prot · GK0987 · 1997-04-10 00:00:00 — Jag är glad över att vi tydligen kanenas om att det är bra att det blir ett sysselsättningsav-snitt, -avdelning och -kapitel i fördraget. Låt oss hop-pas att det blir på det sättet.De mindre justeringar som görs av beskrivningenav försvarsdimensionen tycker jag är mer av retoriskkaraktär. De förändrar ingenting i grunden, så jag haringen anledning att lägga ned mitt förhandlingskrut påjust den frågan. För del är det alldeles klartatt vi är ett militärt alliansfritt land. Vi kommer inteatt delta i den delen av samarbetet, om det kommertill stånd.Återigen beträffande deltagande i fredsfrämjandeinsatser. Jag vet inte om enskilda personer går ut ochsäger saker och ting som inte överensstämmer medFN-stadgan. Men ländernas regeringar kommer attfölja . Det skall vara FN-mandat för attkunna gå ut med väpnad trupp i annat land, såvida detinte är en krigssituation.Anf. 116 ():Herr talman! Först vill jag tydligt markera att för-handlingen sker inom ramen för det mandat som riks-dagen har gett. antog ett betän-kande mot bakgrund av regeringens skrivelse omuppläggningen av förhandlingarna. Det rådde bredenighet och det var ett utförligt betänkande. Därmedär också förhandlingarna en gemensam sak för åtskil-liga av partier.Från Moderata samlingspartiet vill jag markera enviss oro när det gäller regeringsförhandlingarna. Dethandlar framför allt om risken för att förhandlingarnaförsenas. Vi iakttar att det kommer in nya förslag i ettsent skede i förhandlingarna, som kan riskera att må-let att förhandlingarna skall vara slutförda kankomma att spricka. Därmed riskerar man att den ge-mensamma förhandlingsstarten för de ansökandeländerna från också kankomma att förskjutas. Vi skall erinra oss att det är ettmycket centralt mål att medlemskap skall kunna skeinom tre för dessa länder och på egna meriter.Förslaget om att Västeuropeiska unionen skulleintegreras med EU är just ur detta perspektiv oroande.Det kan nämligen komma att användas som ett argu-ment för att inte ta med vissa av de central- och östeu-ropeiska länderna. Därför vill jag tydligt markera våroro över att förslaget har kommit fram i ett mycketsent skede under regeringsförhandlingarna. Vi tyckeratt det är helt korrekt att kraftfullt poängtera att vi nuinte får lägga nya hinder i vägen för utvidgningspro-cessen.När det gäller har vi ju alltid under-strukit de baltiska ländernas lika rätt att komma medpå egna meriter. Helst bör naturligtvis alla tre länder-na kunna komma med i en första omgång. Men detberor naturligtvis på dem själva. Det är bättre att ettland eller två länder kommer med i första omgångenän att inget kommer med - detta mot bakgrund av dentidningsintervju som publicerades . gäller detatt stödja processen.Avslutningsvis, herr talman, vill jag ställa två frå-gor till utrikesministern med anledning av regeringensegna prioriteringar, som ju är litet förbryllande. Detgäller den sysselsättningsunion som vi har diskuteratmånga gånger här i . Om det nu är så att densvenska regeringen är känd för att strunta i EU:s vä-sentliga rekommendationer när det gäller arbetslöshe-ten, kommer då regeringen, om det blir en sysselsätt-ningsunion, att ändra sig och börja respektera EU:srekommendationer? Skall man byta politik i det avse-endet?Det andra är miljöfrågan. Visst kan det vara braatt förstärka skrivningar i fördragen, men likväl agerarden för en ökning av koldioxidut-släppen. Om det skall vara trovärdigt måste det finnasen resonans mellan hur man agerar i fördragen ochdet materiella innehållet i politiken.Anf. 117 Utrikesminister ():Herr talman! Först vill jag säga att det jag för framvid förhandlingarna är förankrat i . Detbetonade jag i min information, och det är en själv-klarhet. Sedan tycker kanske inte alla riksdagspartieralltid samma sak, men det finns i alla fall en majoritetför förslagen, vilket är en självklarhet i vår parlamen-tariska demokrati.Det är viktigt att vi är ense om vissa saker, t.ex.om att det inte är någon bra