prot · GL0944 · 1997-12-10 00:00:00 — Men den situationen kan,mot bakgrund av de senaste valen, mycket snart in-träffa. Då tvingas vi att ta ställning i den frågan.Det finns inte, som säger, någrafolkrättsliga tvång att erkänna länder som uppfyllerkriterierna. Men bakvägen finns det heller inga hindermot att göra det. Framför allt finns det inga folkrätts-liga hinder mot att i reciprocitetens namn behandlaTaipeis representationskontor i på sammasätt som vårt handelskontor i behandlas avTaiwan utan att någondera staten diplomatiskt erkäntden andra. Detta kan flera andra EU-stater göra utanatt detta är ett uttryck för att man bakvägen är på vägatt diplomatiskt erkänna varandra. Precis som ViolaFurubjelke säger är det i grunden fråga om ett poli-tiskt hänsynstagande.När vi talar om världens största diktatur och Asi-ens mest lovande demokrati vill jag peka på en annanviktig skillnad exempelvis i förhållande till irakiskaKurdistan - bortsett från att är en fullvärdigdemokrati och har full kontroll över sitt territorium,vilket aldrig haft . Båda dessa stater hör ju till våra största handel-spartner. Det är därför som vi har ett kontor i har ett kontor här. Således är det rätt rim-ligt att man hanterar varandra på ett sådant sätt attdessa intressen tillgodoses. Det gäller även viktigasvenska intressen. Tror man på demokratin skall maninte överdriva förväntningarna på vart de ekonomiskaframstegen i är på väg. Man skall inteunderskatta vart de ekonomiska framstegen och detdemokratiska är på väg.Anf. 13 () replik:Herr talman! Jag förstår inte riktigt bevekelse-grunden för , ochModeraternas krav att skulle få skattefrihetom man inte har för avsikt att steg för steg i slutändanfå ett de facto-erkännande av som resultat.Om en nation, i det här fallet , uppvisar enmycket positiv utveckling - man har haft två demo-kratiska val och lever i övrigt enligt demokratiskaprinciper - skall det väl inte behövas ett erkännande,som det heter, bakvägen. Men när kommeratt man från egen regeringen kräver att om-världen skall erkänna den får vi ta ställning till detoch bedöma det utifrån deras egna meriter. Det är heltkorrekt, , att det finns ett poli-tiskt moment i det svenska ställningstagandet. Detförbehåller vi oss rätten till in till det förelig-ger en framställan från egen regeringen. Dåkanske vi behöver ta ställning till en sådan linje. Detär alltså ett-Kina-politiken som gäller, men vi vill intepå något sätt förringa den stora insats som görför att främja demokratin i regionen.I övrigt håller jag med om detpositiva i utveckling, hur det kan ha infly-tande i regionen i övrigt och framstå som föredöme.Anf. 14 HANS () replik:Herr talman! Jag skulle gärna vilja att kommenterade en del av vad jag sade angå-ende kostnadseffektivitet och kostnadsfördelninginom utrikesförvaltningen. Det ansluter till en delpunkter i revisorers rapport som på en heldel punkter landar i en översyn.Det för mig till en annan fråga om jag också togupp, nämligen att det kanske annars är för lätt att mantar till kniven och slaktar utlandsrepresentation, am-bassader, t.ex. den i . Jag vill fråga om ViolaFurubjelke delar min uppfattning om ambassadernasroll i denna nya tid för i syfte att hävda enoberoende utrikespolitik.När det sedan gäller NGO-ambassadörer och JAS-plan är de kombinerade i vår reservation. Man kanalltid diskutera hur man organiserar folkrörelse-förankringen, men nog ser det ut som en tanke. Precissom säger vilar ett sådant här betän-kande på utrikespolitisk grund. Det är viktigt vilkasignaler som ges. Marknadsföringsinsatser för strids-flygplan i , och på en del andra hållär väl inte precis den första rangs prioritering som jagskulle vilja se. Dessutom finns det möjligheter för ossatt kommentera saker i ett särskilt yttrande. Jag måstesäga att det utskottet säger inte är särskilt trovärdigtnär det gäller EU-information. Det saknas oändligtmycket, det finns oändligt mycket att göra för attförstärka en rejäl demokratisk diskussion i landet