prot · GK0982 · 1997-03-20 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1996/97:82Torsdagen den 20 marsKl. 12.00 - 22.07Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 14 mars.2 § Anmälan om ny företrädare för partigruppi talmanskonferensenTredje vice talmannen meddelade att Folkpartietliberalernas riksdagsgrupp på grund av uppkommenvakans anmält som partigruppens före-trädare i talmanskonferensen efter vice talmannen förklarade () utsedd till partigruppsföreträdare i talmanskonfe-rensen till dess nästa lagtima skulle börja.3 § Ledighet, m.m.Tredje vice talmannen meddelade att IngegerdSahlström (s) ansökt om fortsatt ledighet under tidenden 1 april 1997-19 september 1998.Kammaren biföll denna ansökan.Tredje vice talmannen meddelade att () skulle fortsätta tjänstgöra som ersättare för § Meddelande om kammarkansliets öppetti-derTredje vice talmannen meddelade att torsdagenden (skärtorsdagen) skulle kammarkanslietsexpedition vara öppen mellan och 12.00.5 § Meddelande om fördröjda svar på interpel-lationerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1996/97:210Till riksdagenInterpellation 1996/97:210 av () om änkepensionen.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 17 april 1997.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning samt attjag inte kunnat finna en debattdag som passar bådeinterpellanten och mig.Stockholm den 17 mars 1997Maj-Inger KlingvallInterpellation 1996/97:243Till riksdagenInterpellation 1996/97:243 av ()om försäkringskassorna.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 17 april 1997.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 17 mars 1997Maj-Inger KlingvallInterpellation 1996/97:220Till riksdagenInterpellation 1996/97:220 av () om förslaget om skattekonto.Interpellationen kommer att besvaras fredagen den21 mars 1997.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 18 mars 1997Thomas ÖstrosInterpellationerna 1996/97:229 och 238Till riksdagenInterpellation 1996/97:229 av kastrering av smågrisar.Interpellation 1996/97:238 av slakt genom skäktning (kosher- och halalslakt).Interpellationerna kommer att besvaras den10 april 1997.Skälet till dröjsmålet är resa.Stockholm den 18 mars 1997JordbruksministernEnligt uppdragKarl 1996/97:232Till riksdagenInterpellation 1996/97:232 av omförbud och utökade fredningstider för lax- och ör-ingsfiske.Interpellationen kommer att besvaras den 10 april1997.Skälet till dröjsmålet är resa.Stockholm den 18 mars 1997JordbruksministernEnligt uppdragKarl 1996/97:237Till riksdagenInterpellation 1996/97:237 av () omGotlandstillägget.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den8 april 1997.Skälet till dröjsmålet är påskuppehåll.Stockholm den 13 mars 1997Ines UusmannInterpellation 1996/97:241Till riksdagenInterpellation 1996/97:241 av unga felbehandlade.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den8 april 1997.Skälet till dröjsmålet är att har påskup-pehåll och att jag är på resa.Stockholm den 18 mars 1997Margot Wallström6 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 19 marsUU12 Mänskliga rättigheter m.m.Mom. 3 (redogörelse för mänskliga rättigheter i mot-tagarländer)1. utskottet2. 1 (m, fp, kd)Votering:201 för utskottet102 för res. 146 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 25 c, 18 v, 14 mpFör res. 1: 67 m, 21 fp, 14 kdFrånvarande: 17 s, 13 m, 2 c, 5 fp, 4 v, 4 mp, 1 kdMom. 13 (god miljö som mänsklig rättighet)1. utskottet2. 3 (mp)Votering:288 för utskottet14 för res. 31 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 67 m, 24 c, 21 fp, 18 v, 14 kdFör res. 3: 14 mpAvstod: 1 cFrånvarande: 17 s, 13 m, 2 c, 5 fp, 4 v, 4 mp, 1 kdMom. 24 (mänskliga rättigheter och demokrati iHongkong)1. utskottet2. 6 (fp, mp, kd)Votering:251 för utskottet50 för res. 61 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 64 m, 25 c, 18 vFör res. 6: 1 m, 21 fp, 14 mp, 14 kdAvstod: 1 mFrånvarande: 17 s, 14 m, 2 c, 5 fp, 4 v, 4 mp, 1 kdMom. 