prot · GK0987 · 1997-04-10 00:00:00 — Det ser vi också om vi tittar påerfarenheter från andra länder där man har genomförtarbetstidsförkortning, t.ex. , som BarbroJohansson nämnde, , eller Dan-mark.När människor jobbar per dag jobbarde effektivare och orkar mera. Det gör att de jobbar ikapp en del av den egna arbetstidsförkortningen. Närarbetstiden förkortas på en del arbetsplatser kanske viinte automatiskt kan nyanställa människor på sammaantal timmar. Det kanske också är så att en arbetstids-förkortning ger dem som jobbar halvtid eller deltid -många kvinnor - en chans att gå upp i arbetstid. Jagtror också att det är viktigt att inte kostnaden för själ-va verksamheten ökar vid en arbetstidsförkortning,utan att man har råd att nyanställa. Därför tycker jagatt det bästa sättet att förkorta arbetstiden är det somframförs på många håll, framför allt i av IGMetall, och som hänvisade till:Man avstår en del av lönekostnaderna och väljer kor-tare arbetstid i stället.Anf. 57 ():Herr talman! Jag har en följdfråga till jämställd-hetsministern.De socialdemokratiska kvinnorna har ju drivit frå-gan om sex timmars arbetsdag och arbetstidsförkort-ning . Vi är så glada över att vi fick medvår partikongress sedan.Men den uppfattning vi har är att nästan alla fack-liga organisationer jobbar med det här , ochproblemet verkar ligga hos arbetsgivaren. Vi vet ju attt.ex. Pappers gick ut i årets avtalsrörelse och föreslogen arbetstidsförkortning, och jag vet att andra fackligaorganisationer gör det också, men de får nej frånarbetsgivarna.Min fråga till jämställdhetsministern är därför:Vad gör regeringen för att försöka få också arbetsgi-varparten att gå in i diskussionerna om arbetstidsför-kortning? Det är ju inte så bra om vi har fått med ossde fackliga organisationerna på det som är kvinnornaskrav, men arbetsgivarna säger nej.Anf. 58 Statsrådet ():Herr talman! Jag tror att inställningen från arbets-givarsidan varierar ganska mycket i synen på arbets-tidsförkortning. Det största motståndet till att förkortaarbetstiden tror jag sitter i en oro över att det skall ökakostnaderna för verksamheterna. Vi ser ju på de avtalsom träffats, t.ex. med Metall och , att det finnsarbetsgivare som är beredda att möta fackens krav påkortare arbetstid, och jag välkomnar den inställning-en. Jag är övertygad om att den politiska debatt somfinns kring ett ökat tryck om en generell arbets-tidsförkortning för oss som jobbar heltid också påver-kar arbetsgivarorganisationerna.Barns säkerhet i boendemiljönAnf. 59 ():Herr talman! Jag har en fråga till inrikesministerJörgen . Den har viss anknytning till dentragiska dödsolyckan i , där två små pojkaromkom i samband med containerhantering.Det förekommer en hel del olyckor där barn ärinblandade, och faktiskt mest i boendemiljön. 1994lades 368 barn in på sjukhus efter trafikolyckor, me-dan fem och ett halvt tusen barn lades in efter olyckorsom berörde boendemiljön.Barnombudsmannen uppmärksammade detta förraåret och sade då: "Man kan faktiskt säga att barnskadas och till och med dödas i onödiga olyckor iboendemiljön, eftersom olycksriskerna är väl kända.Ute i kommunerna finns ingen som har ett särskiltansvar för barnens situation i samband med fysiskplanering eller i byggprocessen. "Min fråga till ministern blir då: Är det inte dags attta till sig framförda motionskrav omatt utse barnansvariga tjänstemän som jobbar medbyggprocessen i varje kommun, så att vi får någonordning på det här?Anf. 60 Inrikesminister ():Herr talman! Den bostadspolitiska utredning somlade fram sitt betänkande arbetade mycketingående med boendemiljö och situationen i vårabostadskvarter. En hel del spännande förslag komfram från den bostadspolitiska utredningen. Den be-reds nu i , och vi fäster naturligtvisstor vikt vid vad som har kommit fram. I den fysiskaplanering som görs ute i kommunerna och i de bygg-lovsprövningar som också görs i kommunerna tyckerjag att det skall vara en naturlig del att man skall hamed barnens säkerhet och