idé att VEU skall smältasamman med EU. Det vore välkommet om partiernahär i gjorde detta klart, eftersom jag somrepresentant i ministerrådet står mycket starkare närjag vet att jag har partierna bakom mig.Självfallet gör vi ansträngningar för att bli klaratill Amsterdammötet . Allt annat skulle kännassom ett halvt misslyckande. Det är inte bara för att vivill bli klara med den knepiga regeringskonferensenutan också för att vi nu vill börja utvidgningsförhand-lingarna. De kan inte börja förrän regeringskonferen-sen är över, så det har ett egenvärde att bli klara snart.Göran Lennmarker nämnde sysselsättningsfrågan.Självfallet vill vi ha in så tydliga skrivningar sommöjligt i sysselsättningskapitlet, och det får gärna blirmer än vad som finns där . Men det är också såatt politiken är nationell. Man kan alltså gå fram påolika vägar för att nå målet, och det är det gemen-samma målet man skall diskutera. Om någon regeringmisslyckas avsevärt med detta, är det naturligt att denföreslagna sysselsättningskommittén får diskutera det.Landets regering får tala om varför man har valt attfölja vissa vägar och inte andra vägar som någonannan regering tycker är viktigare. Så kommer vi attagera fortsättningsvis, och det tror jag gäller allaregeringar.Vi kommer självfallet att ha höga ambitioner imiljöfrågorna, både vad gäller fördraget och att full-följa fördraget och våra miljöambitioner.Anf. 118 ():Herr talman! Om EU skall haen gemensam politik i något avseende, t.ex. vad gällerarbetslösheten, är det väl en styrka om man följer derekommendationer som medlemsländerna får för attgenomföra en sådan politik? Vi kan väl räkna med attrekommendationerna kommer att vara desamma ävenmed ett sysselsättningsavsnitt i fördragen, och därförär min fråga: Skall regeringen även framgent strunta irekommendationerna, eller skall den ändra politik ochbörja respektera dem?I miljöfrågan måste man agera på ett sätt som ståri samklang med det man förespråkar. Vore det intebättre att förespråka sänkta koldioxidutsläpp i ställetför höjda, om man vill vinna tilltro inom den europe-iska unionen till sitt agerande i miljöpolitiken?Anf. 119 Utrikesminister ():Herr talman! har inga som helst problemmed trovärdighet för vår miljöpolitik. Vi är väl kändaför att inte bara internationellt verka för höga standar-der utan också för att i praktiken se till att de blirgenomförda i vårt land.I sysselsättningfrågan handlar det om nationellpolitik när man ser till vilka parametrar man skallanvända för att nå målet. talar omEssenrekommendationerna som något som Sverigestruntar i. Det är faktiskt inte sant. Merparten tyckervi är alldeles utmärkt. Det finns en punkt där vi äroense, och vi har markerat att vi inte tycker att alladelar är lika bra. Då förbehåller vi oss rätten att gå enannan väg. Det kommer också andra länder att göra iandra sammanhang, men det är resultatet som räknas.Anf. 120 ():Herr talman! Jag vill först tacka utrikesministernför initiativet att komma och informera kammaren omdet steg som har tagits i regeringskonferensen just nu.Även om kammaren inte är så väl företrädd här i dag- och det är inte utrikesministerns fel - tror jag att deti ökande grad blir angeläget att hela kammaren undervåren får insikt i vad som händer i regeringskonferen-sen. Vi i har inte någon längtan att varaensamma om den informationen, snarare tvärtom.Jag vill ta upp öppenhetsaspekten. Man kan natur-ligtvis se det som en framgång om någonting omöppenhet över huvud taget kommer in i fördragen.Om där finns något kan man ju alltid förbättra det.Regeringskonferensen är inte den sista, skulle jaggissa. Ändå känner jag mig litet bekymrad över vilketutfall det kan bli på området öppenhet, och jag skullevilja ställa två mycket konkreta frågor:Vad gör regeringen , utöver att resonera i självaregeringskonferensen? Vad kan vi som riksdagsleda-möter bidra med för att få frågan att falla framåt litetgrand, om uttrycket tillåts?Anf. 121 Utrikesminister ():Herr talman! I diskussionen om hur