25 (medlemskap i m.m.)1. utskottet2. 8 (fp, mp, kd)Votering:182 för utskottet52 för res. 867 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 22 c, 18 vFör res. 8: 1 m, 2 c, 21 fp, 14 mp, 14 kdAvstod: 66 m, 1 cFrånvarande: 19 s, 13 m, 2 c, 5 fp, 4 v, 4 mp, 1 kdMom. 28 (FN-närvaro i )1. utskottet2. 9 (c, fp, v, mp, kd)Votering:211 för utskottet92 för res. 946 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 67 mFör res. 9: 25 c, 21 fp, 18 v, 14 mp, 14 kdFrånvarande: 17 s, 13 m, 2 c, 5 fp, 4 v, 4 mp, 1 kdMom. 29 (samarbete med )1. utskottet2. 10 (c, fp, v, mp, kd)Votering:210 för utskottet93 för res. 1046 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 66 mFör res. 10: 1 m, 25 c, 21 fp, 18 v, 14 mp, 14 kdFrånvarande: 17 s, 13 m, 2 c, 5 fp, 4 v, 4 mp, 1 kdMom. 38 (mänskliga rättigheter i )1. utskottet2. 11 (c, fp, v, mp, kd)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tionMom. 39 (asyl för iranska konvertiter)1. utskottet2. 12 (fp, kd)Votering:253 för utskottet48 för res. 1248 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 66 m, 25 c, 1 fp, 18 vFör res. 12: 20 fp, 14 mp, 14 kdFrånvarande: 18 s, 14 m, 2 c, 5 fp, 4 v, 4 mp, 1 kdMom. 42 (embargo avseende nigerianska oljeproduk-ter)1. utskottet2. 13 (v, mp)Votering:269 för utskottet32 för res. 1348 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 67 m, 25 c, 20 fp, 13 kdFör res. 13: 18 v, 14 mpFrånvarande: 17 s, 13 m, 2 c, 6 fp, 4 v, 4 mp, 2 kdMom. 47 (flyktingars rätt att återvända till )1. utskottet2. 14 (fp, v, mp, kd)Votering:230 för utskottet67 för res. 1452 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 67 m, 24 cFör res. 14: 21 fp, 18 v, 14 mp, 14 kdFrånvarande: 22 s, 13 m, 3 c, 5 fp, 4 v, 4 mp, 1 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SfU8 Vissa socialförsäkringsfrågorKammaren biföll utskottets hemställan.SfU9 Ändring i sjuklönelagen m.m.Mom. 1 (sjuklönelagen)1. utskottet2. (m)Votering:215 för utskottet67 för res.14 avstod53 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 23 c, 5 fp, 18 v, 13 mp, 14 kdFör res. : 67 mAvstod: 14 fpFrånvarande: 19 s, 13 m, 4 c, 7 fp, 4 v, 5 mp, 1 kdMom. 2Kammaren biföll utskottets hemställan.Meddelande om samlad voteringTredje vice talmannen meddelade att trafikutskot-tets betänkande TU7 samt justiteuskottets betänkan-den JuU10 och JuU13 skulle avgöras i ett samman-hang efter avslutad debatt.7 § Trafikpolitikens inriktningFöredrogsTrafikutskottets betänkande 1996/97:TU7Trafikpolitikens inriktning (prop. 1996/97:53)Anf. 1 TOM ():Herr talman! Det är en märklig proposition somregeringen nu har presenterat. Den skall vara denstora uppföljningen av trafikpolitiska beslut,och vi skall nu behandla en ny tioårsperiod, investe-ringsinriktningen ända fram till år 2007.Detta sker, herr talman, utan att man inväntar detbetänkande från sompresenterades så sent som . Detta är attsätta kärran framför hästen. Vad är det man vill åstad-komma med dagens beslut? Vill man åstadkommanågot över huvud taget? Det är betecknande att denansvariga ministern inte är med när vi diskuterardetta i kammaren.Ja, inte är det den långsiktiga inriktningen som viskall ta beslut om . Redan nu aviseras att manavser att återkomma med ännu enproposition, om en ny trafikpolitik. Den långsiktigainriktning som man talar om i propositionen är alltså isjälva verket bara kortsiktiga funderingar, som likagärna hade kunnat behandlas i den ordinarie budget-propositionen.Det är inte utan att jag känner förståelse för detavslagsyrkande som förs fram i reservation nr 1. Vihar ändå valt att behandla förslagen i propositionen påvanligt sätt och nöjer oss med att framföra vår kritik iett särskilt yttrande.Med den uppläggning som regeringen har valt blirredan de inledande förslagen om politikens inriktningfelaktiga och otydliga. Det finns på många ställenhänvisningar till förstadelbetänkade, men konstaterar