prot · GL0950 · 1997-12-18 00:00:00 — Vikan t.ex. med vindkraft komma upp i 2 terawattim-mar. Tycker att detta är för lågt, för attnämna bara dessa två varianter?Anf. 204 () replik:Fru talman! Vad jag inriktade mig på var det glo-bala perspektivet. Jag menar att man kan transporteraenergi mellan länder och mellan världsdelar i framti-den på ett sådant sätt att man måste ha ett globaltperspektiv för att se vilka möjligheter som finns. Jagsäger då att det samlade tillgängliga energiinnehållet ide förnyelsebara energikällorna är otillräckligt. Detbetyder att man får räkna bort överföringsförlusterosv., och i en sådan bedömning blir det inte tillräck-ligt.Därutöver finns det naturligtvis, som Per Lagersäger, vissa möjligheter att på vissa platser i världenoch även i vårt land ta fram energi med olika metoder,även om jag inte alls känner igen de siffror som PerLager här företer. Jag vidhåller dock att vi för dettamåste ha ett globalt perspektiv.Anf. 205 PER () replik:Fru talman! Det är ju alternativen vi skall satsa på,och det beror framför allt, som jag ser det, på att viskall minska sårbarheten. Vi skall satsa på det små-skaliga, mångfalden i alternativen. Det innebär att vitar bort många av de stora energislukande transport-sträckor som nämnde. Vi skall försökaatt producera energin på plats, så nära användarensom det går. Det är ju då som vi minskar sårbarhetenoch ökar möjligheterna att använda alternativ sominte bygger på ändliga resurser.Anf. 206 () replik:Fru talman! Jag menar att fusionsenergin är ett så-dant alternativ. Jag beklagar att man inte får driva enforskning kring det alternativet. Det finns utöver möj-ligheterna att ta ut energi också möjlighet att inomden tekniken använda tidigare utbränt kärnbränsle föratt tömma det på ytterligare energi, vilket borde varamiljöskäl nog att forska kring det hela.Det finns också en möjlighet att stängaav en reaktor driven enligt fusionsprincipen, en möj-lighet som inte finns enligt fissionsprincipen. Detfinns alltså en hel del tekniska säkerhetsskäl för skulle driva en forskning kring detta. Det är, somsagt, ett alternativ till den energiproduktion som vihar i dag.Anf. 207 ():Fru talman! Jag har i likhet med alla andra riks-dagsledamöter fått i min hand en skrift, eller någotsom jag inte vet om man kan kalla för en skrift. Denär stor och tung, och jag har tagit med den hit menlämnade den i bänken. Den väckte faktiskt en sorg-senhet hos mig. Den handlar om en massa myror.Anledningen till att jag kände mig sorgsen över att"tunga elefanter" - låt mig få använda det uttrycket -utnyttjar en sådan propaganda i syfte att få en ändringav det beslut som vi har fattat. Det lyckades inte,men vilket slöseri med resurser! Fem myror är dockfler än fyra elefanter.Jag har också en annan bok som i likhet med denförra gör mig sorgsen - men på ett annat sätt. Bokenstitel är för Tjernobyl. Det är inte en bok om denhändelse som vi känner till från mediernas nyhetsrap-portering utan om Tjernobylvärlden som den är i dag- en värld där äppelträden har slutat dofta och fåglar-na har slutat sjunga.När kärnkraftskatastofen inträffade hamnade70 % av nedfallet i det lilla , ett land sominte längre är ett territorium utan ett Tjernobyllabora-torium.Boken handlar om hur människor försöker överle-va . Man frågar sig: Var kan man handla sin mat,och vart skall man ta vägen? Författaren säger att detkänns som om hon skildrar framtiden med temat: Vadär människan? Varför finns hon? Hur mycket männi-ska finns det egentligen i människan?Jag måste säga att jag , efter att ha lyssnat tillkärnkraftsanhängarna i den här kammaren, ställer migsamma fråga: Var finns känslan för människan och förlivet?Jag vill rekommendera boken er alla. Läs den parallellt med "myrboken" och jagtror ni får en större förståelse för oss som vill avveck-la kärnkraften.Fru talman! var jag ledamot i säkerhets-nämnden i Forsmark, eftersom jag var kommunalråd igrannkommunen till med