prot · GK0961 · 1997-02-06 00:00:00 — Min fråga är: Kommer man i detta arbete intebara att diskutera det som står i direktiven, eller i denpromemoria jag har sett, alltså utvecklingen av säker-hetsstrukturen i , utan kommer man också attdiskutera relationer till t.ex. NATO?Anf. 69 Försvarsminister ():Fru talman! Det är ju givet att Försvarsberedning-en skall analysera och diskutera säkerhetsutveckling-en och därefter se hur försvar är avpassatinför den utveckling som man bedömer föreligger.Det är helt klart att detta skall fram inför den kon-trollstation som vi räknar med 1998. Det står ju ocksåinskrivet i försvarsbeslutet att Försvarsberedningenom den finner det angeläget t.o.m. kan komma medbegäran om att få en tidigare kontrollstation. Det ärgivet att det blir en analys, och det finns en möjlighetför beredningen att göra sina bedömningar till rege-ringen.Anf. 70 ():Fru talman! Det var inte det frågan gällde. Jaghåller helt med om att man kan följa utvecklingen isäkerhetsstrukturerna och göra bedömningar av vadsvenskt försvar har för behov. Men min fråga var:Kommer man i det fortsatta arbetet i Försvarsbered-ningen att ha möjlighet att diskutera relatio-ner till NATO?Anf. 71 Försvarsminister ():Fru talman! Jag förstår inte hur man skulle kunnaundvika att göra detta.Anf. 72 ():Fru talman! Jag vill också vända mig till vår nytill-trädde försvarsminister. Det har spekulerats om hu-ruvida den nuvarande försvarsministern och den förreförsvarsministern, , har haft olikauppfattningar, eller linjer eller nyanser, i fråga omNATO och den svenska militära alliansfriheten. En-ligt uppfattning finns det väldigt mångagoda anledningar att skall fortsätta vara mili-tärt alliansfritt. Då är min första fråga: Vad har för-svarsministern för olika goda anledningar till att om-fatta den svenska militära alliansfriheten? Skiljer sigden nuvarande försvarsministern i något avseende isin bedömning av t.ex. NATO-medlemskap jämförtmed den förre försvarsministern?Anf. 73 Försvarsminister ():Fru talman! Statsministern har i samband med re-geringsombildningen klarlagt att regeringens politik idessa avseenden är helt oförändrad. Det finns mångagoda argument, och jag hoppas att den diskussionsom förhoppningsvis kommer till stånd under 1997skall visa vilka argument som är viktiga och vilka somär mindre betydelsefulla för vårt ställningstagande.Anf. 74 ():Fru talman! Det gläder mig att höra att det inte harskett någon som helst tyngdpunktsförskjutning i frågaom den svenska NATO-hållningen. Försvarsministernoch jag kan vara överens om att det finns lika mångagoda anledningar till att skall vara militärtalliansfritt med den nuvarande försvarsministern sommed den förra.Anf. 75 Försvarsminister ():Fru talman! Det har vi statsministerns ord på.AlgerietAnf. 76 ():Fru talman! Jag har en fråga till utrikesministernsom definitivt rör utrikesministerns område och sombör behärskas av henne. Det rör situationen i Algeriet.Från vecka till vecka och från dag till dag får vi sealltmer oroande rapporter om hur mänskliga rättighe-ter kränks. Politiska mord och övergrepp mot männi-skor förekommer var och i Algeriet.Sverige är ett land som redan före självständighetenaktivt stödde och som alltsedan dess har haftgoda relationerna med . Därför vill jag fråga:Vad gör den i direkt kontakt medAlgeriet för att försöka stoppa denna utveckling, ochvad gör inom EU för att inom ramen för Me-delhavssamarbetet bidra till att stävja våldet i Algeri-et?Anf. 77 Utrikesminister ():Fru talman! Jag delar syn på ut-vecklingen i . Det är synnerligen oroande detsom händer just . Vi försöker ha direkta kontakterbåde med regimen och med olika oppositionellagrupper. Man måste finna samtalspartner i hela detalgeriska samhället för att få förståelse för respektenför mänskliga rättigheter.Det räcker