prot · GK09111 · 1997-05-30 00:00:00 — har svarat på appellenmed ett bidrag på för livsmedel tillFN:s livsmedelsprogram och tillRöda korset, vars program ingår i appellen.Världslivsmedelsprogrammet har vid flera tillfäl-len vädjat till givarsamfundet för att klara försörj-ningen fram till skörden . Det internatio-nella givarsamfundet, främst EU, har lämnat omfat-tande bidrag till Världslivsmedelsprogrammet.Kommissionen fattade beslut om ettbidrag på nära , varav merpartengår till Världslivsmedelsprogrammets insatser. Tidi-gare har EU lämnat 90 miljoner kronor.Sverige har bistått alltsedan landet förförsta gången vädjade om bistånd ,genom , , Röda korsetoch andra enskilda organisationer, och ärdärmed ett av de största givarländerna efter ,, och Danmark.Från svensk sida följer vi den humanitära och po-litiska utvecklingen och försöker via olika kanaler,såsom ambassaderna i regionen, FN-organ och defrivilliga organisationerna i landet, få en samstämdoch rättvisande bild. En gemensam delegation frånUD och Sida kommer att besöka lan-det. Efter besöket kommer Sida att utvärdera behovetav eventuellt ytterligare stöd till projekt som säkrartillgången till livsmedel, såsom småskaliga jordbruks-projekt.Karl-Göran Biörsmark frågar mig vidare om jagämnar använda mig av möjligheten att i säkerhetsrå-det föra upp den uppkomna situationen i Nordkorea.Den allvarliga humanitära situationen, som jufrämst har strukturella orsaker, är i första hand inte enfråga för säkerhetsrådet att söka en lösning på. Här ärdet för humanitärt bistånd, DHA, somfortsatt måste vara aktivt engagerat och genom kon-kreta insatser undsätta den nordkoreanska civilbe-folkningen.Slutligen, herr talman, till frågan om Sverigesdiplomatiska representation i Nordkorea.Sverige är ett av de få västländer som har diplo-matiska förbindelser med . diplo-matiska närvaro i landet, där vi är skyddsmakt förbl.a. , och , kommer att fort-sätta. Vår nuvarande utsände representant i Pyongy-ang kommer att lämna sitt uppdrag ochersättas av en tjänsteman på chefsnivå.Anf. 98 KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp):Herr talman! Jag får tacka statsrådet så mycket försvaret. Jag tycker att det är ett bra svar, och jag är tillfreds med det.Ofta blir både FN och kanske också politiker ochparlament anklagade för att inte vara ute . Vårtearly warning system fungerar . Det var välen av anledningarna till att parlamentariker härifrånförsökte resa frågan om situation och fåtill stånd en debatt om den. De signaler som harkommit från Programme, , UNDPoch Röda korset, som arbetar där, har inte fått denrespons som man hade hoppats på. har dockmera än andra varit på alerten. Det är viktigt att manfår en bredd på arbetet och att signalen når ut vidareän så.Som statsrådet säger har situation inteuppstått plötsligt, utan det är decennier av misskötselsom lett fram till den. Ett problem som har förvärratsituationen är avskogningen. De tunga regn som harkommit har sköljt ut både grus och morän över mångaåkrar, så att de inte blivit odlingsbara.Sex parlamentariker var där se-dan och fick med egna ögon se situationen. Jag var enav dem som fick uppleva detta. förstördesskörden av hagel och 1995 och 1996 av regn. Därförär matförråden tömda, och nästa skörd kommer, somstatsrådet har sagt, inte förrän i höst.Man måste brygga över läget framtill dess. När vi var i fanns inte de pengarsom det nu berättas om i statsrådets svar, utan de hartillkommit därefter. Det verkar nu som om man pånågot sätt kommer att kunna brygga över läget underden här perioden och förhoppningsvis få en skörd ihöst. Jag är dock inte så optimistisk om det, eftersomåkerarealen, som totalt skulle uppgå till , om deni sin helhet vore odlingsbar, i mycket är förstörd. Denskörd som man får kommer därför troligtvis intealls att räcka, även om väderleksförhållandena skullebli bra.Vad som skett i detta planekonomiska system äratt man har satt in en ransonering. Man har räknat utatt var och en skall få ris per