prot · GL0933 · 1997-11-25 00:00:00 — Jag tänkerpå de olika skoterklubbarna.Är det inte dags att , när läget är som det är,göra ett omtag för att aktivt få med skoterorganisatio-nerna på vagnen och arbeta för ett skoterkort sombygger på den tidigare frivilliga förarlicensen; dettasom ett nytt sätt att gå vidare i frågan?Anf. 44 Miljöminister ():Fru talman! Först vill jag något påminna om bak-grunden till att den här propositionen kom. Vi har juväldigt fina natur- och kulturvärden i fjällmiljön. Vikunde se att dessa värden hotades av att många intres-senter och intressen skulle samsas med varandra ifjällvärlden. Våra kanske allra värdefullaste naturom-råden i hotades därför av slitage och av all-varliga problem för framtiden. Vi har faktiskt ettansvar för att bevara fjällområdena och fjällnaturenockså till kommande generationer. Därför var detviktigt att lägga fram en proposition där man försöktefå de olika intressena att samsas.Det är också viktigt att komma ihåg att de reglersom vi hade om terrängkörning var mer än 20 årgamla. De var inte alls anpassade för ett samhälle medså många skotrar. Jag tror att det rörde sig om entiodubbling av antalet skotrar från det tog den tidigare lagstiftningen. För att stävja ochför att få ordning på utvecklingen beslutade därförregeringen att vi skulle försöka få en bättre ordningäven när det gäller terrängkörning i fjällen som inklu-derar t.ex. körkortskravet, hastighetsgränser och möj-ligheter till nya större regleringsområden med skoter-frihet eller där man enbart skulle köra på skoterleder.Jag vet att det har varit en hetsig debatt om detta.Men precis som sagts här har debatten handlat om tvåytterligheter. Antingen skall det vara totalförbud förskoter eller också skall det vara helt fri körning, alltsåstatus quo och en ökad körning. Där valde vi en kom-promiss, dvs. den egna modellen, som jag anser att viskall ha kvar. Jag anser inte att vi skallinföra ett totalt skoterförbud eller välja den norskamodellen.Det är viktigt att vi har kvar möjligheten att an-vända skotern även i fjällvärlden, men vi måste tastörre hänsyn när vi använder skotern. Jag tycker attdet blev en bra kompromiss mellan olika intressen.Jag tror inte att det är så enkelt som det ibland fram-ställs i debatten, alltså att här står norrlänningarnaenade mot regleringar när det gäller skotertrafiken.När vi hade diskussioner om detta upplevde jag tvärt-om att många tyckte att det var positivt med åtgärdermot buskörningen och med åtgärder som riktas motframför allt de yngsta skoterförarna. Under senare århar det ju blivit alltfler olyckor med skotrarna, vilketockså är mycket olyckligt.Ett problem är att de förslag som lagts för i årinte har kombinerats med en straffsanktionering bero-ende på att körkortslagen är försenad. Lagrådsremis-sen kommer från förejul. Därmed kommer alla att kunna se att straffsank-tioneringen kommer och att det bara är den här sko-tersäsongen som det inte finns en direkt straffsanktio-nering. Däremot är det viktigt att komma ihåg att äveni nuvarande lagstiftning är lagkravet att man skall hatraktorkort eller körkort. Detta är alltså lagstadgat,även om det inte finns en direkt straffsanktionering.Jag förstår att polisen inte kommer att övervakadetta vid varenda fjälltopp. Det är helt riktigt att detfinns stora problem med att klara trafikövervakning-en, men precis som flertalet förare faktiskt vet att demåste följa de allmänna bestämmelser som gäller förövrig trafik, så räknar vi med att vi även med begrän-sade polisinsatser kommer att få en betydligt bättreföljning av reglerna i fjällområdet. Vi kommer ocksåatt få mycket mindre buskörning och en mycket bättretrafikmiljö. Jag tror också att skoterklubbarnas frivil-liga arbete för att ge kunskap kommer att betydamycket när det gäller att förbättra situationen i fjäll-världen.Anf. 45 ():Fru talman! Jag delar miljöministerns uppfattningatt vi måste värna fjällnaturen, även om vi har haftlitet skilda meningar om hur det skall ske. Jag tänkerdå