prot · GL0945 · 1997-12-11 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1997/98:45Torsdagen den 11 decemberKl. 9.00 - 17.55Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 5 december.2 § Ny riksdagsledamot, m.m.Upplästes och lades till handlingarna följande frånValprövningsnämnden inkomnaBerättelse om granskning av bevis för riksdagsle-damot och ersättare för riksdagsledamöterTill har från Riksskattever-ket inkommit bevis om att (), Hä-gersten, utsetts till ny ledamot av fr.o.m.den 1 januari 1998 sedan () avsagtsig sitt uppdrag som riksdagsledamot och () avsagt sig sitt uppdrag som förste ersättareför riksdagsledamöter. Till ersättare för riksdagsle-damöter har utsetts (), Stockholmoch (), , fr.o.m. den1 . Från har också in-kommit ny bilaga till bevis för ersättare i detta fall.Valprövningsnämnden har denna dag granskatbevisen och de nya bilagorna till bevis för ersättareoch därvid funnit att de blivit utfärdade i enlighet med19 kap. 11 § vallagen.Stockholm den 10 december 1997Lars TottieKerstin Siverby3 § Meddelande om fördröjt svar på interpel-lationTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellation 1997/98:65Till riksdagenInterpellation 1997/98:65 av () omsjömansskatten.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den20 januari.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finna endebattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 8 december 1997Thomas Östros4 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återUtbildningsutskottets betänkanden /98:UbU1ochUbU2 samt 1997/98:UbU5-UbU75 § betänkande 1997/98:TU1Utgiftsområde 22 Kommunikationer (prop. 1997/98:1delvis och 1996/97:160 delvis)Anslagsfrågor, övergripande trafikpolitiska frågoroch VägverketAnf. 1 PER ():Fru talman! I trafikutskottets betänkande nr 1 be-handlas utgiftsområde nr 22. Beträffande budgetra-marnas storlek har vi moderater inga stora och avgö-rande avvikelser från majoritetsskrivningarna. Där-emot finns det när det gäller transportväsendets inne-håll, inriktning och funktion avgörande och strategis-ka skiljelinjer.För oss moderater är transporter och kommunika-tioner, precis som energi, nödvändiga ingredienser iall ekonomisk aktivitet. Den positiva välfärdsutveck-ling som vi har haft i vårt land under det senaste år-hundradet är i stor utsträckning direkt förknippad medökad handel och därmed ökade transporter och ökadkommunikation. För ett litet land som ärmöjligheten till fri handel över gränserna av speciellbetydelse för den ekonomiska utvecklingen.Nationell konkurrenskraft för tryggad sysselsätt-ning och miljö förutsätter därför både ökande ochmiljöanpassade transporter. Högt ställda krav på godmiljö och varaktig hushållning med resurser måsteockså i hög grad påverka utformningen av transport-systemet.För enskilda människors välfärd är goda kommu-nikationer avgörande. Rörligheten är ett väsentligtinslag för god livskvalitet och en grundförutsättningför ett fungerande vardagsliv. Goda kommunikationerunderlättar arbetspendling och ökar möjligheterna attkombinera en god boendemiljö med en stor och bredarbetsmarknad. Informationsteknikens möjlighetermåste därför utnyttjas fullt ut för ett intelligentare ocheffektivare nyttjande av befintlig infrastruktur. Sats-ningarna inom området måste intensifieras.Socialdemokraterna ger uttryck för en stark viljaatt minska alla typer av transporter genom höjda av-gifter, skatter, regleringar och andra begränsningar isyfte att åstadkomma en uthållig och hållbar miljöbe-lastning, i stället för en miljöanpassning av transpor-terna i sig.Det bestående intrycket blir att stora delar avtransportsystemet därför centralplaneras med mycketsvaga inslag av marknadsstyrning. Framtidstron,framstegsvänligheten och tron på utvecklingen av nykunskap och teknik är därmed svaga.Den valda inriktningen är enligt vår uppfattningomöjlig att förena med ekonomisk återhämtning, fullsysselsättning och en rimlig levnadsstandard. Därmedkommer heller inte de resurser att