dag, men ran-sonen är nu nere i ris per dag, och manräknar med att riset tar slut - då harman ingenting att distribuera.Det kommer också att ta innan man byggtupp hjälpen. Maten skall först köpas in och fraktas ditdär den behövs. Utan ekonomiska medel skulle detöver huvud taget inte gå, men finns i alla fall depengar som behövs för inköp av den här maten.Jag är därvidlag nöjd med svaret. Jag har noteratatt Sida skall sända representanter till föratt ytterligare undersöka situationen och få en be-dömning av den från experthåll.Vi har också ett vidare problem, och det är därförsom jag tar upp säkerhetsrådets roll. Jag inser visser-ligen att det kanske inte är säkerhetsrådets uppgift attgå in i sådana här situationer, men en krissituation kankomma att byggas upp. Något som man starkt upple-ver när man är i är den totala styrningenoch kopplingen till krigssituationen, som man försö-ker hålla folket samman med i en svår tid. Om maninte är på alerten kan det vara risk för ytterligarespänningar mellan och . Jagåterkommer i mitt nästa inlägg till den fråga om dendiplomatiska representationen som jag har tagit upp.Anf. 99 ():Herr talman! Jag har ett par frågor i anslutning tillsvaret. Jag har inte några avvikande meningar utanvill få några förtydliganden.Den första fråga som ställtgäller initiativ tillsammans med andra länder. Kanskeskulle de få länder vilkas representanter har varit iNordkorea och fått en uppfattningom vad som har hänt där kunna göra någonting.Den summa som man har talat om är uppe i när-mast en miljard. Det som man nu har tillsammansmed pengarna från EU och andra summor utgör hälf-ten av denna summa. Den är uppemot 500 miljoner.Biståndsministern säger att insynen är ofullständig,och det är den ju givetvis. Men är det enfråga om bevis och indicier, för indicier på vad somhänder finns det ju många.Jag skulle vilja ställa en fråga om den svenska re-presentationen. Det står i svaret att vår nuvarandeutsände representant skall ersättas av en tjänsteman påchefsnivå. Är det en förstärkning av kapaciteten ochett sätt att höja statusen med tanke på att vi represen-terar andra länder och också med tanke på den poli-tiska osäkerhetssituation som kan uppkomma i Nord-korea?Jag utgår från att fyrpartssamtal är en fråga omsjälva fredsarbetet. Hur stöder man fyrpartssamtalenmellan , , och rentpraktiskt?Jag undrar också litet grand över de småskaligajordbruksprojekten. Av texten i interpellationssvaretatt döma verkar det som om vi redan har denna slagsjordbruksprojekt i . Det missade jag när jagvar där i så fall. Om man tänker fortsätta eller sätta igång projekt, hoppas jag, i enlighet med vad Sida ärinne på, att man i första hand använder sig av alterna-tiva metoder.Anf. 100 Statsrådet ():Herr talman! Ja, man kan säga att vår diplomatiskarepresentation höjs. Det är en person som harvarit ambassadör som kommer att representera Sveri-ge på chargé-nivå. Det är en förstärkning.Vi har stött de diplomatiska ansträngningarna förfyrpartssamtalen genom uttalanden och på annat sätt.Vi har ju också haft militära observatörer där, sombekant.Småskaliga trädgårdsodlingsprogram är sådantsom Sida särskilt intresserar sig för. Man använder sigav intensivodling och små enkla växthus för att få igång grödorna tidigare. Jag kan upplysa om att det också finns småskaliga hus-djursprojekt, där man föder upp getter, höns och ka-niner. Det är ett annat exempel. Men efter besöketkommer Sida framför allt att titta närmare på om manskall göra insatser för livsmedelssäkerhet av merlångsiktig karaktär.Anf. 101 KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp):Herr talman! Som det står i svaret är det ju"jucheideologin" som har lett fel när detgäller utvecklingen - självtilliten som gör att man ärså sluten i sitt eget land och inte har med omvärldenatt göra. För att långsiktigt komma till rätta med dettaär det ju demokratiutveckling och marknadsekonomisom måste introduceras. Men jag bedömer att vägendit är mycket, mycket lång.Den