på regleringsområdena. Vi tyckte att man skulle fåpeka ut dem lokalt och regionalt i stället för att någonsitter i och gör det. För övrigt skulle deflesta av de här frågorna ha kunnat lösas bättre lokaltoch regionalt.Just kravet på traktorkörkort har, precis som UlfKero säger, fått ett löjets skimmer över sig. Där bordeman kanske försöka tänka om. Med en vettigt utfor-mad förarlicens kanske kravet på traktorkörkort skullekunna slopas, och varför inte göra det redan nu?I skoterolyckorna är det inte som på vägarna deunga förarna som är överrepresenterade. I stället ärdet de som är litet äldre. Imellan och av olyckorna har förarna varitkraftigt berusade, med en genomsnittlig promillehaltpå . Det är ju förskräckligt. Jag tycker att detjust i det här körkortssammanhanget är den allra all-varligaste frågan.Man måste fundera över vilka verkningsfulla åt-gärder - inte bara tomt viftande i luften - man måstevidta för att komma till rätta med skoterförare somkör alkoholpåverkade. Det är förmodligen de förarnasom är överrepresenterade även i andra typer av brotti samband med skoteråkning, såsom vårdslöshet itrafik, smitning, m.m.Men eftersom övervakningsresurserna är så be-gränsade som de är måste ju åtgärderna bli någontinghelt annat än krav på traktorkörkort, tror jag. Traktor-körkortet kommer förmodligen inte att förebygga enenda trafikolycka eller något annat trafikbrott som harsamband med skotertrafiken. Eftersom för övrigt entredjedel av dödsolyckorna och en stor andel avolyckorna med icke dödlig utgång sker när skoterföra-ren kör genom isen, skulle krav på flytväst och flyto-verall vara verkningsfullare ur trafiksäkerhetssyn-punkt än vad någonsin ett traktorkörkort kan bli.Min fråga kvarstår: Kommer traktorkörkortet attfinnas kvar då förarlicensen införs?Anf. 46 ():Fru talman! Det är helt riktigt att det är fråga omflera intressen som skall samsas. Det gäller att vävaihop dem. Som miljöministern sade har terrängkör-ningen skotern har funnits på markna-den förändrats enormt mycket. Det är en helt annantyp än det var då den introduce-rades i landet. Det är helt naturligt. Man ställs införnya problem, det är helt klart.Miljöministern gav svar på frågan om den egnamodellen. Det är mycket bra och trevligt att höra attdet är den egna modellen som kommer att gälla. Jagär mycket nöjd med det svaret.Vad gäller förarlicensen tycker jag däremot per-sonligen att det hade varit bättre att i det här lägetanvända skoterklubbarna som resurs för att få accep-tans hos de olika förarna och verkligen få så mångasom möjligt att acceptera en sådan, så att det blir enbra slutprodukt. Vi eftersträvar alla - skoterförare,miljöorganisationer, ministern - den bästa möjligalösningen, så att vår egen modell kan stå som exempelför det här. Där skulle jag gärna se en litet annanutformning.Miljöministern nämnde något om övervakningen.Det är självklart att man inte kan stå vid varje fjäll-topp och bevaka det här. Men jag besökte för 1½vecka sedan norra , alltsåGällivare, som har en stor del av bevakningsansvaret iNorrbotten, som är det stora länet i den här frågan.Man är litet bekymrad över de resurser som tilldelas.Miljöministern är ju en representant för regeringen idet här läget: Tar man hänsyn till vad som krävs föratt få en verklig bevakning i det här stora området?Det är enormt stort i sådana här avseenden.Anf. 47 Miljöminister ():Fru talman! Jag skulle vilja börja med att ta uppfrågan om de förarlicenser som jag inte hann beröra idet förra inlägget. Det pågår en utredning om förarli-censer. Vi får se vad den utredningen kommer framtill. Jag är mycket positiv till en förarlicens. Däremotär det av följande skäl svårt att börja med att låtaförarlicensen ersätta behörigheten.Skälet till att vi har valt traktorkörkort och körkortär inte att vi tycker att skotern och traktorn påminnerom varandra. Det är självklart. Men tanken med etttraktorkörkort, och ett körkort, är skall lära sig hänsynsreglerna i trafiken, manskall lära sig trafikvett, man