naturligtvis inte med . EU är enmycket viktig samtalspartner - inte minst Medelhavs-länderna inom EU, som har mycket goda kontaktermed olika grupper i Algeriet.Vad man kan göra är alltså försöka föra de samtalsom det går att föra för att få en insikt om att mänsk-liga rättigheter skall respekteras. Demokratins vägmåste väljas. Dessutom gäller det naturligtvis att fåtill stånd en ekonomisk och social utveckling i Alge-riet. Grunden är ju konflikter i det algeriska samhälletsom är väldigt svåröverbryggbara.Anf. 78 ():Fru talman! Inom ramen för EU-samarbetet, somju inte bara gäller ekonomin utan även säkerhetsas-pekterna, bör det finnas möjlighet till större påtryck-ningar och större aktioner från EU:s sida. Jag menarbeträffande exemplet att varit väl-digt passivt och inte använt möjligheten i sambandmed ett sådant avtal att påtala oro för de kränkningarav mänskliga rättigheter som pågår. Gör man verkli-gen det vad gäller ?Anf. 79 Utrikesminister ():Fru talman! Det är självklart att i ett så våldsdrab-bat samhälle som det algeriska är just frågorna om hurman skall komma till rätta med våldet något somalltid finns med i dialogen med . Problemet äratt det inte är så enkelt att man bara kan säga det tillregeringen och att det därmed är klart. Bland de grup-per som är våldsammast finns det säkert sådana somhar anknytning till regeringssidan också, men väldigtmånga står utanför. vet man inte riktigtvilka grupper det är som vidtar de allra hemskastedåden.Statsministerns ÖstersjörådAnf. 80 ():Fru talman! Jag vill rikta en fråga till utrikesminis-tern. Det gäller det faktum att en ledamot i statsminis-terns Östersjöråd, ambassadör frånRyssland, på en konferens uttalade sig omRysslands oförändrade geopolitiska mål. Detta uppfat-tas naturligen som ett förtäckt hot, inte minst i Balti-kum. I de spelregler som finns i sägs det ut-tryckligen att hot inte kan accepteras i det internatio-nella umgänget.Mot den bakgrunden är min fråga till utrikesminis-tern om det är rimligt att ambassadör i statsministerns Östersjöråd.Anf. 81 Utrikesminister ():Fru talman! Jag delar inte alls den inställning somJulij Kvitsinskij gav uttryck för i . Men det tyck-er inte jag innebär att man därför måste säga att haninte har rätt att sitta med i statsministerns rådgivandeorgan vad gäller Östersjöfrågor. Julij Kvitsinskij hargod kunskap om sociala och ekonomiska förhållandeni och har en lång diplomatisk bana bakomsig. Han tillför en viktig kunskap.Anf. 82 ():Fru talman! Jag är något överraskad över utri-kesministerns svar. Att hon inte delar framförda upp-fattningar tycker vi är självklart, men syftet med är ju att främja samarbete. Om då en le-damot yttrar sig på ett sådant sätt att det uppfattas somett hot, och det är mycket tydligt att det är så i Balti-kum, kan det inte vara konstruktivt att ha med enledamot som i stället för att främja samarbete motver-kar samarbete.Vidare: Vore det inte bättre att ha med en repre-sentant från som inte har revanschistiskaidéer utan som faktiskt företräder kloka och välbalan-serade idéer? Det finns många företrädare för Ryss-land som gör det. Därför vore det klokt att byta utJulij Kvitsinskij mot någon annan företrädare medbättre idéer.Anf. 83 Utrikesminister ():Fru talman! Julij Kvitsinskij har varit med vid ettav rådets sammanträden. Vi fick då en ganska intres-sant säkerhetspolitisk diskussion, inte minst mellanhonom och . Var och en som sittermed i detta råd måste inte vara trädd på ett snöre vadgäller åsikter, utan det kan faktiskt också vara ganskabra att i ett sådant här råd ha litet olika åsikter före-trädda och att man får en frejdig diskussion.Anf. 84 ():Fru talman! Visst är det bra att man har olikaåsikter. Men det finns en gräns, nämligen när mananvänder hot. Det kan inte accepteras i europeisktumgänge att hot används. Därför är jag förvånad överutrikesministerns svar. Det vore bättre att ha en före-trädare som väl företrädde både intressenoch åsikter, utan att för den skull hota andra länder.Anf. 85 Utrikesminister ():Fru talman! Vi är alldeles överens om att det ärolämpligt att uttala sig så att det uppfattas som ett hotmot andra länder. Det har inte skett i statsministernsÖstersjöråd, men det har skett på annat håll. Jag harnoterat det. Jag menar ändå att vi också fortsätt-ningsvis kan ha nytta av Julij Kvitsinskij i rådet.ReceptregistretAnf. 