prot · GK0992 · 1997-04-18 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1996/97:92Fredagen den 18 aprilKl. 9.00 - 9.2013.00 - 13.01Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------1 § Meddelande om frågestundTredje vice talmannen meddelade att vid fråge-stunden skulle föl-jande statsråd närvara:Justitieminister , statsrådet , inrikesminister , miljöminis-ter , försvarsminister ,statsrådet , jordbruksministerAnnika och statsrådet § Meddelande om fördröjt svar på interpel-lationTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellation 1996/97:265Till riksdagenInterpellation 1996/97:265 av arbetsförmedlingarna och AMI.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den13 maj 1997.Skälet till dröjsmålet är utlandsresa.Stockholm den 15 april 1997Margareta Winberg3 § Svar på interpellation 1996/97:259 om un-derlag vid skönstaxeringAnf. 1 Statsrådet ():Herr talman! harfråga migt om jag inför avser att redovisavilka standarder som utgör grund för anklagelse omskattefusk och om jag vill initiera en utredning omskydd av medborgarnas och företagens förhållande tillskattemyndigheten.Mot bakgrund av det i medier uppmärksammadefall av skönstaxering som nämnt isin interpellation vill jag först säga att jag inte kanuttala mig om enskilda fall, men att reglerna omskönstaxering, i princip oförändrade, har funnits åt-minstone sedan införandet av taxeringslagoch att de, enligt den information jag har, i huvudsakfungerat väl.Skönstaxering kan ske om skatten, eller underlagetför att ta ut skatten, inte kan beräknas tillförlitligt pågrund av att den skattskyldige inte lämnat självdekla-ration. Skönstaxering kan också ske när självdeklara-tion visserligen lämnats men den, eller underlaget förden, har sådana brister att den inte kan läggas tillgrund för ett taxeringsbeslut. Bestämmelserna innebäratt skatt eller underlag för att ta ut skatt uppskattas tillbelopp som framstår som skäligt med hänsyn till vadsom kommit fram i ärendet.Det övergripande syftet med skönstaxeringsinstitu-tet är att uppnå en rättvis och likformig beskattning.Skattemyndigheten kan inte underlåta att fatta be-skattningsbeslut i de fall något underlag inte finnseller underlaget är bristfälligt. Det är givetvis intealltid lätt för myndigheten, t.ex. när det är fråga omgrava brister i underlaget, att komma fram till enmateriellt riktig beskattning. Om det finns brister i enföretagares bokföring kan skattemyndigheten bedömaom den uppgivna omsättningen är rimlig eller intemed hänsyn till förbrukningen av material och råva-ror. Råvaruförbrukningen är emellertid bara en avflera omständigheter som kan utgöra underlag förbeslutet vid en skönstaxering för att komma fram materiellt riktig beskattning.Förutom de rättssäkerhetsgarantier som ligger i attskattemyndigheten skall göra en objektiv och allsidigutredning, har den skattskyldige också rätt att över-klaga skönstaxeringen till domstol.Så till frågan om jag vill initiera en utredning omskydd av medborgarnas och företagens förhållande tillskattemyndigheten.En översyn av förhållandet mellan den skattskyl-dige och skattemyndigheten har gjorts av1995 års skatteflyktskommitté. Skatteflyktskommitténhar haft i uppdrag att inom ramen för rimliga rättssä-kerhetsgarantier föreslå ändringar för att effektiviseraskattekontrollen.Regeringen avser att senare i vår på grundval avkommitténs betänkande om översyn av revisionsreg-lerna (SOU 1996:79) återkomma till medförslag till nödvändiga ändringar av reglerna förskattekontrollen utan att rättssäkerheten eftersätts.Mot denna bakgrund finns inte skäl att nu tillsättanågon utredning av det slag som . 