prot · GL0939 · 1997-12-03 00:00:00 — Vi är alltsåinte främmande för att man skjuter till de här ytterli-gare resurserna , men då skall vi veta hurvi skall göra det och var vi skall sätta dem.Anf. 33 () re-plik:Herr talman! berörde utskottetshantering av och konstaterade att bl.a. mittengagemang säkert har sin grund i någon sorts per-sonvalsrörelse. Man blir litet ledsen av att höra dentypen av argumentation från Korsberg. Det visar atthan inte har följt debatten och mina inlägg när detgäller den framtida länsstrukturen i . Under desenaste två tre åren har jag konsekvent hävdat viktenav att vi får behålla en enhetlig struktur pålänet.Korsberg gjorde ett nummer av att han tycker attdet är bra att lyssna. Då kan jag göra motsvarandenummer: Det är väl bra att en politiker från ett visstlän visar engagemang för en fråga när den frågankommer upp i . Man behöver väl då intebeskylla vederbörande politiker för att enbart göra detför den egna vinningens skull.Jag har lagt fram argumenten för ett helt Halland.Det handlar om att behålla kompetensen och att behål-la de välutvecklade kontakter som finns mellan skat-temyndigheten och näringslivet. Det handlar ocksåom att det förslag regeringen lade fram från börjanhade inneburit att mycket av detta skulle ha slagitssönder.Sedan kan jag säga, med bäring på personvalsrö-relsen, att det inte är så enkelt att därefter konstateraom det är till entydig fördel eller nackdel att ha tagitden här ställningen.Korsberg gjorde gällande att uppvaktningen frånHalland i utskotten inte var tydlig. Den var dock tyd-lig på en punkt, den första punkten: Man ansåg attHallands län skulle vara helt i den nya organisationen.Därefter fanns det en splittrad bild, och det finns detdelvis fortfarande. Så är det. Men det vi tar ställningtill är länet som helhet.Anf. 34 () replik:Herr talman! Det var inte min avsikt att locka uppCarl på den här replikrundan. Jag harhelt klart full respekt för de argument som här för fram. Inte heller anser jag att detskulle vara negativt på något sätt att föra person-valskampanj. Det är väl fullständigt naturligt att manär engagerad i de lokala frågorna.Som säger var den bild vi fickvid uppvaktningarna från , län, otydlig när det gällde alternativen. Och vimåste ju ta ställning till alternativen. Vi kan inte barata ställning till icke-förslaget att inte göra något, utanvi måste ta hänsyn till helheten. I grunden är vi nogegentligen överens, och jag. Jag kanförsäkra att jag har full respekt för och ställningstaganden.Anf. 35 PER () replik:Herr talman! Jag har tre frågor till nämner att han vill värna de lokala kontorengenom regionaliseringen. Förskräcker inte spåren litetgrand när man ser vad som hände efter regionalise-ringen av kronofogdemyndigheten? Då var det justregionala kontor som lades ned. Kan man inte kännaen viss tveksamhet inför det argumentet?Sedan tar i sittanförande upp att det är skattebrottsbekämpningensom skall prioriteras. Med anledning av att Miljöpar-tiet inte går med på några som helst medel till skatte-myndigheterna för att bekämpa skattebrottslighetenoch den ekonomiska brottsligheten frågar jag natur-ligtvis: Hur har tänkt sig att skatte-brottsbekämpningen skall gå till?Slutligen har vi det här med och att Mil-jöpartiet skulle vara svårt att lita på. Nej, jag tyckeratt det är positivt att man kan ändra sig. Men jag troratt det är ännu mer positivt om man har förankrat sittförsta beslut i den landsdel där problematiken finns.Det hade bevisligen inte gjort. NärRSV uppvaktade oss framförde man att man ville haHalland enhetligt. Det tyckte man var väldigt viktigtur många aspekter. Då svarade : Dethar inte framkommit någonting som ändrar situatio-nen.Problemet var alltså att inte hadeförankrat sitt ställningstagande, säkert varken i denegna riksdagsgruppen eller i . Det var därförman fick svänga, och det är så jag inte tycker att detfår gå till. Sluter man en överenskommelse med nå-gon skall man åtminstone ha förankrat den. Sedan kandet vara andra fakta som