prot · GK09117 · 1997-06-10 00:00:00 — Företrä-daransvaret gäller om man avsiktligt eller av grovvårdslöshet fortsatt driften av företaget, trots att ris-ken funnits att bolaget inte skulle kunna betala sinaskatter.Regeringen vill nu utvidga det här företrä-daransvaret till att omfatta alla skatter och avgiftersom ingår i skattekontosystemet, om inte åtgärdervidtagits för en samlad avveckling av bolagets samtli-ga skulder. Företagaren blir personligen ansvarig förbolagets alla skatter. Det innebär att staten, till skill-nad från leverantörer och andra fordringsägare, aldrigskall kunna göra förluster vid en konkurs. Om bolagetinte har betalat, får företagaren själv betala. Det ärmärkligt att regeringen i propositionen inte för någotresonemang om hur detta påverkar företagsklimatet iSverige. Det är alldeles uppenbart att ett utökat före-trädaransvar utarmar aktiebolagsformen och dämparföretagarnas riskvilja. Hur tror utskottsmajoriteten attdetta påverkar sysselsättningsläget i ?Frågan om ansvarsgenombrott i olika samman-hang utreds av Aktiebolagskommittén.Det är anmärkningsvärt att regeringen nu föregriperresultatet av arbete med dessafrågor. Vi kristdemokrater avvisar majoritetens för-slag till utökat företrädaransvar.Fru talman! måste skattemyndigheternaföranmäla revision hos ett företag, och för att göra enöverraskningskontroll krävs det domstolsbeslut. Detskall myndigheterna slippa redan från den 1 novemberi år, enligt regeringens förslag. När som helst skallrevisorerna kunna gå in på ett företag och göra revi-sion, och även kontrollera årets bokföring - någotsom är förbjudet. Dessutom skall myndigheternakunna göra revision hos tredje man, dvs. hos leveran-törer eller kunder. Misstanke om brott behöver inteföreligga. Dessa förslag innebär ett nedmonterande avrättssäkerheten i Sverige.Gällande lagstiftning för skattekontroll trädde ikraft . skatteflyktskommitté,som hade till uppgift att se över denna lagstiftning,lade fram sina förslag i betänkandet Översyn av revi-sionsreglerna, SOU 1996:79. Förslagen har fått kraf-tig kritik. Remisskritiken går bl.a. ut på att lagstift-ningen varit i kraft så att det inte går att drasäkra slutsatser beträffande problem i tillämpningenav reglerna och att snabba ändringar påverkar stabili-tet, tillit och legitimitet hos skattesystemet som så-dant. Det underlag som kommittén haft att grundasina förslag på har också ansetts otillräckligt. Försla-gen har även ansetts innebära en alltför kraftig för-skjutning till den enskildes nackdel. De enda remiss-instanser som varit positiva är ochKooperativa Förbundet.Det är tragiskt att regeringen väljer konfrontationmot företagen i stället för att ta fram en lösning somkan vinna allmän uppslutning. Kristdemokraternaavvisar därför majoritetens förslag till ändrade revi-sionsregler.Fru talman! Jag står bakom samtliga reservationerfrån som är fogade till betänkandet,men yrkar för tids vinnande bifall enbart till reserva-tionerna 3 och 10.Anf. 164 PER () replik:Fru talman! Jag reagerade litet grand på MichaelStjernströms beskrivning av möjligheten att få en F-skattsedel. Enligt uppräkningskulle säkert hälften eller två tredjedelar av alla deföretag som jag har hjälpt med att få en F-skattsedel,genom ifyllande av en preliminär deklaration osv.,inte ha fått någon F-skattsedel.Jag kan erbjuda att kommahem till mig och studera alla de här fallen. Man harfått F-skattsedel utan några som helst problem. Varförmåla upp en verklighet som inte existerar? Det äralldeles riktigt att ett litet antal företagare haft pro-blem med sin F-skattsedel, men i det stora hela finnsinte alls det problem som redo-gör för i talarstolen här. Det är direkta felaktighetersom anförs. Varifrån har fått deempiriska fakta som han räknar upp? Han sägerdessutom att det är ett allmänt problem.Jag kan rekommendera attsöka upp en småföretagskonsult för att studera hurmånga det är som fått avslag på sin ansökan om F-skattsedel när de tre kriterierna - som alltså gälleryrkesmässig