Forsmarkskärnkraftverk. Jag lärde mig väldigt mycket om kärn-kraftverk, både i och utomlands, under de tioår som jag hade förmånen att vara med där.En aprildag 1986 rådde det något av kaos i vårbygd och i hela . Radioaktivt nedfall kundekonstateras i Forsmarks närhet. Oron var påtaglig.Kom utsläppet från Forsmark? komdet lugnande beskedet: Nej, det kom från Tjernobyl.Det syntes inte. Det luktade inte. Det smakade inte.Det kändes över huvud taget inte alls. Men kontami-neringen, nedsmutsningen av marken, var ett faktumbl.a. i min hemkommun. Det sätter sina spår hosmänniskorna än i dag.Sommaren 1986 släpptes djuren inte ut på betesom man alltid hade gjort förut. Vi fick informationfrån lantbruksnämnden och säkerhetsnämnden om hurdet skulle bli med grödan . De grönsa-ker som hade såtts åts inte. Den hösten och efterföl-jande år åts inte heller det kött som jägarna hade fåttvid sin jakt. Människor på orten tog ut för kontroll avhur mycket radioaktivitet som de hade fått i sig. Denkontrollen fortsätter än i dag.Har ni moderater, folkpartister och kristdemokra-ter glömt detta? Per , moderat från Uppsalabän-ken, har jag förståelse för, eftersom han på den tidenvar för ung. Jag tycker inte att han har växt till sigriktigt än i den här frågan.Tage sade att det osannolika hadeskett. Har ni glömt det?Nu hör jag någon säga: Snälla - vi har enhelt annat typ av reaktorer i . Jag kan tala omatt jag vet det. Jag är mycket medveten om det. Jaghar också väldigt stor respekt för dem och den kun-nighet som de människor har som jobbar i svenskakärnkraftverk. Men faktum kvarstår: de laddas medexakt samma livsfarliga ämne som det i Tjernobyl. Sålänge allt fungerar är allt gott och väl. Men håll medom att det är bra tokigt att vi skall använda oss av ettså komplicerat, säkerhetskrävande sätt att koka vattenpå för att få energi.Fru talman! Innan inträffademöttes vi centerpartister i säkerhetsnämnden stundomav total oförståelse för vår åsikt att kärnkraften skulleavvecklas. Vad hade vi i säkerhetsnämden att göra?Efter olyckan var olyckan stämmingen en helt annan.T.o.m. moderater i den församlingen var mycket öd-mjuka.Fru talman! vid folkomröstningen var jagaktiv i linje 3 av två anledningar. För det första varkärnkraften ett sårbart...Anf. 208 får påminna om att ärendethandlar om budgeten.Anf. 209 ():Fru talman! Jag vet det. Jag rådgjorde om detta.Det var litet svårt att veta vad som gällde. Jag skallalldeles strax återkomma till det som har med ärendetatt göra. Jag vill ta detta som bakgrund för att ni skallförstå.Kärnkraften är ett livsfarligt energiämne. Också avden anledningen var jag aktiv i folkomröstningen.Den uppfattningen har jag fortfarande.Slutligen vill jag rikta mig till Per , som fråga-de: Vad skall hända i län efter det här beslu-tet? Jag måste säga att vårt län har stora utsikter att fådel av det som handlar om alternativa energikällor. Vihar vårt län SLU, Statens . ärdet upp till regeringen att se till att vi drar nytta avden kunskap som finns där. Jag kräver att även SLUfår del av de forskningspengar som andra universitetfår del av så att det verkligen kan bli allvar av den harverksamheten.Anf. 210 ():Fru talman! Ni får ursäkta att jag ger mig in i denhär debatten igen, men efter inläggkänner jag att det är nödvändigt.Det går inte att jämföra reaktorer i ,, eller med Tjernobyl-reaktorn. Tjernobylreaktorn är grafikmodererad, sak-nar säkerhetsinneslutning och är en mycket farligreaktor, liksom reaktorerna i och SosnovyjBor. Dessa reaktorer ligger i vår omedelbara närhet.Är det någonting vi skall göra och satsa pengar påfrån den budget vi har när det gäller kärnkraft är detatt bidra till att stänga de farliga kärnkraftsreaktorernai vår omedelbara närhet. Att jämföra Tjernobyl medBarsebäck är djupt osakligt.Anf. 211 () replik:Fru talman! Det handlar oftast om pengar. Mendet går inte att komma ifrån den här delen. När viskall tala om alternativ till kärnkraft måste man kom-ma in på vad det är vi har och vad det är vi skall ha iframtiden.Man kan inte som säga att vi inteskall ta lärdom av det som hänt i Tjernobyl. Jag sadeatt jag mycket väl vet att det är en helt annan typ avreaktorer. Men det är samma ämne som de laddasmed, . 