2 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret.Jag framhåller i min interpellation att jag inte villdiskutera det enskilda fallet utan mer principiellt ochövergripande hur förhållandet mellan skattemyndighe-ten och medborgarna utvecklas. Det aktuella falletmed pizzabagaren i kan tjänstgöra som ettexempel.Statsrådet framhåller att systemet med skönstaxe-ringar är gammalt. Jag inser fuller väl att vi måste haett system som gör det möjligt att påföra både företagoch medborgare skatt om de inte har lämnat någonsjälvdeklaration. I sådana fall har den skattskyldigetill stor grad bara sig själv att skylla och får finna sig iatt hans trovärdighet försämras och att han lätt kom-mer i underläge. Denna situation skall naturligtvis inteutnyttjas av skattemyndigheten, utan myndighetenskall - precis som statsrådet sade - uppträda så ob-jektivt som det någonsin är möjligt.Men skönstaxering kan även användas när skatte-myndigheten underkänner den skattskyldiges underlagoch på basis av detta taxera denne för ett högre be-lopp. Här blir det betydligt mer svårbedömd materia.Har verkligen skattemyndigheten sådan kunskapoch erfarenhet att den med säkerhet kan fastställa attden skattskyldiges uppgifter - som är lämnade påheder och samvete - är felaktiga? Jag ställde denfrågan i min interpellation, och jag tycker inte att jagriktigt har fått svar på den.Jag hävdar att en central, grundläggande rättssä-kerhetsaspekt är kravet att rättstillämpningen inte fårvara godtycklig. Rättstillämpningen blir annars inteförutsebar. Det är då stor risk att även skattelagstift-ningen tappar sin legitimitet. Speciellt viktigt är dettanär det gäller statens förhållande till enskilda perso-ner. Rättssäkerheten i skattefrågor är speciellt viktigberoende också på den organisation som skattemyn-digheten har. Vid skatterevision är det samma männi-skor som gör utredningar som fattar taxeringsbeslu-ten. Det förekommer alltså ingen extern prövning avde beslut skattenämnden fattar.Detta är enligt mitt förmenande felaktigt. Det bor-de finnas en oberoende instans som först prövar omutredningen verkligen håller måttet på objektivitet ochbeviskvalitet. Tillämpningen av vissa nyckeltal förbranscher kan verka exakta. Men även om de antarnågon form av medelvärde, kan de vara helt irrelevan-ta i ett enskilt fall. Eftersom just förutsebarheten är ettfundamentalt rättssäkerhetsbegrepp, anser jag att destandards som skattemyndigheterna använder sig avskall vara offentliga.Jag vill därför fråga statsrådet: de normer ochstandarder som skattemyndigheterna använder beslu-tade centralt, eller varierar de mellan de olika skatte-myndigheterna i landet? Enklare uttryckt: Är pizzan iFagersta lika stor som den i ?Jag upprepar min fråga från interpellationen: för avsikt att presentera efter vilka normersom skattemyndigheterna tillämpar bestämmelsernaangående skönstaxering?Anf. 3 Statsrådet ():Herr talman! Det är självklart upp till varje pizza-bagare att själv bestämma hur han vill utforma sinapizzor. I denna typ av diskussion skall man vara klaröver att skattemyndigheten har naturligtvis ingenuppfattning om storleken på pizzan. kan vi natur-ligtvis inte diskutera det konkreta fallet. Men dennadiskussion gäller skattemyndighetens möjligheter attfastställa en korrekt taxering. I det fall myndighetenbedömer att underlaget är bristfälligt och finner fakto-rer som tyder på att verksamheten kanske har störreomfattning än vad som framgår i underlaget, måstemyndigheten ha möjlighet att tillgripa skönstaxering.Det är inte samma personer som bestämmer taxe-ringen och som gör revisionen. I den meningen är detnämnden som fastställer taxeringen. Revisionen görsav andra. Men det är klart att det sker inom sammamyndighet. Men besluten är möjliga att överklaga.Om det föreligger oklarheter efter revisionen finnsdet, enligt min uppfattning, generösa möjligheter attansöka om anstånd med betalningen tills ett slutgiltigtbeslut har fattats. Om inte