verksamhet, självständighet och dettamed ett vinstsyfte - är uppfyllda. Det är inte svårt fören företagare att uppfylla de kriterierna; det kan jaglova.Anf. 165 ()replik:Fru talman! I en motion som jag väckt har jag gettflera exempel på svårigheter när det gäller att få en F-skattsedel. Jag har också namngivit personer som fåttavslag på sin begäran om F-skattsedel. Jag läste uppnågra exempel på krav som ställs på personer som harkontakt med myndigheten, men jag sade inte att samt-liga krav som jag räknade upp skulle uppfyllas. Det äri varje fall fråga om vanliga krav som skattemyndig-heterna ställer. Tyvärr är det alltför svårt att få en F-skattsedel som det är . Vi borde i stället förenkladet hela.Det är mycket märkligt att Per intetycker att det borde vara enklare att få en F-skattsedel.Vill Per sälla sig till dem som vill nekamänniskor en möjlighet till näringsverksamhet, tillbyte av arbete och till en hobby vid sidan av? Vill PerRosengren alltså medverka till att människor i ställetfår gå arbetslösa och lyfta bidrag? Det vore mycketmärkligt.Anf. 166 PER () replik:Fru talman! Det handlar alls inte om det. I här fö-religgande proposition finns det inga förslag till för-ändringar när det gäller möjligheten att få en F-skattsedel. som jag hållit på med små-företag har jag bara sett ett enda exempel på att ve-derbörande fått sin F-skattsedel indragen. Det berod-de bl.a. på bristande betalning. Det var fråga om enskatteskuld på . Jag har faktisktinte träffat på ytterligare fall. Kanske har MichaelStjernström större erfarenheter av de riktigt små före-tagen i detta sammanhang.Av de 40-50 fall som jag träffat på är det, somsagt, bara ett enda fall som handlat om indragen F-skattsedel; detta alltså på grund av stora skatteskulder.I övrigt har det inte varit några problem. Det fannsproblem och i början av 80-talet.På den tiden var det inte samma regler för momsregis-tering för att få s.k. B-skatt. De problemen är istort sett ur världen. Jag vet således inte inte varifrånMichael har fått sin information.Anf. 167 ()replik:Fru talman! Det finns många problem. En del per-soner får aldrig en F-skattsedel hur mycket de änförsöker. En del får hålla på med att fåen F-skattsedel. Jag har en nära bekant som fick hållapå för att bevisa att verksamheten attimportera saker från skulle vara lönsam. Jagtycker att det är helt vansinnigt att man i flera måna-der skall ha skriftväxling med myndigheter för attbevisa att verksamheten kan vara lönsam. Det vill vikomma ifrån och göra det enklare.Anf. 168 ():Fru talman! Det pågår just , och det märker viockså i kammaren, en ganska intensiv debatt om hurvi skall förbättra företagsklimatet i . Det är enviktig debatt. En del av debattörerna verkar tro att detenda sättet att förbättra företagsklimatet är att sänkaskatter. Själv tror jag att det är väl så viktigt att för-enkla de regler som styr företagen. Att det är så harjag fått bekräftat vid ett otal företagsbesök runt om ilandet.Därför känns det mycket bra att vi nu har kommitså långt att vi kan fatta ett beslut i om ettnytt system för redovisning och betalning av skatter.Vi har visserligen - framför allt under80- och 90-talen - medvetet strävat efter att öka en-kelheten, enhetligheten och effektiviteten i uppbörds-systemet, men vi måste ändå konstatera att det fortfa-rande finns betydande svårigheter i att tillämpa ochöverblicka det nuvarande systemet. Det märks särskilttydligt för den som är både näringsidkare och arbets-givare. Också för skattemyndigheterna har det nuva-rande uppbördssystemet varit svårtillgängligt ochresurskrävande.Olika skatter och avgifter redovisas och betalast.ex. på olika sätt. Förfarandet regleras i olika lagar.Redovisningstidpunkterna varierar. Inbetalningarnagörs till skilda konton, sanktionssystemen skiljer sigåt osv.En näringsidkare måste göra mer än 30skatte- och avgiftsinbetalningar . Och har jagbara räknat med betalningar av direkta skatter, ar-betsgivaravgifter och moms. Det finns andra skatteroch avgifter som