skapas som behövsför att kunna åstadkomma nödvändiga miljöförbätt-ringar.Som övergripande strategi måste därför transport-politiken grundas på kundernas efterfrågan av trans-porter och likaså på kundernas krav på miljöanpass-ning av desamma. Den fortsatta inriktningen måsteklara följande grundmål:För det första gäller det att skapa ett kundoriente-rat, snabbt och effektivt transportsystem som utgör enklar konkurrensfördel för svenskt näringsliv och där-med för svensk sysselsättningFör det andra skall transportslagen stegvis ochmålmedvetet miljöanpassas i takt med den allt snab-bare teknikutvecklingen.För det tredje måste transportsystemet lösa männi-skornas berättigade efterfrågan på arbets- och rekrea-tionstransporter till rimliga kostnaderFör det fjärde skall varje transportslag behandlaslikvärdigt i förhållande till sina kostnader och intäktermed den begränsning och den målkonflikt som liggeri att varje transportslag också måste kunna erhålla sålikvärdiga villkor som möjligt gentemot inkommandeeller utgående internationell konkurrens på trans-portområdet.Detta kan uppnås bl.a. genom fortsatt avregleringoch full konkurrensutsättning inom samtliga trafik-slag. Därmed tillgodoses kundernas efterfrågan istället för de centrala planerarnas.SJ bör sättas på bolag och konkurrensutsättas fulltut. En uppdelning av SJ i ett mera renodlat bolag förgodstransporter helt eller delvis ägt av godsköparna,ett för fjärrtågen och ett för den regionaltrafiken, börnärmare övervägas.Konkurrensen på järnväg skärps genom att ban-gårdar, yttre bannät och fastigheter/terminaler säljs tillBanverket. Trafikeringsrätten på järnvägen bör upplå-tas av . Den långväga busstrafiken börsläppas fri. Konkurrensvårdande åtgärder bör vidtasför inrikesflyget. De statliga flygplatserna får ett kon-kurrensfrämjande mål, som privata medfi-nansiärer prövas. Småflygplatsernas ersättning börprövas efter "värdet" av inmatade passagerare till destörre flygplatserna respektive de regionalpolitiskasatsningarna.Byggande, drift och underhåll av infrastrukturenbör upphandlas i konkurrens eller privatfinansierasdär så är möjligt. Ett uttalat mål med ett ökad privatägande och ett strikt kommersiellt beteende i dekommunägda hamnarna bör även genomföras ochstuverimonopolet bör avskaffas.Det finns även skäl att satsa mera på elektroniskatrafiksystem för att få en effektivare trafikledning, enbättre miljö, en ökad säkerhet och ett bättre kapaci-tetsutnyttjande.Vi är också öppna för att i förekommande fall an-vända väg- och broavgifter för att delfinansiera tidiga-reläggning av investeringar, för att avhjälpa trängseloch för att skapa fungerande trafiksystem.Investeringar i drift, underhåll och infrastrukturskall enligt vår uppfattning styras dit där transportar-betet finns eller kan förväntas uppstå. Stråktänkandetvad avser godsflödet måste man därför ta hänsyn till.Hamnarna som trafikknutpunk-ter/omlastningsterminaler har enligt vår uppfattninginte beaktats i tillräcklig utsträckning. Alla åtgärdermåste styras respektive fördelas efter största möjligaekonomiska effektivitet.Pålagorna bör kopplas till insatser på respektiveområde. Därför tycker vi att man bör pröva och utredaen affärsverksmodell vad avser och , precis som när det gäller sjöfart och luftfart.Storstädernas trafiksystem måste lösas skyndsamt,och långsiktigt, inom ramen för samma metoder ochmiljökrav som ställs i övriga landet. Detta är av storbetydelse, inte minst vad avser som mångagånger har större behov av detta än själva storstäder-na.Det mest centrala i arbetet med att hitta vägen tilldet miljöanpassade transportsystemet måste vara attkomma till rätta med växthusgaserna och de problemsom är relaterade till dessa. Den teknikutveckling sompågår i alla biltillverkande länder kommer att resulte-ra i energieffektivare fordon. Detta uppnås genom attvidareutveckla och produktionsanpassa material ochkomponenter. För att skall kunna hålla jämntakt med sina konkurrentländer är det viktigt med enfortsatt