prot · GK0982 · 1997-03-20 00:00:00 — Om vi som lagstiftaregör klart att arrangören har ett stort ekonomiskt an-svar, särskilt när man omsätter stora pengar, för attbekämpa huliganismen, då skulle det ha en positiveffekt.Jag har sett mycket idrott. Under de senaste årentycker jag mig ha sett en förbättring. Klubbarna tar ett större ansvar med fler frivilliga vakter. Mendet finns fortfarande en utbredd flathet inför idrottensavarter. När jag som Norrköpingsbo går för att titta påen fotbollsmatch mellan ser jagAIK-supportrar med upptryckta tröjor där det stårInvasion och annat. Då har jag svårt atttycka att idrottens fan-klubbar gör allt de kan för attstävja idrottens avarter och för att tydligt ta avståndfrån våldet och när leken fullständigt har deformeratstill ett genant allvar.En markering av att klubbarna har ett ansvar förpolisens insatser skulle göra att de tvingas att ta ettstörre ansvar och jobba mera förebyggande för attstoppa den här typen av företeelse.Motionen har fått en bra behandling i utskottet ochman har gjort en bra redogörelse av hur reglerna fun-gerar. Men jag kommer inte att yrka bifall till den. Jaghoppas verligen att utskottet menar det som sägs ibetänkandet, att man med stort allvar kommer att följautvecklingen.Just är det en stor idrottshändelse här iStockholm. Jag inser att det kommer att bli en storpublikkonkurrens. ärende kommeratt konkurrera med fotbollsmatchen mellan AIK ochBarcelona. Trots ett brinnande intresse för bostads-politik vet jag vad jag skall välja. Även de som ärinbitna fotbollssupportrar har nog svårt att betraktaAIK som en renodlat ideell förening.Det här är viktigt. Det är många som är intressera-de. Huliganismen är en allvarlig fråga. Den här gång-en löpte utskottet inte hela linan ut. Jag nöjer mig,men jag lovar att återkomma om inte utskottet självtvidtar de åtgärder som jag tycker krävs.Anf. 87 (mp):Herr talman! Jag vill bara tala om för LarsStjernkvist att jag instämmer i mycket av det som hansade. Vi i skall sätta sig in i frågan på ettbättre sätt. är välkommen med en nymotion.Som sagt, polisens kaka är liten. Det gäller att tatill vara de resurser som finns och göra det bästa avdem, och det gör man enligt mitt betraktelsesätt intemed de stora polisbevakningarna vid idrottsarrange-mang.Anf. 88 ():Herr talman! Vad motionen egentligen handlar omär att man bör få till stånd en kraftsamling där allasamverkar för att bekämpa huliganismen. Jag väl-komnar stöd i det arbetet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas efter 9 §. )9 § Särskild utlänningskontrollFöredrogsJustitieutskottets betänkande 1996/97:JuU13Särskild utlänningskontroll (skr. 1996/97:68)Anf. 89 ():Herr talman! När vi nu behandlar denna skrivelsefrån regeringen om särskild utlänningskontroll ärdetta någonting som återkommer . Debattenkring den särskilda utlänningskontrollen brukar intevara speciellt stor i denna kammare. Jag finner detbåde märkligt och tragiskt att en lagstiftning som densärskilda utlänningskontrollen går så långt utöver derättsregleringar som vi för övrigt har i . Dettaär en mycket allvarlig sak som alla borde vara intres-serade av att diskutera för att hålla debattenlevande. Det gäller även de partier som anser att den-na lagstiftning bör finnas kvar och inte bara de partiersom är kritiska till den.Under det här året har vi i justitieutskottet gjort enextra kontroll av säpos användning av den särskildautlänningskontrollen. Denna granskning har visat attsäpo har följt det regelverk och den lagstiftning somvi har beslutat om. Säpos underlag har också varitriktigt sett från den lagstiftning som finns.Det som är problemet är ju att lagstiftningen gersäpo och regeringen vida möjligheter att rikta allvar-liga åtgärder mot utlänningar. Det är detta som är såanmärkningsvärt med denna lagstiftning. Det viktigas-te skälet till att vi har tagit ställning emot den är ju attlagstiftningen enbart gäller utländska medborgare.När lagstiftningen antogs sade man att de politiskavåldsdåd