också måste betalas. Det säger sigsjälvt att näringsidkaren i fråga tvingas ägna myckettid och kraft åt pappersexercis. Den tiden och denkraften skulle han eller hon mycket väl kunna använ-da till mera produktiva insatser i företaget.Samtidigt lägger skattemyndigheten ned stora re-surser på att t.ex. handlägga redovisningarna, på attskicka ut påminnelser och anmaningar och på attomföra medel mellan olika skatte- och avgiftskonton.Det är inte svårt att räkna ut att en reform på dettaområde skulle kunna frigöra stora resurser inom skat-teförvaltning och bland företag. Det är just detta somregeringens förslag om ett nytt system för skattebe-talningar syftar till.Utgångspunkten för förslaget är följande. För detförsta: Uppbördsförfarandet skall präglas av ökadenkelhet, ökad enhetlighet och ökad samordning. Fördet andra: Det skall omfatta inkomst- och förmögen-hetsskatt, mervärdesskatt och sociala avgifter. För dettredje: Förfarandereglerna skall bli enklare och meröverblickbara för den enskilde skattebetalaren ochskapa möjligheter till en effektivare skatteadministra-tion.Förslaget innehåller därför en helt ny lag om be-talning av skatter, den s.k. skattebetalningslagen, somskall ersätta uppbördslagen, lagen om uppbörd avsocialavgifter från arbetsgivare och förfarandebe-stämmelserna i mervärdesskattelagen.Vidare skall det hos skattemyndigheten finnas ettskattekonto för varje skatte- och avgiftsskyldig. På detkontot skall alla redovisningar, debiteringar och be-talningar registreras. Det gäller främst F-skatt, inne-hållen A-skatt, arbetsgivaravgifter och mervärdes-skatt. Meningen är att den skattskyldige kontinuerligtskall kunna följa utvecklingen på kontot genom kon-toutdrag som fungerar ungefär som ett vanligt utdragfrån bankkontot. Alla de uppgifter som den skatt-skyldige skall lämna redovisas i en enda handling - enskattedeklaration - som skall lämnas in en gång imånaden.Varje månad som det har förekommit transaktio-ner skall skattekontot stämmas av. Om det har upp-stått ett underskott får kontoinnehavaren en anmaningatt rätta till detta. Ett överskott skall vara tillgängligtför kontoinnehavaren. Ett enhetligt ränteinstitut kom-mer att ersätta nuvarande mycket stora flora av räntoroch avgifter. Tiden medger inte att jag går in på allade andra viktiga förslagen till förbättringar. Låt migbara få konstatera att förslagen i denna del av propo-sitionen bygger på den s.k. Skattebetalningsutred-ningens förslag. Utredningens betänkande har varitute på remiss. Svaren har till alldeles övervägande delvarit positiva. Bara några få remissinstanser avstyrkerutredningens förslag. Sedan finns det naturligtvisinvändningar mot enskildheter i betänkandet, in-vändningar som regeringen i många fall tagit ad no-tam.Låt mig också få säga att några av de remissin-stanser som helt avstyrkt utredningens förslag tycksha missuppfattat förslaget. Det gäller t.ex. de organi-sationer som har avstyrkt förslaget bl.a. med hänvis-ning till att det skulle vara omöjligt att i skattekontotfölja hur mycket man har betalat in i de olika skatte-och avgiftsslagen. Detta är alltså fel. Genom denmånatliga avstämningen och innehållet i kontoutdra-gen kan den skattskyldige mycket väl i detalj följasina mellanhavanden med staten.Även moderater, folkpartister och kd:are har up-penbarligen missuppfattat propositionens förslag idetta avseende. Den missuppfattningen har tydligtmed eftertryck upprepats i debatten . Och intenog med det. Man har byggt upp den största delen avsin argumentation för ett avslagsyrkande på dennamissuppfattning. Det måste vara mycket pinsamt förde tre partierna och gör naturligtvis att trovärdigheteni hela deras resonemang blir mindre.I övrigt anknyter innehållet i reservationerna i storutsträckning till de invändningar som framkommit iremissutfallet på betän-kande. De reservationerna är här på ett mycket utför-ligt sätt beskrivna. I samtliga fall riktar oppositions-partierna kritik mot förslagen i betänkandet och ut-trycker oro för