effektiv forskning och framtagning av nytän-kande inom bilindustrin.Vi anser att miljömålen väl kan uppnås genom enstegvis och fortsatt målmedveten miljöanpassning iinternationellt samarbete av respektive transportslag.Sverige kan i viss utsträckning gå före och ageraföredöme, men det får inte leda till väsentliga förlus-ter av konkurrenskraft för näringslivet.En miljöanpassning av transportsystemen måstevara folkligt förankrad för att kunna uppnås. Dettaförsvåras allvarligt genom beslutet att avveckla enreaktor med ökad fossilanvändning av kol,olja och naturgas som följd. Enbart det beslutet inne-bär ökade utsläpp avväxthusgaser. Detta motsvarar ungefär en tredjedel avallt transportarbete på väg. Detta kan inte vara fören-ligt med en offensiv miljö- och transportpolitik.Vid miljöjämförelser mellan de olika trafikslagenbör självfallet elen till järnvägen bedömas efter densist producerade kilowattimmen, dvs. att man måsteanvända kolkondenskraftverk enligt gängse nationale-konomisk teori som jämförelsegrund. Vid en sådanjämförelse mellan trafikslagen visar sig tåg, buss, bilge likartad miljöbelastning i förhållande till ett halv-fullt tåg, en halvfull buss och en halvfull bil, dvs. attdet avgörande är hur effektivt man använder antaletsittplatser.Den 1 juli 1998 införs s.k. fritt cabotage i Europa.Det innebär att utländska buss- och lastbilsflottor frittkan konkurrera i hela . En hårdare beskattningoch restriktivare regler för svenska fordon riskerar attleda till en ensidig utflaggning av bussar och lastbilaroch därmed även en utflaggning arbetstillfällen.Sverige har en av de äldsta lastbilsflottorna. Fastafordonskostnaden är den näst högsta i . Die-selkostnaden inklusive skatt är en av de högsta. Dettaär enligt vår uppfattning inte acceptabelt. Endast 6 %av transporterna går över . Det innebär att deolika trafikslagen i stor utsträckning är komplementä-ra.Vi skall heller inte i onödan leka med egna teknis-ka standarder och särregler som kan öka kostnadernaoch därmed minska konkurrenskraften för svenskindustri.Jag har tidigare påpekat att vi är öppna för väg-och broavgifter som används för att finansiera tidiga-reläggning av åtgärder för att få bort trängsel ochköer. Vad gäller trafiksäkerheten och nollvisionendelar vi målsättningen, men vi vill markeravår principiella syn, att de åtgärder som genomförsmåste ha folklig förankring. Delmål bör därför upp-ställas. Det finns också anledning att erinra om denkraftiga nedgången i antalet döda itrafiken.Jag delar heller inte den övertro på samhällseko-nomiska analyser och kalkyler som den socialdemo-kratiska trafikpolitiken grundar sig på. Samhällseko-nomiska kalkyler måste vara tydliga, rättvisande ochbrett accepterade för att fullt ut kan användas sombeslutsunderlag som majoriteten tenderar att göra. Såär inte fallet. I de samhällsekonomiska kostna-der som transportslagen skall bära genom"internalisering" av dessa kostnader i gällande skatteroch avgifter tas inte hänsyn till transportslagens heltavgörande samhällsekonomiska nyttor, t.ex. transpor-ter för arbetsresor, brandbekämpning, olycksfall,bredare arbetsmarknad.I betänkandet behandlas även Göteborgsdelen avstorstadsuppgörelsen. Den är för oss helt oacceptabel.Det är för oss oacceptabelt att genomföra en stor-stadsuppgörelse för infrastruktur när viinte har någon långsiktig finansiering för kostnaderna,när det sker i öppen konfrontation med en mycket storopposition i och i avsaknad av en långsiktiguppgörelse som kan bli bestående över genomföran-detiden och därmed över flera mandatperioder. Vimoderater kommer inte att respektera detta beslut vidförändrade majoritetsförhållanden. Vi betraktar beslu-tet som djupt ansvarslöst. Det riskerar att leda tillkapitalförstöring.Vi kan heller inte acceptera att avhändersig all påverkan vid anslagsfördelningen mellan väg-och järnvägsinvesteringarna. Majoriteten överlåterdärmed en betydande beslutanderätt från tillregeringen, något som är oacceptabelt.Det är också