212 ():Fru talman! En kort fråga, : Vadkommer stängningen av att kosta? Vemkommer att få betala den kostnaden? Vore det inte -om man nu är beredd att slänga ut pengar på attstänga kärnkraftverk - mycket bättre att lägga depengarna på att vara med att göra säkerheten bättre ivår omedelbara omvärld?Anf. 213 ():Fru talman! Jag tycker att vi skall lägga ned peng-ar på att göra vår säkerhet bättre. Det är helt själv-klart. Men vad det nu handlar om är att vi skall stängaav våra kärnkraftverk. Jag kan inte ens påstå att vi gårföre med gott exempel. Det finns andra som har gåttföre oss. Vi bara följer efter.Ta också litet hänsyn till livet, ! Detgår aldrig att ersätta med pengar.Anf. 214 ():Fru talman! Jag vill ha svar på mina två första frå-gor. Vad kommer stängningen av Barsebäcksverketatt kosta det svenska folkhushållet? Vem kommer attfå betala det?Anf. 215 ():Fru talman! Vad skulle svara sinabarnbarn ? Kan komma medpengar i penningburken om de inte kan garanteras ettbra liv i , utan kärnkraft?Överläggningen var härmed avslutad.BeslutNU2 Utgiftsområde 21 EnergiMom. 1 (riktlinjer för energipolitiken)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (fp)4. res. 4 (kd)Förberedande votering 1:25 för res. 212 för res. 4275 avstod37 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering 2:73 för res. 124 för res. 2217 avstod35 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:187 för utskottet73 för res. 153 avstod36 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För res. 2: 1 s, 24 fpFör res. 4: 12 kdAvstod: 145 s, 74 m, 22 c, 19 v, 15 mpFrånvarande: 15 s, 6 m, 5 c, 2 fp, 3 v, 3 mp, 3 kdKarin () anmälde att hon avsett att rösta jamen markerats ha avstått från att rösta.Mom. 2 (forskning och kärntekniklagen)1. utskottet2. 5 (m, fp, kd)Votering:203 för utskottet111 för res. 535 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 22 c, 19 v, 15 mpFör res. 5: 74 m, 25 fp, 12 kdFrånvarande: 14 s, 6 m, 5 c, 1 fp, 3 v, 3 mp, 3 kdMom. 3 (säkerhetskrav i kärntekniklagen)1. utskottet2. 6 (m, fp)3. res. 7 (mp)Votering:200 för utskottet16 för res. 797 avstod36 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 1 m, 21 c, 19 v, 12 kdFör res. 7: 1 fp, 15 mpAvstod: 73 m, 24 fpFrånvarande: 14 s, 6 m, 6 c, 1 fp, 3 v, 3 mp, 3 kdMom. 4 (kärnkraftens avfallshanteringskostnader)1. utskottet2. 8 (c)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 5 (vissa bränslefrågor)1. utskottet2. 10 (mp)Votering:295 för utskottet15 för res. 103 avstod36 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 72 m, 21 c, 25 fp, 18 v, 12 kdFör res. 10: 15 mpAvstod: 2 m, 1 vFrånvarande: 14 s, 6 m, 6 c, 1 fp, 3 v, 3 mp, 3 kdMom. 9 ()1. utskottet2. 13 (mp)Votering:215 för utskottet16 för res. 1380 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 4 m, 20 c, 24 fp, 17 v, 4 kdFör res. 13: 1 fp, 15 mpAvstod: 1 s, 68 m, 1 c, 2 v, 8 kdFrånvarande: 14 s, 8 m, 6 c, 1 fp, 3 v, 3 mp, 3 kdRolf () anmälde att han avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.6 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 12 december.7 § Anmälan om återtagande av plats i riksda-genAndre vice talmannen meddelade att () skulle återta sin plats i den20 december, varigenom uppdraget som ersättareskulle upphöra för § Meddelande om statistiska uppgifter omriksdagsarbetetAndre vice talmannen meddelade att statistiskauppgifter om riksdagsarbetet delats ut till kammarensledamöter.9 § Meddelande om ändringar i kammarenssammanträdesplanAndre vice talmannen meddelade att ett medde-lande om ändringar i kammarens sammanträdesplandelats ut till kammarens ledamöter.10 § Meddelande om fördröjda svar på inter-pellationerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1997/98:92Till riksdagenInterpellation 1997/98:92 av () om arbete mot rekryteringen av barnsol-dater.