konsekvenserna av dessa.Jag hoppas att vi skall få en ingående debatt om deolika reservationerna men vill redan nu säga att jaganser att reservanternas oro är betydligt överdrivenoch deras argumentation något tunn. finnsdet anledning av framhålla att en så här stor och om-fattande reform kan vara behäftad med brister. Detvore förmätet att påstå något annat. Därför innehållerockså utskottsbetänkandet en allvarlig uppmaning tillregeringen att noga följa upp reformen och vid behovgöra de förändringar som kan bli nödvändiga.Fru talman! Propositionen och utskottsbetänkan-det innehåller också förslag som syftar till att, utan attförsämra rättssäkerheten för den enskilde skattebeta-laren, förbättra och effektivisera reglerna för skatte-kontroll. Det är åtgärder som grundar sig på förslagfrån den s.k. . Av det namnetframgår att det handlar om att få ett stopp på demycket stora skatteundandraganden som sker.Vi kan inte sitta med armarna i kors när vi ser hursamhället berövas åtskilliga miljarder i skat-teinkomster. Denna stora skatteflykt är naturligtvissärskilt stötande för alla de människor som lever påmarginalen och som har utsatts för mycket stora på-frestningar genom den saneringspolitik som vi social-demokrater tvingats föra för att rensa upp i det eko-nomiska moras som vi ärvde 1994.I reservation nr 13 av moderater, folkpartister,miljöpartister och kd:are talas det en hel del om rätts-säkerhet, och det har det gjorts här i kammaren också.Låt mig då med stort eftertryck få säga att vi social-demokrater naturligtvis inte har något emot att för-bättra rättssäkerheten för den enskilde medborgaren. Isjälva verket är det vi, om man ser tillbaka på 1900-talshistorien, som har genomdrivit de riktigt storarättssäkerhetsreformerna i . har detskett i hård kamp mot borgerliga politiker.För oss socialdemokrater finns det emellertid yt-terligare en viktig aspekt på rättssäkerheten, som överhuvud taget inte berörs i reservation nr 13. Vi menaratt det i begreppet rättssäkerhet också ligger att denenskilde skall skyddas mot skador till följd av brotts-lighet eller otillbörligt utnyttjande av enskild makt.Det handlar helt enkelt om att den enskilde skattebeta-laren skall ha garantier för att skattebördan skall för-delas enligt gällande rätt och att övriga skattebetalarefullgör sina skyldigheter. Den enskilde näringsidkarenskall t.ex. garanteras konkurrens på lika villkor och attåtgärder vidtas för att övriga näringsidkare fullgörsina skyldigheter. Det skulle vara intressant att vetavarför reservanterna så totalt nonchalerar denna vikti-ga aspekt på begreppet rättssäkerhet.Låt mig avslutningsvis också med stort eftertryckfå framhålla att den alldeles övervägande delen avSveriges företagare är seriösa människor som minuti-öst fullgör sina skyldigheter. Men alla regler har sinaundantag, och är det viktigare än någonsin att vitar itu med dem som försöker smita undan sitt ansvarför det gemensamma. Det är bra för den enskildemedborgaren. Det är bra för den enskilde företagaren.Det är bra för Sverige.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i skat-teutskottets betänkande och avslag på samtliga reser-vationer.Anf. 169 () re-plik:Fru talman! Det är egentligen märkligt att skat-teutskottets ordförande måste avsluta med att litetursäktande säga att de flesta företagare är goda skat-tebetalare. Därmed har han väl indirekt erkänt sin synpå detta.Utskottets ordförande talar också om företagskli-mat. Jag vill då erinra om förslaget om sjuklöneperi-od. Det är det enstaka förslag som just nu har röntstörst kritik, men där hävdar regeringen envist att manskall behålla de 28 dagarna.Fru talman! En repliktid på två gånger två minuteri fråga om en proposition på över 600 sidor och ettbetänkande på 250 sidor gör att jag måste begränsamig alltför mycket. Jag försöker konkretisera minafrågor till på ett kortfattat sätt.För det första: Anser utskottets ordförande att dethär förslaget har ett myndighetsperspektiv eller ettföretagarperspektiv i