som har begåtts här i genomgåendehaft sin grund i politiska motsättningar utanför vårtlands gränser. Men den beskrivningen stämmer intenär man ser på de våldsdåd av politisk karaktär somhar begåtts och begås i . Det mesta av dettavåld begås av svenskar. är det högerextremisteri - inte utlänningar som är berörda av politis-ka motsättningar utanför vårt lands gränser - somutövar det mesta av det politiska våldet.När det gäller högerextremister använder vi oss avvår vanliga lagstiftning, rättsprövningar, domstol-sprövningar och regleringar av speciella åtgärder vadgäller tvångsmedel. Vi följer alltså helt den vanligalagstiftningen i med det rättsskydd som följerav tvångsmedelslagstiftningen. Men när det gällerutlänningar finns inte denna rättssäkerhet över huvudtaget.Vi har i haft en del debatte-rade fall. Det senaste fallet handlade om en algeriersom skulle utvisas. Fransk polis hade förknippat ho-nom med ett dåd utfört i . Efter att fallet harsläppts från fransk polis kvarstår den svenska be-dömningen varvid man inte talar om skälen.Det som också är unikt med denna lagstiftning äratt en hel del av de bedömningar som görs är hemlig-stämplade både för de anklagade och för deras rättsli-ga ombud. Detta är ett system som inte borde få exis-tera i en rättsstat. Det är ett system där man kan pekaut människor på mycket svagare grunder än vad mankan göra enligt övrig brottslagstiftning. Utvisning ärdessutom en mycket allvarlig sak. När man av olikaskäl inte kan utvisa människor till deras hemland kanman använda tvångsmedel utan att ärendet hargranskats av en domstol. Kontroll av post, hemligtelefonavlyssning, övervakning, anmälningsplikt hospolisen är oerhört ingripande åtgärder. Man har interätt att försvara sig och få del av det underlag på vil-ket man faktiskt blivit bedömd som terrorist och manhar inte rätt att få ärendet prövat i domstol.Detta anser jag är en skamfläck i den svenskalagstiftningen. Det är en oerhört diskriminerandelagstiftning, som fler än bara kritikerna borde debatte-ra. Vi borde alla gemensamt göra allt vad vi kan föratt få en större rättssäkerhet och en trygghet för allamänniskor som lever i , även utlänningar.Jag vill härmed yrka bifall till reservation 2.Anf. 90 ():Herr talman! Om man är misstänkt för brott motrikets säkerhet och är svensk medborgare tillämpasbrottsbalken eller lagen om tvångsmedel. Om man ärutländsk medborgare kan lagen om särskild utlän-ningskontroll, den s.k. terroristlagen, tillämpas.En utländsk medborgare kan utvisas om det be-hövs av hänsyn till rikets säkerhet, eller om det medhänsyn till vad som är känt om hans tidigare verksam-het och övriga omständigheter kan befaras att hankommer att begå eller medverka till en brottslig gär-ning som innefattar våld, hot eller tvång för politiskasyften. Det är alltså om man är misstänkt för ett poli-tiskt brott och är utländsk medborgare som terrorist-lagen kan tillämpas.Lagen har två särdrag som gör den obehaglig ochsom gör att den inte passar in i en rättsstat. Dessasärdrag skulle aldrig godtas i vanliga rättsliga sam-manhang.För det första är den diskriminerande i det att denenbart vänder sig mot utländska medborgare. För detandra sätter den vanliga rättsprinciper ur spel.En utlänning kan gripas av säpo och hållas fängs-lad . Han eller hon behöver inte anhål-las. Han eller hon har inte rätt att få sin sak prövad viden häktningsförhandling.Ibland förekommer det i attförhandling hålls enligt 3 och 6 §§ terroristlagen. Vidförhandlingarna uppträder säpo i två funktioner, somåklagare och som domare. Åklagaren säger att detfinns bevis mot den misstänkte och hans advokat fårdå rätt att yttra sig. Dock får den misstänkte och hanseller hennes advokat inte ta del av säpos bevisning.Följaktligen är det helt omöjligt att försvara sig motanklagelserna.Lagen måste betraktas som en raslag, där en ut-ländsk medborgare är mindre värd än en svensk med-borgare. Var finns här rättssäkerheten och likheteninför lagen när det gäller utländska