föratt få ett bättre beslutsunderlag i de här viktiga frå-gorna.Anf. 15 () replik:Herr talman! Vi tar naturligtvis revisorernas rap-port på största allvar. Det är väldigt viktigt att vi blirbättre i utrikesutskottet när det gäller uppföljning ochutvärdering. Vi arbetar hårt med de frågorna. Vikommer framöver att mera ingående studera revi-sionsrapporten. I övrigt tror jag kanske inte att entotal översyn är påkallad . Jag tror att vihar en effektiv utrikesförvaltning. Naturligtvis måstede här frågorna följas väldigt noga.Jag tycker också, precis som , attdet vore olyckligt om man högg av vissa myndigheterbara därför att man tvingas spara och att man är litetlättvindig med pengarna på annat håll. Men jag kaninte se några sådana tecken i dag.Som sagt skall vi granska revisorernas rapport yt-terligare. Sedan får vi återkomma till just den frågan.Anslaget till EU-information, där Vänsterpartiethar yrkat ytterligare 10 miljoner, har genom utskottetsberedning blivit öppnare för folkrörelser att ansökapengar för informationsinsatser ur. Vi lyckades inteskrapa fram mer pengar, men vi lyckades i vår be-redning ändå att komma överens om att det skullevara möjligt för de folkrörelser, som har en bättrespridningseffekt än den som riksdag och regeringgenom sin information kan få, att söka pengar ur E 2-anslaget. I diskussionen har vi sagt att måstevara förbi när man använder det här till ja- eller nej-kampanjer. Det skall vara ren information.Anf. 16 HANS () replik:Herr talman! I den sista frågan delar jag synpunkter. Det har varit trist att se att fak-tiskt UD och även andra myndigheter har använt sigav en ja-kampanjsmodell för en del information somgivits ut. Därför tycker jag att det är viktigt att få enbred prövning av kunskapsbildningen.Nej, några ambassader skall inte läggas ned. Detvar väldigt bra att få höra att det inte blir några ytter-ligare nedskärningar, för det vore olyckligt. Vi harnågra sådana inslag . Därför är det såoerhört viktigt att inte bara titta på hur kostnadernakan skäras utan att se hur de kan omfördelas. Detförhållandet är viktigt att det har tillkommit en mängdstora nya frågor i en alltmer internationaliserad värld.Det är möjligt att en del annan finansiering kan kom-ma till och underlätta den basfinansiering som ambas-saderna har. De är mångsysslare och måste vara så. Iövrigt är det en allt större grad av specialisering istatlig förvaltning och i samhället i stort. Det finns enhel del att titta på där. Jag emotser en översyn i syfteatt ytterligare förbättra situationen. Jag delar trots alltden uppfattning som gav uttryck för,att man får mycket god service, att det finns mycketstor kunskap hos våra utlandsbeskickningar och att dehar ett mycket gott rykte.Kostnadssidan bör man titta på generellt, och jagvet att regeringen är observant i det avseendet. Detgäller FN-organen, där det inte alltid är särskilt kost-nadseffektivt, inte heller alltid bland de svenskamyndigheterna, säger jag som har en erfarenhet frånNGO-sidan ute i fält. Det finns mycket att göra, ochdet skall man göra först innan man skär.Anf. 17 () replik:Herr talman! När det gäller vår utlandsrepresenta-tion kan man naturligtvis inte för all tid och evighetgarantera att inga ambassader skall läggas ned. Viskall ha en sådan utrikesförvaltning att vi snabbt kananpassa oss till en ny tid och nya situationer i världen.I det här betänkandet och för den här budgetperiodenfinns det inga propåer om nedläggningar. Såvitt jagkänner till finns nu bara diskussioner om utökningartill områden där vi faktiskt skulle behöva ha en bättrerepresentation än vad vi har i dag.Det här betänkandet visar också att UD förmår attsnabbt tänka om i frågor där man tycker att en ned-dragning var förhastad. Inte minst är närvaron i Kins-hasa, som det genom det här betänkandet kommer attbeslutas om, ett sådant tecken. Jag tror att vi alla villha en sådan utrikesförvaltning som snabbt kan sätta inresurserna där de behövs och ser till att de inte växerfast i länder