oacceptabelt att starta nya statligabolag för att bygga infrastruktur och låna upp helainvesteringskostnaden utan att rimliga intäktsflödenfinns till bolagen. Det är i praktiken en dold statsupp-låning, som skall förräntas och amorteras under långtid. Därmed kommer det att belasta de löpande ansla-gen för aktuella regioners framtida infrastrukturinves-teringar under många år.Socialdemokraterna tar inte heller till vara Sveri-ges nationella intressen på teleområdet. Vi anser atten ny nummerplan bör genomföras så snart som möj-ligt. Det bör bli ett riktnummerområde för hela Sveri-ge. Man bör få möjlighet att ta med sig sitt gamlatelefonnummer när man flyttar inom landet, s.k.nummerportabilitet. Det måste påskyndas. Det finnsrisk att hamnar på efterkälken.Ett av teknik- och kunskapsintensivasteföretag, , ges inte tillräckliga möjligheter attexpandera och ta till vara de affärsmöjligheter somges. Industriella kluster som , och dens.k. software-industrin är en av nycklarna till Sverigesframtid. har värdet på Telias aktier fallit med10 miljarder. En privatisering av bolaget önskas avsåväl företagsledning som fack. Varje dröjsmål mins-kar därmed värdet på bolaget, ger förlorade arbetstill-fällen och sämre utvecklingspotential.Fru talman! är ett land utanför Europaskärna. Många konkurrenskraftiga industriföretagtenderar att utvecklas till monteringsindustrier medfull internationell konkurrenskraft av varje enskildkomponent. Det innebär kraftigt ökade krav påpunktliga leveranser, val av transportmedel efter va-ruvärde. Transportslagen kompletterar därmed var-andra och konkurrerar endast i begränsad omfattning.Betydelsen av näringslivets behov av transporterär kraftigt underskattad. Sysselsättningseffekter ochekonomiska tillväxtfaktorer av transportsystemetsfunktion lyser därför med sin frånvaro. Socialdemo-kraterna verkar helt ha glömt transportpolitikens cent-rala roll för företagens utveckling, sysselsättningenoch välståndsutvecklingen.Med det anförda står vi moderater fast vid samtli-ga reservationer vi fogat till betänkandet. Vi avser förtids vinnande att endast yrka bifall till och begärarösträkning på reservation nr 2.Anf. 2 ():Fru talman! Det trafikutskottets betänkande som vinu behandlar, betänkande nr 1, har rubriken . Det är ett ord med vidare innebörd änvad man kanske tänker på. Visst är kom-munikationer både väg- och järnväg, både sjö- ochluftfart, både post och tele, men kommunikationer ärockså möjlighet för människor för att träffas, möjlig-het för att utbyta tankar och idéer, möjlighet att bytavaror och tjänster, möjlighet för kulturer att mötas,möjlighet för människor men också för regioner,nationer och länder att utvecklas.Men goda kommunikationer minskar avståndetsbetydelse, ökar tillgängligheten och möjligheterna tilldecentralisering.Vårt land, som är ett land i utkanten av , ärgivetvis mycket beroende av goda kommunikationer.Långa avstånd inom landet, till övriga och tillandra marknader gör att våra avståndsnackdelar måstekompenseras med väl fungerande transporter och enväl utbyggd infrastruktur som måste skapa förutsätt-ningar för att ta till vara utvecklingsmöjligheterna ihela Sverige.Ett väl utbyggt väg- och järnvägsnät, en utbygg-nad av kollektivtrafiken, av flyget och av sjöfartensamt en god tillgång till ett brett utbud av post- ochtelekommunikationer på likvärdiga villkor och tillrimliga priser i hela landet ökar möjligheterna för ettlivskraftigt och decentraliserat samhälle. Men inte enstillsammans utgör dessa en garanti för den flexibilitet,tillgänglighet och frihet som dagens och morgonda-gens decentraliserade samhälle kräver. För detta ford-ras också bilen som transportmedel.Jag säger detta eftersom jag tycker att vi ibland,när kommunikationer och olika transportmedel disku-teras, har en förmåga att antagligen omedvetet glöm-ma bort att det i vårt land rullar mer än 3 miljonerbilar. Många av dessa rullar i områden, på landsbygdoch i glesbygd, där övriga transportmöjligheter lysermed