medborgare?Justitieministern har i en interpellation sagt: "Detkan aldrig bli aktuellt med någon likställdhet mellansvenska och utländska medborgare vad gäller till-lämpningen av lagen. Lagens utgångspunkt är attutländska medborgare inte har någon självklar rätt attvistas i . "Jag anser däremot att när människor söker asyl häri landet eller har uppehållstillstånd, så har de rätt attvistas i landet. De har också ett behov av rättstrygg-het, vilket de inte får i och med terroristlagen.Ett uppmärksammat fall är denterroristdömde Abdelkerim Deneche. Jag har skrivitom honom i min motion. nämnde fallettidigare, så jag tänker inte gå in på det. Men det somär intressant är att från början ville ha Ab-delkerim Deneche utvisad, misstänkt för brott. intressanta situationen uppstått att haravfört Deneche från misstanke om brott och inte läng-re vill ha honom utlämnad. Svenska säpo påstår atthan nu är misstänkt för annan verksamhet.Jag har personligen haft kontakt med ett antal per-soner som på olika sätt omfattas av terroristlagen ellersom av säpo nekats svenskt medborgarskap. Dessamänniskor har huvudsakligen sitt ursprung i Mella-nöstern. Samtliga har varit politiskt aktiva i frågorsom inte är särskilt stora här i . De har delat utflygblad eller varit med och anordnat demonstratio-ner. Jag kan ge ett exempel: en anordnad demonstra-tion mot militär intervention av under Kuwaitkri-get. Detta gick emot den svenska håll-ningen. I dessa sammanhang har dessa personer möttpersoner som tillhör organisationer som av säpo ansesvara suspekta, t.ex. KPRML. De har senare vid förhörav säpo blivit utfrågade om kontakter med dessa per-soner. Under säpos förhör har det också kommit framatt säpo har bevakat dessa personer. Bl.a. vet säpo omatt de har delat ut flygblad, t.ex. vid T-centralen här iStockholm, eller att de har besökt människor ute ilandet.Dessa personer har ett språkbruk - alla som jaghar träffat - som inte är det vanliga svenska språkbru-ket. De har ett annat sätt att uttrycka sig, som är mervanligt i deras hemländer och som de har direktöver-satt till svenska. talar de engelska. För en van-lig svensk som lyssnar på en sådan person låter detsom ett knepigt språk. Jag kan förstå att de blir miss-tänkta. Jag frågar mig om det kan vara så att de blirstraffade därför att de inte driver accepterade stånd-punkter och inte behärskar det svenska språkbruket.Efter mina kontakter med dessa personer och de-ras advokater är jag tveksam till säpos agerande.Problemet är dock att det inte finns en tillräckliginsyn och kontroll av säpo för att kunna kontrollera deuppgifter som jag har fått från olika håll och som ärväldigt samstämmiga. Om det fanns en bättre kontrolloch insyn, skulle det möjliggöra kontroll av den härtypen av uppgifter. I är denna möjlighetstörre. T.ex. har man en parlamentarisk kontroll-kommission, som har möjlighet att gå in och kontrol-lera den tyska säkerhetspolisen. Denna parlamentaris-ka kontrollkommission har en stab av anställda somhar kompetens och rätt att ställa frågor och bli delak-tiga av material hos den tyska säkerhetspolisen.I publiceras också rapporter som offent-ligt redovisar vilka grupper man bevakar eller somman anser att man måste bevaka. Det gör det möjligtatt debattera detta offentligt, vilket är omöjligt i Sve-rige.Den svenska terroristlagen överensstämmer intemed de enskilda bestämmelserna i om skydd för de mänskliga rättigheterna m.m.eller med i samma ämne. Bl.a. ärlagen oförenlig med nämnda konventioner därför attden utlänning som berörs av ett regeringsbeslut intetillförsäkras något effektivt rättsmedel, om han ellerhon påstår att hans eller hennes fri- och rättigheter harblivit kränkta.Enligt betänkandet anser majoriteten att man intebryter mot dessa konventioner. Jag anser att dennauppfattning är felaktig.