där de kanske inte längre gör så stornytta.Anf. 18 () replik:Herr talman! Först några ord om ambassaden iKinshasa eftersom frågan har blivit så aktuell. Viskrev redan i vår motion med anledning av proposi-tionen att vi välkomnade regeringens beslut att hör-samma vårt krav på att åter öppna ambassaden iKinshasa. Vi anser att det kommer att få stor betydel-se för biståndsarbetet i den delen av , inte minstför de enskilda organisationernas arbete i ,och . Vi hörde till de partier sommycket kraftigt protesterade mot nedläggningen avambassaden i . Detta skedde i då när-varon där var absolut nödvändig, skulle jag vilja säga.Det var utan tvekan en felbedömning. Detta påpekadevi redan då. Vi menade att det var mycket olyckligt lämnade i stort sett hela fransktalande åtsitt öde. Vi menade att det redan då fanns tecken påoro i området - folkmordet i hade redanskett. I var situationen alldeles bedrövlig, ochoron trappades upp i Zaire.Nu är vi glada över att den har kommit tillbaka.Men detta är ett exempel på att man lyssnade för litettill kyrkor och enskilda organisationer. De hade redandå ställt detta krav, men man lyssnade inte. Det är detvi misstänker, att man inte lyssnar lika noga som mantidigare har gjort när det gäller de frågor där de en-skilda organisationerna har en stor kunskap och kom-petens. Vi hoppas att nedläggningen av NGO-ambassadören inte innebär en försämring av relatio-nerna. Men vi befarar att det är en viktig kompetensfrån UD:s sida som har försvunnit. Det kan - åtmins-tone i en övergångsperiod - innebära att kontakternablir sämre.Anf. 19 () replik:Herr talman! Jag förstår att tyckeratt en kristdemokratisk biståndsminister lyssnar bättreän en socialdemokratisk. Det ligger i sakens natur.Att regeringen beslutar att ha en diplomatisknärvaro i tyder på en stor flexibilitet som viväl kan uttrycka någonting positivt omkring. Det ärinte fråga om att öppna en ambassad, som motionä-rerna önskar, men vi ökar den diplomatiska närvarondär. Det har alltid funnits möjligheter för de folkrörel-ser och kyrkor som har verkat i att med stödfrån UD fortsätta sin verksamhet, eftersom man harbidragit med lokaler och samordning på ett sätt sominte alls innebär att de - som beskriverdet - har lämnats i sticket.När det gäller NGO-ambassadören kunde det varaintressant att höra om har någon kritikatt rikta mot den tilltänkta regeringspartnern, modera-terna, i det här avseendet. har ju föravsikt att för folkrörelser och ideella organisationerdra undan deras levebröd i stort sett fullt ut genom attslopa anslaget D 2. Det ser nog folkrörelserna mycketallvarligare på än en omorganisation som innebär attde får ett mera kompetent och specialdestinerat stöd ifråga om NGO-kontakter i andra länder.Anf. 20 () replik:Herr talman! Beträffande den avslutande fråganvisar vårt agerande att vi inte har samma uppfattningsom . Så det behöver inte ha några funderingar om.Vi uttryckte vår glädje i vår motion. Jag sade ock-så alldeles att vi är glada över att man nu i allafall upprättar en närvaro, även om jag förstår av detsom säger att det inte rör sig om enambassad.Sedan sade att UD såg till attkyrkorna och de enskilda organisationerna i Kinshasahade hjälp av UD. UD ställde lokaler till förfogande -så långt är det rätt. Men missionsorganisationerna fickju ställa en person till förfogande för att det skullefinnas en svensk generalkonsul i området. Det hand-lade om ett typiskt samarbete och inte bara om att UDstod för någon tjänst. UD:s närvaro saknades där, ochden hade verkligen behövts i denna svåra tid som dåvar.Anf. 21 () replik:Herr talman! Jag ber om ursäkt om jag inte uppfat-tade glädjen i röst tidigare. Men jagtycker att vi skall vara hederliga nog att säga att närdet gällde förde vi diskussioner i utrikesut-skottet med regeringen, med kyrkornas företrädareoch med många andra. Inte förrän man visste att detfanns en acceptabel lösning för de organisationer ochkyrkor som verkade i stängde regeringenden svenska ambassaden där. Det