prot · GK0975 · 1997-03-07 00:00:00 — Den bildsom jag gav är samma bild som den som Kjell-OlofFeldt ger i sin beskrivning av 80-talet, när var hans statssekreterare och sedan skatteminis-ter. Det kan vara intressant för kammaren att i sittprotokoll ha en sådan beskrivning.Det var intressant att inte heller be-mötte den bild som jag gav. Det kan han inte. Fakta ärju följande.Kickstarten med en jumbodevalvering ska-dade svensk ekonomi. Den skulle ha kunnat hanteras,om ni hade vågat genomföra strukturella reformersom hade givit en tillräcklig tillväxtkraft. Det klaradeni inte. Då fick vi inflation, framför allt från andrahälften av 80-talet. Då ökade kostnaderna, och viförlorade marknadsandelar. Vi fick den industrikrissom många människor dyrt fått betala, när det börjaderasa 1989-1990.Finanskrisen och effekterna på inhemsk efterfrå-gan kom därför att de som hade lånat mycket, när detyckte att det var lönt att göra det, sedan började beta-la lånen. Man konsumerade mycket under 80-taletmed lånade pengar. Det blev momsintäkter, arbetsgi-varavgifter och inkomstskatter på svenska varor tillmycket betydande belopp. När man betalar tillbakadetta och den inhemska efterfrågan sjunker, minskarmomsintäkter och andra skatteintäkter dramatiskt, ochdet var det som inträffade. För detta har ordförande i ett stort an-svar.Jag har två frågor. Varför åtgärdade ni inte infla-tionen ? Varför åtgärdade inte Riksban-ken kreditexpansionen? Det fuskbygge ni ställde tillmed får många människor betala dyrt idag.Anf. 40 Finansminister ():Herr talman! Det är återigen en mycket märkliginterpellationsdebatt där det tydligen är fritt fram attta upp i stort sett vilka frågor som helst under en in-terpellation som handlar om och anställ-ningstryggheten för statligt anställda. Det kan intevara meningen att den skall användas på det sättet.Mängden av moderata debattörer och mängden av ordstår i omvänd proportion till sakligheten och kvalite-ten på de inlägg ni gör.Jag vill slå fast några grundläggande teser. För detförsta: Vi socialdemokrater och regeringen står för attFörsvaret får medverka i saneringen av det konkursbosom vi fick överta efter den moderatledda regeringsom lämnade in 1994. Vi skäms inte för detta. Det varnödvändigt och riktigt att göra det.För det andra: Vi står för bibehållen anställ-ningstrygghet för de anställda i detta land såväl ioffentlig sektor som i privat sektor. Vi kommer attfortsätta kampen mot den moderata politiken på dettaområde som innebär omfattande avreglering ochnedmontering av arbetsrätt och anställningstrygghet.För det tredje: Vi socialdemokrater och regeringenstår för en stark offentlig sektor som vi finansierarmed egna inkomster och inte med lån hos utländskabankirer. Det innebär att vi värnar om jobben i denoffentliga sektorn - i vården, i omsorgen och i skolan- även om vi får utkämpa en hård kamp mot modera-ter som vill nedmontera den offentliga sektorn ochgöra dessa människor arbetslösa.För det fjärde och slutligen: När en ort som Sö-derhamn kommer i svårigheter, vilket inträffar, är viberedda att göra aktiva insatser för att stärka syssel-sättningen och bekämpa arbetslösheten. Det är ingen-ting som vi skäms för, utan det är någonting som vitycker är en självklar plikt, och vi kommer att verkaför detta även i fortsättningen.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1996/97:179 om fi-nansiering av kärnkraftsnedläggningenAnf. 