prot · GK0953 · 1997-01-22 00:00:00 — De flestaär alltså inte inskrivna på arbetsförmedlingen utanhamnar utanför statistiken. Antalet utländska medbor-gare i åldern är 51 000. Av dessa förvärvs-arbetar , och hälften av denna grupp saknar tre-årig gymnasiekompetens.Det finns ingen uppgift om hur många som saknartreårig gymnasiekompetens av de 25 800 personersom inte förvärvsarbetar och inte är registrerade somöppet arbetslösa. En kvalificerad bedömning är att detär fler än hälften. När staten fördelar medel till vux-enutbildningssatsningen är de som verkligen behöverutbildning inte medräknade. Jag utgår, herr talman,från att detta är frågor som kommer att beaktas närfördelning av utbildningsresurser sker.Östersjöområdet är ett annat område som självfal-let har en stor betydelse för den här regionen. Ochman bör verka för att permanenta sek-retariat förläggs till Stockholmsregionen.Herr talman! Jag tänker avsluta mitt anförandemed ett argument till att jag tycker att Stockholmborde få del av den s.k. ekologmiljarden till Hammar-by sjöstads-projektet.Det handlar om byggandet av en av världensförsta ekologiska stadsdelar och är en viktig del ikommunens framtidssatsningar. Stadsdelen byggs iflera etapper, och meningen är att man successivtskall ställa allt högre miljökrav. Det innebär att man ide första etapperna kan pröva nya tekniker i mindreskala för att sedan låta dem bli en del i de allmännakraven för nästa etapp. Kommunen anser att dettaarbetssätt kommer att göra intressant förmånga miljöteknikföretag och därmed öka sysselsätt-ningen i regionen.Kommunerna har många möjligheter att driva påsamhällsutvecklingen i en mer hållbar och kretslopp-sanpassad riktning. En kraftfull kommunalpolitik börgå hand i hand med regeringens politik. Det är ange-läget att stötta kommunerna bättre i deras miljöarbete.Då tänker jag i första hand inte så mycket på pengaroch bidrag utan mer på kunskaper, att man skall se tillatt skatter och lagregler inte missgynnar den pågåendemiljöutvecklingen och att de goda exemplen lyftsfram och blir synliga, så att andra också kan följaefter.Herr talman! Det finns en samlad syn på hur vikan sätta i arbete i en motionavlämnad under den allmänna motionstiden. Jag villdärför bara än en gång - från denna talarstol - betonavikten av en samhällsutveckling på ochhuvudstadens betydelse i dessa för landet så viktigafrågor.Anf. 126 Miljöminister ():Herr talman! Först kan jag konstatera att det ärroligt att har en debatt om hållbar utveck-ling. Det har varit intressant att lyssna. Några kansäga att debatten blir spretig och tar upp många olikasaker, men jag tycker att det visar bredden i den håll-bara utvecklingen. Den omfattar just många områden.När vi skall definiera hållbar utveckling brukar visäga att det handlar om att tillfredsställa våra behov utan att äventyra framtida generationers behov. Iregeringsförklaringen har vi tydligt skrivit att Sverigeskall vara en pådrivande internationell kraft och ettföregångsland i strävan att skapa en ekologiskt hållbarutveckling.Birger sade tidigare i debatten att rege-ringen inte tog det här på allvar, eftersom vi hadegjort besparingar på . Herr talman!Om det skulle räcka med oförändrade anslag tillmyndigheter för att ställa om ett land till en ekologiskthållbar utveckling skulle vi inte ha några problem ivärlden . Men det är faktiskt inte så enkelt.En hållbar utveckling knyter ihop ekonomi, eko-logi och demokrati. Det innebär att en utveckling därman inte tar ansvar för ekonomi och statsfinanserfaktiskt inte blir en hållbar utveckling.Jag skulle vilja nämna fyra hörnstenar för att visahur jag menar att vi bygger ett hållbart Sverige.För det första handlar det om att vi måste byggaom en stor del av infrastrukturen i , inte minstvåra bostadsområden. De är faktiskt grunden för hurvi lever. Det är roligt att höra beskri-va . Det är ett exempel på nytän-kande. Det är spännande och roligt. Jag vill dock intege några löften om "miljardpengar", bl.a. eftersom detär tänkt att "miljarden" framför allt skall användas tillatt visa hur vi förändrar de bostadsområden som re-dan finns. Hur bygger vi om våra miljonprogramsom-råden så att de kan gå i täten för ett kretsloppssamhäl-le?En miljard räcker inte till att bygga om ,men den räcker till att ge oss ett antal pilotprojekt därman knyter ihop avfall, byggmaterial och energi föratt visa hur ett ekologiskt uthålligt bostadsområdeskall se ut.Till den infrastruktur som skall byggas om hörockså energin - och dit hör t.ex. sopberget. Riksdagenfår möjlighet att återkomma till energiförhandlingar-na. Vi för ju nu diskussioner för att lägga grunden fören förnyelse av energisystemen. Jag vill bara strykaunder det som har framhållits tidigare i debatten,nämligen att vi måste börja omställningen . Vimåste låta omställningen ta tid. Det finns inte ett endaförslag, ett enda energisystem, som tar över efterkärnkraften. Dessutom skall man komma ihåg att denbästa energin är den som vi inte gör av med. Vi kom-mer att behöva både energisparande och olika förny-elsebara energikällor för att få ett hållbart energisys-tem för framtiden.Men det är många länder som står inför sammaproblem som när det gäller att förnya energi-systemet. Det är naturligtvis en stor fördel för Sverigeom vi kan ligga i täten och visa hur man får en om-ställning av energisystemen.En annan del av förändringen av infrastruktureninnebär att vi skall krympa sopberget. hamnarhälften av våra företags och hushålls avfall på soptip-pen. Det skall vi förändra. räknar vimed att vi nu skall kunna minska sopberget, genomökat producentansvar, mer källsortering och en sop-skatt. Det skall vara rätt och rent från början, så att viinte måste ta hand om problemen på soptippen.Det hänger ihop med den andra hörnstenen: ettgrönare näringsliv. Det handlar både om en bättremiljö och om fler jobb. Vi kan se att många svenskaföretag ligger långt framme på det här området. Ettexempel är avvecklingen av klorblekt pappersmassa.Där låg skogsindustrin i täten. är man på vägmot den slutna fabriken. Vad gäller framställningenav svavelfattig olja har varit ett föredöme förresten av , så att vi nu kan driva en mycket tuffförsurningspolitik inom hela EU. Fler exempel ärframgångarna inom miljöteknik och luftövervakning,som vi nu exporterar till både och Sydost-asien. har tagit fram ett nytt uppladdnings-bart batteri utan kadmium. erbjuder inte baramonteringsbara möbler utan också möbler som kandemonteras och återvinnas.Allt detta är bra exempel på en framgångsrik mil-jöpolitik. Det är resultatet av en krävande och tydliglagstiftning och av att det finns miljömedvetna kon-sumenter. Det räcker inte att förlita sig till marknadenför att få dessa framgångar i företagen, eller som detstår i : The market is a good servantbut a bad . Därför behövs det en fortsatt stärktmiljölagstiftning. Därför kommer regeringen undervåren med förslag till en ny miljöbalk till riksdagen.16 olika lagstiftningar skall samordnas så att åskåd-ligheten och användbarheten ökas och miljökravenskärps. Och det skall också bli tydligare påföljder förden som bryter mot reglerna.Därför skall vi också fortsätta att använda de eko-nomiska styrmedlen. När vi höjer energiskatter, ben-sinskatter och miljöavgifter möts det alltid av protes-ter. Men det har också visat sig genom alla de höjdaenergiskatterna, miljöavgifterna och bensinskatternaatt det är en effektiv väg att minska de miljöförstö-rande utsläppen och stödja utvecklingen mot att detskall vara rätt och rent från början.Den tredje hörnstenen för det ekologiskt hållbarasamhället är skyddet från naturen. Här krävs det störreansträngningar också från markägarna, både skogsä-gare och jordbrukare. Regeringen arbetar med attförändra EU:s jordbrukspolitik, men vi ser också övervad vi kan göra i och har gett iuppdrag att ta fram frivilliga överenskommelser föratt minska utsläppen från jordbruken till vattenområ-dena.När det gäller skogen, ett problem som har tagitsupp här , är det på det sättet att trots attregeringen