skattemyndigheten beviljaranstånd, finns möjligheten att begära anstånd medbetalningen vid domstol. Det är viktigt.Det finns inte centrala normer för pizzor och annatsom styr verksamheten. Bedömningen skall ske i endialog mellan myndigheten, revisorerna och företaga-ren. När revisionen görs finns alla möjligheter förföretagaren att informera om verksamheten på ettsådant sätt att skattemyndigheten förstår att det intehar förelegat några oegentligheter. Det finns en sådandialog mellan företagen och revisionen. Om dennadialog inte lyckas, enligt företagens sätt att se det,finns ju överklagansmöjligheten. Min bedömning äratt detta fungerar relativt väl.Man skall också komma ihåg att ett viktigt mål förpolitiken, för regeringen och för stora delar av dennariksdag är att se till att ha en skattekontroll som fun-gerar väl. Det är ett starkt folkligt förankrat krav attskatt skall betalas efter bärkraft och efter de reglersom vi har stiftat i . Då är det viktigt attskattemyndigheten har möjlighet att kontrollera attskatt betalas efter de principer som gäller.Det är också viktigt från ett annat perspektiv,nämligen för företagsklimatet i . Det finnsknappast något som kan vara så eroderande för kon-kurrensneutraliteten som att det finns företag som kangå litet vid sidan av skattereglerna och därmed klarasig undan kostnader som andra, ärliga företagare har.Detta gäller naturligtvis generellt. Skattemyndighetenhar att kontrollera att skatten betalas in på det sättsom det skall ske.Enskilda fall finns det naturligtvis inte, precis somCarl , någon möjlighet att här diskutera,utan det är myndighetens sak att göra sina bedöm-ningar.Anf. 4 ():Herr talman! Jag tycker att detta åskådliggör pro-blematiken. Det är alltså den enskilde företagareneller medborgaren som till skattemyndigheterna skallförklara varför hans verksamhet har gått så pass dåligtsom den har gjort, då skattemyndigheten tycker attverksamheten har gått bättre och därför skall ta ut enhögre skatt. Det är då upp till individen eller företagetatt bevisa detta. Jag tycker att det borde ligga en stör-re vikt vid skattemyndighetens förmåga att bevisamotsatsen. Då kommer man till standarder, nyckeltaloch sådant som används. Det kan vara marginaler idetaljhandeln. Det är vanligt att man t.ex. säger:Livsmedelsbutiker har den och den marginalen, ochdet har ni inte här. Man tar då inte hänsyn till att före-tagare kan vara olika skickliga i att bekämpa svinn,kassationer och liknande. Medborgaren och företagenhamnar då i ett markant underläge gentemot skatte-myndigheten som både utredare och åklagare och tillviss del även dömande i första instans.Att man kan få anstånd är ju bra. Men ofta bevil-jas anstånd endast mot att man ställer säkerhet. är det inte möjligt att ställa säkerhet,eftersom rörelsen helt enkelt inte har en så stor om-fattning. Vi har då det kända fallet med bilhandlaren iSmåland för , som fick sin hederifrågasatt och fick lämna sitt företag. Han fick inte rättförrän ärendet avgjordes i Regerings-rätten, men då var hela hans liv och hans företagsbanatillspillogiven. Detta tycker jag, återigen, är en integri-tetsfråga. Man borde se över hur hela processen gårtill och ställa betydligt högre krav på bevisbördan.Jag vill fråga om statsrådet verkligen tycker att deträcker att man kan överklaga till domstol för att skyd-da den enskildes integritet. Borde det inte också fin-nas någon annan prövning av någon utanför skatte-myndigheten som med andra ögon kunde bedömabevisbördan och objektiviteten innan det första beslu-tet fattas. Det skulle kunna jämföras med en domstolsgranskning om en begäran om häktning t.ex., där eninstans som är fri från det hela kommer in från början.Risken för minskad legitimitet för skattesystemetär stor, om den här typen av skönstaxeringar bliralltför