gör att man ändrar sig, mendessa fakta fanns på bordet redan från början.Anf. 36 () replik:Herr talman! svamlar Per mer ännödvändigt i den här debatten. Han har ingen aningom vad jag har och inte har förankrat. Självklart vardet här förankrat både i riksdagsgruppen och blandmiljöpartisterna i . Men precis som Vänster-partiet kan både de lokala politikerna och partietändra sig om nya fakta kommer på bordet. Det vardärför vi lyssnade och ändrade oss. Jag tycker inte attvi behöver orda så mycket mer om det.Sedan frågar rätt mycket på tvåminuter, men låt oss ta det här med skattebrottsbe-kämpningen och varför vi inte skjuter till resurser.Vår idé om hur man skall bekämpa skattebrottslighe-ten är att vi skall ha en ekobrottsmyndighet, och ensådan kommer i gång . Där skall mankoncentrera denna bekämpning och dessa resurser.Man skall se till att den får resurser. Det har vi ocksålagt fram förslag om. Vi tycker att det är viktigt inte splittrar upp dessa resurser, och vi vill inteatt man blandar ihop dessa myndighetsutövningar,alltså den polisiära verksamheten och den fiskalaverksamheten. Det är vår modell.Sedan vill vi att man från skattemyndigheternassida skall bistå ekobrottsmyndigheten för att görautredningar, precis som sker . För detta skall dennaturligtvis ha resurser. Men det behöver inte nöd-vändigtvis ske över skattemyndighetens anslag. Detfinns andra sätt att lösa det. Det centrala och väsentli-ga är att vi har en effektiv, fungerande och samman-hållen ekobrottsmyndighet som på ett effektivt sättkan bekämpa det här, och att vi inte splittrar uppresurserna på olika myndigheter och blandar ihopmyndighetsfunktionen.Anf. 37 PER () replik:Herr talman! Jag förstår att intevill tala särskilt länge om situationen i ochdet icke-förankrade beslut han fattade. Om detta hadevarit förankrat hade han inte agerat som han har gjort.Vad jag har förstått har miljöpartisterna i Hallandaldrig haft någon annan uppfattning än den som nufinns.Sedan kan vi i och för sig diskutera resurserna tillskattebrottsbekämpning osv. Men vad jag pekar på äri första hand revisionsverksamhet och sådana sakerdär ju hamnar helt på den moderata sidanoch inte accepterar s.k. gryningsrevisioner osv. Dethandlar ju inte bara om de stora ekonomiska brotts-lingarna, utan det behövs också skattekontroll på ettlägre plan. Där medverkar faktiskt inte särskilt mycket till att vi skärper möjligheternaatt bekämpa den ekonomiska brottsligheten.Jag pratade alltså inte i första hand om resurser.Jag pratade om allmänna inställning närdet gäller skattemyndigheternas möjlighet att beivraskattebrotten.Anf. 38 () replik:Herr talman! Jag konstaterar att Per ty-värr fortsätter att svamla om sådant som han rimligt-vis inte känner till; vad våra partikamrater i Hallandhade för inställning tidigare. Mot bakgrund av dettyckte jag inte att det fanns anledning att fortsätta attdiskutera frågan med Per . Det är bättre attdiskutera med någon som känner till fakta.Att vi i någon fråga skulle hamna på det moderatasidan har vi inget emot om det är sakligt motiverat.Per gjorde själv ett nummer i talarstolenav att han var i en väldigt ovanlig konstellation medjust Moderaterna.Anf. 39 () replik:Herr talman! Beträffande hanteringav den här s.k. Hallandsfrågan, är det naturligtvis lättatt hålla med och andra om attom slutet nu är gott - och det är det - så är väl alltinggott. Vad jag fann angeläget att påpeka var att vägendit, till det goda slutet, ger anledning till en del slut-satser som jag tycker att det är ärligt att redovisa.För det första vill jag korrigera en punkt. Jag har inte påstått att det är omöjligt attsamarbeta med . Jag har påstått att dettaför min del leder till försiktighet när det gäller samar-bete med . Det grundar jag i första handpå första ledet i mitt anförande på denna punkt. Därpekade jag på bristande vilja att lyssna.Jag anser mig nämligen ha goda grunder att påståoch anta att medvetet gjort sig oan-träffbar för dialog och argumentationsutbyte före detförsta