. Men vid universi-teten och högskolorna i händer det faktisktväldigt litet.Forskningsministern drar ju in pengarna både frånforskningsfonderna och från forskningsråden. Det ärklart att man blir orolig när man ser dessa värderingarsom inte minst ger uttryck för i dag.Anf. 97 Näringsminister ():Fru talman! Jag tycker att har fallit ifällan när det gäller att råvaruindustrin skulle vara enbelastning för . Det är faktiskt vikti-gaste tillgång och kommer att vara det under årtion-den framöver. Det är inte alls så att produkterna äroutvecklade. Framför allt är processerna oerhörtavancerade.När jag var i med handelsdelegationen kundejag konstatera att den produkt som till synes är rättenkel - nämligen pellets från gruvan i - nu harett så högt förädlingsvärde att den går att skeppa runthalva jordklotet och säljas för att användas i masug-narna i . Jag tycker alltså att man skall lämna denenkla diskussionen om att basindustrierna skulle utgö-ra något slags belastning för . Jag tycker ocksåatt andan i interpellationen går ut på att dessa indust-rier har räddats genom devalvering. Så är det inte alls.Vi har inte haft en så snabb tillväxt av den kunskap-sintensiva industrin, eller spetsteknologin som BertilPersson uttrycker det, som vi hade förväntat oss. Menvi behöver verkligen vår basindustri.Bertil sade att vi hade gått bakåt när detgällde rankningslistan. Jag vill påpeka att 1970 hadevi haft socialdemokratiskt styre i det härlandet. Det här fallet kan ju bero på att vi efter mittenav 70-talet har haft svaga regeringar som har kommitoch gått. Oavsett om det har varit socialdemokratiskaeller borgerliga regeringar har detta säkert inte varittill fördel för Sverige.Vad är då råd till mig? Jo, han villatt man skall förneka råvaran. Det rådet lyder jag inte.Sedan vill han att man skall satsa på eliten. Sverigesatsar väldigt mycket på eliten. Vi har ju kraftigtbyggt ut högskolesystemet, både under den förraborgerliga regeringen och under den socialdemo-kratiska regeringen. Statsministern sade också i sitt tali i att han såg framför sig enytterligare utbyggnad av utbildningssystemet. Detinnebär att vi rätt snabbt kan ta igen det tapp som vihar haft jämfört med andraOECD-länder. Detta gör vi som vi åstad-kommer en statsbudget i balans.Däremot har jag en helt annan uppfattning om elitoch bredd än vad har. Han nämneridrotten som exempel. Men det är ett ganska dåligtexempel. är en av de mest framgångsrikaidrottsnationerna i världen sett till vår befolkning. Ilikhet med några andra småländer satsar vi på bred-didrott. Jag tycker att skulle forska litetgrand kring detta. Varför har de länder som satsar såmycket på breddidrott också lyckats att få fram såoerhört många duktiga idrottsmän? Varför har natio-ner som har satsat brett på musik också lyckats att fåfram så många framgångsrika musiker? Grubbla pådet ett tag!Den tredje frågan gällde kombinationen av forsk-ningsresurser. Hur skall vi använda dem så att dekommer närmare tillämpning och närmare industrin?Vi har fattat ett viktigt beslut här. Vi har genomfört enändring i forskningsstiftelsernas stadgar. De forsk-ningsstiftelser som förfogar över pensionspengarnakan nu samordnas med de forskningsresurser somfinns i de olika forskningsråden. På det sättet förbätt-rar man användningen av pengarna och får ut mera avvarje krona. Jag tror att det är bra med en sådan sam-ordning.Anf. 98 ():Fru talman! Visst har det varit olika regeringarunder nedgångsperioden. Det är inte detta jag är uteefter att diskutera. Men det är viktigt att få resultat. Vibehöver inhämta det försprång som de andra ländernahar fått.Visst kommer vi att få leva med och leva av råva-ruindustrin . Det är naturligtvis väldigtbra att vi kan sälja pellets till så att man där kanförädla den svenska malmen. Men det hade kanskevarit bättre om vi hade förädlat den här hemma ochkunnat sysselsätta människor i förädlingen här i Sve-rige.Jag vill inte alls förneka att det kan vara bra att habasindustrier. Men vad vi saknar - och det medgernäringsministern - är ju den spetsteknologi som görså att vi kan skapa nya produkter som kan säljas tillrejäla priser på den internationella marknaden. Viskall inte bara konkurrera med låga löner och lågapriser. Kan vi få en industri med högre förädlingsvär-de och högre kompetensinnehåll får vi också störreinkomster