öppet EUskall vara i sitt beslutsfattande och i hanteringen avhandlingar och sådant kan vi bara konstatera att det ärtvå mycket skilda kulturer som möts inom EU.Några länder, framför allt här uppe i , haren kultur av öppenhet. Där är öppenhet det självklara.Man har slutenhet, hemliga handlingar och mötenbara när det är speciellt befogat, och då måste mantala om varför. Men i resten av är det tvärtom.Där är det slutenheten som gäller, och det är bara ispeciella fall man öppnar sig.För att vi skall kunna förstå varandra i detta trorjag, precis som antydde, att riksdagsle-damöterna skulle kunna göra mycket i kontakternamed andra parlament. Regeringarna är en sak, mendet är väl så viktigt att detta blir begripligt också i deolika parlamenten. Vi får alla arbeta med öppenhets-frågan, informera om den och klargöra att öppenhetfaktiskt inte är något farligt utan tvärtom någontingsom stärker tilltron till besluten som fattas och stärkerdemokratin.Vi är inte helt nöjda med hur frågan ligger till nu.Vi har fått den framlyft en bit; öppenhet skall varanågon sorts allmän princip, men det är långt till attden förverkligas på det sätt som vi är vana vid här.Ytterligare insatser kommer att behöva göras.Vi i de nordiska länderna resonerar ibland just omhur vi kan gå vidare. Jag tror inte att frågan kankomma så förfärligt mycket längre under just rege-ringsförhandlingarna, men det finns många praktiskafrågor senare, i det dagliga arbetet, där vi kommer attgå vidare.Anf. 122 ():Herr talman! Den finska regeringen har ju i dessasena tider lagt fram något som jag närmast vill betrak-ta som en sorts komplettering och utveckling av detsvenska förslaget. Men jag skulle ändå vilja höra omutrikesministern har något slags värdering av det lägesom nu har uppstått med anledning av det finska för-slaget, om det alls har uppstått något nytt läge. Vibehöver ju inte vara malliga och vinna bäst - detviktiga är att vi gör någonting. Om det sedan är dans-kar, svenskar eller finländare som vinner spelar kan-ske inte så stor roll.Anf. 123 Utrikesminister ():Herr talman! Nej, det sista håller jag verkligenmed om. De nordiska länderna har en alldeles speciellinställning till dessa frågor. Det har lagts fram bådedanska och svenska förslag, och kommer också ettfinskt papper i frågan. Jag har faktiskt inte sett detännu. Den finska ministern sade vid vårt möte i mån-dags att det skulle komma . Jag harinte sett det, så jag kan inte göra någon värdering avdet. Men jag välkomnar alla nya inlägg - alltid kandet föra frågan framåt på något sätt.Anf. 124 ():Herr talman! Jag vill också tacka utrikesministernför den här redovisningen. Jag tycker att det är oer-hört viktigt att vi löpande har denna möjlighet attställa frågor.Jag vill framhålla vikten av att vi har realistiskaförväntningar på vad som kan bli resultatet av rege-ringskonferensen. Risken är annars stor att resultatetuppfattas som ett misslyckande. Det är trots allt15 länder som skall försöka ena sig.Vi i bedömer att resultatet så härlångt är relativt hyggligt, men jag vill fram-hålla att avgörande frågor, exempelvis om balansenmellan små och stora länder eller om institutionernasroll och inflytande, ännu inte har behandlats specielltmycket på djupet.Vi i anser att det är nödvändigt attregeringskonferensen får ett genombrott när det gällerdetta med en sammanhållen och gemensam miljöpoli-tik. Vi hörde här utrikesministerns uppfattning i defrågorna, men jag skulle vilja ha ett klarläggande. Vadmenar utrikesministern när hon säger att det gäller attförstärka miljögarantin? Mera konkret: Vad har utri-kesministern för mening om det?Vi ser nu att ett antal länder gemensamt föresprå-kar att militäralliansen fullt ut integreras medEU. Det förslaget kan inte accepteras från svensksida, och detta vet vi att utrikesministern också förfram. Men jag är intresserad av att få veta om Sverigeär berett att lämna in sitt veto om det här förslaget intefaller.Anf. 125 Utrikesminister ():Herr talman! I miljöfrågorna gäller