ställningstagandet. Det var precis samma argu-ment som jag då försökte framföra som senare använ-des för att vända . Jag har tyckt attdet är ärligt att redovisa denna slutsats. Jag kommeratt leva upp till det fortsättningsvis.Anf. 40 () replik:Herr talman! Det var ju intressant att framhärdar i sin åsikt att det skall finnas enförsiktighet när det gäller tankarna på att i framtidensamarbeta med . Den inställning som RolfKenneryd uppvisade när det gäller hur vi som politi-ker skall agera gentemot de människor för vilka vi ärvalda att fatta beslut leder i alla fall mig till slutsatsenatt man nog bör vara väldigt försiktig med att väljaCenterpartiet som företrädare i fortsättningen, i syn-nerhet i så fall.Sedan kommer också med en näs-tan häpnadsväckande bluff. Jag skulle ha gjort migoanträffbar. Jag vill påstå att det är näst intill omöjligtatt som riksdagsledamot vara oanträffbar. Mankan nå mig med fax, telefon och e-post. Jag besvararsådana meddelanden. Jag ringer upp folk. Jag är angelägen om att få all den informa-tion man får. Att påstå att jag skulle ha gjort migoanträffbar, och att jag därmed inte skulle ha fått defakta som senare framkommit, är en ren och skär blufffrån sida.Anf. 41 () replik:Herr talman! Får jag bara helt kort replikera att jaghar använt just dessa hjälpmedel och begärt reaktion,men jag har inte fått någon sådan.Anf. 42 () replik:Herr talman! Då vill jag också replikera att jag harfått de meddelanden från som hanhänvisar till. Vi har också fört samtal, jag, om den här frågan. Tyvärr lyckades han välinte övertyga mig om att han hade lösningen i frågaom det här beslutet på ett så tydligt sätt att jag fanndet angeläget att i det läget ändra mig. Det var andrafakta som kom fram som gjorde detta. Jag framhärdardärför i mitt påstående att det är ett försök att vilsele-da kammaren, detta att jag skulle ha gjort mig oan-träffbar. Det är inte sant, . 43 ()replik:Herr talman! Jag tycker att det var mycket bra attRonny Korsberg och tog upp Tullen ochresurserna till Tullen i dagens debatt. Den andra partsom står bakom de kraftiga neddragningarna, Social-demokraterna och , vill ju inte gå in påfrågan om Tullens resurser här . Men det vågadeRonny Korsberg göra. Det är mycket bra.Jag fick inte riktigt klart för mig om tyckte att det var bra att det har gått två och etthalvt år med den här skyndsamma utvärderingen. Menjag tyckte mig kunna tolka så att haninte var missnöjd med att det hade gått två och etthalvt år.Nu har vi en verklig, aktuell situation att hantera:den ökade smugglingen av alkohol, tobak och narko-tika. Jag tyckte mig också där märka en oro från Ron-ny Korsbergs sida, att vi måste göra något åt dagenssituation. Jag tyckte mig också kunna tolka det somatt öppnade för mer resurser tillTullen om det, när utredningen väl blir klar, skullevisa sig att den kommer fram till det resultatet. Mendet sista ledet i denna tankegång är: Det är väl inte såatt ångrar att man hjälpte till att görakraftiga besparingar på Tullen 1995?Anf. 44 () replik:Herr talman! Nej, , vi ångrarinte att vi såg till att ytterligare 250 tjänster kundevara kvar i tullmyndigheten jämfört med det förslagsom regeringen lade fram. Vi ångrar heller inte att viställde upp på att finansiera detta så att vi inte ytterli-gare urholkade de usla finanser som staten drogs medvid det tillfället. Vi ångrar heller inte att vi krävde attfå en utvärdering av det här förändrade, anpassadetullanslaget. Detsamma gäller de andra förändringarsom jag nämnde i mitt huvudanförande, nämligenregionaliseringen av tullen och EU-inträdets effekter.Det är alldeles rätt tolkat att jag öppnar för att manskall se på resurstilldelningen för tullmyndigheten iframtiden. Det skall man göra mot bakgrund av denutredning som i stort sett är klar. Då vet man, somjag sade i mitt anförande, var man skall sätta in de härresurserna, hur stora de skall vara och på vilket sätt deskall användas.När det gäller tiden, de två och ett halvt åren somMichael talar om, skall vi komma ihåg