41 Näringsminister ():Herr talman! har ställt vissa frågortill finansministern angående konsekvenserna av av-ställningen av de två kärnkraftsreaktorerna i Barse-bäck. Interpellationen har överlämnats till mig.Bo Lundgrens första fråga gäller vilka effektersom avställningen kommer att få på elpriserna och påefterfrågan i ekonomin. I korthet är svaret att rege-ringen bedömer att det inte blir några nämnvärdaeffekter på elpriserna. svarar för avelproduktionen i och litet av elpro-duktionen på den nordiska elmarknaden.Enligt den energipolitiska överenskommelsenskall åtgärder vidtas för att under de närmaste årenkompensera bortfallet av el från de båda reaktorernagenom effektivare energianvändning, konverteringsamt hushållning med el och tillförsel av el från andraenergikällor. Särskilda insatser skall göras för attutveckla kraft- och värmeförsörjningen i Sydsverige.Ett villkor för stängningen av den andra reaktorn äratt bortfallet av elproduktionen kan kompenserasgenom tillförsel av ny elproduktion och minskadanvändning av el.Därför skall inte köpkraften försämras, och där-med inte heller den efterfrågeminskning uppstå, somBo Lundgren befarar. Överenskommelsen innehållerkraftfulla satsningar på utvecklingen av ny, energief-fektiv teknik. Det är en investering för framtiden,både för den industriella tillväxten och för det ekolo-giskt uthålliga samhället. Överenskommelsen är enpositiv investering i den svenska ekonomin.Bo Lundgren borde i stället begrunda konsekven-serna av att inte ta tag i energiomläggningen. Allapartier är överens om att kärnkraften skall avvecklas.Skiljaktigheterna gäller hur det skall genomföras. Denenergipolitiska överenskommelsen innebär att om-läggningen får ta den tid som behövs för att alternati-ven skall komma fram. Om vi i stället skulle väntaoch lita på att marknadskrafterna sköter omställning-en, riskerar vi att med tiden försätta landet i en situa-tion där halva elproduktionskapaciteten snabbt behö-ver ersättas. Det vore förödande för samhällsekono-min. Vi tar i stället ansvaret genom en planerad om-ställning.Bo Lundgrens två övriga frågor gäller konsekven-serna av överenskommelsen för statens budget. Rege-ringen kommer att lämna en energipolitiskproposition till , och därefter den ekonomis-ka vårpropositionen. I dessa propositioner redovisarregeringen överväganden i dessa frågor. Jag har där-för inte för avsikt att gå närmare in på dessafrågor.Jag vill dock påpeka att en post i den statsfinan-siella kalkylen med nödvändighet måste lämnas öppentill vidare. Det gäller ersättningen till kärnkraftsföre-tagen. I det fallet kommer statens utgifter att avgörasefter förhandlingar med kärnkraftverkens ägare. I detlagförslag som remissbehandlas dras vissa riktlin-jer upp för fastställandet av ersättningsbeloppetsstorlek.Under februari månad har flera kampanjer startatsi syfte att spräcka den energipolitiska överenskom-melsen. Fantasifulla siffror har förts fram som pro-gnoser om överenskommelsens konsekvenser förstatsbudgeten. Jag noterar att också Bo Lundgrenutnyttjar dem.Den socialdemokratiska regeringen avser att full-följa saneringen av statsfinanserna. Från ett av destörsta underskotten bland år 1993pekar prognosen nu mot att underskottet kommer attvara helt eliminerat 1998. Denna utveckling har stärktförtroendet för den svenska ekonomin.Bo Lundgren bör sätta beslutet att stänga Barse-bäck i sitt rätta perspektiv i stället för att stämma in ikatastrofkören. Avvecklingen gäller en mycket litendel av den samlade nordiska elproduktionen, samti-digt som vi genomför en rad tillförsel- och hushållsåt-gärder.Den energipolitiska överenskommelsen är en an-svarsfull överenskommelse. De tre partierna som stårbakom överenskommelsen har enat sig om ett kraft-fullt energipolitiskt program för att driva fram dentekniska utvecklingen när det gäller både alternativ el-och värmeproduktion och effektiv energianvändning.Vi är också eniga om att omställningen måste få taden tid som behövs. Den andra reaktorn i Barsebäckställs av under förutsättning att vi kan kompenserabortfallet av el.Det är möjligheterna att tillföra det nya som skallbestämma utvecklingen. Vi satsar starkt på den eko-logiskt uthålliga energitekniken. Därför är vi ocksåöverens om att det inte skall finnas någon tidsgränsinom vilken kärnkraften skall vara avvecklad. Sedanår 1980 har vi levt med ett slutår för den svenskakärnkraften. Överenskommelsen innebär att år 2010avförts som det bortre parentestecknet.Jag beklagar att Moderata samlingspartiet inte harkunnat ställa upp på en ansvarsfull överenskommelseom energipolitiken. Ännu