erfarenhet som vi har med oss hem är väl attdet nordkoreanska folket är så väldigt indoktrinerat attdet är näst intill omöjligt att föra en demokratisk dia-log, eftersom vi talar så förbi varandra hela tiden.Vokabulären, resonemangen och orden har så att sägaingen resonansbotten i det nordkoreanska folket,eftersom de inte är vana vid den typen av dialog.Det är ju en koncentration kring armén, som får såmycket pengar. Vi såg traktorer och annat som stodstilla på grund av bensinbrist, men finnsbensin och drivmedel för de militära fordonen. Härfinns naturligtvis otroligt mycket att göra för att föraöver resurser från armén till folket. Men eftersom demenar att de lever i en krigssituation är detta en svårproblematik för dem.Det är också stor skillnad mellan stad och lands-bygd. Det kanske kan vara litet svårt att få grepp omden hungersituation som håller på att byggas upp.Man talar om att det är en sorts famine in making,dvs. en hungersituation som byggs upp successivt.Här kommer att finnas ett slags stupstock vid halvårs-skiftet, då läget kan bli helt akut. Däremot ser maninte fullt så mycket av hungersnöden i städerna.Slutligen detta med representation som ärintressant i sammanhanget, också , eftersomSverige spelar roll som kontaktkontor även för ,och . Jag fick uppfattningen attSverige verkligen spelar denna roll konkret på plats.Vi skall inte underskatta denna roll. Tvärtom skall vivara öppna för den roll som har i den härdelen av världen. Därför var det kanske litet olyckligtatt det beslutades att vi skulle dra oss ur Pyongyang.Vid det tillfället var det kanske motiverat, men sedanhar den nya situationen uppstått som gör att vi kanspela en annan roll i den här delen av världen. Ävenhär tycker jag att statsrådets svar är välkommet, dvs.att vi behåller representationen och att den kanskeockså förstärks något på grund av den roll som vispelar för andra länder. Så vi får hoppas att vi kanbrygga över katastrofsituationen, men framför alltnaturligtvis att öppnas.Det var ganska intressant att åka från detta slutnaPyongyang för att mellanlanda i och upplevaatt man på något sätt hade kommit tillbaka till väst-världen. Det är inte riktigt vad man föreställer sig närman åker från till , men så upplev-des det. Det ger dimensionen av hur slutet Nordkoreaär . Det pågår väl knappast någon riktigt intensivdialog inom . Men man får väl hoppas påatt det även där skall komma fram personer som kantala för demokrati och en demokratisk utveckling.Anf. 102 ():Herr talman! Jag återkommer till att World foodprogramme har fått dåligt gehör för sina vädjanden.Som jag tidigare sade har man än så länge bara hälf-ten av den summa som behövs för att förebyggahungersnöden.Det som hände , dåpremiärministern avsattes och chefsideologen hoppa-de av som man miste försvarsministern,visar på en viss förändring i det politiska systemetsom tyder på att systemet inte är så starkt som det harvarit förut. Med anledning av detta skulle jag återigenvilja ta upp frågan om inte , tillsammans medde länder som har de kunskaper som behövs, kan göranågonting för att få ihop litet mer pengar, så att WFPfår den förebyggande miljarden.Anf. 103 Statsrådet ():Herr talman! kommer fortsatt att vara en-gagerat för civilbefolkningen i , som jaghar angivit. Där ingår också Världslivsmedelspro-grammet. Jag vet att man har haft möj-ligheter att öka utdelningen till alla barn ihela landet t.ex.Jag skall göra en avslutande reflektion kring detta.Jag tycker att det är utmärkt, herr talman, att riksdags-ledamöter reser till områden som är isolerade och hårtutsatta. Jag har tidigare haft en interpellationsdebatthär om Kosovo och om . Det gläder migockså att man på detta aktiva, personliga sätt vill brytaisolering, bistå ett folk, främja demokratisering ochöka diplomatisk närvaro.En sak gör mig förbryllad, och jag säger detta somen reflexion utan att vilja vara polemisk. Vi får andratillfällen till att vara det, . Låtmig jämföra med . Det är ett land som inte inågot av dessa