prot · GK0965 · 1997-02-13 00:00:00 — Situationenför företagaren blir dock bättre i det avseendet.Samtidigt finns i lagrådsremissen också annat somär viktigt för företagsklimatet, nämligen ett steg till ikampen mot dem som fuskar och försöker dra sigundan skatt. Det är också en del av företagsklimatet:att inte de som är beredda att fuska med reglerna fårett bättre företagsklimat och slipper betala skatter.Här finns ett antal förslag om revision av företag,vilka kommer att göra det lättare att få tag på demsom inte respekterar de lagar och regler som de allraflesta företagen respekterar.Anf. 80 ():Herr talman! Det är naturligtvis riktigt att det är ettframsteg att betalningstiden skjuts fram något. Sam-tidigt blir det inte, om jag förstår svaret rätt, en skill-nad från den 5 till den 12. kommer det i stället atthänga på hur snabbt bankerna, Postgirot eller vemman nu skickar sina pengar med kan betala. Då upp-står en rättsosäkerhet för småföretagaren.Bedömer inte statsrådet att det finns en risk att fö-retagen med det här systemet trots allt inte får deeffektivitetsvinster som statsrådet själv anser skallkomma?Anf. 81 Statsrådet ():Herr talman! I betalningssammanhang är det nor-mala att betalningen skall vara betalningsmottagarentill handa ett visst datum. blir nettoeffekten enbättre situation för småföretagaren. Vi drar ut litetgrand så att man får större möjlighet attkomma in med sin betalning.Jag bedömer att med det här förslaget, och ävenmed det som vi lade fram när det gällde attge de minsta företagen litet att betala in, harvi förbättrat klimatet för dessa företag i det här avse-endet under ett halvårs tid.PolisutbildningenAnf. 82 ():Herr talman! Min fråga riktas till justitieministernoch gäller polisen.Det har kommit en utredning om denframtida polischefsutbildningen och andra frågor somrör fortbildning och vidareutbildning av poliser. Närdet gäller grundutbildningen och rekryteringen avpolisaspiranter har vi sett en vissryckighet. Det här påverkar naturligtvis åldersfördel-ningen inom polisen negativt, och det har dessutommedfört många problem för den grundläggande ut-bildningen på Polishögskolan.När den nuvarande decentraliserade rekryteringeninfördes var detta naturligtvis till en del förutsett, mendet hindrar inte att man bör göra någonting åt det.Vilka ändringar i systemet för polisrekryteringenplanerar regeringen, och när kan vi vänta ett förslag?Anf. 83 Justitieminister ():Herr talman! På utarbetar mande närmare detaljerna kring polisutbildningens inne-håll på basis av den utredning som redan finns, ochäven regelverket för rekryteringen. Rekryteringenkommer att påbörjas och den nya ut-bildningen senast i början av nästa år.Anf. 84 ():Herr talman! Jag utgår från att den situation vi harsett är undanröjd. Delar statsrådet denuppfattningen?Anf. 85 Justitieminister ():Herr talman! Jag är inte säker på att jag förstodvilken situation som menades.Anf. 86 ():Herr talman! Jag menade den ryckighet i rekryte-ringen och utbildningen som det hittillsvarande sys-temet har medfört.Anf. 87 Justitieminister ():Herr talman! Jag är inte säker på vad på, men om det har att göra med att rekryte-ringen var beroende av de lokala polismyndigheternasvilja att anställa innebär det föreliggande förslaget enhelt annan modell. Det blir en studiemedelsfinansie-rad utbildning. Man blir antagen till en utbildningsom polis, men frågan om anställning kommer efterfullgjord utbildning på samma sätt som vid andramotsvarande utbildningar. Det betyder att polisut-bildningen icke kommer att styras av vilka anställ-ningsförhållanden som föreligger. Den frågan kom-mer först efter fullgjord utbildning.Från statsmakternas sida kommer det givetvis attvara betydelsefullt att göra en bedömning av vilkenrekrytering till utbildning man bör göra mot bakgrundav hur man bedömer behovet att rekrytera poliser.OS år 2004Anf. 88 ():Herr talman! Jag har en fråga till kulturministerMarita Ulvskog.Snart är det , och då får vi reda på omSverige kommer att kvala vidare och bli