prot · GK0970 · 1997-02-27 00:00:00 — Jag hoppas i allafall att inflytande inte blir så omfattande attdet innebär att man sätter käppar i hjulet avseendefärdigställandet av den fasta förbindelsen mellanMalmö och Köpenhamn.Anf. 32 Kommunikationsminister ():Fru talman! avslutade sitt inläggmed att säga att broprojektet är dåligt förhandlat ochatt det kanske faller tillbaka på den regering i vilkenSten partivänner ingick. Jag bryr mig inteom att recensera kvaliteten vad gäller de förhandling-arna, utan jag konstaterar bara att mitt uppdrag är attfullfölja brobygget och det avser jag att göra.Anf. 33 ():Fru talman! Det är ganska konstigt att statsrådetsäger det jag har sagt. Jag erkänner att man till en delnog kan klaga på den förra regeringen i det här fallet.Konkret har danskarna enligt avtalet fått en mycketstörre del av sina landförbindelser finansierade genombrointäkterna jämfört med vad vi i fått. Vimåste nu via svenska staten och kommunerna runtMalmö kunna finansiera en tunnel, något som bordeha funnits med i den ursprungliga överenskommelsen.Jag noterar, fru talman, att statsrådet icke säger ettenda ord om den manöver som hon som ledamot iriksdagens trafikutskott under förra perioden åstad-kom. Då hade man ju så mycket pengar, men när mansedan fick makten hade man inga pengar kvar. Harverkligen Socialdemokraterna på sitt kansli på inte haft sådana resurser att man kunde kännatill i vilket läge ekonomi befann sig? Allt vartydligen bara populism.Om denna kunskap inte fanns, och heller intefinns, inom partiet finns ju möjligheten att användasig av . Där kan man ståtill tjänst med alla svar, som alla, med undantag avSocialdemokraterna i opposition, vetat.Anf. 34 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det är mycket intressant att här tar upp frågan om att vi inte skulle kunnakänna till hur ekonomin såg ut. Jo, med vissa rysning-ar utefter ryggraden konstaterar vi att ekonomin må-nad för månad under den förra mandatperioden rasadeutför. Det gjorde att våra värsta farhågor ,då vi tillträdde, blev besannade. Vi har fått ägna merän åt att, ganska drastiskt uttryckt, städa upp idet moderata skafferiet.Det har alltså tagit oss att komma i balans,men kan vi både göra framtida investeringar ochsatsa på välfärden; detta trots det moras i svensk eko-nomi som partivänner under entreårsperiod stod för.Anf. 35 ():Fru talman! Det här är litet långt från , men jag måste ändå kommentera det kommuni-kationsministern sade. Ekonomin rasade utför, sadehon. Om man nu visste att ekonomin rasade utför -den kan rasa bara utför, den kan inte rasa uppåt -varför lade man då alla dessa enorma överbud undersin tid i opposition i ? Jag skall ge ett exem-pel. Socialdemokraterna föreslog en dramatiskt höjda-kassa i opposition. När man sedan fickmakten sänkte man a-kassan. När man fick pengarfrån LO orkade man höja den till den nivå som denbefann sig på när regeringen slutade.Socialdemokraterna brukade ofta tala om Ny de-mokrati som ett populistiskt parti. Men det spelar ickei samma höga division som Socialdemokraterna.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av talman-nen att ajournera förhandlingarna till dåfrågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl 14.00.8 § FrågestundAnf. 36 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Kammaren övergår nu till frågestund. Följandestatsråd kommer att delta: statsminister , utbildningsminister , statsrådet , statsrådet och statsrå-det besvarar allmänpolitiska frågor.Frågorna till övriga statsråd förutsätts beröra derasansvarsområden inom regeringen.Åtgärder mot arbetslöshetenAnf. 