vanliga och uppmärksammas i massmedier. Jagdelar statsrådets uppfattning att det ur företagenssynvinkel naturligtvis är viktigt att ha en skattekont-roll som gör att ärliga, hederliga företag som levererarin skatt inte drabbas av att det finns de som fuskar.Jag försvarar inte skattefusket en sekund. Men vad jagär ute efter är integriteten för den enskilde personennär det gäller att kunna hävda sig gentemot skatte-myndigheten. Det finns ett så stort glapp mellan kom-petens i skattelagstiftningsfrågor, i utredningsresuseroch annat att jag tycker att skattemyndigheten ochdärmed staten skulle visa en större ödmjukhet gente-mot medborgarna och ge dem bättre förutsättningaratt klara en sådan diskussion.Jag undrar om statsrådet delar min uppfattning attdet finns en sviktande känsla för legitimitet?Anf. 5 Statsrådet ():Herr talman! Min bedömning är att det som hotarlegitimiteten i skattesystemet är det utbredda skatte-fusk som fortfarande finns i det här landet. Det hotartilltron till skattesystemet och även viljan att betalaskatt hos både medborgare och företag och de somhelt enkelt sköter sina betalningar på ett ärligt ochrättvist sätt. Min bedömning är att vi ur rättssäker-hetssynpunkt har ett mycket bra system.Det är också viktigt att poängtera vad Regerings-rätten sade i en dom i fråga om bevisvärdetav bruttovinstberäkning. Där uttalade man att meto-den normalt är behäftad med betydande osäkerhets-moment, både när det gäller beräkning av bruttovins-ten hos det enskilda företaget och när det gäller attfastställa en rättvisande jämförelsenorm. Regerings-rätten uttalade att resultatet av en bruttovinstkalkylinte kan bedömas isolerat, utan måste ställas i relationtill de förklaringar som den skattskyldige har lämnatoch övriga föreliggande omständigheter. Skattemyn-digheten arbetar naturligtvis efter dessa principer,vilket är viktigt.Det kan vara bra med normer och genomsnitt somett av många redskap, men det får inte vara det endaredskap man använder vid bedömning av ett enskiltföretag. Jag anser att skattemyndigheten sköter dettapå ett bra sätt.Anf. 6 ():Herr talman! Det känns lugnande att skatteminis-tern har förtroende för skattemyndigheterna. Jag harpersonligen inte några större erfarenheter av dettautan kan referera till de samtal som jag har haft medföretagare som har ringt mig och andra, vilka harblivit upprörda över processen. Det är klart att detförekommer vinklade beskrivningar av hur det går till.Men jag vidhåller att det vore bra, inte minst föratt den enskilde företagaren eller medborgaren skullekänna en större säkerhet, om det fanns någon instansutanför som just när det gäller skönstaxeringsfallenkunde bedöma rimligheten. Eftersom många fall somhamnar högre upp i rättsapparaten går till den enskil-des favör och eftersom det tar så innan läns-rätt, kammarrätt och kanske måhända också rege-ringsrätt har tagit ställning till det hela har ju denenskildes förutsättningar i grunden förändrats. Hankanske får lämna företag, hus och hem, även om hankanske får rätt i efterhand. Detta är ju inte särskilttillfredsställande.När det gäller legitimiteten besökte skatteutskottetRiksskatteverket . Vi fick då ta del avsiffror som visar att det är som all-mänheten visar en alltmer negativ uppfattning om hurskattemyndigheten fungerar, så det finns ju tendenserpå att det finns frågetecken när det gäller just legitimi-teten. Detta oroar mig, för jag tycker att skattemyn-digheten är viktig. Den får inte bli en fogdemyndig-het, utan den skall vara en opartisk myndighet somockså tillvaratar medborgarnas intressen, inte barastatens.Anf. 7 Statsrådet ():Herr talman! har åtminstonetvå väldigt viktiga funktioner, nämligen att vara enservicefunktion gentemot företag och allmänhet mennaturligtvis också en kontrollfunktion. Min