botten?För det andra: Vilken dag är den senaste dagensom ett företag skall betala sin skatt enligt de nyareglerna? Min fråga gäller både dem med en omsätt-ning över och . Det kansynas vara en liten fråga, men det är rätt centralt föralla företag att få veta vilken som är den senaste be-talningsdagen. Vad är utskottets ordförandes tolkningpå den här punkten?Sedan säger att när det gäller redo-visningen på kontoutdragen kommer varje skatt attredovisas separat. Då är min fråga: Lovar att när den här lagen har trätt i kraft och det förstakontobeskedet finns ute hos företagen kommer det attframgå precis vad som är A-skatt, moms, socialaavgifter, bolagsskatter eller vad det nu kan vara? Ellerär det möjligen så att detta står, och sedan redovisasallt som en klumpsumma? Det vore mycket intressantatt få ett löfte från utskottets ordförande på den härpunkten.Till slut, fru talman, vill jag ta upp ansvarsgenom-brottet. Vad är det som ligger till grund för att man nupå det här viset genomför en helt ny syn på ställföre-trädaransvaret? Vilken signal ger detta till företag-samheten, och vad betyder det för viljan att startaföretag i landet?Anf. 170 () replik:Fru talman! När det gäller företagsklimatet finnsdet rätt mycket svart på vitt om att vi har ett utomor-dentligt bra företagsklimat i . Det är bara attläsa tidningen , som visar att Sverigeunder senare år har placerat sig bland de främsta närdet gäller företagsklimatet. Det går också bra att stu-dera vad den säger.Även det visar att är på väg uppåt när detgäller företagsklimat. Jag skulle kunna citera tidning-en , som varnar för en skattesänkar-regering av den typ vi hade -just på grund av företagsklimatet.Jag kan också ställa en fråga till ,eftersom han ställer frågor till mig. Varför kommente-rar inte min fråga om rättssäkerhe-ten och den andra aspekten på rättssäkerheten? Är detinte också rättssäkerhet att alla människor skall vetaatt andra människor gör rätt för sig när det gällerskattebetalningar? Är det inte viktigt för konkurrens-neutraliteten att alla företagare betalar in sina skatter?Är inte det också en rättssäkerhetsfråga?Carl frågar om det är ett myndighet-sperspektiv eller ett företagarperspektiv. Jag kan dåbara hänvisa till att helhjär-tat ställer sig bakom det här förslaget. Det torde välvara en god garanti för att det har ett företagspers-pektiv. Men det finns ju också ett myndighetspers-pektiv i och med att det skall underlätta skattemyn-digheternas kontroll, hjälpa dem att få in skatter ochliknande saker.När det gäller frågan om hur olika skatter specifi-ceras på kontoutdragen konstaterar klart och tydligt, senast när man var på besökhos skatteutskottet, att det har skett en missuppfatt-ning på den här punkten. Olika skatter kommer attpreciseras på kontoutdragen. På den punkten kan CarlFredrik vara lugn.Anf. 171 () re-plik:Fru talman! Anledningen till att jag inte hinnerkommentera alla frågor i betänkandet är faktiskt tids-utdräkten för det här replikskiftet.Det var en fråga som inte besvarade.Vilken dag skall företagen betala in sin skatt? Frågangäller dem som har över 40 miljoner och dem som harunder 40 miljoner i omsättning. Jag tror att det ärviktigt att vi kan få besked på den punkten.Sedan nämner att Industriförbundetstår bakom det här förslaget och tar det till intäkt föratt förslaget skulle vara bra. Men om jag minns rätthade i sitt remissyttrande invänd-ningar när det gällde ansvarsgenombrottet, när detgällde förfallodagarna och på en hel del andra punk-ter. Om har fått annan information frånIndustriförbundet må det vara hänt. Detfinns en annan organisation, Företagarnas riksorgani-sation, som har en hel rad invändningar på den härpunkten, så bilden är nog inte så entydig som utskot-tets ordförande vill göra gällande.Jag vill dock komplettera mitt frågande beträffan-de ansvarsgenombrottet. Är det verkligen rimligt,, att vi nu får en ordning där ställföreträ-daren, på svagare grunder än tidigare, skall få ansvarockså för bolagets skatter? Vad finns det