37 PER ():Herr talman! Min fråga riktar sig till statsminis-tern.Arbetslösheten är ju på väg att bli vår tids storaekonomiska och sociala trauma; socialdemokratinsmisslyckande därutöver. växer kritiken från defackliga organisationerna och från företagen. Det ärkritik som pendlar mellan att regeringen inte vet vadden vill och gör och att det den gör är felaktigt.Tidigare föreföll det finnas en enighet över poli-tiska gränser om att det var genom växande företagsom arbetslösheten skulle bekämpas. är det up-penbarligen litet si och så med detta, om man tolkarstatsministern rätt. Signaler om att det nu är kommu-nerna som har huvudansvaret avlöser varandra. Enadagen är det extra, 6miljarder kronor extra för att kommunerna skall be-kämpa arbetslösheten.Mot den bakgrunden har jag två frågor till stats-ministern. För det första: Finns det i regeringen enstrategi för hur företag skall kunna växa för att däri-genom kunna erbjuda flera jobb?För det andra: Hur är det med de kommunalamiljarderna? Har rätt, eller , som har svävat på målet om huruvida det Gö-ran har sagt egentligen var regeringens poli-tik?Anf. 38 Statsminister ():Herr talman! När det gäller arbetslösheten vill jagsäga att den växte, och växte dramatiskt, under den tiddå Per satt i regeringsställning. Vi skall integlömma bort det.Vår uppgift har, förutom att pressa tillbaka arbets-lösheten, varit att sanera de offentliga finanserna.Vår strategi har varit enkel och tydlig. Utan sane-rade offentliga finanser - ingen möjlighet att bekämpaarbetslösheten.Nu är finanserna under kontroll. Vi har obefintliginflation. Vi har låga räntor. Vi har rekordstora inves-teringar i näringslivet. Vi har statsfinanser som är ibalans. Vi är på väg mot överskott. Kort sagt: Denförsta fasen är på plats.Vi nöjer oss naturligtvis inte med detta. Vi skallockså pressa tillbaka arbetslösheten. I det arbetet ärdet viktigt att säga att nya jobb kommer att tillskapasoch skall tillskapas i den privata sektorn. De kan intekommenderas fram av en regering. De jobben kom-mer naturligtvis som resultat av allmänna ekonomiskaförutsättningar. Vi menar att vi har givit bra villkor pådet området med den ekonomiska politik som harförts.Vad gäller den andra delen av arbetsmarknaden,den offentliga, har neddragningen i kommuner ochlandsting gått snabbt, för snabbt. Regeringen vill fåstopp på avskedandena i kommuner och landsting.Den signal jag har velat skicka ut till dem som äransvariga i kommuner och landsting har varit: undvikatt avskeda personal, behåll er personal.Vi ser ett ekonomiskt utrymme , då vi kange riktiga pengar. Inte sådana pengar som vi lånarutomlands eller här hemma, utan riktiga pengar somSveriges skattebetalare har dragit ihop. Ge det somstöd till kommuner och landsting för att de skall be-hålla sin personal.Redan innevarande år borde vi kunna göra någon-ting mer begåvat av alla de miljarder vi satsar påarbetslöshetsunderstöd för att på så sätt förhindrauppsägningar.Sammanfattningsvis, herr talman, finns det entydlig klart presenterad och offensivt bedriven politik.Den bryter mot det vanstyre som gällde under perio-den och som satte i en unikt svårsituation. Det är inte lätt att bedriva den politiken.Men resultaten har visat sig och vi är på rätt väg.Anf. 39 PER ():Herr talman! I all stillsamhet vill jag påminna Gö-ran om att när fick förmånenatt bli landets statsminister var arbetslösheten på vägned. Därefter har vi haft en period när arbetslöshetenånyo har stigit; två bortkastade år i arbetslöshetsbe-kämpningen.Vad jag frågade var: Hur ser denstrategi ut med vars hjälp företagen kan börja växa iSverige. Hans svar är: Den allmänna ekonomiskapolitiken är nog. Det är den allmänna ekonomiskapolitik om vilken nu såväl fackliga organisationer somen lång rad företag säger: Detta kommer inte att hjäl-pa. Detta kommer inte att kunna halvera vare sig denöppna eller den totala arbetslösheten fram till år 2000.Min fråga till kvarstår: Hur ser denkonkreta strategin för växande företag ut?Dessutom, herr talman, vill jag säga att av pengar-na till kommunerna 1998 har siffran 10 miljarderfallit bort, och av pengarna till kommunerna 1997 hardet blivit ett borde. Detta kanske ändå skall ses somen liten tillnyktring.Anf. 40 Statsminister ():Herr talman! Om Per är ute efter att skapaklarhet bör han inte välja att medvetet missförstå. Jagförstår att det irriterar att vi har ett ut-rymme av storleksordningen 10 miljarder