År 1993 hade 27 ärenden från anmälts tillEuropadomstolen. I 18 av dessa fall har man konstate-rat konventionsbrott. Det gällde litet olika fall, bl.a.domstolsprövning av förvaltningsbeslut, påståddakränkningar av äganderätten, omhändertagande avbarn, vissa rättsäkerhetsgarantier vid domstolspröv-ningen och även utlänningsärenden.I vann en terroristmisstänkt i tre fall motitalienska staten som togs upp i Europadomstolen.Bl.a. gällde det att han inte fått någon överprövningav sitt beslut och att man hade läst hans post. Detta bröt enligtdomstolen mot konventionen.Jag anser att denna lag bryter mot konventionerna.DO, den förre diskrimineringsombudsmannen, an-förde bl.a. i ett remissyttrande till betänkandet frånkommittén som behandlade terroristlagstiftningen: Imånga av fallen har utredningen varit av beskaffenhetatt den mycket väl hade kunnat läggas till grund föråtal och fällande domar på fullbordade grova brotteller förberedelse eller stämpling därtill. I några avfallen kvarstår tvivlet huruvida terroristpresumtionenverkligen hade den bärighet att utvisningsbeslutet iefterhand framstår som riktigt eller ofrånkomligt.Man frågar sig med andra ord hur många av deverkställda besluten som skulle ha kunnat återkallasom de som besluten rörde blivit kvar i landet. Sam-manfattningsvis anser DO att terroristlagstiftningenfrån början framstod som onödig och mer skadlig ännyttig samt att under de år den med företagna änd-ringar ägt bestånd intet inträffat som föranlett DO attgöra en annan bedömning.Mot bakgrund av det som anförts yrkar jag att la-gen om särskild utlänningskontroll upphävs. Bestäm-melser om terroristbekämpning m.m. måste kunnasättas in i ordinär lagstiftning där vanliga rättsprinci-per gäller. En misstänkt terrorist måste ha sammamöjligheter till rättslig prövning m.m. som andramisstänkta. Om denna hemställan avslås yrkar jag attregeringen kommer med förslag till ändring i gällandeterroristlag där dels den rättsliga prövningen görs omså att samma rättsprinciper gäller som i en ordinärrättegång, dels att ett beslut om utvisning skall kunnaöverklagas. Jag yrkar bifall till reservation 1.Anf. 91 ():Herr talman! förstår kanske attjag av naturliga skäl inte kan gå in i en diskussion omde enskilda fall som nämnde i ta-larstolen. Det är bl.a. av sekretesskäl inte möjligt attföra en sådan debatt.Yvonne Ruwaida gör jämförelsen med Tysklandoch publiceringen av vilka organisationer man beva-kar. Det finns en avgörande skillnad mellan det tyskasystemet på detta område och det svenska, och det äratt man i har organisationsförbud. Man kanförbjuda organisationer att verka i . Det ären väldigt avgörande skillnad mellan våra olika sys-tem. Vi har inte valt den vägen i . Det kanskeman skall ha i minnet när man diskuterar den härfrågan.Så till frågan om lagstiftningens förenlighet medEuropakonventionen och . Ut-skottsmajoriteten anser - och det står i överensstäm-melse med både och rege-ringens bedömning - att vår lagstiftning är förenligmed konventionerna. Här skiljer sig vårt synsätt.Detta är utskottsmajoritetens uppfattning, och det varockså uppfattning efterganska noggranna överväganden på den här punkten.Terroristlagstiftningen - som den ursprungligenhette och populärt kallas - tillkom i syfte att förhindrapresumtiva terrorister att komma in i eller stanna kvari . syftar bestämmelserna till attskapa möjligheter till särskild kontroll i de fall enutländsk medborgare av humanitära skäl ändå måsteberedas en i det här landet, exempelvis därföratt han i annat fall riskerar att avrättas eller råka ut förtortyr i det land han skulle avvisas till.Lagstiftningen tar alltså sikte på att skapa ett in-strument som gör det möjligt att utvisa en utländskmedborgare om det behövs med hänsyn till riketssäkerhet eller om det med hänsyn till vad som är käntom hans tidigare verksamhet och övriga omständighe-ter kan befaras att han kommer att begå eller att med-verka till en brottslig gärning som innefattar våld, hoteller tvång för politiska syften. Undantag görs dockför gärningar utomlands som har övervägande karak-tär av politiska brott.Problemet med att följa det förslag som Miljöpar-tiet förespråkar, att inarbeta reglerna