mer beklagar jag att Mode-raterna inte vill diskutera energipolitiken från sakligautgångspunkter. Genom den energipolitiska överens-kommelsen har en grund lagts för omställningen avenergisystemet och för investeringar . Detär en ansvarsfull överenskommelse som går ut på attvi skall ta ett steg i taget. Låt oss föra en sansad dis-kussion om detta, inte om uppblåsta katastrofscenari-er!Anf. 42 BO ():Herr talman! Det hör till traditionen i skall tacka för svaret, men det förvånar säkertinte att jag inte är särskilt nöjdmed det, kanske allra främst därför att frågan ställdestill finansministern just därför att det var fråga om desamhällsekonomiska effekterna. Jag vet inte varförfinansministern valde att inte svara. Men det kan vi nulämna därhän.I sitt svar säger att den förtidaavvecklingen av ett par reaktorer inte kommer att genågra nämnvärda effekter på elpriserna. Om jag fattarhans svar rätt är det fråga om en utjämning inomramen av en större elmarknad. De bedömningar somhar gjorts tyder på att det rör sig om ca , kanskemer, kanske något mindre, i ökadkostnad. Är det något som kallar"ingen nämnvärd effekt" på elpriserna?Inte bara jag, utan kammarens övriga ledamöter,de som läser protokollen och svenska folket kanske ärintresserade av att få reda på vad med "inga nämnvärda effekter". Det finns jueffekter. Det blir elprishöjningar. Det har AndersSundström sagt i sitt svar. Men vilka effekter bedömerhan att det blir? Det borde ligga i hans eget intresseatt fundera i de termerna.Om vi ser på kostnadssidan är det givet att detkommer att kosta att lägga ned existerande kapacitet iSverige för att producera el och i stället bygga uppnågot annat innan det hade varit nödvändigt att göradet. Det är klart att det kostar pengar och att det i sintur måste finansieras. Om man skall ersätta den exis-terande kapaciteten med biobränsle vet vi vad detkommer att kosta att producera i en sådan anläggning.Då kan man fråga sig hur man skall finansiera detta.För att behålla elpriserna krävs offentliga subventio-ner i stor omfattning, och det måste finansieras på ettsätt som påverkar medborgarna, eller också höjs el-priserna.Det finns ett antal andra kostnader för omställ-ningen. Ta exempelvis konverteringen av direktver-kande el i småhus. Det blir i storleksordningen100 000 per småhus. Skall småhusägarna betala detsjälva drabbar det dem direkt. Skall staten betaladrabbar det dem indirekt genom högre skatter. Det ärden ena skatten efter den andra. Det är väl energiskat-terna som skall höjas ytterligare, i så fall.Dessa effekter på elpriset - om de är nämnvärdaeller inte är en definitionssak - och de andra effektersom påverkar priserna påverkar köpkraften. Det ärganska givet. Om de inte påverkar priserna skall dedirekt täckas av exempelvis småhusägare vid konver-tering. Det går inte att förneka att det är på det viset.Återigen: Vad är det för summor det rör sig om? Kaninte vara ärlig och tala om vilkabedömningar han rimligen har gjort? För ni har välgjort bedömningar? Ni har väl inte bara suttit i mörkarum och kommit fram till att det blir bra utan att kän-na till konsekvenserna? Man undrar emellanåt om detinte kan vara på det viset.När det sedan gäller att hantera en avveckling avtvå reaktorer vet vi att det kommer att vara kostnader.Ni skall stimulera annan produktion. Man kan disku-tera om det kostar 29 miljarder, som en del beräk-ningar säger, men låt oss säga 20-30 miljarder. 