det både denmiljösyn som vi har, nämligen att hänsynen till miljönskall genomsyra allt arbete, och miljögarantin, som ärspecifik genom att det handlar om rätten att på egenhand i ett enskilt land införa strängare miljövillkor ände gemensamma. På ett litet mera allmänt plan kanman säga att den rätten finns, men då och då naggasden i kanten. Därför tycker vi att den behöver förtyd-ligas och förstärkas. Jag kan inte här gå in på formu-leringarna. Jag har dem inte ens med mig, men jaghoppas att jag kan återkomma till i denfrågan. Det här är i varje fall den principiella inställ-ningen.EU-VEU-frågan har kommit upp väldigt sent.Egentligen har vi haft den uppe bara på ett enda möteoch då fanns det mycket olika åsikter om förslaget.Vad vi framför allt framhöll var att man måste ytterli-gare analysera frågan om östutvidgningen. Jag tror attden analysen gör att också många andra länder kom-mer fram till inställningen att det inte är särskiltlämpligt att just nu driva den frågan vidare.I förhandlingssammanhang är det dåligt att, såsnart man hör om ett förslag, sticka upp vetoskylten.Så vill inte jag agera. I stället hoppas jag att våraargument har god lödighet.Anf. 126 ():Herr talman! Jag vill tacka för det kompletterandesvaret. Det är tillfredsställande att miljöfrågorna är såhögt prioriterade. Det är viktigt för oss att förstärkamiljögarantin. Jag vill gärna att utrikesministern åter-kommer för att visa hur den här förstärkningen skallske.Självklart inser också jag att det inte går att hotamed vetouppfattningen så fort man inte tycker precisså som frågorna framställs. Men internt i densvenska debatten tycker jag att det är viktigt att rege-ringen med kraft visar sin uppfattning. Här vore detbra med ett klarläggande kring utrikesministerns upp-fattning. Är berett att inlämna sitt veto omfrågan om en integration mellan EU och VEU fortsattskulle vara aktuell?Anf. 127 Utrikesminister ():Herr talman! Jag vet inte riktigt om är"internt", utan är ju ett offentligt och öppetorgan. När det gäller de delar som handlar om för-handlingstaktik tror jag nog att i så fallär ett bättre organ för resonemang med riksdagensledamöter om sådana här saker. Jag tror, som sagt, attfrågan löses utan att vi behöver hota med ett veto.Anf. 128 ():Herr talman! Vid Europeiska rådets möte i Dublinbad man regeringskonferensen att utveckla det viktigaförslaget om att, som det sägs, med beaktande avinternationella fördrag ändra fördragen så, att detfastställs som en klar princip att ingen medborgare ien annan medlemsstat får söka asyl i en annan med-lemsstat.En EU-medborgare skall alltså inte kunna sökaasyl i ett annat EU-land. Utrikesministern sade tidiga-re att alla EU-länder följer FN-stadgarna och ocksåhar skrivit under internationella konventioner. Jagskulle vilja veta hur konferensen har utvecklat försla-get om att inskränka både nuvarande och kommandeEU-medborgares asylrätt och vad den svenska rege-ringens ståndpunkt är i den frågan.Anf. 129 Utrikesminister ():Herr talman! Jo, det är sant att stats- och rege-ringscheferna hade en sådan diskussion vid toppmöteti . Vad man enades om var, såvitt jag kommerihåg - i varje fall sades det på det viset, för det kom-mer jag ihåg - att det var en ambition att så skulle detvara. Det är ju ett önskemål att alla EU-länder agerarpå ett sådant vis att ingen behöver söka asyl i någotannat land. Men om så skulle ske, fanns det ländersom verkade för den princip som . Vi lade då till att detta måste ske inom ramenför gällande internationella konventioner. Det är minminnesbild av detta. För oss i är det alldelessjälvklart att internationella konventioner tar över.Det är dem vi måste leva efter.Anf. 130 ():Herr talman! Utrikesministern sade tidigare att dehär frågorna skulle föras över till första pelaren, menjag tycker inte att det räcker att bara ha en ambition.Internationella konventioner bygger ju inte på enunion av stater utan på enskilda stater, dvs. på attavtal har träffats och på varje enskild människas