i utlänningslag-stiftningen och tillämpa ett normalt rättsligt förfaran-de, är på denna punkt att man överlåter till en domstol- eftersom vi inte har organisationsförbud - att prövaom just den organisationen kan betraktas som enterroristorganisation. Utskottsmajoriteten menar attdet i huvudsak är utrikespolitiska överväganden sommåste göras. En viss organisation kan man bedömasom en befrielserörelse och inte som en terroristor-ganisation. De avvägningarna görs på utrikespolitiskagrunder. Det är knappast lämpligt att en domstol, medden sammansättning som gäller i en domstol, skullekunna göra de känsliga och noggranna bedömningar-na. Situationen är något lättare i , eftersomman har organisationsförbud som reglerar detta.Detta är den invändning man kan rikta mot att till-lämpa ett mer vanligt processuellt förfarande i den härlagstiftningen. har dock regeringen tillkallat enutredning för att se över instans- och processordning-en vid tillämpningen av utlännings- och medborgar-skapslagstiftningen. I kommitténs uppdrag ingår attutreda också frågan om lagen om särskild utlännings-kontroll och om den gällande ordningen i ,med regeringen som första och sista instans, kan be-hållas. Jag menar att man lämpligen bör avvakta denutredningen innan man tar ställning till hur instan-sordningen skall se ut vid tillämpningen av lagstift-ningen.Miljöpartiets reservation och Vänsterns reserva-tion skiljer sig här åt. Det är jag något förvånad över,med hänsyn till inlägg. YvonneRuwaidas inlägg uppfattade jag snarare som att honhar stark sympati för Vänsterns reservation. Vänsternyrkar rakt av avslag och vill att man skall avskaffalagstiftningen. Men det gör i sin reserva-tion är att i stället ta sikte på att föra in lagstiftningen iutlänningslagstiftningen och tillämpa ett annat proces-suellt förfarande, så att det stämmer överens medutlänningslagstiftningens regelverk i övrigt i process-delen.Om jag har förstått reservation rättvill ni inte avskaffa de materiella reglerna i den nuva-rande lagen, utan det är processreglerna ni tar siktepå. Att jag blev litet förvånad när jag hörde YvonneRuwaidas inlägg beror på att hon uttalade sig mycketkategoriskt mot lagstiftningens materiella innehåll. Såär inte reservationen utformad. Om det är en lapsusvet jag inte. Jag har uppfattat att det finns en avgöran-de skillnad mellan Vänstern och Miljöpartiet.Det finns en utskottsmajoritet bestående av Miljö-partiet och alla de andra partierna utom Vänsterpartietför ett bibehållande av de materiella reglerna i den härlagstiftningen. Det är viktigt att det kommer fram idebatten. Så är det faktiskt.Herr talman! Jag vill med detta, och med hänsyntill oro för kvällens utveckling, yrkabifall till utskottets hemställan i betänkandet ochavslag på reservationerna.Anf. 92 ():Herr talman! är emot delar av detmateriella innehållet i lagstiftningen. Det framkom-mer också i motionen. Sedan kanske reservationeninte riktigt följde motionens innehåll - detta sagt tillLars-Erik information.Men det jag vill ta upp här är något annat. pratar om det organisationsförbud manhar i men inte i . Då förstår inte jag,: Skall vi ha organisationsförbud förvissa utländska organisationer? Terroristlagstiftningentillämpar man ju bara på utländska medborgare, intepå svenska. Jag blir litet förvirrad när jag hör i det hänseendet.Vad gäller den tyska säkerhetspolisen har jag per-sonligen haft kontakt med medlemmar i den parla-mentariska kontrollkommissionen och även i stabenav anställda. Där har man en bättre kontroll- ochinsynsmöjlighet än vad man har i Sverige.Det här påverkar naturligtvis terroristlagstiftning-en. När man inte har kontroll och insyn blir den juännu farligare i sin form. Det har också den förrediskrimineringsombudsmannen nämnt i sitt remissytt-rande när det gäller diskrimineringslagstiftningen.När det gäller huruvida terroristlagstiftningenskulle överensstämma med konventionerna om demänskliga rättigheterna i både Europakonventionenoch är det en bedömning som