att satsa iden här sektorn 1998. Det är nämligen en våldsamskillnad mot den situation som rådde när Per Unckelhade ansvaret för politiken. Då var det underskott i deoffentliga finanserna.Per säger att vi inte har pressat tillbaka ar-betslösheten. Det är rätt. Vi står still och stampar. Viönskar att det hade gått fortare och bättre. Men mankanske, för att göra rättvisa åt regeringspolitiken,skall lägga till att vi inte bara ärvde rekordarbetslös-heten av Per och hans moderata kamrater utanvi ärvde också ett budgetunderskott i storleksordning-en 240 miljarder kronor.Det är något som det naturligtvis har tagit tid ochkraft att rätta till.Nu är det gjort och vi kan konstatera att räntornahar fallit, inflationen är borta, att industriinvestering-arna ligger på rekordnivå, att börsen har gått bättre ännågonsin. Det är naturligtvis ett uttryck för att storadelar av den ekonomiska politiken har fungerat ochfungerat väl.Vårt problem återstår i en del: Vi har en för svaghemmamarknad. Vi har för litet av optimism i desvenska hushållen. Den känslan är naturligtvis för-knippad med den hårda ekonomiska sanering som vihar fått genomföra. Rimligen vänder också den ten-densen. Då kommer arbetslösheten att mer kraftfulltkunna bekämpas.Anf. 41 ():Herr talman! Precis som statsministern framhållerhar det utlovats 10 miljarder för omsorg, utbildning,sysselsättning och stöd till småföretag.Min fråga är: Hur mycket tillfaller respektive om-råde och vilka krav ställs på att exempelvis kommu-ner och landsting anställer flera?Anf. 42 Statsminister ():Herr talman! Exakt hur det skall fördelas på re-spektive område avgör vi i vårbudgeten. Det kommervi snart tillbaka till med. Den alldeles do-minerande delen går naturligtvis till kommuner ochlandsting.Vad vi nu tittar på är hur kommuner och landstinganvänder de som vi tog fram förnågra månader sedan för att stötta sysselsättningsut-vecklingen. Erfarenheterna från den insatsen kommeratt vägleda oss när vi diskuterar hur vi bättre skallbygga under i kommunerna för att folk skall kunna hakvar jobben i vården, i skolan och i äldreomsorgen.UnderhållsstödetAnf. 43 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsrådet angående det nya underhållsstödet.Det har visat sig att den reform som Vänsterpartietstår bakom behöver rättas till på vissa punkter. Ensådan punkt var nivån på återbetalningen som beräk-nades på senast taxerade inkomst. Ministern visade dåstor beredvillighet att göra en förändring på denpunkten.Mitt bekymmer rör umgängesresorna. Tidi-gare kunde den underhållsskyldige förhandla medkassan om att kostnaderna för umgängesresorna skulledras ifrån innan underhållsstödets storlek bestämdes.Om en pappa t.ex. skulle kunna betala ochhade dokumenterat lika stora kostnader för umgänges-resor, kunde han få ett s.k. nollavtal och användapengarna till att träffa sina barn. Det går inte i dag.Min fråga till statsrådet är därför: överväga att låta papporna i samråd medkassorna dra av reskostnaderna från inkomstunderla-get innan nivån på återbetalningen fastställs - i syfteatt underlätta för pappor med låga löner att resa ochträffa sina barn?Anf. 44 Statsrådet ():Herr talman! Vi har diskuterat det nya underhålls-stödet ett antal gånger här i kammaren. En viktigt sakär naturligtvis att vi följer upp effekterna av detta. Detär en ny och omfattande reform som beslu-tat om. Vad gäller frågan som ställdetill mig kommer förslag som rör ochumgänge från justitieministern senare under året.På den konkreta frågan om umgängesresorna villjag kort säga att också detta naturligtvis är ett ansvarför föräldrarna. Med det gemensamma intresset förbarnet i centrum skall de komma överens om hur debäst kan ge båda föräldrarna möjligheter att träffa sittbarn.Anf. 45 ():Herr talman! Jag delar statsrådets uppfattning.Men det finns faktiskt föräldrar som har en dåligekonomi och som tidigare kunnat få ett nollavtal. Dethar skett helt trovärdigt i samarbete med kassorna,med dokumenterade reskostnader osv. drar vi inde pengarna i återbetalningsskyldighet, vilket gör attdet inte finns något utrymme att kunna träffa sina barnför t.ex. de pappor som har långa resor. Om reformenskall ha en trovärdighet tror jag att frågan behöverlösas med det snaraste. Vi skall inte behöva vänta,och detta är en enkel åtgärd att vidta just nu.Anf. 46 Statsrådet ():Herr talman! Mitt svar är att jag inte kan senågot utrymme för den typen av förändringar, men jagvill på nytt säga att en viktig del i den nya reformen äratt vi följer upp konsekvenserna.Kampen mot den internationella brottslighetenAnf. 