för skäl tillden här förändringen? talare har också varitinne på det här. Regeringsföreträdare har hävdat attdet inte finns något skäl, men likväl gör man föränd-ringen. Vilken roll skall aktiekapitalet spela för aktie-bolaget , när ställföreträdaren nu får etthelt annat ansvar? Det här är frågor som utskottsma-joriteten inte har kommenterat men som är väldigtviktiga när det gäller företagsklimatet och ramen förföretagarna i landet.Fru talman! Jag vill att svarar på frå-gan: När är att betala skatt enligt det nyasystemet? Det tycker jag är ett viktigt besked att läm-na.Dessutom undrar jag: Vilka konsekvenser för före-tagsamheten i landet får det här principiella genom-brottet när det gäller ställföreträdarnas ansvar?Anf. 172 () replik:Fru talman! När det gäller frågan om förfalloda-gen, dvs. att betala skatt, kommer varjeföretagare att kunna få veta exakt när han skall betalain sina skatter för att de skall vara inne . Det berorpå att nu har talat om att det skallfinnas bankkonton där de kan betala in sina skatter.Då kommer bankerna att kunna tala om för företagar-na exakt när de skall betala in skatten. Det blir för-modligen en eller före förfallodagen. På denpunkten är det ingen som helst tvekan.Sedan säger att Industriförbun-det också har invändningar. Ja, det är förvisso sant.Men om lyssnade på vad företrädare sade när de var i utskottet,hörde han att de betraktade det som"skönhetsfläckar". Det betyder att man tycker attförslaget i dess helhet är bra. På den punkten tror jaginte heller att behöver bekymra sig.Skälet till att vi skall ha ett ställföreträdaransvar äratt det här är någonting som ligger i linje med hela detnya systemet, där man kan styra betalning-ar efter egna prioriteringar. Då måste man vara kon-sekvent och utvidga ställföreträdaransvaret. Men läggmärke till att det handlar om en mycket liten utvidg-ning. Ställföreträdaransvaret är någonting som harvuxit fram , inte minst med hjälp av bor-gerliga regeringar. Om det handlar om finnsdet redan nu ett 90-procentigt ställföreträdaransvar -och det tillkommer möjligen 10 %.Jag noterar att inte har svarat påmin fråga om rättssäkerhetsaspekten, om den nya ellerden andra aspekten på begreppet rättssäkerhet.Anf. 173 ()replik:Fru talman! talar om enkelhet, en-hetlighet och samordning, men dessa honnörsordräcker inte för att regeringen och utskottsmajoritetenskall ändra sig på punkten om förtida momsinbetal-ning. Där råder det fortfarande den orättvisan att manskall betala in om det är ett storteller ett litet företag. Varför skall det inte vara enkel-het och samordning även här? Varför är det inte dagsatt ändra på den punkten?Sedan talar om gott företagsklimat,när stora företag går i flyttankar och uppvaktas avutländska ambassader och handelskontor. När företagflyttar från A-listan till O-listan på grund av det in-konsekventa skattesystemet talar omgott företagsklimat. Det är litet pinsamt.Lars säger att detta konto kommer attfungera ungefär som ett bankkonto. Jag är inne påsamma tankegångar som : Kan LarsHedfors garantera att det blir som ett kontoutdrag frånen bank, där man kan se delposterna moms, arbetsgi-varavgift och inkomstskatt, där man kan se för deolika perioderna om man har släpat efter, om det ärjanuariuppbörd eller februariuppbörd i delposternaoch exakt vilken period olika skatter är betalda ochinte bara en klumpsumma? Det vore skönt för företa-gen att få den garantin innan det här sätts i sjön.Anf. 174 () replik:Fru talman! I den sista frågan har ju kritiken frånsmåföretagarorganisationen och från bl.a. MichaelStjernströms parti gått ut på att man inte alls skullekunna följa sina inbetalningar av de olika skatterna.På den punkten har och kompanihelt fel. Det vore klädsamt om de kunde ta tillbaka detoch konstatera att de hade fel. Det kommer att angespå kontoutdraget exakt vilka skatter som har betalats.Jag skall just i den här frågan läsa högt för Mi-chael ur , där Industriför-bundet genom två av sina experter talar om hur detförhåller sig.