prot · GL0912 · 1997-10-08 00:00:00 — Det är ett alldeles utmärkt argument förvarför man inte skall ha partssammansatta domstolaröver huvud taget.Vad gäller lönebildningen är jag mycket förvånadöver att som företrädare för Vänster-partiet nu anser att den skall flyttas från arbetsmark-nadens parter till domstol.Vi kanske har lönediskriminering, men vad bott-nar den i så fall i? Jo, i den svenska modellen och idet förhållande att typiskt kvinnliga arbetsuppgifterinom vård, skola och omsorg har blivit föremål föroffentliga monopol. Den enda monopolarbetsgivarenpå området har inte behövt erbjuda kvinnorna an-ständiga löner eftersom de inte har haft någon annanarbetsgivare att gå till.Vi moderater tror alltså inte på Vänsterpartietsmodell med att lösa detta problem i Arbetsdomstolen- och inte i någon annan domstol heller för den delen.Vi tror att lösningen ligger i att man bryter upp deoffentliga monopolen, särskilt på de områden som jagnämnde, så att även kvinnor får det som män alltid harhaft - nämligen en marknad att bjuda ut sina tjänsterpå. Först då kan vi komma till rätta med kvinnorslönebild, . 185 () replik:Herr talman! vet mycket välatt både jag och värnar den fria för-handlingsrätten. Vi sätter den i alla former myckethögt.Däremot finns det just nu en lönediskriminering isamhället som går mellan könen och som är resultatetav många saker - det anser vi vänsterpartister med vårsyn på samhället. Den är t.ex. resultatet av en köns-segregerad arbetsmarknad. Detta måste vi arbeta med.Jag tror inte på modell, utan jagtror att vi skall gå helt andra vägar. harnämligen helt andra visioner om det framtida samhäl-let.Det handlar också om att hitta ett neutralt köns-värderingssystem. I det arbetet vet jag att de flestafackliga organisationerna också är aktiva. I jakten pådetta neutrala lönevärderingssystem finns det mångainblandade utöver de fackliga organisationerna.Man försöker också ta fram exempel och hitta model-ler via JämO. Det är här som AD blir intressant. KanAD vara en hjälp i dessa tolkningar? Där finns jubåde SAF och de fackliga organisationerna. Men detråder en manlig dominans, och man är inte expert påvärderingssystemen.Vänsterpartiet tror att detta kan vara ett redskap,men det skall inte ske på bekostnad av den fria för-handlingsrätten. Allt detta vet . 186 () re-plik:Herr talman! Jag trodde att vänsterpartisternaskulle vara varma förespråkare för den fria avtalsrät-ten. Därför blir jag så förvånad över de argument somframförs här i dag.Visst har vi en könssegregerad arbetsmarknad.Men det har sin förklaring i den svenska modellen.Det är den som har skapat förhållandet att typisktkvinnliga arbetsuppgifter har belagts med monopol.Det finns inget utrymme för konkurrens, för någraegna initiativ eller för att starta egna företag. Det ärbara att gå till pappa och ta emot vad sombjuds.Jag är inte säker på att könssegregeringen i sig ärdet stora problemet, även om det säkert är önskvärt attde flesta arbetsplatser består av en någorlunda vettigblandning av män och kvinnor. Om könssegregering-en, som i , får till följd att kvinnor får mycketdåliga löner är det monopolsituationen man skall tittapå i första hand.Om man skulle vinna bifall med sina lönediskri-mineringsmål - vem är det då som kommer att sitta påsvarandesidan i stort sett i vartenda mål? Jo, det ärstaten, kommunerna och landstingen. Det är alltså denoffentliga sektorn som till kommer att bli in-stämda av JämO på grund av påstådd lönediskrimine-ring.Om det nu är den offentliga sektorn som är denstora boven i sammanhanget - borde inte vi då här iSveriges riksdag kunna hitta på några mindre fyrkan-tiga och trubbiga instrument för att komma till rättamed problemen än att kämpa för en av politiker styrdsammansättning i Arbetsdomstolen?Anf. 187 ()replik:Herr talman! Jag framhärdar med att tycka att detär ett bra förslag som har lagts fram.Det handlar inte om parter