till landet och möjligheter att öka tillväxtoch välfärd.Jag vill erinra om att i uppfanns den förstadatamaskinen, men vi är inte längre inne i den bran-schen. Maskinen hette Besk och stod i . ISverige uppfanns den platta bildskärmen. Den görs avCanon i . I kom det första väv-nadsvänliga kontrastmedlet - Amipaque. Det tillver-kas i . Det gäller också att ta vara på dehögteknologiska produkterna.Jag tror att det är viktigt att näringsministern inrik-tar sig på att skall komma över i den produkt-konkurrerande sektorn. Man bör inte förlita sig såmycket på den priskonkurrerande lågpris- och låglö-nesektorn.Anf. 99 Näringsminister ():Fru talman! Efter att ha inlett i ganska frän tonmot vill jag nu i stora delar instämma ihans senaste inlägg. Jag tycker att det är alldeles förmycket diskussion i om att man skall mötakonkurrens med att bli ännu fattigare och på det sättettro att det kan skapas jobb. Det finns nämligen ettmycket starkt samband mellan rikedom och andelenbefolkning som har jobb. Ju rikare ett land är, destofler människor finns i arbete. Ju högre löner i ett land,desto fler finns i jobb - förutsatt att man har råd attbetala dessa löner. Den inriktningen gillar jag verkli-gen. Bort från låglöneresonemanget och in i produkt-konkurrensen!Jag tycker faktiskt att vi på några områden hargjort bra saker under den här regeringsperioden. Vihar ökat förutsättningarna för spetsteknologi i denmeningen att vi har ökat insatserna i utbildning. Vihar ökat möjligheterna att åstadkomma en hård kon-kurrens, dels genom konkurrensreglerna, dels genommedlemskapet i den europeiska unionen. Vi har ocksåöppnat mot öster för att skapa en större hemmamark-nad.Jag har kanske inte samma bild av att vi har haften export av uppfinningar från . Jag tror attdet kommer att bli mer och mer av internationellarbetsfördelning. Det kommer att bli allt vanligare attprodukter som uppfinns någon annanstans i världenblir exploaterade i som uppfinning-ar som kommer fram i blir producerade påandra ställen. Men jag har i grunden samma intrycksom , nämligen att tillväxten kan skapaspå två sätt. För det första kan man generellt göra detlättare för de små företagen att växa, och där är denekonomiska politiken oerhört central. För det andrakan man se till att spetsteknologin och kunskapsföre-tagen får en större andel av ekonomin. Det är ändå detsom skapar tillväxt. Det vore väldigt bra om vi kundeenas om detta, för då har vi kommit någonstans medden här debatten i dag.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 1996/97:93 om be-kämpning av spritsmugglingAnf. 100 Statsrådet ():Fru talman! har ställt ett antalfrågor till justitieministern om vilka åtgärder honavser att vidta för att förhindra spritsmuggling. Sålun-da ifrågasätter om Tullens ochPolisens resurser är tillräckliga och fungerar så effek-tivt att de på ett betryggande sätt kan slå vakt om denalkoholpolitik som beslutat om. Vidareundrar han om justitieministern är beredd att aktuali-sera problemet inom regeringen för att på så sätt möj-liggöra ökade resurser så att denna typ av kriminalitetkan stoppas innan den fått fäste i vårt land. Slutligenundrar om justitieministern ärberedd att överväga strängare straff för de kurirer ochchaufförer som deltar i verksamheten.Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan attjag skall svara på denna interpellation.Jag vill till en början säga att jag ser med stort all-var på denna typ av brottslighet, som förutom denrena smugglingen även omfattar annan olovlig hante-ring av alkohol. Verksamheten är omfattande ochdessutom välorganiserad. Den beslagsstatistik somhar redovisats är alarmerande. För att bekämpa denorganiserade, storskaliga alkoholsmugglingen haremellertid utvecklat nya metoder i sinbrottsbekämpande verksamhet. Detta har resulterat iatt betydande kvantiteter alkohol har tagits i beslag.Som exempel kan jag nämna att tullen och i början av decem-ber genomförde en målinriktad kontrollinsatsmot inkommande lastbilar. Under operationen togs35 alkohol i beslag.Regeringen gav Rikspolisstyrel-sen, , och Alko-holinspektionen i uppdrag att kartlägga omfattningenav och karaktären på den olovliga sprithanteringensamt att lämna förslag till lämpliga åtgärder för attminska denna verksamhet. har även kommit med i den arbetsgrupp sommyndigheterna har bildat.