tror jag att IngridNäslund kan hålla med om, för det är i alla fall fakta imålet.Anf. 22 () replik:Herr talman! Jag vill först instämma i det somViola Furubjelke sade om att våra utlandsbeskick-ningar gör ett mycket bra arbete. Vi i utrikesutskottethar ju möjlighet att träffa en hel del ambassadperso-nal. Jag har bara positivt att säga om den. Det gällersärskilt FN-delegationen som gör ett oerhört bra arbe-te. Den har det mycket arbetsamt just nu när vi är medi säkerhetsrådet.Det hindrar inte att man ser över utrikesförvalt-ningen. Vi får återkomma till den frågan när revi-sionsrapporten skall behandlas av . I rappor-ten sägs ändå att utrikesförvaltningen är i behov av enförutsättningslös och oberoende översyn. Jag tror attdet ligger mycket i det. Ställningstagandet får kommasenare.Det mesta har väl sagts om . Men inom ett-Kina-politiken kan vi vara generösa mot påsamma sätt som man i är generös mot oss. Jagtycker att det är ganska rimligt.Det föreslås två nya ambassader, i och iWellington. Angående är det en mer positivskrivning än vad det var . Manskriver att det skall inrättas ett honorärkonsulat iMinsk. Men det stämmer tydligen inte med den lag-stiftning som gäller i . En samnordisklösning vore betydligt mer intressant. Jag vill frågaViola Furubjelke om det har hänt någonting på detområdet och hur hon ser på detta.Till sist vill vi ha generella principer även när detgäller den verksamhet som behandlas i anslaget D 2.Säkerhetspolitik och fredsfrämjande insatser är natur-ligtvis väldigt viktigt, men jag skulle kunna räkna uppåtminstone tio andra uppgifter som är minst lika vikti-ga, men som inte har specialdestinerade bidrag. Vivill se biragsgivningen mera generell så att den blirrättvis när det gäller hela samhällssektorn.Anf. 23 () replik:Herr talman! Jag skall ta mig an frågan om en be-skickning i , eftersom jag inte hann med den imitt anförande.Det är mycket riktigt som säger, attutskottet skriver relativt positivt om möjligheterna.Regeringens ansträngningar har framför allt gällt attförsöka att få till stånd ett honorärkonsulat i Minsk.Detta har den vitryska regeringen obstruerat emotgenom att säga att ett sådant inte passar in i Vitryss-lands lagstiftning. Därför kan vi inte få ha någonrepresentation där.Sverige är inte det första land som har försökt attkomma in i och blivit nekat. Det gällerockså för internationella organisationer. Man kan intetolka det på annat sätt än att inte vill hanågon som rapporterar inifrån.Detta får naturligtvis inte hindra oss. Därför harman på nordisk basis försökt att få till stånd en ge-mensam mission i . kan jagsom konkret svar på fråga säga att mantyvärr inte har nått några framgångar. Vad det kanbero på kan jag bara spekulera i, men jag kan tänkamig att man både från vår egen regering och frånberörda länders regeringar anser att det skulle kunnamissförstås om i rådande situation öppnar enbeskickning i . Det är ju verkligen viktigt attinte uppmuntra den trista utveckling som vi ser i . Men detta är mina egna personligareflexioner över vad som kan ligga bakom den tvek-samhet som finns såväl från vår egen regering somfrån andra nordiska regeringar. Det kan säkert i allafall vara en komplicerande faktor.Anf. 24 () replik:Herr talman! Jag tackar för det förtydligandet. Jagtror att vi kan enas om att det behövs en svensk repre-sentation av betydligt större omfattning än vad vi har . Den är ju mycket blygsam, och den sker i sam-band med att vi bidrar med en del medel för demo-kratiuppbyggnaden i har jag inte så mycket mer att tillägga, ef-tersom inte tog upp de andra frågor-na. När det gäller UD:s fortsatta arbete är det viktigtatt man ser över den ganska omfattande rapporten,vilket vi kommer att göra när den hamnarpå bord. Då återkommer vi i denna fråga.Anf. 25 () replik:Herr talman! Det är riktigt att vi får återkommaom revisorernas rapport och om hur vi ser på kostnad-seffektivitet i utrikesförvaltningen.Men jag vill ändå bemöta och ställaytterligare en fråga