skall lära sig ett antaltrafikregler och att det faktiskt finns ett antal sanktio-ner, som flertalet människor är mycket känsliga föroch som gäller just körkortet.Det innebär att den som har ett traktorkörkort ellerkörkort och t.ex. kör skoter berusad riskerar att detpåverkar körkortet. Körkortet kan inte bara dras in föratt man kör bil berusad utan även för att man körskoter berusad. Samma sak gäller naturligtvis densom har ett traktorkörkort. Den som har ett traktor-körkort och kör skoter på ett olämpligt sätt vet där-med att också körkortet är i fara. Det är det viktigaskälet till att man har valt att använda ett behörighets-krav som traktorkörkort för 16-åringar och körkort för18-åringar. Jag tror att detta kommer att få en mycketbra inverkan när det gäller att förebygga problem, justdärför att det blir för allvarliga påföljder om manbryter mot lagstiftningen.Jag vill återigen betona att den frivilliga utbildningsom har skett via skoterklubbarna är mycket viktig.Jag ser för mig att det är skoterklubbarna som ocksåkommer att arbeta med förarlicenserna, om det finnsnågon möjlighet att utforma lagstiftningen på detsättet. Till att börja med kan det ske som ett komple-ment till behörighetskortet. På kanske mankan ha en diskussion om någonting annat. Men sko-terklubbarnas utbildning är väldigt viktig, både i dagoch i framtiden.Därför är det med stor glädje jag har fått veta attett antal av skoterklubbarna nu ger utbildning för också skall kunna förbereda traktorkortet i sko-terklubbens regi. Man förstärker att traktorkörkortetblir en inkörning till ett vettigt beteende även på sko-ter. Jag tycker att det är glädjande att skoterklubbarnahar tagit ett sådant ansvar.Jag vill också påminna om att det inte bara är ge-nom polisövervakning vi sedan skall se till att det härfungerar, utan det är med hjälp av många aktörer.Föräldrarna vet vilka regler som gäller och kan talaom det för sina barn. Försäkringsbolagen vet vilkaregler som gäller. De som kör skoter får alltså trycketpå sig från flera håll att verkligen uppfylla kraven.Anf. 48 ():Fru talman! Att man genom att ta traktorkörkortlär sig trafikvett och regler må så vara. Men jag trorknappast att de är tillämpbara när man kör snöskoter.Det enda som har någon relevans är att det finns möj-lighet att koppla sanktioner till överträdelse av kör-kortslagen.Men jag funderar ändå på om det inte skulle räckamed en förarlicens. Man skulle ändå på något viskunna koppla onykterhet på snöskoter eller annanvårdslöshet i trafik till ett körkort eller möjligheten attfå körkort. Det finns ju sådana kopplingar när detgäller annan lagstiftning. Om jag exempelvis tjuvfis-kar kan man dra in mitt körkort eller beslagta min bil.Det jag är ute efter, miljöministern, är att det härtraktorkörkortet har fått sådan "badwill" att det är litetdumt att hänga fast vid det om man skall föra in enförarlicens, vilken jag för övrigt är mycket glad åt attdet pågår ett ordentligt samarbete med skoterklubbar-na om. Jag tror att de gör ett viktigt och bra jobb.Jag kan liksom bara vädja till ministern att ni tarhänsyn till den verkliga "badwill" som traktorkörkor-tet har fått i snöskotersammanhang. 49 Miljöminister ():Fru talman! Jag vill bara ge ytterligare en del avskälen till att vi har valt traktorkörkort. Vi kundenaturligtvis inse risken med att vi skulle få en väldigdebatt om traktorkörkortet. Men för att kunna koppladet till körkortet och till sanktioner kring körkortethade vi valet att lägga en 18-årsgräns och enbart ac-ceptera körkort. Regeringen gjorde den politiskabedömningen att det skulle stå för långt ifrån denallmänna opinionen om vi på det sättet skulle ha höjtåldersgränsen till 18 år.Jag tror faktiskt att det var riktigt att gå in för etttraktorkörkort, även om det på vissa håll föranlettstarka reaktioner. Alternativet hade varit att sätta uppett körkortskrav och en 18-årsgräns. Därmed hade viutestängt väldigt stora grupper, t.o.m. sådana somhade börjat köra skoter, från att köra sko-ter.Mot denna bakgrund tror jag att en del av kritiker-na, framför allt bland de ungdomar som skall tatraktorkörkort, inser att det är bättre att få ta ett trak-torkörkort för att sedan köra skoter än att inte alls fårköra skoter.Jag tror också att en del av kritiken kommer attupphöra när man upptäcker att det faktiskt blir enbättre skotertrafiksmiljö i fjällvärlden och att traktor-körkortet lägger en grund för ett kommande körkort,vilket är positivt för individen senare.