barnens behov i ett bo-stadsområde. Jag är alltså av den uppfattningen inte skall behöva ha särskilda tjänstemän fördetta utan att det skall vara en naturlig del i den pro-cess som pågår ute i kommunerna. Barnens behov ochbarnens säkerhet skall ligga i planeringen.Anf. 61 ():Herr talman! Eftersom jag själv satt med i den ut-redningen vet jag naturligtvis att dessa frågor inte varsärskilt berörda.Tyvärr gäller det här också bygglagstiftningen.Det som är byggt berörs inte av dessa barn-säkerhetskrav. Man behöver alltså inte leva upp tilldem om man inte har byggt om det som är byggt före1973. Detta gäller hela miljonprogramsområdena.Därför tycker jag faktiskt att man bör ta till sig detsom för fram om man vill vara trovär-dig när det gäller osv. Det här hargenomförts i t.ex. , och där kan man lära sig avdet.Anf. 62 Inrikesminister ():Herr talman! Det är just miljonprogramsområdenasom den bostadspolitiska utredningen har ägnat sär-skild uppmärksamhet åt, och det känner naturligtvisOwe till eftersom han satt med i utredning-en.Olaga fiskeAnf. 63 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till jord-bruksministern.Under flera decennier har det från dansk sida på-gått olaga trålfiske i och . Dettatrålfiske har skapat väldigt stora problem långsiktigtgenom ekologiska störningar i bottenfaunan. Det harockså lett till stora inkomstbortfall och ekonomiskaförluster för yrkesfiskare på grund av att trålarna harförstört bottengarn.Många försök har gjorts att kommatill rätta med de här problemen, men har allaansträngningar misslyckats. Det har blivit lugnt ett tagnär incidenter har uppmärksammats i massmedier ochKustbevakningen har fått extra resurser, men sedanhar det fortsatt igen. Detta beror sannolikt på att dedanska myndigheterna inte har visat någotstörre intresse av att ta itu med de här problemen.I sammanhanget bör nämnas att det tiotal danskatrålare som opererar i området förser en stor fiskein-dustri i Gilleleje på Sjælland med råvaror.Jag är nu medveten om att man från svensk sidaagerat kraftfullare i detta ärende, men vill fråga jord-bruksministern om man kommit till någon överens-kommelse med danskarna och i så fall vad dennaöverenskommelse i korthet innebär.Anf. 64 Jordbruksminister ():Herr talman! Det är mycket riktigt som säger. Det finns de som ägnar sig åt attfiska i grumligt vatten. Detta har pågått . Det harvarit mycket svårt att komma till rätta med problemet.Desto roligare är det för mig att här få be-kräfta att regeringen har varit framgångsrik i sinakontakter med och att vi , genom ett arbe-te som har pågått i en arbetsgrupp, fak-tiskt har nått fram till en överenskommelse som inne-bär att de övervakande myndigheterna från de bådaländerna kommer att ha ett mycket mer intensivt sam-arbete. Våra patrullerande båtar kommer att kunnafölja efter misstänkta fartyg in på danskt vatten ochkommer där att kunna ha kontakt med de danskamyndigheterna, som tar över själva ingripandeproces-sen. Man kommer att samordna fördelningen av vakt-styrkor så att man delar upp området som skall över-vakas mellan sig. Man kommer att delgevarandra de olika patrullplanerna.Det är faktiskt min förhoppning att denna fråga,som har varit ett så stort problem för svenska yrkes-fiskare och för miljön och som många - inte minstBengt Silfverstrand - har engagerat sig i, äntligen nåren lösning.KopassAnf. 65 ():Herr talman! Jag ställer gärna en fråga till jord-bruksministern.Den första fråga som jordbruksministern fick se-dan hon blivit jordbruksminister var en fråga från migom ursprungsmärkning. Den gällde hur angeläget detär att vi för kravet om ursprungsmärkning i minister-rådet. Det vet jag att jordbruksministern gör.Nu kopplas denna problematik ofta ihop med attdet krävs en viss registrering av djuren. Inte minstutifrån BSE-debatten krävs det en registrering av djur.Detta görs i av näringen. Vi vetatt man ser med viss fasa på kravet på kopass, som detkallas med ett modernt ord.Min fråga till jordbruksministern blir