om de generella principer somenskilda organisationer skall vila på. Vi vet attfrivilligorganisationer inom bl.a. kyrkor och fredsrö-relser som arbetar med fredsfrämjande insatser ärstarkt beroende av bidrag för att de skall kunna åstad-komma någonting som är oerhört positivt från samhäl-lets synpunkt. Det är ren samhällsnytta som bedrivsmed de här pengarna, och de får en mycket, mycketstor spridningseffekt.Jag har svårt att tro att här den10 december, på den s.k. mänskliga rättighets-dagen,skulle vilja sänka alla de organisationer som får sinabidrag via D 2-anslaget. Det skulle vara bra med ettklargörande, , om det är detta som Mode-raterna står för. Är det detta ni går ut och säger om ninågon gång blir inbjudna till frivilligorganisationernaför att tala, att ni vill dra undan deras bidrag och att nitycker att de inte har något existensberättigande medstöd av statliga medel?Anf. 26 ():Herr talman! Jag vill ta upp frågan om Sverigesrelationer med Taiwan.Taiwan är tjugoförsta största export-marknad. Exporten till landet uppgick till drygt 4miljarder kronor 1995. Den svenska importen frånTaiwan uppgick till drygt 3 miljarder . Etttrettiotal svenska företag är etablerade i landet ochmånga andra säljer framgångsrikt genom lokala im-portörer. är således en viktig handelspartnerför svenska företag.Ett allt livligare utbyte äger rum mellan Taiwanoch genom besök av industri- och handelsde-legationer, likaså på riksdags- och myndighetsnivå.Även på andra områden såsom kultur, utbildning ochforskning sker ett livligt utbyte.För två veckor sedan bildades . Föreningenssyfte är att främja kontinuerliga kontakter mellanparlamentariker i och i och att stärkautbytet mellan ländernas näringsliv samt att i övrigtsprida information om bland svenska parla-mentariker.Trots avsaknad av formella diplomatiska relatio-ner mellan och har länderna högtutvecklade permanenta kontakter. kontori har hög status och en skattefrihet och vise-ringsrätt som är likvärdig med diplomatiska represen-tationers. Motsvarande uppgifter fullgörs i avTaiwans representationskontor i , som irealiteten fungerar som en utländsk ambassad.Mot bakgrund av det ständigt växande utbytetmellan och bör ge Taiwanskontor i en skattemässig likabehandlingmed den som kommer exportkontoret i till deloch som sker för representationer i ,och Österrike.Utskottsmajoriteten skriver att det inte är möjligtatt tillerkänna representation samma villkorsom tillkommer utländska beskickningar i Sverige.Skälet skulle vara att följer en ett-Kina-politik. Men varför skulle behöva behandlaTaiwans kontor i annorlunda än vad Tysk-land, och behandlar Taiwanskontor i respektive land? Det vore intressant att få ettsvar på den frågan här i kammaren av ViolaFurubjelke. Menar Furubjelke verkligen att skulle erkänna eftersom man med-ger skattefrihet? Det tycker jag är ett ganska allvarligtpåstående.Enligt min uppfattning finns det inga formella el-ler praktiska hinder mot förslaget om skattefrihet.Regeringen bör skyndsamt vidta de åtgärder sombehövs för att denna fråga skall lösas.Herr talman! har börjat attinvestera i andra länder. Taiwaneserna är också in-tresserade av att investera i . Skattefrihet förTaiwans representation och dubbelbeskattningsavtalmellan våra länder skulle underlätta.Enligt uppgift har arbetatmed frågan om ett dubbelbeskattningsavtal mellanSverige och . har dockinte fått klartecken från för attlägga fram ett förslag till avtal. Jag anser att det nu ärhög tid för att ge detta klarteck-en så att vi kan få till stånd ett avtal.Taiwan har avtal med andra länder utan att hadiplomatisk status. Avtal om dubbelbeskattning finnst.ex. Flera länder hållerpå att diskutera avtal, t.ex. , , Polenoch flera av de östeuropeiska staterna. Det är ocksåviktigt för svenska intressen att skapa ett dubbelbe-skattningsavtal. Om en lösning kommer till stånd kansvenska företag i ta hem pengar till Sverigeutan dubbelbeskattning.Taiwan är en demokrati och har diplomatis-ka relationer med ca 30 