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 29 januari 1998.Skälet till dröjsmålet är resor.Stockholm den 16 december 1997Lena Hjelm-WallénInterpellation 1997/98:102Till riksdagenInterpellation 1997/98:102 av om konsekvensen av EU:s inre marknad.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 5 februari 1998.Skälet till dröjsmålet är ett inplaneratstörre möte med kommunrepresentaner (20/1) och enutlandsresa (4/2).Stockholm den 15 december 1997Anders Sundströmgm/CH FalleniusExpeditionschef11 § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionenAndre vice talmannen meddelade att följandefaktapromemoria om förslag fråm Europeiska kom-missionen inkommit och delats ut till kammarensledamöter:Förslag från och rådets direktivom rättsligt skydd för tjänster som bygger på ellerutgörs av villkorad tillgång KOM (97) 356AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 19.37 för att finansutskottet skulle beredas möjlig-het att sammanträda.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl.19.37.12 § Bordläggningsdebatt beträffande proposi-tion 1997/98:45 MiljöbalkAnmäldes proposition 1997/98:45 Miljöbalk.Anf. 216 ():Fru talman! Jag skall ta upp det här ärendetmycket kort. Jag skall göra det som ordförande i jord-bruksutskottet. Jag skall inte tala i sak, av lättförklar-liga skäl, som kammarens ledamöter alldeles straxkommer att förstå. Det material som vi skall diskuteraeller bordlägga har jag knappt sett, än mindreläst.Jag skall göra kommentarer från en utgångspunkt.Det är nu den nuvarande regering-en drog tillbaka det liggande förslaget till miljöbalk.För två veckor sedan presenterade regeringen försla-get till proposition om miljöbalk tillsammans medMiljöpartiet och . Det råder ingen tve-kan om att det var propositionen man presenterade.Man distribuerade till massmedierna en sammanfatt-ning av just propositionen.Man sade att förslaget lämnas nu över till riksda-gen. Så gjorde man inte. Man lämnade inte över för-slaget till . I stället ägnade sig regeringensföreträdare och företrädare för de två andra partierna,och , åt att i debattartiklar itidningar på olika sätt redovisa propositionen, ellervad man kan förmoda skulle vara propositionen.Konsekvenserna av detta, fru talman, är att debat-ten blev litet märklig. Om de som kan förmodas varakritiska mot till äventyrs skulle velatdebattera den skulleman ha fått göra det med utgångspunkt i regeringens,och version av vad somkanske kommer att redovisas senare som en proposi-tion. En omöjlig debattordning.Det hade varit bättre om vi hade kunnat få tillgångtill förslaget om balken så att vi kunde debattera detpå ett riktigt sätt. Principiellt är det rimligt att propo-sitioner som läggs fram presenteras i . Pånågot sätt blir då debatten hanterligare, mycket miltoch mycket försiktigt uttryckt. Då skapas inte sådanaproblem som har uppstått. Jag kan dock förstå attdet kan ha funnits funderingar hos regeringen kringdet praktiska för regeringens del med att göra på dethär sättet.Så till den andra delen, fru talman, som jag vill taupp. drogs ju ett förslag till-baka. , , har kammarensledamöter, , fått ärendet för bordläggning.Milt uttryckt sker detta i elfte timmen. Man kan sägaatt det inte gör någonting därför att nu kan kammarensledamöter ägna julen åt att läsa förslaget och åt attförbereda sina motioner. Jag tror faktiskt att det blirpå det sättet. Det är emellertid inte synd om kamma-rens ledamöter. De kommer att göra så som jag härhar nämnt. Men motionstiden räknas fr.o.m. i dag.Problemet är då att det, om man skulle vilja kontaktaoch tala med företrädare för miljöorganisationer ocholika intressegrupper - helt enkelt för att samla in-formation - inte är möjligt för kammarens ledamöteratt ta sådana kontakter förrän efter trettonhelgen.Trots att motionstiden utsträckts till en