Även om det har varit en del problem under självainförandet, tror jag att vi nu lägger en bra grund föratt det framöver skall fungera på ett bra sätt. Jag ärmycket mån om att vi har en ordentligt diskussion ochen dialog med de berörda, och det har vi också för-sökt att ha under hela arbetet med propositionen.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av talmannen attajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.11 § Svar på interpellation 1997/98:51 om mil-jövårdsarbetetAnf. 50 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig hur re-geringen avser att hantera länsstyrelsernas signalersom tyder på att det kontinuerliga och långsiktigamiljövårdsarbetet håller på att raseras.Frågan är ställd mot bakgrund framför allt avRiksrevisionsverkets rapport 1997:47(Länsstyrelsernas miljövårdsarbete i förändring),vilken visar att länsstyrelserna har prioriterat ned dettraditionella miljöarbetet i ett trängt ekonomiskt läge.Dan säger alltså att regeringen har minskatanslagen för miljövård och att fördröjts,att effektiva åtgärder inte vidtas mot oljeutsläpp iÖstersjön och att tillstånd till ökade koldioxidutsläpphar förhandlats fram. anser att nedskär-ningarna är särskilt uppseendeväckande om man stäl-ler dem i relation till de satsningar som görs frånregeringen på miljöprojekt.Först vill jag erinra om att alla statsanslag visser-ligen har minskat på grund av detstatsfinansiella läget, men att minskningen inte är avden storlek som gör gällande när detgäller miljöanslagen, nämligen med drygt en tredjedeleller . Budgetåret1994/95 uppgick dessa till 1 242 315 000 kronorexklusive anslag för särskilda åtgärder. Det kan jäm-föras med 1 budgetåret 1997.Detta ger dock inte en fullständig bild. Budgetåret1994/95 fanns det dessutom medel för landskapsvårdoch östersjöinsatser som sedan fördes över till andradepartement. har det tillkommit medel förlokala investeringsprogram och den s.k. kretslopp-smiljarden.Vad gäller de särskilda frågor som upp vill jag nämna att RRV:s rapport om länssty-relsernas miljövårdsarbete kommer att användas somunderlag i det fortsatta arbetet med . Denborgerliga regeringens förslag till miljöbalk innehöllsådana brister att en omarbetning var nödvändig.Regeringens förslag kommer att lämnas tillriksdagen. Genom förslagen i balken kommer situa-tionen i stora delar att förbättras. Bl.a. bedöms enökad användning av generella föreskrifter att underlät-ta länsstyrelsernas prövning. Det kommer att öppnasmöjligheter för kommunerna att överta delar av dentillsyn som utförs av länsstyrelserna. Inför infö-randet av görs en översyn av tillsynsfrå-gorna. samråder med företrädareför praktiskt miljöarbete för att belysa dessa frågoroch skapa förutsättningar för en mer ändamålsenligtillsyn från såväl miljö- som kostnadsaspekt bl.a.genom ett ökat samarbete mellan olika berörda myn-digheter.Kalkningsanslaget har varierat bl.a.på grund av stora anslagsreserver. Eftersom kalkning-en innebär ett långsiktigt åtagande är också en lång-siktig planering nödvändig för att åtgärderna skall blieffektiva. har fått i uppdrag att tafram en nationell plan för den statliga finansieringenav kalkningsverksamheten i sjöar och vattendrag.Arbetet med planen sker i samråd med länsstyrelsernaoch skall vara klart . Utgångs-punkten är att bevara den biologiska mångfalden ochatt bibehålla möjligheterna att använda sjöar ochvattendrag. En detaljerad bedömning av hur verksam-heten skall dimensioneras under kommande tioårspe-riod skall göras.Trots de nedskärningar som av