20-30miljarder kronor - det är väldigt mycket pengar. Detskall också finansieras i form av uteblivna skatte-sänkningar - fast denna regering är ju inte intresseradav det - eller skattehöjningar för att hålla balansen istatsfinanserna. Hur tänker sig attdessa 20, sannolikt upp mot 30 miljarderna skallfinansieras?Slutsatsen av uppgörelsen och av synnerligen bristfälliga svar är att regeringenvill att medborgare skall betala dyrt för säm-re miljö genom ökade utsläpp inte minst i södra och dessutom för en ökad arbetslöshet, speciellt iredan drabbade regioner.Anf. 43 ():Herr talman! Efter att ha lyssnat på svar och inlägg är jag mer in-tresserad av de resonemang som förfram och hans bedömningar av kostnadsutvecklingenoch prisbilden i samband med den avveckling somblev resultatet av den uppgörelse som ligger i bottenpå svar.Bo Lundgren talar nu om en möjlig prisökningsom en följd av den avveckling som blir aktuell påungefär - han vacklar litet - per kWh. Dennasiffra förekommer i flera olika sammanhang, dockinte så auktoritativa som jag tror att villgöra gällande.Den intressanta frågan är om kan be-rätta för kammaren vad prishöjning på elskulle resultera i vad gäller ytterligare vinster i dennordiska kraftproduktionen. Är det inte så, t.ex., att 5öres prishöjning skulle generera i storleksordningen20 miljarder i nya vinster för kraftföretagen iNorden? Tror verkligen på fullt allvaratt någonting sådant kommer att inträffa på den öppnamarknad vi är på väg att utveckla på elområdet?Naturligtvis inte. Naturligtvis kommer detta inte attäga rum. Det sannolika är att det blir en ickehöjningav priser eller en mycket begränsad prishöjning somen följd av den förändring som uppgörelsen innebär.Minst lika viktigt är att identifiera vilka kostnadersom kraftföretagen rätteligen borde bära. Denna upp-görelse rymmer naturligtvis mycket mer än avställ-ning av två reaktorer. Den rymmer också program fören förändring, och den rymmer också en diskussionkring vilka kostnader kraftföretagen bör bära.En sådan kostnad är den som gäller riskerna -riskkostnaden. De kostnaderna har kraftföretagen omicke smitit undan så i alla fall sluppit bära, eftersomstaten och de drabbade blir de som bär de kostnadersom ligger utöver det försäkrade beloppet. Jagskulle gärna vilja veta av hur myckethan tycker att den risken skall värderas till. Vilkamöjliga olyckor skall kraftföretagen stå risken för iförväg, och därmed belastas ekonomiskt?Den typen av diskussioner får man sällan från BoLundgren och . Man får lika sällan, herrtalman, en redovisning av den vision om energipoliti-kens utveckling som man kan förvänta sig att även BoLundgren och skulle ha funderat litetöver. Även detta att inte göra någonting innebär junågonting, herr talman. Att inte göra någonting är ettbeslutsalternativ. Jag inser att det är litet förBo Lundgren att svara, men jag utgår ifrån att detkommer ett mycket tydligt och ganska kort svar, föratt därmed också stimulera den debatten.Hur har man räknat hos på en ener-gipolitik som inte rymmer de utvecklingsmöjlighetersom finns i den uppgörelse som energiministern ocksåhar beskrivit i svaret? För att använda Bo Lundgrensord: Ni har väl gjort beräkningar? Ni har väl gjortbedömningar av hur energisystemet skulle utvecklasutan en kärnkraftsavveckling? Framför allt: Hur harBo Lundgren bedömt priserna? Vilken bedömninggör av att terminspriserna på el för denförsta perioden efter avvecklingen tycks sjunka? Huruppfattar den marknadssignalen? Jagväntar med spänning, herr talman.Anf. 44 ():Herr talman! Jag tycker naturligtvis att både detsom näringsministern sagt och det som LennartDaléus sagt är riktigt. Det är bara att konstatera att BoLundgren och helt har ställt sig vid sidanav det nödvändiga arbetet att i grunden förändra detsvenska energisystemet. Uppiggade av hyfsade opini-onssiffror utnyttjar man situationen maximalt.Visserligen anser också att samtligakärnkraftsreaktorer skall ställas av, men man vill integöra någonting just . Vi som står för uppgörelsentycker att tar en väldigt stor risk. Inom7-10 år, om vi tar i litet extra, kommer sannoliktåtminstone hälften av reaktorerna att behöva genomgåen ordentlig renovering. Har vi då inte minskat vårtberoende av kärnkraftsel blir det stora och kostsammaproblem med elförsörjningen, främst i industrin, menockså för hushållen om dessa inte har konverterat frånel till annan uppvärmning. Jag menar att Moderaternadärmed är ett långsiktigt hot mot svensk industrisutveckling.I energidebatten framförs många överdrifter, ävenom de verkar ha tonats ned litet grand nu när det hargått . Ändå hör man fortfarande, kanskeframför allt från moderata debattörer, att vi riskerartre- och fyradubblade elpriser, att den svenska basin-dustrin flyttar utomlands och att koldioxidutsläppenskall öka i kolossal omfattning.