en av de femsom går vidare när det gäller en eventuell OS-kandidatur . Två kort kommer då att synasextra: miljöaspekterna och den ekonomiska finansie-ringen. Därför vill jag ställa följande frågor.Stockholms stads politiker har ännu inte bestämtvilken av de två föreslagna arenorna som skall gälla.Kan detta bidra negativt när IOK bedömer om Stock-holm blir en av de kandidater som går vidare?Kan Kammarrättens dom om moderat jäv vid läns-rättens prövning av huruvida stadens OS-ansökanstrider mot kommunallagen eller inte också innebäranegativa konsekvenser för när det gällerchanserna att gå vidare?Anf. 89 Statsrådet ():Herr talman! De här frågorna är svåra att besvara.De kanske inte ens går att besvara. Jag tror dock, ochskulle bli mycket förvånad om det inte blev så, attStockholm är en av de städer som går in i kvalom-gången - oaktat vilket val av stadionman kan göra och vad det blir för resultat av denrättsliga prövning som just nu genomförs.Anf. 90 ():Herr talman! Det pinsamma i den här situationenär ju att om politiker väljer arenanVictoria får man den samlade miljörörelsen på halsen,inklusive , vilket inte kan stärka Stock-holms miljöprofil. Väljer man arenan vill intebyggbolagen, bl.a. HSB, bygga de kretsloppsanpassa-de husen. Det här måste ändå innebära ett problemnär IOK skall ta ställning till kandidaturen.Miljöpartiets förslag när det gällde utformning avden statliga garantin gick ut på att stadinte i efterhand skulle betala eventuella förluster. Detär just det som enligt överklagan strider mot kommu-nallagen och som länsrätten har prövat. Om riksdagenhade gått på alternativ, nämligen attstaten skulle stå för hela fullgörandegarantin utangarantier mot staden, hade det kanske nu varit lättareför er som vill ha att få igenom ansökan. den uppfattningen?Anf. 91 Statsrådet ():Herr talman! Jag tror att kommunsskulle vara mycket fascinerad om det här var full-mäktigesalen. Den är stor och den är vacker.Det här är en fråga för fullmäktige i attdiskutera. Det är som har ansökt omatt få arrangera . Vad vi har gjort, och vad Sveri-ges riksdag har gjort, är att garantera två saker: för detena en intäkt på via ett lotteri, fördet andra att kan fullfölja sina åliggandengentemot den i skolanAnf. 92 ():Herr talman! Justitieministern uttryckte tidigareoro över ungdomsvåldet. Enligt min uppfattning ärdet omöjligt att diskutera ungdomsvåld på gator ochtorg utan att börja från början, dvs. i problem medmobbning och våld i skolan.Vi vet att ungefär 100 000 svenska barn, motsva-rande en och en halv årskull, är mer eller mindreregelbundet utsatta för mobbning eller andra kränk-ningar i skolan, alltifrån utfrysning till ren misshandel.Det är också i skolan vi tidigt kan se och reageranär barn får problem och börjar ge sig på andra.Det går inte att ha skilda rättssystem i skolan ochpå gator och torg. Jag är rädd för att vi börjar få det.Misshandel är misshandel, olaga hot är olaga hotockså om det äger rum i skolan. Jag menar att enanmälningsplikt för våld i skolan skulle sända tydligasignaler.Skulle justitieministern vara beredd att övervägainförandet av en anmälningsplikt för våld i skolan? har skolan anmälningsplikt om ett barn misshand-las i hemmet, men inte om ett barn misshandlas iskolan.Anf. 93 Justitieminister ():Herr talman! Jag delar uppfattningfullt ut. Våldet är ingenting som föds plötsligt i vuxenålder på gator och torg. Det föds , dess-värre ofta i ett hem. Det kommer till uttryck också iskolorna. Det här är en fråga som måste tas på störstaallvar av skolorna.Jag är också bekymrad över uttalanden av företrä-dare för skolan som man ibland läser i tidningen. Deanser inte detta vara deras problem att hantera. Det ärdet givetvis. Skolan är ingen värdeneutral plats. Denstår för de värderingar som vi vill skall vara gällande ivårt samhälle. Det betyder att skolan måste hanteramobbning och annat våld med största allvar.Dessbättre är det här en av de frågor som undersenare år har uppmärksammats mycket. Det pågår justnu i flertalet skolor i