nu: Skallkopassen administreras vid en ny myndighet? Skallden förläggas till ? Jag vet att förslagetfinns med i sysselsättningspaketet för Söderhamn.Man räknar med ett antal nya jobb där. Vilken ärjordbruksministerns uppfattning om detta ?Anf. 66 Jordbruksminister ():Herr talman! Samarbetet inom EU handlar om attavskaffa pass för människor och införa dem för kor.Skämt åsido: Om vi skall ha en ursprungsmärkning avkött i butik som är bra för konsumenter förutsätter detatt man kan spåra köttet tillbaka till djuret och att mankänner till djurets ursprung - därav diskussionen omkopass.Nu är beslutet fattat. Vi ligger i startgroparna här iSverige när det gäller att införa detta system. Självfal-let är vår ambition att administrationen skall vara såeffektiv som möjligt - kostnadseffektiv och effektiv iandra avseenden.Myndigheten - - har lämnat ettförsta förslag med en preliminär bedömning. Detfinns andra meningar om vilken omfattning administ-rationen skall få. Just nu pågår ett intensivt arbete i enarbetsgrupp. Där finns alla inlämnade förslag med -även det förslag som här refererar till.Min ambition är att vi skall slutföra detta arbetesnabbt. Vi har sagt att vi mycket gärna lokaliserar dennya verksamhet som behövs till Söderhamn.Anf. 67 ():Herr talman! Jag tycker att det är bra om vi kanskapa nya arbetstillfällen inte minst i , somtillhör mitt län.Jag vill ställa en följdfråga till jordbruksministernutifrån att hon säger att registreringen av i detta fallkor skall ske så effektivt som möjligt. Det gäller alltsåkopasset. Skulle inte denna kunna samordnas med detsom görs av näringen självt?Anf. 68 Jordbruksminister ():Herr talman! Det förslaget övervägs också. Nupågår arbetet i arbetsgruppen, och jag vill inte före-gripa dess resultat. Denna tanke finns givetvis ocksåmed bland det som övervägs.SystembolagetAnf. 69 SKÅNBERG (kd):Herr talman! Min fråga handlar om alkoholpoliti-ken och om den breda politiska enigheten om Sys-tembolaget. Den besvaras möjligen lämpligast avstatsrådet , eller av någon annan iregeringen som hellre vill göra det.Vad gör regeringen just nu för att skall fåbehålla monopolet?Anf. 70 Socialminister ():Herr talman! Jag hoppade upp, redoatt svara på den frågan.Det är allom bekant att vi har bemött generalad-vokatens yttrande i denna fråga. Vi försöker också attsprida artikeln och våra synpunkter på lämpligt sätt.Vi överväger också om vi behöver gå in med inlagormed kompletterande uppgifter direkt till . Vi har i den nationella ledningsgruppenför alkohol- och narkotikafrågor förstås också föravsikt att hålla dessa frågor under bevakning. Dess-utom har vi ministrar när vi åker runt och träffar vårakolleger möjlighet att ta upp dessa frågor till diskus-sion. Jag utgår från att man gör det.Vi försöker använda alla tillgängliga kanaler föratt trycka på.Anf. 71 SKÅNBERG (kd):Herr talman! Av tidningsuppgifter har vi förståttatt vi kan få igenom våra krav om vi är tillräckligttydliga och trycker på tillräckligt mycket . Att barafölja utvecklingen är inte tillräckligt. Jag välkomnaratt ministern vill göra sitt yttersta - så tolkar jag sva-ret - för att vi tillsammans skall få igenom detta krav.Vad kan de kompletterande uppgifter som minis-tern vill komma in med handla om? Vad har de förverkan? Vad kan vi göra ytterligare för att visa att viär eniga och att vi vill ha igenom våra krav?Anf. 72 Socialminister ():Herr talman! Jag skulle välkomna inlägg ocksåfrån personer i andra politiska partier i , ochkanske särskilt från dem som på olika sätt var inblan-dade i medlemskapsförhandlingarna och direkt i den-na frågas hantering. Jag känner att vi behöver visa attdet finns en bred politisk enighet. Om inte kan det fånegativa effekter också på debatten om vårt medlem-skap, och det är heller inte bra. Det är inte bara i själ-va sakfrågan som vi förlorar på att inte ta till orda.Jag ser fram emot att fler skriver artiklar och hål-ler debatten i gång, för jag tror att det har en viktigsignalverkan mot och ut