Är beredd att tona ned dessa över-drifter, denna skrämseltaktik, i dagens debatt? Jag villockså koppla på anförande och frågahur tolkar det faktum att elpriserna är påväg ned och att de svenska skogsaktierna är på vägupp.Anf. 45 PER ():Herr talman! Det finns någonting av hokuspokus-politik över inte minst och numeraockså energiministerns resonemang om kostnadernaför kärnkraftsavvecklingen. Några av oss har varitmed rätt länge - och jag från dennacirkus allra första början. Jag kan inte avhålla migfrån att minnas att det enligt LennartDaléus var en lysande ekonomisk affär att stänga avall kärnkraft redan till 1990. ske tack och lov ochpris att inte fick igenom sin politik!Då stod industriministern på rätt barrikad. harindustriministern klättrat över till den andra barrika-den och har därmed blivit lika orealistisk och likamycket för hokuspokus som någonsin det gäller kostnaderna finns en mycket enkelutgångspunkt som skingrar dimmorna. Det är att frågasig om det är lönsamt eller olönsamt att stänga avföretag som fungerar och producerar elektrisk ström.De flesta kommer till den alldeles naturliga slutsatsenatt det kostar någonting när man stänger butiken. Detkostar någonting när man stänger Barsebäck.Vad det lider kommer industriministern att fåplågsamma erfarenheter av vilka krav som kommer attriktas mot honom.Man kan också räkna på det sätt som Bo Lundgrengjorde . När människor skall riva utsina direktverkande elvärmeelement i sina villorkommer de om inte annat att upptäcka att det inte vargratis, och inte heller roligt. Detta kommer ocksåindustriministern att upptäcka när dessa människorskickar en del av räkningen till honom därför att deinte vill betala alltihop. Det är ett annat sätt att räknapå ekonomin.Sedan kommer jag till något som är litet svårare.Det är kanske det allvarligaste. Det handlar om attförsöka beräkna den förtroendeförlust som ligger iomvärldens betraktande av . En och annan kan- liksom 101 kvinnor gjorde i i går -säga att det är avantgardistiskt och framtidsinriktat.Den uppfattningen delar de inte med många av demsom funderar på i vilket land de skallinvestera.Det kostar alltså någonting. Det kostar förmodli-gen rätt mycket att stänga av effektiv elproduktion.De som tycker att det här är en lysande uppgörelsesäger att vi måste stänga av: varför integöra det tidigt i stället för sent? Det är naturligtvisnonsens. skall vi stänga av, när kärn-kraftverken är ekonomiskt och säkerhetsmässigt slut.Det ligger redan i kalkylerna. Den kostnaden har vikänt till sedan urminnes tider. Den kostnad som vi nudiskuterar är den extrabelastning som vi tar på oss närvi nu - som ni uppenbarligen så gärna vill - stängerav dessa trots att det inte finns vare sig säkerhetsmäs-siga eller ekonomiska motiv för det.Man säger att inte har velat ställaupp på en ansvarsfull energiöverenskommelse. Jo, vihade gärna ställt upp på en ansvarsfull sådan, meninte på det som ni har kokat ihop.Herr talman! Slutsatsen är att de närvarande parti-erna nu uppenbarligen har bestämt sig för att genom-föra detta. Då säger man medvetet att det är merabetydelsefullt att dra på sig den kostnad som det härkommer att föra med sig för folkhushållet och skatte-betalarna än en lång rad andra saker som människorkanske värderar högre.Det har demonstrerats i veckor mot vad regeringengör gentemot landets änkor. Det finns ett bokstavligtförhållningssätt mellan den kostnad som ni nu läggerpå kärnkraftsavveckling och att ni inte kan ge äldremänniskor anständiga villkor.För en stund sedan diskuterade vi kostnaderna föratt man skall lägga ned flygflottiljen i ochrycka upp 300 människor med rötterna från Stock-holm. Det är en kostnad som ni nu tvingas att ta där-för att ni tycker att det är viktigare att stänga av kärn-kraftverk. Så