i vanlig mening i de härdiskrimineringsmålen. Detta är ett nytt område, därjag förmodar att även domarna behöver ökade kun-skaper. Jag tycker att det är ganska vettigt att användadem som redan har de här kunskaperna, och som harintresserat sig för och engagerat sig i frågorna.I andra sammanhang drar man vissa mål till spe-ciella domstolar. En diskussion om att minska antalettingsrätter har bl.a. gällt att man behöver mer utbild-ning. Att inte utnyttja experterna på de här frågorna iArbetsdomstolen förefaller mig ganska ogenomtänkt.Jag tycker att det här är ett sätt att utnyttja de re-surser som finns.Anf. 188 () re-plik:Herr talman! och Center-partiet må gärna framhärda i de här påståendena, barade inte smittar av sig på övriga partier i riksdagen.Jämställdhet må vara ganska nytt, men våra all-männa domstolar har många nya områden som detvingas sätta sig in i. Och ofta har de ganska storframgång, tycker jag. Om jämställdhetsfrågornaskulle vara så oerhört knepiga och komplicerade atten normalt begåvad och välutbildad svensk domareinte klarar av dem, kan man då inte införa sakkunska-pen på det sätt som man brukar göra, nämligen genomatt höra utomstående experter som sakkunniga ellersom vittnen? Varför måste partsintressena föras in isjälva domstolen? Tycker verkligen attdet är förenligt med god rättssäkerhet för alla partersom processar?Anf. 189 ()replik:Herr talman! Jag tycker fortfarande att det är vet-tigt att använda de kunskaper som finns. Jag tror inteatt alla domare kan omfatta alla mål. Så omfattande ärfaktiskt den svenska juridiken . Jag tycker ocksåatt det är ett bra sätt att hantera dessa frågor att manhar en arbetsdomstol som tar hand om arbetsrätten.Det är ju ett mycket stort och mycket kompliceratområde.Det är andra frågor, och jag anser att det är bättreatt anlita de experter som finns. På det viset utnyttjarman resurserna på ett bättre sätt. Jag tycker att mankan dela på detta.Anf. 190 () re-plik:Herr talman! Detta är ett fascinerande resone-mang. Arbetsrätten är ett så stort och så kompliceratområde att utbildade domare inte kan förväntas klaraav det. Men den lilla egenföretagaren eller den lillaföretagaren med tre anställda förväntas klara av alladessa 7 000 olika lagar och förordningar som styrhans verksamhet. Var finns det någon rim och reson idetta resonemang?Anf. 191 (mp):Herr talman! stöder reservation 1 un-der mom. 3. Den begär att en jämn könsfördelninginförs i en domförhetsregel samt att AD i könsdis-krimineringsmål bör utökas med två ledamöter som ärexperter på diskrimineringsjuridik och jämställdhets-frågor.Christel hoppades att det inte skullesmitta på andra partier, men vi har haft den här åsik-ten . Sammansättningen av ledamöterna iAD är, som vi har hört tidigare, inte representativ utanbestår av en stor manlig dominans. Denna omständig-het hamnar ju i fokus när det gäller mål om könsdis-kriminering. JämO har reagerat och lagt fram just detförslag som finns i reservationen.Sådana här förslag måste tyvärr till. nämnde tidigare diskrimineringsjuridik, mendet har ju varit och är fortfarande det manliga tematsom dominerar. Det är konservativt även i intresse-sammansättningarna i Arbetsdomstolen. Därför måstevi gå från ord till handling. Tyvärr är det så. Vi kaninte vänta och se . Det är ju det som föreslåsav utskottet.Man säger att det är angeläget med en jämn köns-fördelning. Man säger att det borde vara så, och attdet kommer att bli det på lång sikt. Men hur längeskall vi vänta? Jag beklagar att inte alla kvinnor här iriksdagen kunde ställa sig bakom detta. Vi måste görahandlingskraftiga saker för att få en ändring till stånd.Det kan ju inte vara riktigt att det fortfarandefinns en så stor skillnad mellan kvinnor och män närdet gäller löner och synsättet på arbete - arbetsvärde-ring.Miljöpartiet anser i övrigt också att det finns enanledning att utreda förhållandet mellan tingsrätt