man att maninte vill föregripa de långsiktiga planer som kan bliföljden av slutbetänkandet. Dessa skall återfinnas inästa års långsiktiga proposition. Man kan undra omde olika avsnitten egentligen haft samma författare.Kommunikationskommitténs första delbetänkadeblev ju mycket hårt kritiserat. Viktiga områden inompolitiken saknades helt, och sjöfarten var över huvudtaget inte nämnd. Vissa av de slutsatser som mankommit fram till påminner mest om salig dumbomsbetraktelser. En sådan var att vägar bör byggas där detär billigt och inte där de behövs.Moderata samlingspartiet anser inte att den härpropositionen, som till stor del bygger på detta förstadelbetänkande, kan ligga till grund för den långsiktigainvesteringsplaneringen. Våra avgörande invändning-ar för vi fram i reservation nr 2, som jag härmed yrkarbifall till.Vi betonar särskilt vikten av att näringslivetstransportbehov blir tillgodosett i första hand. Vi anserockså att det är viktigt att man finner and-ra finansieringsformer, framför allt på vägsidan. Densamhällsekonomiska kostnadsmodell som utredningenhar föreslagit tenderar att leda investeringsbesluten ihelt fel riktning.Ett exempel på denna snedvridning är att sjöfar-ten, som inte kräver medel från statskassan, kommerhelt bort i planeringsprocessen. skaparandra faktorer, t.ex. transportstödet, en konstlad efter-frågan på landtransporter och därmed ett överdrivetinvesteringsbehov. Detta borde ha behandlat i sitt betänkande. Men så vittjag har kunnat finna har man helt bortsett från dessaproblem.Det förefaller inte heller som om regeringen avseratt leva upp till den tidigare ambitionen att varjetransportslag skall bära sina egna kostnader och däri-genom skapa konkurrensneutralitet mellan de olikatransportslagen. Tvärtom innehåller slutbetänkandetmängder av nya förslag till snedvridande regleringaroch skatter.Sjöfartens konkurrenssituation behandlas hellerinte i avgiftsförslagen. En stor del av den kustnärasjöfarten slogs ut när stuverimonopolet började till-lämpas, och det nya avgiftssystem som Sjöfartsverketnu arbetar med kommer, så vitt man kan bedö-ma, att leda till ytterligare förlorad konkurrenskraftför den kvarvarande kustsjöfarten och därmed ytterli-gare krav på dyra investeringar på land. Detta förhål-lande har kommittén inte heller beaktat, och tyvärrkan man konstatera att det övergripande arbete somkommittén borde ha gjort och som borde ha legat somgrund för denna proposition har inte blivit gjort. Inteens slutbetänkandet kan ligga som grund för en lång-siktig politik. Det är beklagligt, men dessvärre sant.Det är också vår uppfattning, herr talman, att tra-fikplanering är en statlig angelägenhet och att landetsintressen bäst tillgodoses om den också förblir enstatlig angelägenhet. Ansvaret för planeringen bördärför även i fortsättningen ligga på den regionalastatliga myndigheten, dvs. , och inteöverföras till nya lokala myndigheter som regeringenföreslår. Vi ser inget behov av att införa denna nyabeslutsnivå.Vi anser också att den nuvarande planeringspro-cessen är alltför komplicerad och att de rambeslutsom fattar kan binda planeringen för allde-les för långa perioder. Mycket hinner hända under entioårsperiod, och medel kan behöva omfördelas inombudgeten på ett smidigare sätt än vad som är möj-ligt.Dessa synpunkter har vi fört fram i reservationer-na 7 och 11, som jag dock inte kommer att yrka bifalltill.Den planeringsram som föreslås är mindre änden som ännu är gällande. Trots detta har regeringenföreslagit ytterligare ett par spektakulära projekt sompå något sätt skall kunna pressas in planeringen. Detena är i och det andra är Botnia-banan. Vi kan också göra önskelistor. Men att i enkrympande ram rymma flera stora projekt låter siginte göras om inte andra tidigare planerade projekt tasbort. Annars återstår bara att fiffla med siffrorna, ochså gör man nu.Det finns alltför många oklarheter när det gällerbeslutet