sin totala frånvaro. Där är bilen inte bara enmöjlighet utan också en nödvändighet och en förut-sättning för såväl det privata resandet som för nä-ringslivet och dess verksamhet.Den höjning av reseavdraget som genom Centernspåverkan nu kommer till stånd är ett steg i rätt rikt-ning, men det ger inte den rättvisa som måsteskapas åt boende i dessa områden. Andra möjlighetermåste också utredas, vilket vi har föreslagit i vårpartimotion.En av de större utmaningarna ligger i att skapa ettkommunikationssystem som bygger på insikten ombehoven av omställning mot ett ekologiskt hållbartoch uthålligt samhälle. Arbetet med en miljöanpass-ning av transportsystemet måste oförtrutet gå vidare.Ett kretsloppsanpassat samhälle förutsätter ett"grönare" transportsystem. Användningen av fossilabränslen måste minska, och vissa tendenser börjar nukunna skönjas, men mera måste till.På liknande sätt som vi diskuterar nollvisio-nen inom trafiksäkerhetsarbetet menar det också bör införas en nollvision beträffandefossila bränslen. För att någorlunda snabbt fasa inicke-fossila bränslen behövs utveckling, provning ochstyrmedel. Tillgängligheten till dessa bränslen behö-ver öka och branschen måste tydligare involveras i detarbetet.Centerpartiet anser att regeringen bör initiera enförhandling med berörda parter såsom bilindustrin,producentorganisationer och staten om hur en över-gång från fossila drivmedel till icke-fossila drivmedelskall kunna påskyndas och successivt genomföras.Kan exempelvis bilar köra på etanol såborde ju förutsättningarna inte vara mycket annorlun-da i vårt land.Den skattebefrielse på etanol som sålänge har arbetat för, och som genom samverkanhar blivit en realitet, bör kunna utgöra en god grundför det fortsatta nödvändiga arbetet att fasa ut defossila bränslena till förmån för de icke-fossila.Miljöklassning av fordon och bränslen måste ut-vecklas och minskad bränsleförbrukning måste stimu-leras. Här har en del initiativ tagits även ivårt land som gör att jag, trots starka krafters mot-stånd, ändå ser början av ett genombrott för miljötän-kande även inom bildindustrin.Fru talman! Investeringar i infrastruktur är avstörsta strategiska betydelse för utvecklingen av nä-ringslivet i hela , för exportindustrins konkur-rensförutsättningar och för att möjliggöra arbete ochboende i hela landet.Efter några års kraftig utbyggnad och investering inya vägar måste nu insatserna för drift och underhållökas för att vidmakthålla vägkapitalet som annarsriskerar att förslitas och investeringarna på så sätt gåom intet. De partier som radikalt vill skära ned ansla-gen till väghållningen tar på sig ett mycket stort an-svar.Om befintlig infrastruktur skall kunna vidmakthål-las behövs stora insatser för underhåll, inte minst föratt klara de många företag som ligger i merglest befolkade områden. För skogsindustrin är ettvälskött vägnät av avgörande betydelse. Minskadeffektivitet för denna basindustri påverkar i hög gradäven landets ekonomi.För möjligheterna att hela skall leva spe-lar vägstandarden en avgörande roll. En kraftig sats-ning på upprustning av vägnätet är därför en angelä-gen regionalpolitisk fråga, där upprätthållandet ochupprustningen också av det finmaskiga vägnätet är avstor betydelse för att gjorda investeringar i störretransportförbindelser skall få avsedd effekt.Det beslut som har fattat omkommande infrastrukturplanering för och som bl.a. innebär kraftigt ökade anslag fördrift och underhåll innebär framgångar för krav somCentern länge har drivit.Fru talman! Sedan anslagen till de enskilda vägar-na genom budgetpropositionen 1995 halverades har vilyckats övertyga regeringspartiet om detta fatalamisstag och åter fått upp detta anslag till ungefärden nivå som gällde innan halveringen.Det enskilda vägnätet är inte viktigt enbart för deboende utan är i vidare mening en förutsättning förutveckling av näringslivet, ökad sysselsättning, regio-nal balans och ökad tillgänglighet.Den del, 7 , av det enskilda vägnätet på28 som