86 ():Fru talman! Jag har en fråga till socialministern. Ihöstas tog vi en läkemedelsreform som innebär attfr.o.m. skall möjligheten till ettindividbaserat receptregister finnas. Jag har skriftligenfrågat socialministern vad man gör från regeringenssida för att informera om det här registret. Viss infor-mation har gått ut från , men uppen-barligen har den inte nått ut till förskrivare och all-mänhet; att döma av alla frågor som kommer omdetta register och av de rädslor för ett sådant här re-gister som människor visar. Därmed besannas det somvi sade i den kritik som vi riktade mot bristenpå en konkretisering av registret.Avser regeringen att skynda på arbetet med att fåut information om syfte, praktiskt genomförande ochmänniskors möjligheter att registrera sig eller att avståfrån registrering?Anf. 87 Socialminister ():Fru talman! Enligt den information jag har arbetasdet för fullt med informationsinsatser på det här om-rådet. Om det behövs skall vi naturligtvis skynda påhär. Jag tror att det skyndas på naturligt genom att detfinns ett mycket stort intresse och många frågor somdet är viktigt att klara ut, så att det här blir alldeleskorrekt.Anf. 88 ():Fru talman! Jag vill lägga till att detta brådskar. Iavsaknad av information är ju risken stor att det helablir mytomspunnet och smutskastat och att man tap-par bort det positiva som kan komma ut av ett sådanthär register.Jag har själv arbetat med sådan här teknik och vetatt här går man en balansgång mellan å ena sidansyftet att finna mera kunskap om läkemedelseffekteroch biverkningar och å andra sidan integriteten. Justnu är det fullt av ryktesspridning här.Anf. 89 Socialminister ():Fru talman! Det är sant att det handlar om en vik-tig balansgång. Vi har väl understrukit att det är vik-tigt att det blir rätt från början. När man går ut medinformation skall denna vara korrekt, och man skallha allt underlag. Det kan innebära att det inte gårriktigt så fort som vi hade önskat, men jag vet att detpågår ett febrilt arbete med detta. Som sagt: Om detbehövs skall vi skynda på ytterligare. Jag tror såledesatt och jag är helt överens om hurväsentligt detta är.Villaägarnas situationAnf. 90 ():Fru talman! Låg- och medelinkomsttagare, somtillika är villaägare, har drabbats av skattehöjningarbl.a. när det gäller egenavgifter, fastighetsskatt ochelskatt. Dessa skatter och avgifter kommer att höjasytterligare . Många av de här villaägarna drabbasdessutom av lägre bostadsbidrag fr.o.m. den 1 januarii år. hörde vi att det för villaägare, dettaenligt statsrådet , kommer att bli ytterligarepris- och skattehöjningar för att man skall kunna fi-nansiera den förtida kärnkraftsavvecklingen.Är finansministern beredd att vidta åtgärder för attdessa människor skall ha råd att bo kvar i sina villor?Anf. 91 Finansminister ():Fru talman! Det förbereds inga ytterligare höj-ningar av fastighetsskatten. Det som här påståttsstämmer helt enkelt inte. Det viktiga är naturligtvis attvi kan föra en sådan ekonomisk politik, inklusiveskattepolitiken, att människor i detta land - inte minstlåginkomsttagarna - kan få en standardförbättring ochökade inkomster. Det viktigaste för att uppnå det äratt fler människor får arbete och alltså har ett egetarbete och egna inkomster att försörja sig på. Om vifår