om att bygga . Någon vanlig bud-getberedning har uppenbarligen inte förekommit. Istället har regeringen valt att mycket demonstrativtköra över ledningsgrupp. Som en följd avdetta har generaldirektören lämnatsin tjänst, och dessutom har vd:n på det svenska bro-bolaget uttryckt sina tvivel på bolagets möjligheter attinfria det åtagande som man har fått sig förelagt.Osäkerheten i den ekonomiska kalkylen blir än merpåtaglig när kostnaden för själva bron i denna veckahar räknats upp med och hela denbudgetreserv som från början fanns nu är förbrukad.Det rimliga hade naturligtvis varit att tunnelnhanterats som ett helt vanligt investeringsprojekt ochinförlivats i ordinarie investeringsplane-ring. Den typ av kreativ bokföring som praktiserasi många sammanhang, när olika statliga och kommu-nala myndigheter skall låna pengarna i stället förRiksgäldskontoret, minskar ju på inget sätt den of-fentliga skuldsättningen - den blir bara osynligare ochoklarare. Metoden är fjärran från de många allvarsordom ordning och reda i statens finanser som en tidigarefinansministerns med skärpa framhålliti denna kammare. Bl.a. förutsätts nu att SJ skall bidramed investeringsmedel till tunneln. Men SJ har juinga pengar. Verket har ju all möda i världen att klarasina egna finanser. Hur skall man då kunna bidra medpengar till tunneln? Eftersom troligenändå är en värdefull investering har vi nöjt oss med attframföra denna kritik i ett särskilt yttrande.Samma lättsinniga hantering präglar förslaget omBotniabanan. Där har - om man nu skall tro påpressuppgifterna - den tillsatta förhandlingsgruppenkommit till slutsatsen att banan är ett statligt an-svarstagande. Därmed är man tillbaka på ruta ett. Detmåste ankomma på att göra den framtidaavvägningen. Den tidigare utredning som gjorts visa-de inte på någon lönsamhet för projektet, och någraförändrade fakta har därefter inte redovisats. Att då,som föreslås, göra en delplanering på sträckanSundsvall-Nyland för en och en halv miljarder inne-bär naturligtvis att något annat bättre prioriterat pro-jekt trängs ur ramen. Investeringen är bortkastad omman sedan ändå finner att man inte har råd att fortsät-ta bygget.Även här tycker vi det är viktigt att den normalaplaneringsprocessen används och att inte stora inves-teringar görs på en höft för att tillfredsställa olikasärintressen. Vi för fram detta i reservation nr 18, menjag avstår även här från att yrka bifall till den.Slutligen, herr talman, har vi frågan om E 6 norrom . På grund av oändliga planeringspro-cesser som aldrig har kunnat slutföras har denna vägförblivit vad kommunikationsministern så kärleksfulltbetecknar som en asfalterad kostig. Vägen uppfyllerinte rimlig standard för en , och den ingårdessutom i den av Europeiska unionen prioriteradenordiska triangeln. Just denna sträcka är ett utmärktexempel på att sam-hällsekonomiska kalkyler inte går att tillämpa i prak-tiken. Eftersom topografin är besvärlig blir vägen dyr,och den uppnår därför inte de lönsamhetsmål som enmotsvarande väg på slättlandet. Men behovet blir jufaktiskt inte mindre för det, och det är vår uppfattningatt här skall följa den rekommendation somVägverket har gjort och fullfölja motorvägsstandar-den - särskilt som fördyringen jämfört med en 13-metersväg, just på grund av topografin, inte blir sär-skilt hög. Detta understryker vi i vår reservation nr20.Herr talman! För tids vinnande yrkar jag bifall en-dast till reservation nr 2.Anf. 2 ():Herr talman! Jag kan förstå att det kan vara svårt idagsläget att hålla isär de olika trafikpolitiska beslu-ten. Det som vi skall diskutera gäller det förraförslaget som Kommunikationsberedningen ladefram, dvs. infrastrukturen och hur vi skall användapengarna inom de kommande tio åren.De frågor vi kan följa i debatten och itidningar handlar om trafikpolitiken. Jag kan hållamed om att det är svårt att hålla isär frågorna. Jag kanockså hålla med om att