attdet dröjde ett tag från det att vi hade fattat beslutet tilldet att förslaget gick i gång. Det ursprungliga försla-get var att neddragningen skulle ske , menbåde tullfacket och tullmyndigheten menade att dethär borde göras samlat för att det inteskulle bli en utdragen process. Det gjordes också pådet sättet. Då var det ju rimligt att man avvaktade detförsta år som det tog att avveckla den personal sominte skulle vara kvar i tullmyndigheten innan manbörjade utvärderingen. Sedan behövde man föratt arbeta. Vi kan ju se av den utredning som, som jagsagt, nästan är klar att det var väldigt klokt att integöra en sådan utvärdering första året. Det hade varitfullständigt meningslöst. Därför är jag nöjd med dentid som har gått till dess att denna utredning nu ärklar.Anf. 45 ()replik:Herr talman! Det fanns en mycket utbredd upp-fattning att vi skulle hålla emot så mycket som möjligtnär det fördes fram propåer från regeringens sida1995 att kraftiga besparingar skulle göras på Tullen.Jag tror att vi hade kommit längre om vi på bred frontfrån flera partier hade påverkat regeringen och gjorten uppgörelse än att isolerat gick ut ochgjorde upp med regeringen. Det är min bestämdauppfattning. Men vi skall inte gräva så mycket i his-torien utan i stället blicka framåt.Om har uppfattningen att manöppnar för mer resurser till Tullen, vore det trevligtom vi kunde hjälpas åt att få regeringen att verkligenkomma till skott och lägga fram denna utvärdering.Det senaste beskedet i budgetpropositionen står detatt denna utredning skall komma . Jag troratt det var det tredje eller fjärde beskedet som hargetts i denna fråga. Jag vetinte hur långt man anser att hösten sträcker sig. Mendet vore bra om vi kunde få hjälp att fåfram denna utredning, eftersom har ettdelansvar för denna fråga, så att vi kan ta ställning tillden.Anf. 46 () replik:Herr talman! Jo, , ni skallgärna få hjälp att pressa på för att fåfram den här utredningen i detta ärende. Vi har pres-sat på och haft en dialog med utredaren.Detta är lika angeläget för oss som för Kristdemokra-terna att denna utredning kommer fram. Men denskall, som jag sade, komma i rätt tid, så att vi harnågon nytta av den.När talar om de kraftiga be-sparingarna glömmer han bort att de var en effekt avatt blev medlem i den europeiska unionen.Och det kanske inte är helt obekant för MichaelStjernström att inte var någon stor till-skyndare av det beslutet, till skillnad från Kristdemo-kraterna. Det är därför litet märkligt att MichaelStjernström gör ett så stort nummer av att man dåockså fick ta konsekvenserna av det. Vi varnade ivaldebatten inför EU-medlemskapsomröstningen föratt det skulle medföra att vi inte hade samma möjlig-heter att skydda oss, eftersom detta skulle innebära ettannat arbetssätt för tullen. Det skulle också innebäraatt man inte fick lov att stoppa dessa transporter,eftersom tanken var att vi skulle ha friare rörlighet förvaror och tjänster. Jag vet inte vilken åsikt MichaelStjernström förfäktade i den debatten, om han ansågatt det var en rimlig bedömning att det skulle bli svå-rare för tullen. Vi varnade ändå för det, och vi har välfått rätt. Det har blivit svårare.I huvudsak var det emellertid stor enighet här iriksdagen vid det tillfället om nivån på neddragningensom vi bestämde, nämligen 750 tjänster, vilket var250-300 tjänster utöver det som regeringen lade framförslag om. Vi får väl se vad utredningen kommerfram till och om det finns anledning att göra en juste-ring. Om det gör det kan varasäker på att han skall få allt det stöd som han behöverfrån för att i så fall rätta till felaktigheter-na.Anf. 47 ():Herr talman! , , har i en rap-port, 1997:7, lämnat förslag till en ny regionindelningav skatteförvaltningen.Kalmar län ingår enligt förslaget i en region sombestår av , och . RSVhar angivit som sätesort i första hand och Kal-mar i andra hand. Detta instämmer utskottet i.Herr talman! Regeringen har i budgetproposi-tionen föreslagit som sätesort, och jag vill genågra synpunkter på