ekonomisk tillväxt, och mycket talar för det - fören stund sedan såg jag en ny prognos som tyder påganska hög tillväxt - kommer det på olika sätt attmärkas i form av en ökad standard inte minst förlåginkomsttagarna. Jag kan försäkra att Socialdemo-kraterna och regeringen kommer att lägga yttersta viktvid att den tillväxt som vi får till stånd fördelas på ettsådant sätt att den kommer inte minst låginkomstta-garna till godo.Anf. 92 ():Fru talman! Fastighetsskatten stiger ju automatiskti och med den rullande fastighetstaxeringen, så detkommer höjningar även , finansministern.De här skattehöjningarna, t.ex. egenavgifter, fas-tighetsskatt och elskatt, har drabbat låg- och medelin-komsttagarna i väldigt hög grad och har inneburit attalltfler blir bidragsberoende. Därtill kommer denhär ytterligare skattehöjningen på elskatt i sambandmed den förtida avvecklingen. Många människortvingas lämna sina hem.Jag fick inget svar på hur ni skall göra. Jag fick inget svar på detta. Det ärbra att åtgärder vidtas för att arbetslösheten skallminskas, men vilka åtgärder vidtas? Sänkta skatter påarbete är en av de viktiga delarna i detta. Ingentingfinansministern säger tyder på att han vill åstadkom-ma en förändring i det avseendet.Anf. 93 Finansminister ():Fru talman! har jag haft tillfälleatt studera skatteförslag som har kommit från det partisom tillhör, och jag har aldrignågonsin sett något fördelningspolitiskt tänkande där,annat än på det sättet att om det blir några skatte-sänkningar över huvud taget för låginkomsttagarna ärde försumbara. har det varit skattehöjningar.De stora skattesänkningarna har kommit till de välbe-ställda grupperna, till höginkomsttagarna, och jag trorinte att låginkomsttagare ser Moderaternasom sitt främsta värn.Jag vill lägga till att det finns mycket som påver-kar standard för villaägare och andra. En mycketviktig omständighet som är värd att nämna är ränteut-vecklingen. Sedan valet har vi i det närmastehalverat räntorna i . För en villaägare medskall vi säga i skuld innebär detta en kost-nadssänkning efter skatt på minst1 . En stor del av landets villaägare har upplevtoch kommer att uppleva betydande förstärkningar avsin köpkraft till följd av de sänkta räntor som är enföljd av den framgångsrika saneringspolitiken.Anf. 94 ():Fru talman! Det beror i hög grad på att skatternahar stigit. Därför har arbetslösheten inte kunnat be-mästras. Vi har en stigande arbetslöshet i förhål-lande till 1994.Erik har uppenbarligen inte läst våra mo-tioner. Där prioriterar vi sänkta skatter för låg- ochmedelinkomsttagare för att de skall kunna leva på sinlön och sänkt skatt på arbete vilket skall skapa nyajobb. Varför följer regeringen inte dessa förslag?Anf. 95 Finansminister ():Fru talman! Jag kan försäkra att vi inte kommer att följa dessa förslag. Moderatskattepolitik har alltid inneburit ökade klyftor, inteminskade klyftor. Den har också inneburit - vi harsett prov på detta senast under regeringsperioden1991-1994 - kraftigt ökade budgetunderskott, medallt det elände som det har dragit över landet.Nu är det riktigt att vi genom en kombination avskattehöjningar och utgiftsbesparingar till stor del harbemästrat det problemet och därigenom fått ned rän-torna. Jag tycker att vi borde kunna glädja oss åt denframgången gemensamt. Arbetslösheten flerdubbladesunder den borgerliga regeringsperioden. sätter viden främst. är det den uppgiften vi har satt ossföre att lösa: att steg för steg pressa ned arbetslöshe-ten och steg för steg öka sysselsättningen. På sammasätt som vi lyckades med saneringen av statsfinanser-na skall vi också lyckas med sysselsättningspolitiken.Anf. 96 ():Fru talman! Jag tror att finansministern är ganskaensam om att tycka att det har blivit så billigt och braatt bo genom den socialdemokratiska politiken. Deflesta som