avseenden har det värre politiskt änNordkorea. Men parti villisolera och hålla fingrarna borta. Det förbryllar mignågot. Jag tycker att det är oerhört viktigt att ,som vill främja demokrati och bistå folk så att de intedrabbas av deras regims misstag, för en sammanhäng-ande politik. Man skall försöka bryta ned diktatoriskasystem med hjälp av närvaro, samtal, bistånd och stödtill demokratiseringsprojekt.Anf. 104 KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp):Herr talman! Det kan naturligtvis vara förbryllan-de när man framställer det hela så som statsrådet gör.Men mitt parti, , och jag har aldrig sagt nejtill dialog. Vi har aldrig sagt nej till kontakt.Kuba och är två paralleller. De är tvåslutna länder. De är länder med kommunistiskt styre -diktaturstater. Vi menar att kontakten skall ske genomenskilda organisationer och kontakter på basplanetmed en opposition som vill ha en förändring.Att försöka diskutera med diktatorer som har styrti på statsnivå är så gott som omöjligt. Detsom är spännande är att nå kontakt med oppositions-företrädare, med dem som vill förändra samhället. Detskall ske via enskilda organisationer och den kontaktman kan föra på ett annat plan. Det är där man kan såoch skörda något i framtiden.Detta är så tydligt. Det är vid resor till ellerNordkorea som man får en spännande dialog och därstödet måste ges till dem som vill något annat. Deskall inte behöva lämna landet, utan de skall kunnakänna att de har vänner som stöttar dem. Flyr de lan-det och befinner sig i exil blir det svårare att skapa enförändring i sitt eget land. Kraften och pengarna skallläggas hos dem som vill ha en förändring, inte hosdem som sitter som proppar i systemet.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på interpellation 1996/97:306 omservicecheckarAnf. 105 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omvilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för attinföra ett system med s.k. servicecheckar.Med servicecheckar avses ett standardiserat sys-tem för betalning av skatter och avgifter efter franskförebild. Det är avsett att förenkla för enskilda perso-ner att redovisa och betala bl.a. avdragen preliminärskatt och arbetsgivaravgifter när dessa anlitar någonsom inte har F-skattsedel, dvs. normalt någon sominte är näringsidkare. Betalningar av det slaget kan bliaktuella vid olika hushålls- och hantverkstjänster, t.ex.städning och enklare villareparationer.Som nämns i interpellationen gav regeringen iseptember 1996 uppdraget att analy-sera möjligheterna att förenkla redovisning och be-talning av preliminär skatt och arbetsgivaravgiftersamt att lämna kontrolluppgift när en privatpersonanlitar en annan privatperson för att utföra arbete. Iuppdraget ingick att överväga ett standardiserat sys-tem för betalning av tjänster liknande det som tilläm-pas i . redovisade uppdra-get i rapporten av pri-vata tjänster (RSV Rapport 1996:5). Verkets rapporthar därefter utgjort underlag för tjänstebeskattningsut-redningens överväganden och förslag. har i sitt betänkande Skatter,tjänster och sysselsättning (SOU 1997:17) föreslagitförenklingar vad gäller betalning och redovisning avpreliminär skatt och arbetsgivaravgifter när privatper-soner anlitar någon som inte driver näringsverksam-het.Utredningens förslag har remissbehandlats- remisstiden gick ut - och är såledesfortfarande föremål för beredning inom departemen-tet. Innan beredningen är avslutad vill jag inte närma-re gå in på frågan om vilka åtgärder som regeringen ärberedd att vidta med anledning av förslag. Redan nu vill jag dockframhålla att det är angeläget att försöka förenkla förprivatpersoner att redovisa och betala skatter ochavgifter när de anlitar andra privatpersoner för olikaarbeten. Jag instämmer helt och fullt med att det är oacceptabelt med en "svart" arbets-marknad.Anf. 106 ():Herr talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret.Det är bra att statsrådet framhåller angelägenhetenatt försöka förenkla för privatpersoner