olika projekt för atthantera frågan om mobbning. Det är mycket intressan-ta, pedagogiska och givande sådana. Jag har själv fåttse hur de används i skolorna. De inger verkligen hoppom möjligheten att vända utvecklingen.När det gäller direkt brottsliga gärningar i skolanvill jag säga att skolan inte är fredad från den lag-stiftning vi har. De lagar vi har i samhället i övrigtgäller även i skolan. Huruvida lärarna skall utnyttjasin möjlighet att be om hjälp av andra myndigheter ären fråga de egentligen borde kunna klara själva.Jag tror att det vi först måste göra är att se till attde har kunskap om vilka skyldigheter de har. Mantillämpar nämligen inte ens den skyldighet man har att anmäla till sociala myndigheter när ett barn farilla. Att man skall anmäla till polisen att brott begåstror jag att man vet. Men jag tror att man måste ha enstörre medvetenhet om betydelsen av att man gör detoch sedan samarbeta med polis och andra myndighe-ter.Anf. 94 ():Herr talman! Jag är glad för att justitieministern såtydligt visar engagemang i den här frågan. Den harnämligen gravt misskötts av landets samlade politi-kerkår, skulle jag vilja hävda. Hälften av landetskommuner har ingen aning om hur vanligt mobbningoch våld är i deras skolor, för de har aldrig brytt sigom att mäta det. var det fortfarande10 % av landets skolor som inte hade en arbetsplanmot våld och mobbning, trots att de var ålagda att hadet.Jag kan förstå att många rektorer tycker att dehamnar i en svår situation. Skall man polisanmälaeller inte? Polisanmäler man kan man hängas ut ipressen, polisanmäler man inte kan man senare kom-ma att prickas av och man får kritik fördetta. Därför menar jag att det är ett politiskt ansvaratt tala om vilka regler som skall gälla. Vi skall ta påoss att göra prioriteringen. Skall våld polisanmälas isamtliga fall eller skall det inte anmälas? Det är därförsom jag tror att en anmälningsplikt för våld i skolanvore så viktig, inte minst för landets barn. Vi har enskolplikt där vi ålägger barn att vistas i skolan i enmiljö som vi inte fullt ut kan garantera. Jagmenar att det är dags att ändra på detta.Anf. 95 Justitieminister ():Herr talman! Det är trevligt att kunna säga igen attjag delar uppfattning i allt väsentligt.Men jag är nog mer optimistisk och har en positivareinställning till det som faktiskt har skett i skolornaunder senare år. Mot bakgrund av det uppdrag somBarnombudsmannen har, att se till att skolorna arbetarvidare med den är frågan, ser jag faktiskt optimistisktpå situationen.Däremot anser jag inte att det är politikernassamlade ansvar att ta ställning till hur man skall han-tera enskilda situationer. Jag tror att vi politiker dugertill att tala om vilka principerna skall vara, hur lagarskall tillämpas i vårt land rent principiellt och vilkeninställning vi skall ha. Men hur man skall göra i detenskilda fallet, med det enskilda barnet, med de en-skilda föräldrarna överlåter jag till de människor somlever i den verklighet där skeendet pågår att besluta.Anf. 96 ():Herr talman! Det är bra med information om detta.Problemet är att man i utbildningsutskottet just haravstyrkt förslag om att vara mycket tydlig och ge denhär tydliga informationen om exempelvis möjlighetenatt anmäla.Jag funderar på om justitieministern verkligen vethur det ser ut ute i verkligheten. Föräldrar kan i daginte skicka sina barn till skolan på grund av risken förmisshandel, på raster, inne i klassrum, ja, i skolsam-manhanget. Det är verkligheten, justitieministern.Vilket ansvar tar ministern för att få fram någrakonkreta förslag om detta? Det går inte att bara hänvi-sa till att det här är skolans ansvar, det är föräldrarnasansvar. Ministern har faktiskt också ett ansvar för attlagar följs. Lagarna följs inte i skolan i dag.På vilket konkret sätt agerar ministern för att un-danröja det här problemet och möjliggöra för föräld-rar att skicka sina barn till skolan i någorlunda tryggförvissning om att de inte skall bli misshandlade?Anf. 97 Justitieminister ():Herr talman! Jag är