hör av sig till mig säger precis tvärtom - deär nervösa och oroliga.De senaste frågorna, som finansministern nu kun-de passa på att svara på tycker jag, är: Hur mycketkommer elräkningarna att stiga, och hur mycketkommer de som bor i småhus med direktverkande elatt tvingas betala själva för att ställa om sin el i sam-band med den förtida kärnkraftsavvecklingen? Dethandlar ju om ganska stora ökade kostnader förmånga hårt belastade egnahemsboende.Anf. 97 Finansminister ():Fru talman! Alla de där frågorna gäller precise-ringar i samband med den energipolitiska uppgörelsenoch kommer att besvaras när den proposition som viskall lägga fram är klar. Vi skall naturligtvis ta fulltansvar för alla de åtgärder vi genomför.Jag vill påpeka att vi måste se till helheten ochinte rycka loss enskilda delar. hade svenskalöntagare den kanske största reallöneökningen i mo-dern tid till följd av att vi lyckades praktiskt taget fåbort inflationen helt och hållet. Allt talar för att vi fårfortsatta reallöneökningar och fortsatt ökad privatkonsumtion. Då räknar vi in även de ekonomisk-politiska åtgärder som vi har tvingats vidta bl.a. för attröja upp efter . Trots detta kan svenskafolket se framtiden an med viss tillförsikt. Det blirstigande inkomster och stigande sysselsättning.Kvinnoförtryck i AfghanistanAnf. 98 ():Fru talman! Jag tillhör dem som är väldigt oroligaför vad som händer med kvinnorna och deras situationi det ökade förtryckets . Jag känner väl tillregeringens inställning, vet att den delar min oro förvad som händer med kvinnorna i och vetvad den har uttryckt om talibanerna.Men jag vill också ställa frågan om regeringen iinternationella sammanhang har på något sätt försöktföra fram övriga ansvariga - grannstaterna och -vars stöd har möjliggjort talibanernas förtryck avkvinnorna i . Talibanerna har ju inte en-samma ansvaret för det som hände.Anf. 99 Utrikesminister ():Fru talman! Det är förvisso många länder som omman ser tillbaka har en hel del att beklaga när detgäller hur de har stött olika grupperingar under demånga mörka åren i när grupper där harbekrigat varandra. Det gäller nog också dem somstödde talibanerna under deras framfart . Detta harfått förödande effekter för hela sammanhållningen idet afghanska samhället, men just nu inte minst för-trycket av kvinnor.Det är egentligen inte så stor vits med att tittabakåt, utan nu måste vi se framåt. Hur kan vi, på olikasätt, med de kontakter som finns mellan olika länderoch de olika grupperingarna i , få dem atthitta en politisk lösning i stället för att våldet fortsät-ter att vara lösningen? Dessutom: Hur kan man mildrarenlärigheten och dess effekter för kvinnorna i deområden som talibanerna behärskar?Anf. 100 ():Fru talman! Jag blickar inte långt tillbaka i tiden.Uppgifterna är ganska nya t.ex. om att för attskydda oljeleveranser stöttar talibanerna och på såsätt stöder förtrycket av kvinnorna. Detta är alltså inteen historisk beskrivning utan det har hänt ganskanyligen. Därför tycker jag att frågan är aktuell, inteminst genom att självt har lyft fram MR-frågorna i . Man bör då kunna kopplaihop det man själv fördömer och har uppmärksammatsom ett problem och de egna handlingarna på ettannat område.Anf. 101 Utrikesminister ():Fru talman! Jag delar uppfattningom att de länder som har mycket att säga till om härberoende på sitt historiska och nuvarande stöd ocksåhar ett ansvar för vad som faktiskt händer, och de börse till att man lever upp till deklarationer om mänskli-ga rättigheter i , precis som vi kräver påalla andra håll.ÄdelreformenAnf. 