rege-ringen gör. Men då vill jag säga så här: Varför harman inte implementerat de här konventionerna isvensk lagstiftning? Jo, man har inte gjort det därföratt man säger att svensk lagstiftning är förenlig medkonventionerna och därför behövs inte det. Men omman tittar på de ärenden som har överklagats till Eu-ropadomstolen finner man att i många av dessa harSverige fått fel. Då har ändå regeringens och lagstifta-rens uppfattning varit att den svenska lagstiftningenöverensstämmer med konventionerna om de mänskli-ga rättigheterna. Men så har inte alltid varit fallet.Anf. 93 ():Herr talman! Jag vill bara ta upp ett par punkter,och först gäller det den parlamentariska kontrollen,eller den samhälleliga kontrollen, över Säkerhetspoli-sen. Här är det ju som framgått regeringen som fattarbeslut. Regeringen har i det avseendet naturligtvisockså full insyn i Säkerhetspolisens material, somligger till grund för de beslut som regeringen skallfatta och för Säkerhetspolisens framställan.Till det kommer att just i det här fallet har justi-tieutskottet gjort en granskningav Säkerhetspolisens tillämpning av lagstiftningenoch funnit att den väl följer reglerna i lagstiftningen.Nu skall kanske i sammanhanget också nämnas,eftersom det från stund till annan förs en allmän dis-kussion om den parlamentariska kontrollen över Sä-kerhetspolisen inte bara i det här avseendet utan ocksåi andra, att det nu pågår ett arbete i Regeringskanslietnär det gäller möjligheterna att utvidga tillsyn av och insyn i Säkerhetspolisensverksamhet mer generellt och inte bara när det gällerregister, som fallet är . Som grund för det arbetetligger betänkande.Anf. 94 ():Herr talman! När det gäller kontroll av och insyn iSäkerhetspolisen efterfrågar jag en parlamentariskkontroll, precis som det system man har i den tyskariksdagen, der Bundestag. Där har varje parti insyn iSäkerhetspolisens verksamhet - varje parti somkommit in i Bundestag, dvs. blivit valt av folket. Detär en skillnad mot det system vi har , där bararegeringen har en insyns- och kontrollmöjlighet. Detär också en insyn och kontroll som vi i riksdagenegentligen inte på något sätt kan kontrollera.Om man utökar befogenheterså att den får en ökad insyn i återkommer detproblem som vi diskuterade i debatten tidigare, näm-ligen att där är ju inte de mindre partierna i riksdagenrepresenterade utan bara Socialdemokraterna ochModeraterna, vad jag har förstått. Det är också ettproblem. Men då kanske man kan tänka sig att utvid-ga till att omfatta alla partier i riks-dagen, vilket faktiskt vore det lämpligaste.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutTU7 Trafikpolitikens inriktningMom. 1 (avslag på propositionen)1. utskottet2. 1 (v)Votering:243 för utskottet15 för res. 114 avstod77 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 131 s, 64 m, 22 c, 14 fp, 12 kdFör res. 1: 15 vAvstod: 1 fp, 13 mpFrånvarande: 30 s, 16 m, 5 c, 11 fp, 7 v, 5 mp, 3 kdMom. 2 (inriktningen av trafikpolitiken)1. utskottet2. 2 (m)3. res. 3 (c)4. res. 4 (fp)5. res. 5 (v)6. res. 6 (mp)Förberedande votering 1:17 för res. 513 för res. 6243 avstod76 frånvarandeKammaren biträdde res. 5.Förberedande votering 2:18 för res. 415 för res. 5240 avstod76 frånvarandeKammaren biträdde res. 4.Förberedande votering 3:23 för res. 315 för res. 4235 avstod76 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Förberedande votering 4:64 för res. 223 för res. 3186 avstod76 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Huvudvotering:130 för utskottet65 för res. 278 avstod76 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 sFör res. 2: 64 m, 1 cAvstod: 1 s, 22 c, 15 fp, 15 v, 13 mp, 12 kdFrånvarande: 30 s, 16 m, 4 c, 11 fp, 7 v, 5 mp, 3 kdMajvi () anmälde att hon avsett att röstaja men markerats ha avstått från att rösta.Mom. 9 (planeringsramar)1. utskottet2. 12 (v)3. res. 13 (mp)Förberedande votering:15 för res. 1213 för res. 13243 avstod78 frånvarandeKammaren biträdde res. 12.Huvudvotering:159 för utskottet15 för res.