förslaget.I RSV:s rapport påtalas på flera stället behovet aven samordning och ett ökat samarbete med bl.a. kro-nofogdemyndigheten. Den föreslagna regionindel-ningen överensstämmer också för nämnda tre län medden regionindelning som gäller för kronofogdemyn-digheten. Inom flertalet regioner i finns tvåorter som kan anses i stort sett lämpliga som huvudor-ter.Jag vill här peka på några argument till varförKalmar är lämpligare som huvudort än den som ärföreslagen i utskottsbetänkandet.Beslut har fattats om att skall vara huvud-ort för kronofogdemyndigheten. I RSV:s rapportframförs också att det är mycket viktigt med ett utökatsamarbete mellan kronofogdemyndigheten och skat-temyndigheten. Vi hävdar att samarbete underlättasbetydligt om huvudorten för såväl skattemyndighetensom kronofogdemyndigheten är på samma plats.Kontakter och samarbete underlättas. Administrativsamordning medför också ökad effektivitet och där-med besparingar.I finns det en mycket effektiv ochväl uppbyggd organisation för ekobrottsbekämpning.Det finns i två ekoåklagartjänster, tioutredningstjänster, en ekonom och en kanslist. I Kal-mar finns en redan uppbyggd och väl fungerandeverksamhet som man bör satsa på och utveckla, istället för att riva ned och bygga upp motsvarandeverksamhet i en annan region eller i en annan kom-mun. Detta medför slöseri med allmänna medel.I motivskrivningen i propositionen sägs också skall ta vara på nuvarande placeringsorter.Även ekobrottsverksamhet är beroende av ett närasamarbete med kronofogdemyndigheterna.Kalmar är en kuststad med naturliga kontaktermed framför allt länderna på andra sidan Östersjön.Den ökande internationaliseringen och de allt öppnaregränserna mot andra länder för med sig ökade behovav insatser för att bekämpa skattebrott över gränserna.Det krävs ofta samarbete med ekobrottsmyndigheter-na.I finns det tydliga exempel påoch utredningserfarenhet av sådan brottslighet. I jäm-förelse med andra ekorotlar har ekobrottsbekämp-ningen i län varit framgångsrik. Vi anser attäven denna aspekt bör tas med i bedömningen av varhuvudorten bör ligga.Det finns också ytterligare skäl till att ärmer lämpad som sätesort. Såväl offentlig som annanverksamhet har kraftigt dragits ned i i enutsträckning som motiverar att det i denna del avsydöstra också borde tas hänsyn till ett regio-nalpolitiskt perspektiv.En samordning av huvudorterna för kronofogde-myndighet, skatteförvaltning och ekobrottsverksamhettill är den lösning som ger störst effektivitetoch störst besparingar.Herr talman! Med hänvisning till det som jag haranfört yrkar jag bifall till motionen Sk832 från social-demokraterna i Kalmar.Anf. 48 ():Herr talman! Jag har lyssnat noga på denna debatt.Det är en sak som förundrar mig, nämligen de ingå-ende recensionerna av vad som har hänt internt i ut-skottet. Jag trodde att vi hade att ta ställning till be-tänkandet . Jag tycker för min del att det hedrarsocialdemokraterna i kulturutskottet och i skatteut-skottet och att de på denna punkt hargått på en annan linje än den som regeringen har valt ipropositionen.I utskottet och i propositionen har man beträffandeval av sätesorter sagt att det huvudsakligen bör be-stämmas utifrån tre utgångspunkter, nämligen denverksamhetsmässiga tyngdpunkten, det geografiskaläget inom respektive region och tillgången till kom-munikationer.När utskottet sedan, i motsats till regeringen, fö-reslår att inte skall delas utan överlåtertill regeringen att avgöra i vilken region länskall ingå när det gäller skatteförvaltning och krono-fogdemyndighet, menar jag att det är ett bra förslag.En självklar slutsats utifrån de kriterier som ut-skottet har satt upp, dvs. verksamhetsmässig tyngd-punkt, geografiskt läge inom regionen och tillgångentill kommunikationer, blir enligt min mening att i den nya situationen bör väljas som sätesort,vilket också de socialdemokratiska riksdagsmännen iJönköpings län har föreslagit i sin motion Sk804.Sätesort för kronofogdemyndigheten och samban-det där har ju understrukits