har prioriterat detta och trots att vi harökat bidragen till inköp räcker inte statens pengar till.Vi måste också kräva att sektorn tar ett eget ansvaroch ett mycket större ansvar för att värna de hotadeurskogarna. I detta sammanhang för regeringen dis-kussioner med företrädare för skogsnäringen. Jaghoppas också som miljöminister mycket på att vi snartfår en certifiering av skogen.Den fjärde hörnstenen är det internationella arbe-tet som har blivit allt viktigare ändå sedan hölls i . Det harvarit mycket glädjande som ny EU-medlem att se hurvi har kunnat påverka EU. Eftersom min taletid nästanär slut vill jag bara nämna våra möjligheter att påver-ka försurningsstrategin, kemikaliepolitiken och av-fallspolitiken och hur vi nu har tagit initiativ till enAgenda 21 runt för att göra hela till en ekologiskt uthållig region.Anf. 127 () replik:Herr talman! Miljöministern tar upp frågan om enhållbar utveckling och om miljöavgifter. En av deviktigaste faktorerna när det gäller en hållbar utveck-ling är att vi får förnybara råvaror, att vi disponerarförnybara råvaror. Skogen är den viktigaste vi har,och den kommer att förbli den viktigaste förnybararåvaran. I detta sammanhang är det viktigt att de olikadepartementen går i takt.Min fråga gäller hur miljöministern ser på detmajoritetsbeslut som är fattat i kommun där manlägger en generell skatt på skogsbruk ochpå avverkning. Enligt min bestämda uppfattning ärdet i detta hus som man skall stifta generella lagar omskatter och avgifter. har man i en för-samling genomdrivit ett majoritetsbeslut som innebären sådan avgift. Ryms detta beslut inom ramen förgällande miljölag? Om det inte gör det, hur kommermiljöministern då att agera för att vi skall få till ståndden rätta ordningen när det gäller beslut om skatteroch avgifter?Anf. 128 Miljöminister ()replik:Herr talman! Jag vill inte uttala mig om vad en-skilda kommuner har beslutat när det gäller skogsav-verkningar. Men jag tycker att det är viktigt att vi äröverens om det som är grunderna och som jag förmo-dar också har varit utgångspunkterna för dessa kom-muner. Det innebär att vi måste vara mycket försikti-ga med den resurs som skogen är. Vi har fortfarandeurskogar i , och vi har fortfarande orördaskogsområden i . Vi får inte på grund av kort-siktiga vinstintressen avverka och hota de allra sistagammelskogarna och urskogarna i . Det tyckerjag att stat, näringsliv, organisationer och kommunerborde kunna samverka om för att uppnå.Anf. 129 () replik:Herr talman! När det gäller de sista urskogarna ärdet faktiskt så att de i huvudsak finns på privat mark.Då skall man tacka de privata markägarna för att definns. Man skall inte beskatta dem.Min fråga gällde emellertid ett fattat beslut. Jagtycker nog att en ansvarig minister måste ha synpunk-ter på ett fattat beslut i en sådan vital fråga. Är detmeningen att övergripande skatter och avgifter skallbeslutas i detta hus, eller skall det ske på kommunalnivå? Om ministern inte har en uppfattning villjag uppmana ministern att omgående gå hem och tittapå denna fråga och bilda sig en uppfattning och sedanlämna besked till kammaren. Detta är nämligen enutomordentligt viktig fråga för miljön, för skogsbru-ket - vår viktigaste förnybara resurs - och för rättssä-kerheten. Jag hoppas därför att miljöministern sättersig in i ärendet och lämnar ett klarläggande besked.Anf. 130 Miljöminister ()replik:Herr talman! Jag hoppas att även gå hem och fundera över hur vi skall klara denbiologiska mångfalden och hur vi skallklara ett ökat sektorsansvar som innebär att åtminsto-ne de stora skogsägarna själva skall ta ett större an-svar för att inte kräva statliga bidrag så fort de skallbevara urskogen eller gammelskogen utan att de fak-tiskt är beredda att se detta som en del i sektorsansva-ret. På samma sätt som industrin själv får betala ochta sitt sektorsansvar bör även de stora skogsägarnavara beredda att ta ett tydligt sektorsansvar när detgäller att bevara skogen.Anf. 131 PER () replik:Herr