statsfinansiellaskäl har varit nödvändiga inom nästan alla områden,har anslaget som skall användas för att skydda mark-och vattenområden som är viktiga från naturvårdssyn-punkt inte skurits ned, det har t.o.m. ökat tack vareEU-medel. Det är angeläget att ännu fler områden kanskyddas. Vi diskuterar dessa frågor inom Regerings-kansliet just nu.Dan tar också upp sanering och åter-ställning av miljöskadade områden. Det finns storabehov av att satsa på efterbehandlingsåtgärder. Iförsta hand skall de som förorsakat miljöskadornaansvara för att området återställs. Det finns dockockså ett behov av efterbehandling av områden därnågon sådan ansvarig inte kan återfinnas eller där denansvarige saknar förmåga att vidta åtgärder. Då måstesamhället gå in och finansiera saneringen. Syftet medde lokala investeringsprogrammen är att genom bi-drag till kommunerna ställa om till ett ekolo-giskt hållbart samhälle. I detta är det naturligt attinkludera åtgärder för att sanera och återställa mil-jöskadade områden. har kommunerna ansöktom anslag för sådant arbete hos ochNaturvårdsverket. är tanken att medlen skall för-delas direkt till kommunerna av regeringen. kommer även i fortsättningen att ha enviktig roll. Verket skall i sin egenskap av centralmyndighet för miljövården vidmakthålla och uppdate-ra kunskapsläget om behovet av efterbehandling ochvilka insatser som görs i landet och följa det interna-tionella arbetet. Verket skall dessutom stödja kom-munerna i deras arbete. Dessa uppgifter är förvalt-ningsuppgifter som finansieras med Naturvårdsver-kets förvaltningsanslag. Någon särskild anslagspostbehövs därför inte för detta arbete.För att förhindra oljeutsläpp har länderna kringÖstersjön enats om en strategi som innebär uppbygg-nad av mottagningsanläggningar i varje hamn. Dettaär en effektiv åtgärd, eftersom skeppen styrs att lämnaavfall i en hamn utan extra kostnad, i stället för attdumpa det till havs. Dessutom arbetar länderna ge-mensamt på att överbrygga de svaga ekonomiska ochstrukturella förutsättningarna för genomförande avstrategin i de östliga hamnarna.Dan säger i sin interpellation att Sverigehar förhandlat fram ett tillstånd att öka koldioxidut-släppen. Det stämmer inte. EU har i de pågåendeinternationella klimatförhandlingarna föreslagit attalla industriländer skall minska sina sammanvägdautsläpp . EU avser att uppfylladetta mål samlat för medlemsstaterna. I en indikativbördefördelning har getts en möjlighet att ökasina utsläpp . Det innebär inte att Sverigebehöver utnyttja utrymmet. klimatpolitis-ka beslut står fast. Koldioxidutsläppen skallstabiliseras i enlighet med klimatkonventionen 2000 minska.När det gäller det lokala investeringsprogrammetär det viktigt att engagera kommunerna i omställning-en till det hållbara . Det ger en stor flexibilitetutifrån lokala förutsättningar och behov. Många för-slag har anmälts till . Jag vill inteföregripa regeringens behandling av dessa. Renove-ringen av miljonprogramsområdet i DanEricssons hemkommun är ett bra exempelpå omsättning av hållbart boende i praktisk handling.Programmet har en bred ansats där den miljö- ochkretsloppsanpassade ombyggnaden kombineras medsocial, fysisk och teknisk förnyelse. För att minskamiljöproblemen i vattendrag och sjöar planeras i flerakommuner anläggning av dammar, våtmarker ochskyddszoner. Det är ett sätt att komma till rätta medövergödning och har också betydelse för den biolo-giska mångfalden.Sammanfattningsvis vill jag hävda att regeringen,trots det kärva statsfinansiella läget med omfattandebesparingskrav, avsätter stora belopp till såväl detlångsiktiga miljöarbetet som särskilda projekt.Anf. 51 ():Herr talman! Jag vill tacka miljöministern för sva-ret.Det är ett rätt så omfångsrikt svar. Men det kanändå inte dölja det faktum att regeringen faktiskt haravlövat miljöpolitiken.Bakgrunden till interpellationen är det flöde avrapporter och nyhetstelegram som förmedlar bilden avatt miljöpolitiken håller på att rustas ned. Det bordeegentligen vara