att redovisaoch betala skatter och avgifter. Vi från Folkpartietssida anser att det är mycket angeläget. Det är alltförmånga som vittnar om svårigheterna de möter när devill vara en ärlig arbetsgivare.Sydsvenska Dagbladet redovisade ettintressant experiment. Tidningen följde en familjsansträngningar att utan att skattefuska anställa enstädhjälp i hemmet. Familjen var också angelägen omatt den anställde skulle ha ett gott försäkringsskydd.De dialoger som utspelade sig när journalister ringde itur och ordning arbetsförmedling, fack, lokal skatte-myndighet, på orten, AMF och ettprivat försäkringsbolag illustrerar en del av förkla-ringen till den svarta sektorns attraktionskraft. Det ärinte bara kostnaden det kommer an på.Det är inte omöjligt att vara laglig, men det äroerhört krångligt i en värld där det naturliga är att detär registrerade företag med F-skatt som anställer.En svensk checkmodell måste uppfylla höga kravpå enkelhet för den enskilde. När den som anlitar enperson överlämnar en check till denne, skall all byrå-kratisk hantering för den enskilde arbetsgivaren varaavklarad. När checken löses in svarar myndigheter förinbetalning av skatt och arbetsgivaravgifter, eventuellkontroll av F-skattsedel, försäkringar, inkomstuppgif-ter till löntagare och annat uppgiftslämnande tillmyndigheter. Checken kunde t.ex. vara en kontant-check i olika valörer som köps på posten. Men detfinns naturligtvis andra alternativ.Vi har från sida föreslagit att model-len kombineras med av oss föreslagna subventionerav hushållstjänster, men checkmodellen kan natur-ligtvis fungera även utanför ett subventionssystem. Vitror dock att det är dags att i relativt stor skala prövaom en kraftigt sänkt kostnadsnivå i den här branschen- som vänder sig till hushåll - skulle öka efterfrågan,så att fler jobb skulle uppstå. Därför vore det positivtatt kombinera servicecheckarnas obyråkratiska enkel-het med ett avskaffande av arbetsgivaravgifter påhushållstjänster.Vi ser allvarligt på den minskade efterfrågan påarbetskraft. Antalet nyanställningar var 25 000 färreunder jämfört med motsva-rande kvartal . Antalet arbetslösa är ocksåhögre än . Det är ett vitalt intresse attkomma igång med servicechecksystem och att rege-ringen lägger fram en proposition.Jag har framhållit att det är viktigt att servi-cechecken är ett vapen mot svart arbetskraft. Den somjobbar inom denna sektor skall få social trygghet,pension, sjukpenning och vara försäkrad mot olyckori arbetet. är det många som inte har denna trygghetoch som inte har insett faran med det.Anf. 107 Statsrådet ():Herr talman! tar upp ett viktigtproblem. Det är en viktig ambition att göra skattesys-tem och skatteinbetalningar så enkla som möjligt. Viarbetar mycket med den frågan på Finansdepartemen-tet.Jag har också känt ett intresse för den franska mo-dellen med servicecheckar. Men det är inte alls säkertatt den passar den svenska miljön lika bra som denpassar i den franska. Vi har ett system som jagockså kan hålla med om upplevs som krångligt. Omman som uppdragsgivare betalar mindre än 1 000 krhar man inga skyldigheter att göra avdrag för prelimi-när skatt osv. Betalar man men över1 har man skyldighet att lämna kontrolluppgiftmen inte att betala in arbetsgivaravgift. Betalar manmer än som uppdragsgivare har man skyl-dighet att göra avdrag för preliminär skatt, betalaarbetsgivaravgifter och lämna kontrolluppgift.Tjänstebeskattningsutredningens förslag går ut påatt förenkla detta på så sätt att nuvarande skyldighetför privatpersoner att göra avdrag för preliminär skattoch att betala arbetsgivaravgifter på ersättningar påminst tas bort. I stället bör den som betalarA-skatt och tar emot ersättning från en privatpersonsjälv betala preliminär skatt och egenavgifter på er-sättningen om den är eller mer. Det skulleju förenkla för den som ger uppdraget, uppdragsgiva-ren. Det är den typen av förslag vi tittar på och över-väger i . Det är för tidigt att säganågot annat ännu.Riksskatteverket har