rättatt söka asyl i något annat land och få sin sak prövad.Jag skulle också vilja höra om utrikesministern harfunderat över hur det förhåller sig t.ex. med utvidg-ningen mot de gamla , som faktisktproducerar en hel del flyktingar. Detta är en förmånga - ja, jag skulle vilja säga för varenda människasom bor i EU-området - otroligt viktig fråga. Jagskulle vilja att regeringen återkom till i denfrågan.Anf. 131 Utrikesminister ():Herr talman! Det kan säkert berörd minister såsmåningom göra. Jag håller med om att frågan ärganska komplicerad. Men även om det är en union avländer är varje land suveränt. Därför måste varje landleva upp till de konventioner som vi skriver under.Det kan vi aldrig komma ifrån.Anf. 132 ():Herr talman! Utrikesministern talade om förhand-lingsframgångar på miljöområdet. Kan utrikesminis-tern litet mera konkret nämna vad har lyckatspåverka?Anf. 133 Utrikesminister ():Herr talman! När jag som utrikesminister står häroch försöker representera hela regeringen måste jagerkänna att jag har vissa brister här och där. Jag skulleönska att miljöministern var här och tydligt kundespalta upp detta. När det gäller detaljerna här får nialltså återkomma.Vi har flyttat fram positionerna vad gäller miljöga-rantin. Vi måste ha allmänna miljöhänsyn i alla sam-manhang. Den insikten och synen kommer, såvitt jagförstår, att återfinnas i fördraget. Detta är viktigt i sig.Men det är säkert också fråga om en mängd andraområden, som jag just nu inte kommer ihåg. Jag re-kommenderar en fråga till miljöministern, så att dettaklaras ut.Anf. 134 ():Herr talman! Jag har några frågor om flexibel in-tegration. Enligt min mening är det nog nödvändigtmed en förändring i den riktningen, men samtidigtfinns det starka skäl att analysera effekterna av en-skilda förslag, dvs. för- och nackdelar. Det är bra omregeringen kan presentera ett sådant material för riks-dagen.Deltagande i flexibla integrationsprojekt grundaspå politiska beslut, på en politisk vilja, allteftersomländerna känner sig mogna för det. Det innebär attländerna faktiskt strävar efter olika mål i Europeiskaunionen. Det sägs att när man skall efteransluta sigskall nya länder betrakta de tagna besluten. Det är entill synes ganska odramatisk formulering, men dettakan leda till att man faktiskt får kvala in i projekt somredan är påbörjade. Man måste alltså klara att på etttillfredsställande sätt hantera det som man redan upp-nått.Mina tankar går då till de nya medlemsstaterna iösterled. Det blir ett närmast EMU-liknande förfaran-de. Man måste inte bara vilja utan också förmå att tadel i ett fördjupat samarbete. Jag skulle vara intresse-rad av att höra hur utrikesministern ser på detta.Det andra som jag skulle vilja säga är att jag per-sonligen tycker att det vore direkt olyckligt om vi fickflexibla integrationslösningar inom pelare 2. Jag me-nar att det är en kärnuppgift att förstärka GUSP inomramen för IGC. Det är inte minst ett viktigt led i ska-pandet av en alleuropeisk säkerhetsordning att stärkadet politiska ledet i denna. Det är viktigt att vi har ensamsyn liksom gemensamma analyser och institutio-ner.Jag tror att en flexibilitet inom pelare 2 kan för-svaga EU:s enighet och styrka när det gäller ett ge-mensamt agerande. Den kan också möjligen vara svåratt hantera för vissa f.d. neutrala länder. Det kan blisvårt att förankra hemmaopinionerna. Men huvudar-gumentet för mig är risken att försvaga det gemen-samma agerandet.Jag skulle gärna vilja få del av utrikesministernssyn även på detta.Anf. 135 Utrikesminister ():Herr talman! Det litet underliga begreppet flexibelintegration handlar om en sorts fördjupat samarbetemed länder som önskar detta, där alla inte samtidigtkan vara med. Att man över huvud taget resonerar omdet på det här sättet beror på att företeelsen finnsredan i dag.Schengensamarbetet är ju ett sådant samarbete,där inte alla länder är med men där ändå alla har möj-lighet att komma med. Det finns en öppenhet för alla.Det sociala protokollet, som harmält sig