47 BO ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsministern som rör Europasamarbetet, nämligenden del som handlar om kampen mot den internatio-nella brottsligheten. Regeringen har ju inför rege-ringskonferensen tyvärr begärt - och av riksdagsma-joriteten också fått - ett relativt snävt mandat i fråganom ett förbättrat samarbete på det rättsliga området.Vi har här i huset haft en utfrågning somEU-nämnden och justitieutskottet ordnat gemensamt.Där deltog bl.a. den svenska kommissionären, . Vid denna genomgång framkom bl.a. att detgår ganska långsamt med ratificeringen av konventio-ner m.m. beskrev det som att frågan omett fördjupat tullsamarbete just nu står och väger. Jagförmodar att utifrån min utgångspunkt vägerpå fel sida.Min fråga till statsministern är om han är bereddatt försöka få till stånd en bättre tingens ordning vadgäller inställning till ett utökat tullsamarbetei Europa.Anf. 48 Statsminister ():Herr talman! Frågan ligger utanför det jag vardag-ligen sysslar med, så just tullfrågan måste jag lämna åtsidan. Däremot kan jag principiellt argumentera ochresonera omkring den här typen av tredjepelarsamar-bete, som det kallas inom EU.Vi har en målkonflikt. Många inser fuller väl attdet krävs alltmer samarbete länderna emellan om manskall vara framgångsrik i kampen mot organiseradbrottsliget, terrorism och knarkhandel. Kanske krävsockså överstatligt samarbete, och då kommer man inpå nästa diskussion. Av princip har vi ställt ossmycket tveksamma och negativa till överstatlighet.Här finns en målkonflikt, som jag tidigare pekat på ikammaren, mellan å ena sidan vad alltfler rimligentycker att EU bör göra, å andra sidan vad många tyck-er är orimligt som formkonsekvens av detta. I denkonflikten sitter vi. Det finns ingen anledning attblunda för den eller dölja den. Så ser den ut.Det finns många här i kammaren som är princi-piella och starka motståndare till överstatligheten.Men de vill lösa problemet med den organiseradebrottsligheten och tredjepelarsamarbetet på annat sätt.Sedan finns det andra som tycker att just sakfrågan ärdet viktigaste och att det andra kan vänta. Här kom-mer vi att få en fördjupad och mer intensiv debatt.Exakt vilka praktiska lösningar den i sin tur resulterari har jag som sagt var inget svar på. Det ligger utanförmin aktuella kunskap.Anf. 49 BO ():Herr talman! Med tanke på vad statsministern sadeskall jag inte pressa honom på detaljerna i detta. Jagville peka på det som är relativt nytt i informationenvi fått , nämligen att man befinnersig i ett ganska viktigt skede vad gäller hur man skallgå vidare i bl.a. tullsamarbetet.Självfallet inser också jag att det finns målkonflik-ter - det gör det för det mesta här i livet. Det vi frånvår sida velat peka på är ju att EU bör vara till för attlösa de problem som medborgarna i ser. Vitycker tyvärr att den tillhör demsom bromsar på två viktiga, gränsöverskridande om-råden. Det ena är den gränsöverskridande miljöför-störningen och de ekonomiska styrmedlen, som vidiskuterat i kammaren. Det andra är dennu aktuella punkten.Jag tycker inte att det är tillfredsställande attstatsministern bara pekar på att det finns en målkon-flikt, utan jag skulle gärna vilja se att han landade pårätt sida i den konflikten.Anf. 50 Statsminister ():Herr talman! Om vi skulle följa re-kommendation blev det i strid med en riksdagsmajori-tet. Det finns trots allt mycket starka principiella be-tänkligheter mot överstatlighet ordentligt förankrade