liten bit in ifebruari blir tiden mycket knapp. Det här är inte ettseriöst sätt att hantera frågan.Fru talman! Om detta hade skett på något annatställe än i skulle man ha sagt att det är dåligstil av regeringen att hantera frågan så här. I denna salkan jag säga att det hela är hafsigt och dåligt skött.Båda de här missgreppen är dåliga. De visar på enbristande respekt för , för arbets-former och, framför allt, för sakfrågan. Jag tror att jordbruksutskottets ledamöter ochdess kansli, liksom ledamöterna i kammaren somhelhet, kommer att försöka hitta en kompensation fördetta. Jag tror nämligen att man kommer att ägnafrågan stor omsorg och att det kommer att bli storskyndsamhet. Detta hade alltså kunnat skötas bättre.Jag tycker att det är dålig stil, fru talman! God jul,miljöministern!I detta anförande instämde (), EvaEriksson (fp), () och ().Anf. 217 ():Fru talman! Det är roligt att få tala inför en så härvälfylld kammare. Så här kunde det gärna se ut när videbatterar miljöfrågor.Det är inte ett dugg konstigt att de partier som harträffat en uppgörelse presenterar den. Vi hade jusamma situation för då man presente-rade den uppgörelse som hade träffats om avveck-lingen av kärnkraften. har vi ju fattat beslut omen avvecklingslag, vilket naturligtvis är glädjande.För oss i är det lika glädjande att ettförslag till miljöbalk äntligen lagts på riksdagensbord.Arbetet har försenats. Totalt har det tagit åtta år.En del av förseningen beror på det förslag till balksom den borgerliga regeringen lade fram. Där kanman verkligen tala om elfte timmen. Det förlagetsignerades , strax före valet! Det för-slaget till miljöbalk var, tyvärr, av sådan kvalitet attNaturskyddsföreningen, , Vänstern, So-cialdemokraterna och LO hoppade av då sittandeutredning. Det utredningsförslag som fanns ansågsvara otroligt mycket bättre än det som blev resultatetav den borgerliga regeringens hantering av frågan.Därför återremitterades förslaget.I dag kan vi se resultatet av den återremissen. Jagkan helt kort jämföra förslagen. Skillnaderna ärmycket stora. För oss i är det glädjandeatt vi nu har en balk som rör all miljöpåverkan. Vi harfått regler som det vid all miljöpåverkan skall tashänsyn till. Vi har fått talerätt för miljöorganisationer,vilket inte fanns med i det borgerliga förslaget. Vi harför första gången fått en försiktighetsprincip inskriveni svensk lag. Vi får också andra hänsynsregler. Detgäller lämplig plats, kunskap osv. Även där gäller detall miljöpåverkan. Vi får också vad gäller substitu-tionsprincipen en betydligt bättre skrivning jämförtmed hur det var i det borgerliga balkförslaget. Manskrev då att substitutionsprincipen skulle fungera omdet var till påtaglig fördel för miljön. står det attom det kan medföra risk skall produktvalsprincipenfungera.Vidare får vi miljösanktionsavgifter och mil-jökvalitetsnormer. Äntligen kan vi börja arbeta utifrånvad naturen tål. Fler lagar som vi har velat ha medfinns nu med. Vattenlagen finns med, liksom gentek-niklagen och lagen om skötsel av jordbruksmark.Nu kan vi utkräva ansvar för verksamhet somfunnits , dvs. vi får en sanering av mil-jöskadade områden som det varit mycket problemmed. Vi kan se att det blir skärpta straff för en radbrott. Vi kan också se att vi får en möjlighet att utkrä-va tillstånd för skyddsdikning i skogsmark. Dessutomfår vi miljödomstolar.Såvitt jag förstår finns det en del borgerliga partiersom också har varit intresserade av allt detta - sakersom dock inte fanns med eller som på ett mycketdåligt sätt fanns med i det borgerliga balkförslaget.Vi är alltså glada över att det har gått att nu läggaett förslag på bordet som innehåller allt det här. Det ärockså skönt att vi kan få en debatt om det förslag somfaktiskt finns. har vi bara fått en diskussion omlagrådsremissen. Mycket är ändrat där, så det skall bliskönt att äntligen få en debatt.Jag kan rakt inte förstå att det skulle ha varitkonstigt för partierna i fråga att