ochArbetsdomstolen. Det är inte så att vi vill skrota Ar-betsdomstolen, men det finns tvetydigheter som bordeutredas. Det finns principiella skillnader mellan demål som handläggs i tingsrätt som första instans ochde mål som Arbetsdomstolen prövar som första in-stans. Frågan är då om nuvarande ordning när detgäller de mål som prövas i tingsrätt som första in-stans, t.ex. anställningsskyddstvister, och som sedankan överklagas till Arbetsdomstolen är tillfredsstäl-lande. Det handlar om två helt skilda domstolar därrättens sammansättning och kompetens skiljer sig åt.Men vi återkommer i den frågan eftersom vi inte hadeen reservation den här gången.Anf. 192 ():Herr talman! Det finns ju ett alternativ till, KiaAndreasson. Det är att ni stöttar vårt förslag att viavskaffar Arbetsdomstolen, om det nu är ett så stortproblem med att de fackliga representanterna fortfa-rande är män i stor utsträckning. De fackliga organi-sationerna är verkligen ägnade att konservera miss-förhållanden på arbetsmarknaden. Så långt kan vi varaöverens.Jag kan inte exakt hur det ser ut i de allmännadomstolarna . Men jag vet att mer än hälften avdem som söker sig till domarbanan nu är kvinnor. Omman vill uppnå fler kvinnliga ledamöter i de olikasammansättningarna i domstolarna, är det väl väldigtbra att dessa mål förs över till allmän domstol. Därhar vi snart jämvikt, om vi inte redan har det. Inomnågra år har vi förmodligen kvinnlig övervikt där.Anf. 193 (mp):Herr talman! tycker att det skulle varavärdefullt med en utredning. I det här läget kan vi intesäga att vi skall lägga ned Arbetsdomstolen som mo-deraterna säger. Det är vi absolut inte beredda attsäga. Jag tror att det finns anledning att behålla Ar-betsdomstolen, men det finns stora komplikationer . Det är inte helt tillfredsställande. Det var det vimenade i vår motion.Sedan är det glädjande, som , att det blir fler kvinnor inom juridiken. Men detfinns fortfarande värderingar och praxis som är såkonserverade att det är svårt att se en snabb ändringpå den punkten även om det finns en ljusning. Det ärdärför förslaget i reservationen behövs.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )14 § Meddelande om information från rege-ringenFörste vice talmannen meddelade att torsdagenden efter frågestunden omkring kl. 15.00skulle statsminister lämna informationom aktuella närområdesfrågor.15 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner1997/98:10 Skattemyndigheternas medverkan ibrottsutredningar, m.m.1997/98:31 Immunitet och privilegier för Europol16 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 7 oktober1997/98:13 av () till justitieministernPolisväsendetden 8 oktober1997/98:14 av () till utrikesminis-ternRegeringens informationskampanj om Amsterdam-fördragetInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 21 oktober.17 § Anmälan om fråga för skriftliga svarAnmäldes att följande fråga för skriftliga svarframställtsden 7 oktober1997/98:37 av () till statsrådetLeif BlombergEn ny integrationsmyndighetFrågan redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 21 oktober.18 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att följande skriftliga svar på frågor in-kommitden 8 oktober1997/98:29 av () till finansministernSammanslagning av ochAB Tipstjänst1997/98:30 av () till statsrådet av decemberpensionerna1997/98:32 av () till inrikesministernLantmäteriverket1997/98:34 av () till näringsministernPolenkabeln1997/98:35 av () till inrikesministernKommunal näringsverksamhetSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 21 oktober.19 § Kammaren åtskildes kl. 20.59.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 7 §anf. 42 (delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. 9 § anf. 89(delvis),tredje vice talmannen därefter t.o.m. 11 § anf. 126(delvis)av talmannen därefter till ajourneringen ochav förste vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.