ut ur, är ett annat exempel på detta.Också EMU kommer förmodligen att bli ett sådantexempel.Vi har alltså några exempel, och det är där-för bra att i traktaten skriva in hur detta skall hanteras.Då måste det ställas upp mycket tydliga villkor.Låt mig dock säga att jag ser det här som en un-dantagsföreteelse. När man går igenom de olika pe-larna finner man att det ju inte är särskilt stort behov it.ex. Det kan knappast finnas något störrebehov av detta inom den inre marknaden. Man reso-nerar inom den gemensamma utrikes- och säkerhets-politiken nu i stället om att ge möjlighet till konstruk-tivt avstående när beslut fattas. Man behöver inte varamed i gemensamma aktioner när de kommer till prak-tiskt genomförande. Det finns så att säga andra sätt attlösa detta. Jag håller med om att vi skall hålla sam-man andra pelaren så mycket som möjligt.Inom tredje pelaren arbetas det väldigt mycketmed konventioner, och man borde kunna snabba uppdessas implementeringsfas. Det finns alltså andra sättatt lösa det än via särarrangemanget flexibel integra-tion. Jag tror alltså att det är en nödvändighet att detfinns, men jag tror inte att det är någonting som visärskilt ofta kommer att tala om.Anf. 136 ():Herr talman! Tack för svaret. Jag skulle än engång vilja understryka att jag tror att det är mycketviktigt att regeringen skyndsamt återkommer till riks-dagen med en analys av effekterna för exempelvis deländer som efteransluter sig till olika projekt och avhela tanken bakom flexibel integration. Jag delaruppfattningen att det alldeles säkert kommer att varafråga om undantag sedan man prövat alla vägar i detordinarie samarbetet utan att komma framåt. Så tyckerjag också att det skall vara.Jag skulle också vilja fråga om utrikesministernssyn på några andra områden inom samma ämne. Detgäller för det första reglerna för att sätta i gång ettflexibelt integrationsprojekt. Jag menar att det måsteföreligga enighet någonstans, antingen när man upp-rättar fördragen - man kan då lista områden där mankan tänka sig en enighet - eller vid igångsättandet.För det andra vill jag höra vilken syn som utri-kesministern har på en positiv lista inom pelare 1.Listorna har varit uppe till diskussion. Jagskulle vilja framföra att jag tycker att det är viktigt atten sådan positiv lista är kort. Annars riskerar vi att fåen självuppfyllande process, där det blir ett tryck påatt listorna skall förverkligas inom samtliga områden ifråga. Jag tror inte att det ligger i intresse.Anf. 137 Utrikesminister ():Herr talman! Jag vill erinra om att det i regi har genomförts ett seminarium, somjag tror omfattade ganska många timmar, där manordentligt gått igenom frågan om flexibel integration.Jag tror att det anordnades inte bara för EU-nämndensledamöter utan att även ledamöter i övrigtvar välkomna till detta. har också disku-terat den här frågan på flera möten. Om det behövsytterligare skriftlig information om och analys av dethär, skall vi se till att allt det som vi har av analyserskall tillställas . Det är självklart.I detta ingår också frågor som hur besluten skallfattas. Det finns olika åsikter mellan länderna om hurman sätter i gång den här processen. Det allra bästa ärsjälvfallet att man kan fatta beslutet gemensamt, attalla länder ställer sig bakom detta. Men man kanockså föra in en del andra kriterier i sammanhanget.Frågan är om det skall vara en direkt vetosituationeller inte.Vi är inte riktigt färdiga med detta, men om manmåste luta sig åt något håll lutar jag åt att det skallvara ett enhälligt beslut i starten.Också jag skulle gärna vilja se en lista över vadman positivt kan se inom pelare 1. Jag har faktisktganska svårt att se vad som skulle komma upp på denlistan, men jag skulle kunna ställa en fråga härom tillföreträdarna för de länder som är särskilt mycket fördetta, för att se om vi kan få ett bra svar på detta.Anf. 138 ():Herr talman! Statsrådet har sagt att det är viktigtatt allmänheten får god kännedom om de här för-handlingarna, och det är riktigt.