bedöm-ning är att det finns en mycket stark folklig förankringför att vi skall ha en så pass bra skattekontroll somgör att det inte skall löna sig, inte minst för näringsli-vet, att försöka komma undan skatt. Det är tärande påbåde konkurrensneutralitet och fri företagsamhet, mendet är också tärande på förtroendet för hela skattesys-temet.Regeringen prioriterar skattekontrollen väldigthögt just på grund av legitimiteten. Vi har byggt uppett starkt välfärdssamhälle som kräver höga skattein-täkter för att kunna finansiera vård, omsorg, utbild-ning och mycket annat. Skall vi kunna upprätthålla enbra välfärd, måste vi ha ett skattesystem som fungerar.Då kan det inte längre få löna sig att försöka kommaundan skatt.Det är orsaken till den rad av förslag som rege-ringen har presenterat i för att just förstärkaskattekontrollen. Det skall inte skymma det faktum attdet är mycket viktigt med rättssäkerheten och service-funktionen. Det tycker jag också att den här debattenhar visat. Det handlar för skattemyndigheterna om attupprätthålla båda dessa funktioner . Menskattekontroll och att se till att människor och företagfaktiskt betalar de skatter som vi tillsammans harkommit överens om, ser jag som en oerhört viktig delav skattepolitiken.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade kl. 9.20 att ajournera för-handlingarna till då de till dagens bordlägg-ning aviserade ärendena väntades föreligga.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 13.00.4 § BordläggningAnmäldes och bordladesKonstitutionsutskottets betänkanden1996/97:KU23 Offentlighet och sekretess1996/97:KU24 Statlig förvaltningJustitieutskottets betänkanden1996/97:JuU14 Ekonomiska konsekvensanalyser1996/97:JuU15 Förenklat utlämningsförfarandeLagutskottets betänkande1996/97:LU15 Vissa associationsrättsliga frågorSocialförsäkringsutskottets betänkande1996/97:SfU14 Svenskt medborgarskapSocialutskottets betänkanden1996/97:SoU10 Narkotikafrågor m.m.1996/97:SoU15 Internationella adoptionsfrågorKulturutskottets betänkanden1996/97:KrU8 Radio- och TV-frågor1996/97:KrU10 betänkanden1996/97:JoU8 Ändringar i lagen (1992:888) omuppgiftsskyldighet på jordbrukets och fiskets om-råden, m.m.1996/97:JoU10 Djurskydd m.m.1996/97:JoU21 Lag om befogenhet att besluta omfisket inom älvs fiskeområde5 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 18 april1996/97:276 av () till kulturminis-ternJämställdhetslagstiftningen och Svenska kyrkan1996/97:277 av () till statsrådetYlva JohanssonTimplanen för grundskolanInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 22 april.6 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 18 april1996/97:466 av () till statsministernEU-tjänstemän och deras förmåner1996/97:467 av () till kulturminis-ternStatens Konstråd1996/97:468 av () till social-ministernVärldshälsoorganisationen och alkoholfrågan1996/97:469 av () till finansministernVillkoren för svensk sjöfart1996/97:470 av () till justitieminis-ternHandläggningstiderna vid brottmål som rör våld motbarn1996/97:471 av () till näringsministernElförsörjning1996/97:472 av () till kommuni-kationsministernSkyltning för att underlätta för landsbygdens företag1996/97:473 av () till statsrådetPierre SchoriFlyktingar från Iran1996/97:474 av Per () till miljöministernForskningsresurserna till naturvårdsverket1996/97:475 av () till kulturminis-ternFri tillgång till större TV-sända sport- och kultureve-nemang1996/97:476 av () till socialmi-nisternDet förebyggande HIV/AIDS-arbetet1996/97:477 av () till statsrådetLeif BlombergMarknadsföringslagenFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 22 april.7 § Kammaren åtskildes kl. 13.01.Förhandlingarna leddesav tredje vice talmannen från sammanträdet början tillajourneringen kl. 9.20 ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.