i övriga Euro-pa. Skånberg kan se fram emot fler initiativ avtypen artiklar och påstötningar på olika sätt.Anf. 73 ():Herr talman! Detta är en oerhört viktig fråga. IEU-omröstningen sades det att Systembolaget ochden svenska modellen är räddade. Det var inte bara desom skötte förhandlingarna som sade det utan ävenandra partier. Man sade detta från socialdemokratin.Nu säger socialministern att hon eftersträvar bredenighet. Borde man då inte från regeringens sidadjupare och mer aktivt ha försökt förankra Sverigeslinje i den svenska på ett tidigt stadiumgenom samråd med ? Det gör man ju närdet gäller ministerrådsfrågor. Måste man inte dralärdom av det och ta initiativ till samverkan medriksdagen även när det gäller domstolsfrågor? Det gåratt författa en skrivelse till . hardå möjlighet att sluta upp bakom den skrivelsen. Vi iriksdagen har ju ingen egen motionsrätt om regering-en inte vidtar någon åtgärd.Ge oss denna möjlighet, socialminister skall nog svara positivt på den möjligheten. Hållnärmare kontakt med i denna fråga och iandra frågor!Anf. 74 Socialminister ():Herr talman! Jag vet inte om det behövs. Jag harfaktiskt utgått ifrån att jag har haft en mycket bredmajoritet i bakom mig. Vi i regeringen harutgått från att vi har blivit uppbackade av en stormajoritet i när det gäller den alkoholpolitiksom vi har redovisat i olika EU-sammanhang ochockså nu när det gäller vår hållning gentemot och det väntande målet. Vi har formellthaft bra på fötterna för att hävda det.Om det behövs fler initiativ av det slaget för attriksdagen skall säga ifrån är jag inte främmande fördet. Jag tycker att vi skall utnyttja alla möjligheter.Men, som sagt, det skulle förvåna mig om man nusäger att inte har haft chans att yttra sig omdetta. Vi har ju kunnat redovisa en breduppslutning kring vår alkoholpolitik.Anf. 75 ():Herr talman! Det var ju ministern som tyckte attriksdagen borde vara mer aktiv. vet ju attriksdagen inte har rätt att ta initiativ till motioner, mendet är möjligt att det kan ske genom ett utskottsinitia-tiv.Min poäng gäller . Jag anser att re-geringen inte har varit nog aktiv gentemot när det gäller denna fråga. Statsrådet sade att man, om det behövs, övervä-ger att gå in med inlagor direkt till . Såformulerade sig statsrådet. Det är intefråga om det behövs. Det är alldeles självklart att detbehövs mer initiativ, eller hur?Anf. 76 Socialminister ():Herr talman! Jag kommer när som helst till tala om den här frågan. Det har juformellt fungerat så, att man har kommit till redovisa ärenden i samband medministerrådsmöten eller annat som har varit aktuellt iBryssel. Här handlar det om en procedur i . Möjligen avser man att vi också skulle hatagit upp detta.Jag kommer, som sagt, när som helst till redovisa detta. Jag har också varit iutskottet för att redovisa det.Det som jag avsåg med min synpunkt om att flerborde ta till orda var partierna. Vi har varit tydligafrån regeringens sida. Jag tror att man vet var vi soci-aldemokrater står.Bo Könberg skall ha en eloge. Han har skrivit ar-tiklar. Men jag skulle gärna se att fler som var mednär det gäller den här frågan inför medlemskapsför-handlingarna också skrev artiklar och på olika sättvisade att det finns en bred politisk uppslutning.Anf. 77 ():Herr talman! Jag har ingen fråga utan mer en sa-kupplysning.När socialutskottets representanter var nere iBryssel tog vi upp den här frågan. Viunderströk också hur viktig den var som en symbol-fråga när det gäller vår självbestämmanderätt i folk-hälsofrågor. Kommissionens representanter tog up-penbart vår syn på den här frågan på stort allvar.Anf. 78 ():Herr talman! Jag vill först säga att vi har haft engenomgång i av själva målet. Vi harockså diskuterat detta flera gånger.Den här typen av frågor, dvs. hur regeringen skallagera i förhållande till domstolen, är inte reglerade iriksdagsordningen när det gäller samrådet. Men jagvill fråga om statsrådet trots det är beredd att ta ini-tiativ till en särskild diskussion gentemot socialutskot-tet eller just kring den här frågan.Anf. 79 Socialminister ():Herr talman! Vi skall taitu med det.SysselsättningspolitikenAnf. 