besluten kommer i fel ord-ning. Vi borde naturligtvis ha fattat besluten om tra-fikpolitiken först och sedan om hur vi lägger ut ansla-gen för infrastrukturen.Men vi måste ha tid att planera för att kunna få utmaximalt av de pengar vi kan lägga i anslagen. Det ärdärför vi måste ge verk och myndigheter en chans attplanera på ett vettigt sätt. Det är därför viktigt att vidiskuterar infrastrukturen och att vi redan nu faststäl-ler hur vi skall använda de 190 miljarderna som vi hartill förfogande.Jag tycker att vi får mycket infrastruktur för peng-arna. De kommer hela landet till del. Detta har varitett riktmärke för oss centerpartister när vi fick möjlig-het att diskutera infrastrukturpropositionen.Vårt land är avlångt. Vårt uppdrag som politikerär att möjliggöra för människor och näringsliv attkonkurrera på lika villkor. Det tycker jag är politikenshuvuduppgift.Vi kan se vid fördelningen av de 190 miljardernaatt det är fråga om en kraftig förskjutning utifrån dentioårsplan som vi nu jobbar efter. Det är fråga om 36miljarder till nyinvesteringar på järnväg mot 30 ½ tillnyinvesteringar på vägar.Det är enligt uppfattning en riktigfördelning. Att tyngdpunkten skall skjutas över tilljärnvägsinvesteringar har varit ett viktigt motto föross.Ett annat krav från oss är att vi måste bli bättre påatt underhålla befintligt vägnät. Därför tycker vi attdet är bra att man satsar så rejält på just drift ochunderhåll, noga räknat 56 miljarder kronor.Det gäller att skapa konkurrensneutralitet mellande olika trafikslagen. Denna proposition innebär ettsteg i rätt riktning. Vi vet att det är svårt förjärnvägstrafiken att konkurrera med vägtrafiken. Ba-navgifterna är dyrare. Det är inte heller möjligt att fåså mycket på lasterna som man vill. Därför är det braatt vi nu ger möjlighet att höja axeltrycket på vagnar-na och tillåter 25 tons axeltryck.Det är inte tillräckligt. Jag tycker också att manskall fundera mera på banavgifterna. Det skriver vi ivår reservation nr 3, som jag också yrkar bifall till.Jag vet att funderar pådetta. Man tycker att banavgifterna är för höga medtanke på att järnvägen skall kunna konkurrera vadgäller godstrafiken. Jag tycker att man skall fortsättaatt fundera just på det.Vi har haft en lång diskussion om vad som skallligga till grund för hur man lägger ut de olika inves-teringarna. Vi har läst mycket om nyvärdeskalkylerna- om de samhällsekonomiska kalkylerna. Därförtycker jag att det är oerhört bra att man nu i dennaproposition och i detta betänkande tydligt klargör attdet inte bara skall vara de samhällsekonomiska kalky-lerna som skall ligga till grund för hur investeringarnaläggs ut. Också andra kriterier måste vägas in, t.ex.tillgänglighet, miljöfrågorna och inte minst trafiksä-kerheten.Jag var i för bara någon vecka sedan.Där hade de tittat närmare på detta. Skulle man följade samhällsekonomiska kalkylerna skulle de inte fåett enda nytt anslag, för i kan de inte hållasig inom de kalkylerna. Detta gäller stora delar av inteminst . Därför är det oerhört viktigt att manklart säger ifrån att detta är ett kriterium. De andramåste också vägas in.Vi anger inga väg- eller järnvägssträckor i dettabetänkande, med vissa undantag. Det är oerhört vik-tigt att veta. Det är i den planeringsprocess som är attvänta som man skall bedöma vilka sträckor som ärmest angelägna. Det är också viktigt att Vägverketoch tar på sig det ansvaret. Det nämns ingasträckor i betänkandet, men får inte tro därmed har fått tydliga signaler om att det inteskall satsas just på speciella sträckor. Det är den dis-kussionen som förs vad gäller Götalandsbanan ochEuropakorridoren. Det finns många funderingar pålångsiktiga, kommande investeringar. Jag tycker attdet är oerhört viktigt att och tarpå sig ansvaret och fortsätter att planera utifrån dessasträckor.Ett annat bra förslag i detta betänkande är att mantydligt uttrycker att näringslivet skall vara med närman gör