presentera en uppgö-relse. Vid en uppgörelse säger man naturligtvis litetgrand om vad uppgörelsen går ut på. Det här är ju inteett nytt ärende, fru talman, utan det har föregåtts av såmycket tidigare att man kan säga att alla partier som finns representerade i har seriöst hante-rat frågan. Faktum är att det här är första gången somvi ser ett förslag i en fråga där alla partier har lagtfram ett förslag i majoritet så att säga. För förstagången kan vi alltså konkret göra en jämförelse mel-lan hur det skulle ha sett ut om vi hade haft enborgerlig regering, om balkförslaget hade tagits undervåren 1995 och skulle ha gällt från den 1 januari1996, och hur det kommer att se ut när balken tasunder våren och skall gälla från den 1 januari 1999.För oss i är det alltså en gläd-jens dag när vi nu på bord har fått ett för-slag till miljöbalk. Vi ser fram emot hanteringen iutskottet och hoppas på en seriös och bra debatt.Anf. 218 ():Fru talman! De globala miljöhoten kräver en eko-logisk omställning. Vi har ju haft en debattom frågor där kärnkraftsavvecklingen är en del i denomställningen. Det är en svår omställning och denkommer att ta , för det handlar om att helt ochhållet byta synsätt - om att inse att naturen, inte vimänniskor, sätter gränserna.I den här omställningen är lagstiftningen ett in-strument, som i debatten tidigaresade. är ett sådant instrument, ett verktygför denna nödvändiga omställning.Vi har på ett konstruktivt sätt deltagit under arbe-tets gång och tycker att vi har nått framgångar meddet förslag som föreligger. I har man - detgäller också de andra partierna - har varit inbjuden attdelta i det här arbetet men man har tackat nej. Jag kankonstatera att av partitaktiska skäl ställt sidan om när det gäller miljöpolitiken. Däremothar man berömt sig väldigt mycket av att på ett kon-struktivt sätt ha fått igenom många förslag i andrasammanhang under den här mandatperioden.Jag kan inte förstå varför ett sådant här förslag tillmiljöbalk som vi nu lagt fram inte skulle kunna ledatill ett bra miljöarbete och en bra miljölagstiftning;detta sagt med tanke på det konstruktiva arbete somjag förväntar mig när vi kommer fram till utskottshan-teringen.Anf. 219 Miljöminister ():Fru talman! Jag står inför ett dilemma. Å ena sidanvill jag försäkra min respekt genom att gevederbörlig information. Å andra sidan vill jag visariksdagsledamöterna min respekt genom att inte för-sena både kammarens och riksdagsledamöternas väl-behövliga jullov. Jag skall därför försöka att fatta migmycket kort.För det första: Jag kan försäkra att jag inte har av-sett att försvåra för . Jag beklagar att riksda-gen fick propositionen efter presskonferensen. Skäletär dock inte konstigare än att är ettmycket omfattande dokument. Därför tog det tvåveckor mot normalt att korrekturläsa ochtrycka propositionen efter regeringsbeslutet. I press-meddelandet står det också att själva propositionenblir klar dagarna . Däremot gjorde det storaintresset för balken att de tre partierna höll presskon-ferens dagen efter regeringsbeslutet.För det andra: finns det två balkförslag attvälja mellan. Det förslag som Socialdemokraterna,har lagt fram innehåller enrad förändringar och en rad förbättringar jämfört meddagens lagstiftning, med det tidigare, borgerliga för-slaget och med den senaste lagrådsremissen. LennartDaléus har för övrigt två gånger här i kammaren sagtatt vi hade kunnat rätta till det tidigare borgerligaförslaget här i . Det visade ju faktiskt att inteens ansåg att det tidigare, borgerligaförslaget var acceptabelt.Nu finns det ett bra förslag på bord.Jag välkomnar riksdagsbehandlingen, och jag önskarbåde jordbruksutskottets ledamöter och övriga leda-möter en riktigt god och välbehövlig julvila. Tack.Överläggningen var härmed avslutad.Propositionen bordlades.13 § Bordläggningsdebatt beträffande proposi-tion 1997/98:42 SchengensamarbetetAnmäldes proposition 1997/98:42 Schengen-samarbetetAnf. 220 (mp):Fru talman!