inte ett dugg förvånad att riks-dagen valde att avslå ett förslag om att informera ommöjligheten att anmäla brott. Jag tror att riksdagenbör ha litet högre ambitioner än så.Möjligheten att anmäla brott tror jag att alla ärkunniga om. Det som brister i kompetensen är hurman skall agera i de konkreta situationerna, dessbättreinte lika mycket som för två . Dethar hänt mycket i våra skolor. Men fortfarande finnsdet skolor där man inte har tagit den här frågan påallvar, där man inte har utvecklat metoder för detta.Men hur vi arbetar med den frågan, ,överlämnar jag till utbildningsministern att redogöraför.Avreglering på elmarknadenAnf. 98 ():Herr talman! Jag har en fråga till näringsministerAnders Sundström.För ett tag sedan beslutade om avregle-ring på elmarknaden. Konkurrensen, som då skullesläppas fri, skulle innebära lägre elpriser. Så har detsäkert blivit på sina håll. Men de vanliga hushållenhar förlorat på denna reform på grund av att elmät-ningen, som ställer krav på dyra elmätare, är en sådanbetungande kostnad, någonstans mellan 5 000 och10 000 kr.För ett år sedan ställde jag frågan till dåvarandeenergiministern, om det fanns några idéer om lättna-der i kraven på mätning, så att vanliga hushåll kundekomma med i konkurrensen på elmarknaden. Ener-giministern svarade då att sådana förslag var på gång.Därför frågar jag nuvarande näringsministern: ?Anf. 99 Näringsminister ():Herr talman! Det kommer att läggas fram ett för-slag på bord om nya regler förelhandel när det gäller de små hushållen.Anf. 100 ():Herr talman! Kan man slopa det tuffa krav påtimmätning som man har och gå över till någonform av enklare mätning, så att det blir billigare förhushållen?Anf. 101 Näringsminister ():Herr talman! Lösningen skall vara att det skall blibilligare för hushållen. Att däremot gå ifrån mätningoch hitta något slags schabloner tror jag inte ligger ilinje med det vill åstadkomma, nämligen ettekologiskt uthålligt system, där vi faktiskt kan åstad-komma energieffektivisering och energihushållningpå ett bra sätt.Miljörelaterade våldsaktionerAnf. 102 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa ytterligare envåldsfråga till justitieministern. Tänker regeringengöra någonting åt den ökande terrorismen i ?Jag tänker på de aktioner och upprepade attentatsom har utförts mot Shells bensinstationer runt om ilandet, mot entreprenörerna som bygger ,mot i och senast Green-peaces aktion mot fjällbornas avverkningar i Nja-kafjällsområdet. Det är inte bara ekonomisk skadasom de här aktionerna åstadkommer, utan också detseriösa miljö- och djurskyddsarbetet skadas. Det finnstecken som tyder på att opinionen för miljöarbetetbörjar vända på grund av aktiviteter ifjällskogarna.Avser regeringen att göra någonting åt den här si-tuationen?Anf. 103 Justitieminister ():Herr talman! Jag hoppas att jag missförstod Tors-ten fråga litet grand. Det lät som om hanförutsatte att regeringen skulle utföra några operativaåtgärder. Dessbättre har vi en polis här i landet somhar den uppgiften.När det gäller den här typen av aktioner, somblivit alltmer märkbara , har polisenutarbetat en särskild strategi och en arbetsplan. I deningår både och de lokala polis-myndigheter som är närmast berörda samt Säkerhets-polisen.Anf. 104 ():Herr talman! Självfallet anser jag inte att regering-en skall ägna sig åt operativ verksamhet, men signaleroch markeringar är väldigt viktiga. Enligt massmedi-erna har ett här icke närvarande statsråd ut-tryckt sig så att det kan uppfattas som stöd för Green-peaces aktion i . Det är, anser jag, en väldigtfelaktig signal i sammanhanget. Tar justitieministernavstånd från en sådan tolkning av regeringens stånd-punkt?Anf. 105 Justitieminister ():Herr talman! Om något statsråd har uttalat stöd förbrottsliga gärningar tar jag avstånd från det.SjukförsäkringenAnf. 