också beskrivit hur manskulle kunna göra det enkelt genom att använda tele-fon och knappa in de uppgifter som Riksskatteverketbehöver, och jag tror att ny teknik också kan göra detmycket enklare. Enkelheten är viktig. Jag tror att endel av den s.k. svarta sektorn finns där på grund av upplever det som för krångligt att göra rätt försig.Den andra frågan, om man skall subventionera enviss typ av arbete, är en svårare fråga. har tittat på den. Den har nugenomgått remissbehandling, och vi tittar på ocharbetar vidare med den utredningen. Men det är klartatt det också finns nackdelar med subventionen.Pengarna skall tas någonstans ifrån. Det innebär an-tingen besparingar någonstans, t.ex. i den kommunalasektorn - det är inte mitt parti och regeringen intresse-rad av - eller skattehöjningar någon annanstans, medde negativa effekter som det kan få. Det är alltså ing-en självklarhet att en subvention skulle ge de önsk-värda effekterna. Men regeringen kommer att åter-komma till den frågan senare.När det gäller den minskade efterfrågan på arbets-kraft som nämner har ju gåttigenom en mycket svår och tung depression, en de-pression som till stora delar orsakades av en regeringsom alltför ivrigt ville sänka skatter och inte lyckadeshålla ihop de offentliga finanserna. är vi på väg utur detta, och vi kommer att se en ökad efterfrågan påarbetskraft och inte minst . harmycket goda förutsättningar för att ha medgod tillväxt och god efterfrågan på arbetskraft framförsig. Ordnar vi att lönebildningen fungerarväl i landet och att vi har en bra utbildningspolitik ochutbildningssatsning så kommer vi under de närmasteåren att kunna se hur arbetslösheten faller och efter-frågan på arbetskraft ökar. Då är inte subventioner detviktiga i sammanhanget, utan att vi håller ihop denekonomiska politiken, håller räntorna nere och satsarpå det som är viktigast: utbildning.Anf. 108 ():Herr talman! Vi vet båda två att vi har en hög ar-betslöshet och att det inte är så lätt att komma till rättamed den. Regeringen trodde att de åtgärder man vid-tog skulle ge effekt nu när de infördesden . Men tyvärr är det ju ingenting somtyder på det.Jag tycker att det är intressant att titta på det härfranska experimentet - fast ett experiment är det juinte längre eftersom man har permanentat det. Detvisar att man fick till många nya jobb. Pengar skall tasnågonstans ifrån, det är sant, men arbetslösheten kos-tar ju också otroligt mycket, och många människorhar väldigt svårt att förstå att vi betalar ut så mycket iarbetslöshetsersättningar av olika slag, och människorgår utan jobb. Jag vill betona att vi har detta täckt ivårt ekonomiska program genom hur vi har konstrue-rat vår budget. Statsrådet måste väl mena att det ärväldigt viktigt att vi får till nya jobb?Under det första året efter att detta infördes iFrankrike fick man fram att av arbetsgivarnainte skulle ha varit arbetsgivare om inte systemet medcheckar funnits. Det rörde sig då om 368 000 checkarunder 1992. Prognosen i var40 000-50 000 heltidsjobb. Jag har inte sett någonsiffra på hur det blev, men detta visar ändå att detfinns en potential för detta. Vi menar att man inte fårspara någonting på detta.Jag har träffat främst kvinnor som har anlitat t.ex.städhjälp, som inte har kommit upp i mensom har försökt betala in arbetsgivaravgifterna. Dehar fått dem återbetalade. Systemet är alltså så krång-ligt att det inte medverkar till att man är ärlig.Anf. 109 Statsrådet ():Herr talman! Jag delar uppfatt-ning när det gäller just krångliga regler, och ingenmöda skall sparas för att göra reglerna enklare. Det ärviktigt.Däremot när vi talar om den generella ekonomiskapolitiken, vilka möjligheter det finns för skattesänk-ningar och vilka konsekvenser skattesänkningar fårtror jag inte att vi har samma bedömning. En stor delav de problem vi nu dras med kommer från överdriv-na förhoppningar om vad kortsiktiga skattesänkningarger, som man inte hade orken att få ihop enbudget så att vi klarade utgifter och intäkter.