80 ():Herr talman! Jag skulle vilja rikta min fråga tillstatsrådsdelegationens gruppchef.Visserligen är inte vårbudgeten känd och förelagdriksdagen, men det har läckt ut en del om regeringensplaner. Det som gör mig bekymrad är att vårbudgetenfrämst har en defensiv karaktär när det gäller insatseri arbetsmarknadspolitiken. Det talas om förtidspen-sioneringar och Kalmarmodeller. Och vissa danskaförebilder svävar i den politiska debatten. Det är när-mast åtgärder som innebär att olika människor byterjobb.Detta kan ge intryck av att regeringen rent av hargett upp och accepterar dagens arbetslöshet, dvs. denhögsta i modern tid, och att den kommer att ligga fastför en lång tid framöver.Jag har en fråga till statsrådet . Kan detändå ställas i utsikt att det kommer en offensiv stra-tegi som gör att arbetslösheten minskar och att vi fårnya varaktiga jobb?Anf. 81 Statsrådet ():Herr talman! Om vi skall fortsätta att tala mili-tärspråk skall jag försöka ge ett klart besked till solda-ten Jonsson.På tisdag, , kommer regeringen att förriksdagen presentera vårpropositionen. Det blir endebatt här i . Propositionenläggs på bord . Den fråga somElver ställde tillhör alltså vårpropositionensområden. Jag vill inte gå händelserna i förväg ochbesvara frågan.Anf. 82 ():Herr talman! Det finns ju ändå vissa möjligheteratt påverka vad som kommer att stå i den. När jag nulandar på min fråga vill jag motivera den.Allra först vill jag tacka statsrådet för dennyanserade bild som hon gav när det gällde arbetstids-frågor. Jag tror att det är bra att vi dämpar yran ochövertron på att man skall klara av framtidens arbets-marknad genom att bara dela upp den. Det är bra håller en och annan kongressyra på avstånd närdet gäller just det ämnet.Till statsrådet, och samordningsministern, vill jagsäga att problem inte är att vi som nationjobbar för mycket. Vi skulle, som nation, behövajobba mer med produktion, miljövård, vård och om-sorg. Det är ju så enkelt - eller allvarligt - att arbets-löshet inte beror på arbetsbrist. Det handlar om trebrister: brist på lönsamhet, brist på pengar i offentligakassor och brist på förmåga att organisera arbetslivet.Anf. 83 Statsrådet ():Herr talman! Jag har absolut ingenting emot attdiskutera vårpropositionens innehåll med . Som ochkammaren för övrigt känner till är jag en debattgladperson som aldrig missar ett tillfälle till en debatt.Men måste , och , be-stämma sig. Vill ha en samlad presentationav propositionerna? Eller skall regeringen här i riks-dagen presentera propositionen bit för bit när den välär antagen av regeringen och regeringens beslut klartföreligger? Som gammal talman känner jag till att detvar en mycket bestämd uppfattning hos riksdagenspartier att man skulle eftersträva en samlad presenta-tion. Det kommer vi att göra. Vi får leva med den häröppna debatten till. nästa veckakommer propositionen på bord. Då blir detockså en debatt här i . Till dess får ElverJonsson faktiskt hålla sig.Småföretagarnas villkorAnf. 84 ():Herr talman! Jag har faktiskt en följdfråga tillThage . Jag vet inte vad som står i den pro-position som kommer . Därför vill jag ställaen fråga.Jag tror att vi är överens om att vi ställer för-hoppningarna till att de nya jobben skall komma i småoch medelstora företag och i nystartade företag. Omman frågar småföretag om de har möjlighet att anstäl-la ytterligare någon person får man ofta svaret att deskulle kunna göra det om det inte fanns en rad hinderför det. Det handlar om krav på avreglering och för-enklingar av det regelverk, i bred bemärkelse, som ensmåföretagare har att hantera.Tas dessa frågor upp i den proposition som kom-mer ? Eller tänker regeringen ta ett samlatgrepp över just dessa problem för småföretagen?Anf. 85 Statsrådet ():Herr talman! Jag ber att till få hän-visa till det svar som jag gav till jag eller regeringens övriga ledamöterkommer att ha det minsta emot att diskutera dessafrågor efter tisdagen med ledamöter ochalla politiska partier. Det ligger tvärtom i vårt intresseatt från regeringens sida ge så mycket information ochföra så mycket debatt som möjligt om de utmärktaförslag som vårpropositionen kommer att innehålla.LP-stiftelsenAnf. 