106 MARGARETAANDERSSON (c):Herr talman! Jag har en fråga till statsrådet . Den gäller om det finns några funde-ringar i regeringen på åtgärder för dem som arbetarsom s.k. inhoppsvikarier och som alltså arbetar ensta-ka dagar. får de ingen sjukersättning när de blirsjuka enligt de uppgifter jag har fått. Man hanterarinte heller detta likadant i olika försäkringskassor.Anf. 107 Statsrådet ():Herr talman! Det här är en fråga som aktualisera-des . Vi kunde se att det var en åtskillnadi hanteringen av den här typen av arbetskraft. Jag kani dag inte säga mer än att frågan är uppmärksammad.Vi håller på att bereda en proposition till riksdagensom gäller ny sjukförsäkring.Anf. 108 MARGARETAANDERSSON (c):Herr talman! Jag tackar för det svaret. Jag hoppasatt man kan hitta åtgärder att vidta för de här männi-skorna. De har en ohållbar ekonomisk situation somhar sin grund i både att de är väldigt löst anknutna tillarbetsmarknaden och att de drabbas av att sjukför-säkringen inte fungerar på ett bra sätt för dem.Anf. 109 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill bara poängtera att det härproblemet är uppmärksammat av regeringen.Frågestunden var härmed avslutad.10 § Information från regeringen om kvinnorepre-sentationen i statliga centrala och regionala styrel-ser 1996Anf. 110 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill informera leda-möter om 1996 års siffror när det gäller kvinnorepre-sentation i statliga styrelser.Sedan 1988 har andelen kvinnor i dessa styrelser,både på central och regional nivå, redovisatsför . Bakgrunden till den redovisningen ärde mål för kvinnorepresentationen som angav att detskulle vara kvinnor 1995 och en jämn könsför-delning 1998.När det gäller siffror som jag nu redovi-sar är det tillfredsställande att notera att utvecklingengår åt rätt håll. I de centrala styrelserna uppgår nuandelen kvinnliga ordinarie ledamöter till , vilketär en ökning med en procentenhet sedan föregåendeår. I de regionala styrelserna, som inte har kommitlika långt, ligger kvinnoandelen på , en ökningmed . Med tanke på att målet, enjämn könsfördelning, skall nås 1998 kan vi inte slåoss till ro med dessa siffror. Sammantaget liggerkvinnorepresentationen i styrelserna på , och detinnebär att ytterligare ansträngningar måste göras.År 1995 uppnåddes målen för de centrala, meninte för de regionala styrelserna. En förklaring tilldetta kan vara att utvecklingen på central nivå drivspå genom den obligatoriska gemensamma beredning idessa frågor som vi har i . Departe-mentens förslag till styrelsernas sammansättningmåste godkännas av mig och jämställdhetsenheteninnan beslut fattas.Av sammanställningen, som avser förhållandenaper , framgår att högst andel kvinnorav de ordinarie ledamöterna hade styrelser underArbetsmarknadsdepartementet tätt följdaav styrelser under med52 %.Tyvärr måste jag konstatera att andelen kvinnligaordförande i styrelserna har minskat från till29 %. Värt att uppmärksamma är ändå att Kommuni-kationsdepartementet har fler kvinnliga än manligaordförande i sina styrelser trots att det inte är någottraditionellt kvinnligt område, och detta gläder mig.När det gäller de regionala styrelserna, där kvin-noandelen alltid varit lägre än på central nivå, harsärskilda insatser gjorts för att snabba på utveckling-en. Redan nu vet vi att andelen kvinnor i skogsvårds-styrelsernas styrelser som 1996 var kommer attöka vid sammanställning till . Somriksdagens ledamöter väl känner till är dock regering-ens möjligheter att påverka sammansättningen av t.ex.länsstyrelsernas styrelser begränsade. De politiskapartierna har här ett särskilt ansvar. Skall vi nå målet,en jämn könsfördelning, måste regeringen, de politis-ka partierna och arbetsmarknadens parter arbeta aktivtmed att få fram kvinnor som är beredda att ta olikauppdrag.Regeringen vidtar för sin del olika åtgärder för attdriva på den utvecklingen. Dessa åtgärder är stöd tillprojektverksamhet, årlig redovisning för riksdagenoch den gemensamma beredning som jag nämndenyss.När det gäller projektstöd kan jag berätta att rege-ringen beviljat medel till ett samverkanspro-jekt med och Landstingsförbundetsom syftar till att öka kunskaperna om våra, kvinnligaoch manliga