länder. Republiken förtjänaren bättre plats när det gäller internationella relationer.Varför skulle inte accepteras?Taiwan har knackat på dörren till Förenta natio-nerna . FN borde tillsätta en adhoc-kommitté för att studera frågan och hitta en lös-ning. borde stödja strävanatt komma med i internationella organ, bl.a. i Förentanationerna.Herr talman! Jag står bakom samtliga kristdemo-kratiska reservationer i betänkandet men yrkar endastbifall till reservation nr 2.Anf. 27 ():Herr talman! Låt mig bara helt kort få svara påden konkreta fråga som ställdes till mig.Självfallet har vi ingen anledning att moraliseraeller sätta betyg på agerande gentemotTaiwan. Det skulle vara oss främmande. Men Sverigeför en självständig utrikespolitik. Enligt vårt sätt atttillämpa de folkrättsliga kriterierna för erkännande avnationer ser vi skattebefrielse som ett bakvägserkän-nande av . Det har ingenting att göra med hurvi ser på utveckling. Jag har här flera gångertalat om att jag delar den syn som också många andrahär i kammaren har på den positiva utveckling somhar skett i . Men erkännandefrågan hänger intesamman med detta. Ett-Kina-politik är den politiksom gäller för svenskt vidkommande för när närva-rande och för överskådlig tid framöver.Anf. 28 ():Herr talman! Furubjelke säger att hon inte har nå-gon anledning att moralisera över beslut attmedge skattefrihet och att det skulle vara att erkännaTaiwan bakvägen. Men i den här frågan kopplar ViolaFurubjelke just ihop skattefriheten med att bakvägenerkänna . Det tycker jag är ett mycket lågtstå-ende uttalande att göra från talarstol.Det vore på sin plats att majoritetens företrädareerkände att det är politiska skäl till att man inte villmedge skattefrihet liksom att man inte vill medgedubbelbeskattningsavtal, som vore ganska naturligt,mellan olika handelspartner och att det är därför somUD inte vågar ge klartecken till ,trots att man där har avtalet klart i princip. Det voreklädsamt att få ett erkännande om att det är politiskaskäl och rädsla för som ligger bakom.Då har det sagts klart ut. Då behövs inte en massasvepskäl som att det finns formella invändningar.Anf. 29 ():Herr talman! Jag vet inte var hållit hus under den tidigare debatten här i kam-maren . Det har väl tydligt framgått att vi tilläm-par folkrättsliga kriterier för erkännande. Som enföljd av att detta erkännande kommer till stånd med-ger man skattebefrielse och en del andra förmåner tillden beskickning som upprättas på vårt territorium.Vi lägger inte några värderingar på landet i fråga idet här avseendet. Vår utgångspunkt är först ochfrämst att landet självt skall ha önskat ett oberoende,en självständighet. Det handlar inte om att vara räddför , utan det handlar om att vi bedriversamma politik som den absoluta majoriteten av värl-dens länder bedriver. Ett trettiotal länder harerkänt , och resten av världen anser att det ärett-Kina-politik som gäller. Därför menar jag, Mi-chael , att ingen skall beskylla föratt gå ärenden, utan vi för en vedertagen politikdär vi genom vår tillämpning av folkrätten också haren självständig linje i frågan.Anf. 30 ():Herr talman! Om Furubjelke och jag skall arbetavidare i den här frågan på ett positivt sätt, alltså frå-gan om att möjligen kunna få skattefrihetoch ett dubbelbeskattningsavtal för medTaiwan, tycker jag faktiskt att hon skall ta tillbakadetta uttalande om att införande av skattefrihet förTaiwans kontor i olika länder skulle innebära att bak-vägen erkänna . Om Furubjelke tar tillbaka detuttalandet, tror jag att vi kan komma framåt på ettpositivt sätt i den här frågan.Anf. 31 ():Herr talman! Det är naturligtvis så att det intenödvändigtvis skulle innebära detta. Det finns ingettvång i det. Men så som vi ser på saken skulle detkunna innebära det.Jag tycker att förtjänar betydligt bättre.Jag tycker att , när man själv från den taiwa-nesiska regeringen önskar självständighet, skall få enkorrekt bedömning som grundar sig på de kriteriersom gäller för erkännande av stater.