av flera talare, vilket jagtror att vi är överens om. Sätesorten för kronofogde-myndigheten är i en region omfattan-de och . I en utökadregion, i vilken även ingår, är det naturligtvisän mer naturligt att förblir sätesort förkronofogdemyndigheten.I RSV:s utredning om regionindelningen av skat-teförvaltningen understryks med tanke på vikten avsamarbete och samverkan med kronofogdemyndighe-ter, att värdet av överensstämmande regional organi-sation inte skall underskattas.Man säger också att samarbetet mellan dessa bådamyndigheter skall utökas, vilket för övrigt ocksåBjörn betonade i sitt anförande.Genom att även skatteförvaltningens sätesort blirJönköping underlättas naturligtvis det regionala sam-arbetet mellan de båda förvaltningarna. Man behöverinte vara vare sig organisationspraktiker eller enframstående organisationsteoretiker för att inse att detär en klar fördel att ha identiska verksamhetsområdenoch en gemensam sätesort.Jag är glad över att regeringen än en gång får till-fälle att pröva frågan om lokalisering. Det måste na-turligtvis vara rationellt att välja en sätesort som lig-ger centralt och som är lättillgänglig. Det räcker medatt titta på en karta och att väga in befolkningstalenför att inse detta.Även den verksamhetsmässiga tyngdpunkten talarför vår linje. Visserligen är det i det avseendet ingenstörre skillnad, till fördel, mellan och i ett tvålänsalternativ. När nuva-rande tillkommer blir situationen annor-lunda. Dessutom förs från nyåret och Mullsjökommuner till regionen.Jag utgår naturligtvis från att regeringen i den nyasituation som uppkommer genom att inteskall delas noga överväger valet av sätesort utifrån dekriterier som regeringen och skatteutskottet är heltöverens om.Ytterligare en rad skäl kan läggas till detta, menjag nöjer mig med att lägga till ett skäl, nämligen deninfrastruktur som finns på det juridiska området iJönköping - exempelvis , kammarrätten,samt den kompetens inom ekonomioch affärsjuridik som Internationella Handelshögsko-lan tillför.Herr talman! Sammanfattningsvis bör det riks-dagsbeslut som vi snart skall fatta i denna fråga kunnage regeringen en god vägledning för sitt beslut om valav sätesort för en ny regionmyndighet. Där ingår ävenHallands län.Anf. 49 () replik:Herr talman! Jag instämmer gärna i anförande i den meningen att det, därest rege-ringen väljer att föra hela till regionentillsammans med och ,är alldeles självklart att sätesorten i denna eventuellaregion skall vara Jönköping.Anf. 50 ():Herr talman! I den pågående omorganisationen avskatteförvaltningen kommer ochJämtlands län att bilda en region. I proposition1997/98:1 säger regeringen att sätesorten för regionenav regionalpolitiska skäl skall vara Östersund.I är sätesor-ten för länsskattekontoret och admi-nistrativa centrum med länsmyndigheten och ledning-en för myndigheter, t.ex. kronofogdemyndigheten,med vilken skatteförvaltningen samverkar.Jämtlands län har 133 000 invånare och har 255 000 invånare. till antaletföretag som lämnat kontrolluppgift i båda länen ärantalet 7 929 i och 4 078 i . - som har en koncent-ration av mycket stora industrier, som i sin tur syssel-sätter en flora av mindre företag - jämförs ofta medden småländska småföretagarandan.Den verksamhetsmässiga tyngdpunkten för skat-temyndigheten i den tänkta regionen ligger utan tviveli kustområdet för län.Jag lyssnade på . Han nämnde attbeträffande de kriterier som gällt vid bedömningen avsätesorten är volymen och verksamhetsmåttet viktiga.Jag undrar, , om det inte i stället ärlandshövdingarnas partibeteckning som styr sätesor-tens läge.Herr talman! Det förefaller minst sagt underligt attav regionalpolitiska skäl flytta en myndighet frånHärnösand till . Båda städerna/kommunernahar drabbats av statliga nedskärningar, och bådakommunerna har hög arbetslöshet med åtföljandebekymmer.I ett frågesvar i daterat den25 konstaterar finansminister att sätesort i regionen skallvara : "Det är inte så konstigt eller svårt attförstå att har valts i det här fallet.