talman! Miljöministern, jag hoppas att taletom de slutna kretsloppen bara är ett steg på vägen.För mig lät det nämligen som om det var något av ettslutmål att man sluter dessa kretslopp. Men det är inteså när det gäller produkter som kommer från berg-grunden, eftersom allt enligt entropilagen sprider sigoch inget försvinner. Vad vi gör är att vi hela tidentillför giftiga ämnen så att vi inte kan sluta dessakretslopp. Någonstans kommer detta ut. Jag hoppasatt miljöministern är medveten om det.Anf. 132 Miljöminister ()replik:Herr talman! Jag tog de slutna systemen som ettexempel på att industrins miljöarbete går framåt. Jagtycker att det är ett bra exempel från t.ex. skogsin-dustrin. Där har det också visat sig att de slutna sys-temen ofta bygger på att man inte använder de farli-gaste ämnena och de traditionella kemikalierna, vilketär ett ytterligare skäl för de slutna systemen.Däremot har vi en annan fråga, som också en avPer Lagers partikamrater reste, nämligen kemikalie-frågan. Oavsett vad vi gör i övrigt är det viktigt att viser till att det blir rätt men också rent från början iproduktionen och att vi fasar ut och att vi avvecklarde farliga kemikalierna. Jag räknar med att vi fåranledning att återkomma till detta i en speciell debatthär i om kemikaliepolitiken. Det är ett avvåra riktigt viktiga områden.Anf. 133 PER () replik:Herr talman! Det var just det jag menade, att närdet gäller de petroleumbaserade produkterna, framförallt de kemikalier som vi kan vara utan, måste visnabbt nå det stadium då vi kan minimera hela dennakemiska djungeln så långt det bara är möjligt. Rättoch rent från början innebär faktiskt att vi undvikerpetroleumbaserade produkter.Anf. 134 Miljöminister ()replik:Herr talman! De petroleumbaserade produkternaskall framför allt användas då det inte finns någraalternativ. När det gäller kemikaliepolitiken vill jagpassa på att stryka under att vi skall arbeta både iSverige och inom EU. Även inom EU har vi nu fåttgehör för den här viktiga substitutionsprincipen skall byta farliga kemikalier mot mindre farligaeller ofarliga kemikalier där det är möjligt. Det tyckerjag är ett bra genombrott för svensk kemikaliepolitikinom EU.Anf. 135 () re-plik:Herr talman! Jag tänker ställa en fråga som är avlitet mer ideologisk karaktär. Det är något som jag harfunderat över och som jag också har tagit upp. Dethandlar om företagen. Även berördedelvis detta i sitt anförande. Hur kommer vi åt deföretag som vi har i och som slåss mednäbbar och klor för att få bevara den produktion somde har just och som de inte vill utveckla? Mil-jöministern nämnde ekonomiska styrmedel, miljöbal-ken, osv. Men vad har vi för skyldigheter och rättig-heter ur ett ideologiskt perspektiv, och hur kommer viåt den här typen av verksamhet som faktiskt inteär försvarbar, varken ur ett svenskt perspektiv eller urett internationellt perspektiv? Detta tycker jag är enjätteviktig fråga.Anf. 136 Miljöminister ()replik:Herr talman! Först och främst tror jag att insiktensprider sig i företagen om att man måste ha ett miljö-mässigt, långsiktigt, tänkande både för miljöns skulloch därför att det faktiskt är bäst också för den egnaekonomin. klarar sig inte företag om inte or-dentlig hänsyn tas. Det gäller då att vara snål medbåde råvaror och energi och att t.ex. minska kemikali-eanvändningen.På lång sikt - jag förmodar att avser resursutrymmet - är det viktigt att berättaatt en diskussion som vi för inför nästa FN-konferenshandlar om faktor 10. Det innebär att vi i i-ländernaskulle ta på oss att minska produktions- och energire-surserna. Det handlar alltså om att göra produktionentio gånger effektivare när det gäller både hur vi an-vänder råvaror och hur vi använder energi. Vi behö-ver inte minska produktionen, men den produktion vihar skall bli oerhört mycket råvarusnålare och energi-snålare.Anf. 137 () re-plik:Herr talman! Naturligtvis handlar det om vår re-sursförbrukning. Men jag undrar också om miljömi-nistern ser några möjligheter att enligt svensk lagkomma åt