102 ():Fru talman! Jag har en fråga till socialministernangående våra gamla och sjuka. Det har ju gått fem årnu sedan den s.k. ädelreformen infördes. När vi underde första åren fick de första rapporterna från Social-styrelsen om de missförhållanden som fortfaranderådde avfärdade vi detta med att det troligen rörde sigom övergångsproblem och att det skulle bli bättre.Det handlade t.ex. om att gamla inte får den läkarvårdsom de är beroende av eller att de flyttas på olika sättmellan de olika huvudmännen därför att inget klartansvarsförhållande föreligger.Nu menar vi kristdemokrater att detborde tillsättas en parlamentarisk utredning som ut-värderar ädelreformen. Jag undrar om statsrådet ärberedd att tillsätta en sådan.Anf. 103 Socialminister ():Fru talman! Det är väl få reformer som har följtsså noggrant som ädelreformen. Vi har ett utmärktunderlag och har dessutom givit iuppdrag att även fortsättningsvis följa den här frågan,men är det ju handling som behövs. gäller detatt man åtgärdar de brister som vi har kunnat konsta-tera. Vi har också varit tydliga från regeringens sidaoch sagt att det är vård och omsorg som skall priorite-ras. Självklart är detta också ett ämne när vi träffarkommun- och landstingsförbunden.Anf. 104 ():Fru talman! ligger ansvaret för hur de gamlaoch sjuka har det inte på utan på osspolitiker. Det är vi som får ta ansvaret när vi får rap-porterna om hur det ser ut inom äldrevården.Jag delar fullständigt socialministerns åsikt att detkrävs handling. Men då måste vi också veta vilkaåtgärder vi skall sätta in, och har inte de rättaåtgärderna satts in. Det är uppenbart, eftersom miss-förhållandena är så stora.Det vore intressant att höra på vilka punkter soci-alministern redan har ett åtgärdsprogram klart somindikerar att den parlamentariska översyn som viefterlyser inte skulle behövas.Anf. 105 Socialminister ():Fru talman! Det framgår väl klart att jag inte tyck-er att det behövs mer utredning. Vi vet att det handlarom läkartillsyn, dvs. hur läkarkontakterna skall varaför dem som bor i särskilt boende, om medicinering,om rehabilitering, om hjälpmedel och om bättre sam-verkan mellan olika aktörer. Det är inte så att det intehänder någonting. Det händer faktiskt väldigt mycket.Jag vet att både landsting och kommuner kännerett stort ansvar men också är hårt pressade ekono-miskt. Vi avser att underlätta för kommuner ochlandsting att ta det här ansvaret. Vi talar också tydligtom vad vi prioriterar politiskt. Det är till vård ochomsorg och till barnen som pengarna skall gå. Därförkan man inte säga att vi inte vet vad som behövergöras, utan nu skall vi sätta i gång. Vi har också enrad försöksprojekt och annat som redan har satts igång.Anf. 106 ():Fru talman! Jag hörde inte att någon av de åtgär-der som regeringen tänker vidta nämndes i det härsvaret.Vi kristdemokrater föreslog i vårt budgetförslag6,5 miljarder till kommunerna under tre årsom bl.a. skulle gå till äldreomsorgen. Det blev ned-röstat här i , och jag beklagar det.Nu har vi hört åtminstone antydningar och halvalöften om att det skall komma mer pengar till vården.Men var planerar regeringen att sätta in åtgärderna föratt snabbt komma till rätta med bristerna inom äldre-omsorgen?Anf. 107 Socialminister ():Fru talman! Jag tyckte precis att jag räknade upp ialla fall sex mycket konkreta punkter där vi har kun-nat konstatera brister och där det måste vidtas åtgär-der. Man vet precis vilket slags åtgärder det är. Dethär känner både kommuner och landsting mycket vältill.Inger vet också att vi redan i vårpropo-sitionen kommer att ta ställning till och kommenteraHSU:s bedömningar av behov respektive resurserunder . Vi har också sagt att detekonomiska utrymme som skapas skall gå till vårdoch omsorg. Ansvaret ligger på kommuner och lands-ting, och vi skall hjälpa till.Anf. 108 TALMANNEN:Därmed är frågestund av-slutad. Jag tackar regeringens ledamöter för medver-kan.8 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionermed anledning av prop. 1996/97:70 Ny vallag1996/97:K17 av ()1996/97:K18 av förste vice talman .