idet svenska folkdjupet. Det lär man lyssna till. Sam-tidigt finns också ett starkt stöd för just kampen motbrottsligheten och knarkhandeln. Det är den målkon-flikten jag beskriver, öppet och ärligt. Det är möjligtatt man kan hitta positioner som gör att dessa sakergår att förena.Gränsöverskridande miljöförstöring är en annandiskussion. vill harmonisera skattelagstift-ningen på bl.a. miljöområdet och där gå ifrån enhäl-ligheten i beslutsfattandet. Då uppkommer en annandiskussion. Om vi släpper enhälligheten i beslutsfat-tandet om miljöskatter, varför kan inte också andraskatter beslutas om med majoritetsbeslut? Öppnarman den vägen är åtminstone vi väldigt sårbara - visom är anhängare av ett vanligt svenskt välfärdssam-hälle, som ju kräver ett högt skatteuttag. Skall manfatta skattebeslut i genom majoritetsbeslutriskerar vi den svenska välfärdsmodellen.Där har vi nästa målkonflikt. Visst, många av osskämpar hårt med miljöfrågan och är djupt engageran-de i de diskussionerna. Men vi skall inte skaffa ossinstrument i den kampen som resulterar i att vi fårproblem på andra håll i stället, exempelvis med väl-färdspolitiken.Misstroende mot regeringenAnf. 51 ():Herr talman! Jag vill rikta en fråga till statsminis-tern. Misstroendet mot regeringen håller nu på att antasådana former att det riskerar att få direkta konsek-venser av egen kraft - mot tillväxt och nya jobb.Kommunals ordförande, , konstateradeför någon vecka sedan att kärnkraftsavvecklingeninnebär en signal om att man inte prioriterar kampenmot arbetslöshet. Från Metalls sida har motsvarandemisstro uttryckts om huruvida regeringen tar tillväxts-frågorna på allvar. I näringslivet har man konstateratatt förtroendet har urholkats. Vi ser också de faktiskaresultaten, i form av en högre arbetslöshet än förett år sedan.Denna misstro får konsekvenser om man inte görnågonting åt den. Det hjälper inte att skälla på deneller att försöka brännmärka den, utan den intressantafrågan är om man tar den på allvar. Jag skulle viljafråga : Är regeringen beredd att göra enomläggning av politiken så att man visar att man tarsignalerna på allvar, så att man visar att man faktisktlyssnar till dem som i det svenska samhället lever iföretagarens verklighet och på alla olika sidor av vårtsamhälle som detta berör?Anf. 52 Statsminister ():Herr talman! Regeringen har lyssnat till näringsli-vet och tänker fortsätta att göra det, men inte i någotslags devot position utan som en partner för fritt me-ningsutbyte.Vi har ju gett näringslivet internationellt gångbararäntor. De var , vilket kanskeHökmark kan erinra sig. Vi har gett näringslivet ensituation där otroligt många små företag nu startar.Hökmark kan kanske erinra sig att 50 000 gick i kon-kurs sedan.Vi har gett näringslivet lägsta inflation.Hökmark kanske kan erinra sig hur den siffran såg utför . Vi har gett näringslivet stabilaförutsättningar vad gäller de offentliga finanserna ochframtiden. var underskottet 240miljarder kronor.De här framgångarna har alla svenskar bidragittill. Det har skett som en del grupper har fåttväldigt kraftigt förbättrad standard. Jag tänker inteminst på dem som äger aktier. åberoparMetall och i en fråga. Det är så att derasmedlemmar har känt av saneringspolitiken in på barakroppen. De som attackerar regeringen har där-emot suttit med jättelika vinster på aktiesidan och avoch till också en och annan generös lönesättning.Jag tror att det är dags att hyfsa debatten. Vi fårinte bra förutsättningar i för alla de små före-tag som måste expandera om inte Metalls och Kom-munals medlemmar känner att de också får någontingmed i plånboken. De som har lett attacken mot rege-ringen har fått väldigt mycket mer iplånboken. Det har inte löst den inhemska efterfrå-gesituationen. Metalls och medlemmarvet nog var de hör hemma i den diskussionen. Jag ärfull av tillförsikt när jag ser fram emot framtida sam-tal.Anf. 53 ():Herr talman! Det måste komma då statsmi-nistern tar frågorna här på allvar i stället för att skyllaallting på en regering