politikers, roller, våra olika sätt att ageraoch våra skilda erfarenheter som påverkar oss utifrånett könsperspektiv.Ett mentorsprojekt har genomförts där Länsstyrel-sen, och i har deltagit. Det syftar till att stödja unga,nytillträdda kvinnliga politiker under deras förstamandatperiod för att motverka avhopp. Sådana men-torsprojekt ser jag som mycket viktiga eftersom vi vetatt en hel del unga kvinnor hoppar av politiska upp-drag av olika skäl. När rapporten om detta projektkommer hoppas jag att den kan spridas brett för attanvändas av flera.Målet, en jämn könsfördelning i statliga styrelser1998, står kvar, och det är ett viktigt mål. Forskningoch utländska erfarenheter från t.ex. visar föross att det blir svårare och svårare att nå målet ju flerkvinnor som kommer in i beslutsprocessen. Särskiltsvårt, visar forskningen, är att öka kvinnorepresenta-tionen från till . Det är därför extra viktigtatt ansträngningarna fortsätter.I dag har vi kvinnor i de centrala styrelsernaoch i de regionala. Från regeringens sida kom-mer vi att fortsätta med aktiva insatser och kräva enökad andel kvinnor i styrelser där de är underrepre-senterade. Det innebär att vi också i fortsättningen,när vi erbjuder de politiska partierna eller arbets-marknadens parter en plats i en styrelse eller enkommitté, kommer att be om två namnförslag, enkvinna och en man, för varje erbjuden plats.För er som vill ta del av redovisningen i sin helhetfinns den att hämta i kammarfoajéns information härutanför.Till sist vill jag nämna att andelen kvinnor ochmän i kommittéerna redovisas i Kommittébe-rättelsen. kommittéberättelse läggs på riks-dagens bord den 1 mars.Redan nu kan jag berätta att utvecklingen ikommittéerna går åt rätt håll. Andelen kvinnliga le-damöter inklusive ordförande är , vilket är enökning jämfört med förra året.Anf. 111 ():Herr talman! Jag vill tacka för informationen. Detär bra att det generellt sett går åt rätt håll. Jag delarhelt jämställdhetsministerns uppfattning, att det är desista procenten som kommer att bli de tuffaste.Vi har världens mest jämställda parlament. Därförhar vi och kommer att ha de internationella ögonen påoss. 1998 är det valår. Det året skall vi ha uppnåttjämställdhet. Hur ser jämställdhetsministern på möj-ligheten att vi tillsammans skall kunna uppnå målettill 1998? Det är utomordentligt viktigt att vi gör det.Det var den ena frågan.Den andra frågan gäller bilden av kvinnan i medi-erna. En av de punkter som vi fattade beslut om vidFN:s fjärde kvinnokonferens var just att man skulle seöver och arbeta med bilden av kvinnan i medierna.Anja nya rapport visar en skrämmandeutveckling som vi kan se runt omkring oss i reklamoch tidningar. Men det blir extra skrämmande närman får det så tydligt beskrivet. Kvinnor påver-kas till att tro att det enda som de kan bestämma överär sin egen kropp, och det är detta som de skall ägnasig åt. Hur tror jämställdhetsministern att det påverkarunga kvinnor när det gäller att axla ansvaret som t.ex.ordförande i olika sammanhang?Anf. 112 Statsrådet ():Herr talman! frågade mig hur vi skalluppnå målet. Det är ett gemensamt ansvar. Regering-en ensam klarar inte att uppnå målet om en jämnkönsfördelning. Detta är en politiskt viktig fråga föross. Alla politiska partier i denna kammare bör varaberedda att ta det ansvaret tillsammans med arbets-marknadens parter, vilka också representeras i mångastyrelser och myndigheter.Det är också viktigt att vi gemensamt för en debattom bilden av kvinnan i medierna. sadenyss att ofta förmedlas bilden av att det enda som vikan bestämma över är våra egna kroppar. gesinte ens en sådan bild med tanke på hur många kvin-nor som utsätts för våld och grova övergrepp. Där harvi kvinnor inom olika politiska partier också ett ge-mensamt ansvar för att driva jämställdhetspolitikenframåt och för att inte bara kräva större representationutan också kräva att bli tagna på allvar och få dela påmakten.Anf. 113 ():Herr talman! Det var precis det som jag sade. Hurskall vi kunna uppnå jämställdhet ?