internationella företag som finns i Sverigeoch som visar på en enorm dubbelmoral här. Bl.a.Volvo och ABB är tydliga exempel på att en sak görsi , därför att det lönar sig i , och någothelt annat utomlands. Det tjänar man enormt mycketpengar på. Finns det alltså någon laglig möjlighet i detsammanhanget? Har miljöministern några funderingarav det slaget?Jag håller med om att diskussionen om faktor 10är enormt viktig, vid sidan av många andra diskussio-ner. Men litet mera ideologiskt undrar jag hur vikommer åt den här typen av verksamhet. Jag tror attvi måste börja tänka i ett mera solidariskt och inter-nationellt perspektiv när det gäller dessa frågor, vilketjag tror att gör.Anf. 138 Miljöminister ()replik:Herr talman! Jag tror att det är oerhört viktigt attha ett internationellt samarbete. Agerandet ute påföretag runt om i världen beror väldigt mycket påvilket internationellt samarbete som finns mellanländerna. Kapitalet samarbetar ju mycket internatio-nellt, men också politiskt måste vi bli bättre på attsamarbeta internationellt. Vi måste också bli bättre påatt hjälpa utvecklingsländer med att ställa hårdaremiljökrav för att inte vara tvungna att acceptera vilketbeteende som helst från det internationella kapitaletsoch de stora företagens sida.Anf. 139 () replik:Herr talman! Under den relativt kalla perioden islutet av december och hade vi ettstort elunderskott i ; detta trots att många avvåra basindustrier står stilla. Det underskottet täcktesgenom import av el till motsvarande, har detsagts, produktionen vid två kärnkraftsreaktorer. Denimporten kom i huvudsak från och produce-rades vid oljeeldade kraftverk där.Hur ser ministern från miljösynpunkt på det för-hållandet?Anf. 140 Miljöminister ()replik:Herr talman! Det faktum som här tas upp under-stryker vikten av det jag sade om betydelsen av att vifår ett förnybart energisystem. Det gäller att vi dels läross att spara och hushålla bättre med energi, delssatsar mera på förnybara energikällor. Vidare under-stryks vikten av att redan nu börja omställningen frånkärnkraftssamhället.Även har ju deklarerat att vi inteskall satsa på ny kärnkraft. I så fall är vi alla överensom att kärnkraften skall avvecklas. Men jag tror attdet kan bli mycket kallt i om vi ställs inför ensituation där vi plötsligt, , skall avvecklahela det svenska kärnkraftssystemet. Låt oss, , tillsammans börja avvecklingen redan nu ochlåta omställningen ta tid!Anf. 141 () replik:Herr talman! Vilka ytterligare konsekvenser blirdet om vi nu dessutom är beredda att avveckla eneller två reaktorer - med tanke på att vi medde reaktorer som är i bruk har ett elunderskott somvi får möta med import av t.ex., som varit fallet,oljeeldad kraft eller kärnkraft från andra kärnkraft-verk österut?Anf. 142 Miljöminister ()replik:Herr talman! Jag tycker att haranledning att känna oro, för det kan bli väldigt kalltför honom som pensionär. Alla våra kärnkraftverk ärnämligen byggda ungefär . Om vi skall väntatills de är helt uttjänta riskerar vi dels att vi tummar pågränserna för säkerheten, dels en situation där vi fak-tiskt inom får stänga av all kärnkraft. Dåfinns det inte längre möjligheter att göra en långsamomställning av energisystemet där vi satsar på bådesparande och förnybara energikällor.För att undvika en mycket kylig pensionärstillvarotycker jag alltså att borde stötta att vipåbörjar omställningen av energisystemet nu.(Applåder)Anf. 143 (mp) replik:Herr talman! I tillåter inte Livsmedelsver-ket bekämpningsmedel i dricksvatten, men det är litetmotsägelsefullt. tillåts ju i be-kämpningsmedel. Närmare bestämt spridsnämligen . Har man någon ekologisk kunskapvet man att bekämpningsmedlen ham-nar i grundvattnet. Jag har här två frågor:Hur går detta ihop? Och finns det någon strategiför just problemet med bekämpningsmedel i grund-vattnet?I har detta generellt drabbat väldigt hårt. ILandskrona har man uppmätt värden som ligger 20-25 gånger över EU:s gränsvärde när det gällt bl.a.diklorbensamid.Anf. 144 Miljöminister ()replik:Herr talman! Trots allt har vi minskat användning-en av bekämpningsmedel väldigt mycket i . Vihar ju halverat användningen av bekämpningsmedel iSverige och fortsatt minskningen ytterligare efter det,med sikte på ytterligare en halvering. Jämfört medandra europeiska länder, ja, i och för sig med allaländer i världen, är detta ett mycket bra exempel somvi kan göra en hel del reklam för utomlands, så attäven andra länder minskar användningen av bekämp-ningsmedel.Det här arbetet fortsätter i . Målet är att viskall ha ekologisk odling . Jag tror att vihar goda förutsättningar att verkligen visa hur man fårned användningen av bekämpningsmedel utan att detskadar produktionen och jordbruket.Anf. 145 (mp) replik:Herr talman! Tyvärr stämmer inte det som AnnaLindh säger. säger ju att det harskett en ökning här. Även om vi fått ned användning-en av bekämpningsmedel, är det återigen fråga om enökning. Kemiindustrin håller dessutom nu på att an-passa växter till kemikalier. På grund av detta befararvi en fortsatt ökning av användningen av bekämp-ningsmedel.De ämnen som vi nu hittar är faktiskt sedan längeförbjudna att tas in i landet - de förbjöds 1991. Ändåkan man nu finna dem i grundvatten ned imarken. Det tar innan vattnet sipprat ned.Med de kunskaper som finns och som är så väldokumenterade undrar jag hur vi över huvud taget kantillåta en fortsatt användning av dessa medel. Jagtänker också på den utveckling som pågår i EU.Anf. 146 Miljöminister ()replik:Herr talman! Det är riktigt att vi ofta upptäckergamla miljösynder först i efterhand. Därför är detviktigt att vi använder oss av försiktighetsprincipenoch substitutionsprincipen. Det har vi gjort. Även omdet, i och med ökad produktion, förekommit vissanvändning av bekämpningsmedel ,står sig det gamla resultatet väldigt väl. Vi har gjorten mycket drastisk nedskärning av användningen avbekämpningsmedel i . Vi har nämligen långtmer än halverat andelen bekämpningsmedel. Vi harockså använt oss av substitutionsprincipen för att bytaut de farligaste ämnena mot mindre farliga eller ofar-liga ämnen.Även om en del fortfarande återstår att göra har vikommit långt på vägen. arbetar jag gemensamt för att vi skall få igenom sammaprinciper i andra EU-länder och för att få EU att lärasig av en jordbrukspolitik som handlar om att minskaanvändningen av bekämpningsmedel.Anf. 147 () replik:Herr talman! Jag vill haka på den tråd som mil-jöministern tog upp och som gällde en fortsatt för-stärkt miljölagstiftning. Jag har kontrollerat någrafakta.Under 1995 och vartotalt 45 miljöärenden anmälda vid domstol. 15 av deärendena ledde till böter och 1 till fängelse i 14 dagar.Resten ogillades.Mot denna bakgrund vill jag ändå fråga miljömi-nistern vilket ansvar hon känner för att vi inte fick enny samlad miljöbalk 1995, som kunde ha skärpt uppdetta högst väsentligt. Dessvärre tror jag inte att verk-ligheten är sådan att det inte begås fler miljöbrott iSverige. Hur skall tillsynen i den tänkta nyamiljölagstiftningen, som förhoppningsvis kommer såsmåningom, när miljöministern skär ned itillsynsmöjligheterna? I , där jag sitter ilänsstyrelsen, kommer tillsynen i praktiken att upphö-ra. Hur skall man då få miljölagstiftningen att funge-ra?Anf. 148 Miljöminister ()replik:Herr talman! Det hade inte inneburit någon för-bättring om vi hade antagit den miljöbalk som bl.a.Dan parti stod bakom. Den var helt enkeltför dålig. Det hade inte inneburit någon skärpning imiljölagstiftningen eller en förändring för dem somhade begått miljöbrott. Däremot erbjuder jag bådeDan och andra som är intresserade att varamed och se till att vi får fram en bra miljölagstift-ning och får igenom den i svenska . Undervåren kommer regeringen att lägga fram en proposi-tion till om den nya . Då kom-mer vi att få en miljölagstiftning som kommer att göradet betydligt bättre, lättare och enklare att användamiljölagstiftningen och straffa dem som inte följerden.Ett stort problem som återstår och som jag avseratt återkomma till är tillsynen.