här kan vi gå igenom listan. Ni väljermedvetet att lägga statens pengar på att stänga aveltillförseln snarare än att säkerställa att människorsom är intresserade av sin trygghet, vård och omsorgkan få dessa primära behov tillgodosedda. Så ser detut när man har skingrat dimmorna kring hokus-pokus-politiken.Anf. 46 Näringsminister ():Herr talman! Jag känner mig glad och stolt överatt inte ha deltagit i denna cirkus. Jag sysslar medmycket allvarligare saker än att uppträda på en cirku-sarena.Jag skall först ta upp frågorna. Jag börjar med el-priset. I och med överenskommelsen tar vi på enöppen marknad bort produktionskapacitet motsvaran-de , och genom statliga stimulansertillför vi produktionskapacitet motsvarande , dvs. av elmarknad.Min fråga till blir därför: På vilket sättpåverkar detta elpriset på denna marknad? Staten tarbort och för tillbaka 8 terawattimmaroch finansierar mellanskillnaden. Detta skulle varaintressant att få belyst.Sedan vill jag ta upp dessa skräckscenarion ompriset. Han skrev i enrapport - Kärnkraftavveckling - till nytta för vem? -som han gav ut på Industriförbundetsuppdrag om hur avstängning av en eller ett par reakto-rer skulle påverka elpriset: "Detta skulle inte få någonstörre påverkan på elpriset och på den elintensivaindustrins konkurrenskraft". Detkan vara intressant att komma ihåg. Det var alltsåIndustriförbundets rapport. Det var vad jag ville sägaom marknad och pris.Sedan gäller det ett resonemang om statsfinanser-na. Det är sant att vi i statsfinanserna prioriterar inves-teringar för att bygga ett nytt energisystem. Vi tror attdet är viktigt för industrin att vi förnyar energisyste-met. Det är sant att och istället prioriterar att sänka förmögenhetsskatten medtre och . De tycker attdet är viktigare. Att hålla ett antal flygplan flygande iluften ovanför är tydligenockså viktigare. Det var Per bidrag till denhär debatten.Jag måste fråga svenska folket: Är det viktigare attde där flygplanen snurrar ovanför med"lede fi" som snart anfaller oss? Eller är det viktigareatt vi investerar i ny elproduktionskapacitet för att setill att människor, ungdomar, skall kunna ha jobbockså efter den tidpunkt när dessa reaktorer som nugår har förbrukats? Jag tror att svenska folket faktiskttycker att det är viktigare att investera i alternativenän att ha helikoptrar och flygplan ovanför Söderhamn.Jag menar alltså att den här regeringen har en oer-hörd trovärdighet när det gäller att hålla ordning påstatsfinanserna. Det är litet tveksamt med Bo Lund-gren och Per Unckel.Sedan vill jag fråga om alternativet. Vad är ert al-ternativ? Ni vill faktiskt stänga tolv reaktorer. Hurskall det gå till? Vilka effekter får det på elpriset,statsfinanserna och samhällsekonomin? Det skullevara oerhört intressant att få veta detta. Hur ser denpolitiska majoriteten i ut när det gäller attskapa denna stabilitet och uthållighet i en ny energi-politik? är faktiskt skyldig svenskafolket att svara på den frågan.Anf. 47 BO ():Herr talman! Om det är någon som är cirkusartist iden här debatten är det det är för konst han ägnar sig åt kan alltid disku-teras.När jag har följt debatten har jag konstaterat attAnders far med osanning. En sak somkommer upp i debatten är att folkom-röstningen innebar ett antal saker som den fak-tiskt inte gjorde. Vi kan titta på röstsedlarna för linje1 och linje 2 - som en majoritet valde. Vad är detmed dem, när det gäller det säkerhetsmässiga ochekonomiska, som gör att man skulle avvecklakärnkraften? Det skulle vara intressant att höra An-ders svara på den frågan. Det rör sig alltsåom en förtida avveckling.Anders säger att man skall avvecklaelproduktion motsvarande och sedan skall ge statliga stimulanser, subventioner,så att det produceras lika mycket. Han försöker sägaatt det blir plus minus noll. Men vem finansierar sta-ten, ? Det är medborgarna somfinansierar staten. Då är nästa fråga: Vad händer i detandra skedet om nu staten skall ta hela kostnaden i ettförsta skede? Vem skall finansiera staten?