86 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till socialmi-nister dag läste jag i tidningen att staten knäcker genom stora ekonomiska krav från skatte-verket och det statliga finansbolaget har varit med i rekonstruk-tionen av företaget och muntligt godkänt uppgörelsen.Nu begärs i konkurs för 1,2 miljoner.Andra fordringsägare har efterskänkt 55 miljoner.Bolagets förlust blir dock inte 1,2 miljoner. Dethandlar dessutom om 30 miljoner i lönegarantier somlöses ut när företaget går i konkurs. Stiftelsen har 300anställda.Jag tycker att detta är väldigt tragiskt, och jag troratt också socialministern tycker det. Skall det vara såhär, så att den högra handen inte vet vad den vänstragör? Det är trots allt ett statligt kreditinstitut. Förutomatt staten förlorar de här pengarna förlorar man ar-betstillfällen. Framför allt är det en fantastisk vårdsom erbjuds där. säger att man villstödja verksamhet, och stiftelsen hart.o.m. fått medalj för den vård man ger.Kan socialministern göra något åt detta? Kan dettafå ske? Jag tycker att det är mycket olyckligt.Anf. 87 Socialminister ():Herr talman! Jag är mycket ledsen,men jag har inte haft möjlighet att sätta mig in i dethär ärendet tillräckligt djupt för att kunna ge svar påden frågan. Jag hoppas att kan återkom-ma via en interpellation eller en fråga, så skall jagkunna vara mer utförlig.ElöverkänslighetAnf. 88 ():Herr talman! Jag hade en debatt medIngela angående de magnetfältsöverkänsliga,de som brukar omtalas som bildskärmsskadade. Jaghar ställt en fråga till statsrådet, som dockbesvarades av kollegan på departementet. Det svaretvisade på att det nu inte är så väl beställt med kunska-perna om situationen för de här människorna, som harsvårigheter med elöverkänslighet.Redan förra året påpekades det att det pågick ettarbete inom departementet. Dåvarande statsrådetkonstaterade att man snart skulle kunna ge en delpositiva besked på det här området, att man skulle taett samlat grepp här. Jag har inte sett att det har blivitnågot sådant samlat grepp, och jag undrar hur det ärmed arbetet i departementet när det gäller de el- ochbildskärmskänsliga. Är statsrådet medveten om har fått en hel del bekymmer i ochmed att förtroendeläkarna på nume-ra inte godkänner detta som en försäkringsgrundandediagnos, så att många nu går direkt ut i att bli beroen-de av socialunderstöd och inte kan vara kvar på sinaarbeten?Anf. 89 Socialminister ():Herr talman! Jag tror att vi kommer att få hands-kas med den här frågan under en lång tid framöver.Jag tror inte att vi kommer att kunna avgöra den engång för alla och känna oss helt nöjda, utan vi kom-mer att möta frågan på många olika plan och mångaolika politikområden. Jag får otaliga brev från männi-skor som är drabbade. Jag vet nu att frågan har dyktupp i anslutning till försäkringsfrågorna. Vi behöverdärför titta på vilka rekommendationer som har gåttut, och vi måste sedan jobba med frågan när det gällerbostäder liksom inom hälso- och sjukvården. Dethandlar om att försöka ta ett mer samlat grepp överfrågan, och jag tror som sagt att vi ständigt och jämtkommer att behöva ha en hög beredskap på en radolika områden.Detta tillfredsställer säkert inte fördagen, men vi har ändå en hög beredskap inför de härfrågorna. Vi kan också se att man särskilt inom någralandsting ändå börjar ta sig an frågan på ett mer sam-lat sätt. Det är ju vad vi skall sträva efter.Anf. 90 ():Herr talman! Jag kan konstatera att man, precissom statsrådet säger, inom några landsting tar sig anfrågan, men på andra ställen gör man det inte. Hurman blir hanterad är alltså beroende av var i landetman bor, och det tycker jag är oerhört otillfredsstäl-lande.