erhåller statsbidrag berör mer än enmiljon av befolkning och avden totala skogs- respektive åkerarealen. Var fjärdegods- eller persontransport genereras från enskildavägar. Skogsnäringen, med krav på korta leveransti-der och just in time-transporter, är i mycket hög gradberoende av dessa vägars tillgänglighet och standard.För landsbygden, allemansrätten och turistnäringenutgör dessa vägar en förutsättning.Uppgörelsen om att bidraget till de enskilda vä-garna innevarande budgetår skall uppgå till 610 mil-joner kronor innebär ökade möjligheter för regionalutveckling och tillgänglighet. Vi från anser,inte minst mot bakgrund av att det särskilda anslagetför bärighetshöjande åtgärder nu är borttaget, attanslaget till enskilda vägar även kommande budgetårbör uppgå till samma nivå, . Re-geringen bör kunna göra erforderlig omfördelninginom anslaget A 2.Fru talman! Avslutningsvis är det kanske ändå påden avancerade informations- och kommunikations-teknikens område som utvecklingen nu går snabbast.Det innebär risker, men det skapar framför allt ytterli-gare möjligheter att minska avstånd, öka tillgänglig-het, främja decentralisering, utveckling och regionalbalans. Men mera därom senare under dagens debatt.Fru talman! Jag står givetvis bakom samtligaCenterns reservationer, men för tids yrkar jagbifall enbart till reservation 5.Anf. 3 ():Fru talman! har under en följd av år iriksdagen uttalat att vi vill skapa ett samhälle därmänniskor, idéer och varor kan resa, förmedlas ochtransporteras snabbt och effektivt. Kommunikationerär samhällskroppens blodomlopp och nervsystem. Välutbyggda kommunikationer inom är nödvän-diga för näringsliv och sysselsättning i alla delar avlandet. Resor till och från arbetet, serviceställen ochfritidsaktiviteter är viktiga för ett fungerande var-dagsliv. Goda kommunikationer med utlandet är enförutsättning för våra ökade internationella kontakter.Människans vilja att resa och ta kontakt med andramänniskor har lett till attolika nationaliteter och folkgrupper kommit i kontaktmed varandra. Detta har i sin tur resulterat i ökadförståelse mellan människor, vilket i längden motver-kar rasism och främlingsfientlighet.Staten har ett övergripande ansvar för kommuni-kationernas goda funktion. Insatser i kommunika-tionssystemet är i princip av två slag. Det gäller delsåtgärder för att undanröja flaskhalsproblem, delsoffensiva insatser för att stimulera en önskvärd ut-veckling. Rätt utformade ekonomiska styrmedel kanpå sikt leda till lägre total miljöbelastning. Den friakonkurrensen garanterar lägsta kostnad för trafikantenpå efterfrågad kvalitet. Monopol bromsar utveckling-en och bör undvikas. Statens övergripande ansvarinnebär inte att staten skall ha något företräde somtrafikutövare. Tvärtom är det angeläget att rollernasom ansvarig myndighet och operatör klart skiljs åt.Säkerhetsarbetet måste bli effektivare.Fru talman! I dagens ekonomiskt ansträngda lägeär det viktigt att alla sektorer i samhället bidrar till denödvändiga besparingarna. Därför anser Folkpartietatt ramen för utgiftsområde 22 tillfälligt borde mins-kas. beslutade om inriktningen avinvesteringarna i och underhållet av infrastrukturenför . För att finansiera vårt be-sparingsförslag vill vi förskjuta tyngdpunkten i in-frastrukturinvesteringarna mot den senare delen avtioårsperioden. vill i stället i dagens lägeprioritera mer pengar till hjälp för de sjuka, handi-kappade och gamla samt mer pengar till utbild-ningsinsatser.Det är inte nödvändigt att staten ensam bekostaralla lönsamma infrastrukturinvesteringar. Det måstefinnas utrymme också för alternativa finansierings-former. I har så skett vad gäller Arlandaba-nan. Här är det ett privat konsortium som bygger ochefter färdigställande skall driva de aktuella anlägg-ningarna. En sammanfattande beteckning på dennatyp av finansieringslösning är BOT, , Opera-ting, Transfer. Enligt uppfattning borderegeringen aktivt verka för att BOT-projekt utnyttjas istörre utsträckning än vad som är fallet.