de samlade bedömningarna av hur man skallanvända de anslag som finns för reparationer ochunderhåll. Vi vet att näringslivet hade en viktig upp-gift i bärighetsprogrammet. Det har fungerat väldigtbra när näringslivet har varit med. Jag tycker att viskall fortsätta med det sättet att arbeta. Det står klartskrivet i detta betänkande. Det tycker jag också är ettbra steg.Man visar tydligt i betänkandet att Botniabananskall byggas. Det tycker jag, i motsats till vad Mode-raterna anser, är bra. Jag tycker att det är bra att manklart uttrycker att skall byggas och geranslag för den första sträckan mellan ochSundsvall. Sedan får vi ser hur vi klarar av finansie-ringen. Utredningsmannen som arbetar nu skall un-dersöka hur mycket externa medel det går att få ihop.Det är självfallet inte avgörande för om Botniabananskall byggas. Det gäller att få ihop maximala anslag,men det är sedan statens ansvar att visa på finansie-ringen. Jag förväntar mig att det kommer att uttryckasi vårpropositionen. Till skillnad från både och Dennispaketets motorvägar är Botniabananbåde samhällsekonomiskt och miljömässigt motive-rad.Centerpartiet är klart motståndare till Österledenoch Västerleden. I propositionen, som skrevs redan idecember, krävs det av Dennispartierna - de partier iStockholm som har kommit överens om Dennispake-tet - att de kan visa en samhällsekonomiskt hållbarlösning. Ett tydligt krav ställs ifrån regeringen. Detkravet måste man ställa eftersom staten har gått inmed så kraftiga garantier.Vi vet vad som har hänt efter propositionen.Dennispaketet håller på att rämna, och man måste nuförsöka sy ihop de delar som är kvar.Vi från tycker att det är oerhört braatt man uttrycker att biltrafik måste ned ien tunnel och att man på så sätt får plats med dettredje järnvägsspåret, som är fullständigt nödvändigt.På det sättet räddar man också miljö.Det är oerhört bra. Det är viktigt att man jobbar in-tensivt med att få fram en hållbar ekonomisk lösningför de investeringar som redan är gjorda. Den fråganmåste lösas regionalt. Anslag till det tredje spåretmåste tas av det regionala anslaget för järnvägsinves-teringar.När jag lyssnade på Tom uppfattningarom var jag beredd att hålla med om denkritik som riktades mot projektet. Det är ingen hem-lighet var står i den frågan. Vi får hörasiffror som innebär att hela blirdyrare, och det är oerhört allvarligt. Man har redan nuanvänt hela den reserv som finns i projektet.Jag måste fråga Tom om ärför eller emot . Det finns ingen markeringi betänkandet som tyder på annat än att Moderaternavill ha . Vi från har tydligtmarkerat att vi inte kan stå bakom projektet. De 1,8miljarder som kommer via statsbudgeten tycker viskall användas på ett bättre sätt. Vi skall förbättrakollektivtrafikanläggningarna, och det yttre godsspå-ret skall byggas. Det har vi täckt i reservation nr 14,som jag yrkar bifall till.Anf. 3 TOM () replik:Herr talman! Det finns mycket man vill ha i värl-den, men man har inte alltid råd att köpa allt det mangärna vill ha. När vi har diskuterat har visagt att det säkert är ett bra projekt. Det är kanskenågonting som vi vill ha, men vi vet inte hur viskall kunna finansiera det.I mitt huvudanförande har jag uttryckt kritik motsystemet med särskilda förhandlingsmän som skallförsöka trolla fram medel där de normalt inte finns.Förr eller senare hinner verkligheten i fatt projekten.Vi har sett det i form av Dennispaketets samman-brott. Vi har tidigare kunnat se det i den s.k. Göken iGöteborgsområdet, som också föll samman. Vi harsett undermåliga redovisning, där manbara kan åstadkomma till sta-tionshus enligt förhandlingsmannen. Vi ser det i frågaom Citytunneln.Det har blivit ett mode på något sätt att man troratt det skapas mer pengar i systemet genom särskildaförhandlingsmän, men så är det naturligtvis inte. Manbara lyfter bort besluten från den ordinarie budget-processen och behandling. Det tycker vi ärolyckligt.