förvånande. Regeringen för fram enbild av att skall byggas om till det ekologiskthållbara samhället. Då borde det rimligtvis vara tvärt-om, dvs. att man är offensiv på miljösidan.Herr talman! För oss i är detta inte nå-gon nyhet. Det bekräftar vad vi har sagt, dvs. när mankonsekvent har skurit ned på miljöanslagen. Det gäl-ler det miljöanslag som handlar om att ge resurser tilldet vardagliga miljöarbetet på lång sikt. Det har ge-nomförts nedskärningar som har slagit igenom medfull kraft i verkligheten. Det allvarliga är ju att det ärdet långsiktiga och grundläggande arbetet som harkommit i kläm. Det handlar om miljötillsyn, kalkning,forskning, myndighetsutövande och mycket annat. Desärskilda projektmedlen som har anslagits ur krets-loppsmiljarden och de lokala investeringsprogrammenkan i och för sig komma att göra nytta. Men de kaninte ersätta det ordinarie miljöarbetet. Det är på denpunkten som det blir en felsyn från regeringens sida.Man försöker dölja den kontinuerliga nedrustningenav miljöpolitiken genom att pytsa ut projektmedel.Det är klart att jag som är från ärtacksam om staten bidrar till en upprustning av bo-stadsområdet och att ombyggnaden givetvissker enligt ekologiska principer. Det är alldeles ut-märkt. Men det har inget att göra med det vardagligamiljöarbetet som skall bedrivas i kommuner, av läns-styrelser och på många andra sätt.Sedan regeringen tillträdde har Miljödepartemen-tet fått se sina anslag minska med drygt en tredjedel.Det påverkar givetvis miljöarbetet. Det är bara att läsainnantill i budgetarna.Effekterna av neddragningarna är tydliga exem-pelvis i om länsstyrel-sernas miljövårdsenheter. Det som fått stryka på fotenär det långsiktiga kontinuerliga miljövårdsarbetet. Jaghar också exempel från min egen länsstyrelse som nuredovisar effekterna, att man nu lämnar vissa områdenutan tillsyn.I rapporten från kan man läsabl.a. : Länsstyrelsernas myndighetsutövning på tradi-tionella arbetsområden trängs ut av minskade raman-slag och externfinansierade program. Tillsyn genommiljöskyddet reduceras kraftigt, och tillståndspröv-ningar senareläggs. Reservatsbildningen trängs undan,och nationella markförvärvsambitioner försvåras.Det är i klartext, herr talman, vad som händer ute iverkligheten. Det finns en rad exempel, men jag skallinte dra allt. Kalkningsanslaget är ett. Där har jord-bruksutskottet sett till att vi skjuter till ytterliga-re 20 miljoner till kalkning. Men det är inte regering-ens förtjänst, utan det är som agerar. Vi kanta sammanställning av områdensom har skadats och är i behov av miljösanering. Detskulle man anslå medel till, och det har man börjatmed, men det avskaffar nu regeringen. Det är en mil-jöskuld som skall betas av, och då måste det ingå iden kontinuerliga miljöpolitiken.Ministern svarade egentligen inte på min fråga,utan hon konstaterar att RRV:s rapport kommer attanvändas som underlag i det fortsatta arbetet medmiljöbalken. Det är inget svar, och därför vill jagupprepa frågan: Hur avser regeringen att hanteralänsstyrelsernas signaler som tydligt visar att det kon-tinuerliga och långsiktiga miljövårdsarbetet håller påatt raseras?Anf. 52 Miljöminister ():Herr talman! har alltså angripit re-geringen för nedskärningar på miljöområdet. Det ärlitet farligt att kasta sten när man sitter i glashus.Bakgrunden till alla besparingar, vare sig det gällerstat, den regionala nivån eller kommunerna, är fak-tiskt att parti medverkade till att vihade ett sådant ekonomiskt moras att vi var tvungnaatt sanera finanserna.Dan ger ett antal exempel, och där finnsdet väldigt många faktafel. Jag skall försöka hinnaberöra dem.För det första är det inte en neddragning med entredjedel som har skett, vilket jag har visat i interpel-lationssvaret.För det andra är det inte särskilda pengar som haranvänts i kommuner och länsstyrelser till det arbetesom beskriver. Det är alltså en del avlänsstyrelsernas och kommunernas allmänna pengarsom har använts i detta, inte särskilda pengar frånMiljödepartementet.