som satt under en tidigare man-datperiod. Det måste komma när han tar påallvar det faktum att när Socialdemokraterna träddetill minskade arbetslösheten, och har den vuxit.Det måste komma när han tar på allvar den orosom finns i hela det svenska samhället och faktisktlyssnar. När man är orolig från ellerMetalls sida, eller från de små och medelstora företa-gens sida beror det nämligen på att arbetslöshetenväxer. Regeringen får inte ned den trots att förutsätt-ningarna skulle ha kunnat finnas där.Det går inte bara att prata om den borgerliga re-geringens tid. Det Socialdemokraterna fick överta varnämligen en minskande arbetslöshet. Om statsminis-tern inte har något annat besked att ge än att man skallföra samma politik som man har fört, och som skaparoron i samhället , talar han om att medsamma politik kommer det att bli samma konsekven-ser. Det är ett löfte som kommer att skapa ännu störreoro.Anf. 54 Statsminister ():Herr talman! Det var inte mycket till frågeställ-ning, utan det var en av de vanliga moderata partidek-larationerna. När man läser protokollet från den härfrågestunden skall detta jämföras och ställas emot vadPer alldeles har sagt. Här står nu GunnarHökmark och förfasar sig över oron bland Kommu-nals medlemmar, när man har hört Per Unckelsäga att det är orimligt att regeringen skall lösa pro-blemet med arbetslösheten genom att fler i kommu-nerna skall få jobb. Jag hoppas att fler i kommunernafår jobb, . Jag hoppas att vi klararjobben i kommunerna. Jag hoppas också att vi nästaår kan få några stycken till som hjälper till i skolan, ivården och i äldreomsorgen. Om ni från moderat sidatror att det är en poäng att under samma frågestunddriva debatten utifrån position - att detta inteär några riktiga jobb - för att sedan från Hökmarksposition tala sig varm för Kommunalarbetareförbun-dets krav så tror jag att folk faktiskt genomskådardetta. Tala sedan om att inte ta saker på allvar!Jag har fått vara med om att leda den största stats-finansiella sanering som har genomförts i någotOECD-land. Man gör inte sådana saker utan att varautomordentligt allvarlig, . Och mangör inte sådana saker om inte läget för landet är all-varligt. Alla vet ju hur det låg till. Sluta att låtsas! Nuhar vi genomfört den arbetsuppgiften. gäller detatt se framåt, och i det arbetet är vi beredda att samar-beta med alla konstruktiva krafter. Men inte utifrånbefallningar, utan utifrån ett vettigt samtal fria männi-skor emellan.Anf. 55 ():Herr talman! åberopar attackerfrån näringslivet, eller i varje fall från företrädare fördelar av näringslivet. Jag tror att det är viktigt att viföljer upp den här debatten. Man kan egentligen göradet ganska enkelt, genom att ta den som en utmaningtill en dialog i ordnade former. Jag tror att det behövs.Det förefaller som att de som yttrat sig från håll inte riktigt har sammanhangetklart för sig. Därför vill jag ställa en fråga till stats-ministern: han beredd att medverka till att efter detatt har fått energipropositionen på sitt bordta initiativ till och inbjuda företrädare för Industriför-bundet t.ex. till ett seminarium om energi och demo-krati?Anf. 56 Statsminister ():Herr talman! Jag är inte säker på att vi skall rubri-cera det exakt på det sättet. Men jag ser gärna enordentlig diskussion och ett ordentligt samtal - mellanoss som tror på det nya och dem som inte riktigt vågarsläppa det gamla. Jag ser gärna ett resonemang mellanoss som tror att det i teknisk utveckling, i människansuppfinningsförmåga och i framtidstro ligger nya möj-ligheter som vi inte ser. Jag ser gärna ett samtalmellan oss och dem som är litet ängsliga för att klivain i det nya. När jag möter näringslivsföreträdare somhar förstått de kommersiella dimensionerna i bådeenergipolitiken och miljöpolitiken har jag märkt atthela den här diskussionen väldigt mycket handlar omrädslan för det nya. Man håller fast vid det gamla ochdet säkra.Jag är själv inte direkt funtad som en fundamenta-list av något slag - jag betraktar nog mig själv som enpragmatiker.