prot · GL0921 · 1997-10-29 00:00:00 — Jag tänker på de fall där man fiktivt köperen sak ganska dyrt och sedan säljer den väldigtmycket billigare, och där det kvitto som finns inte ärav reell karaktär utan förfalskat eller innehåller felak-tiga siffror. Det kan bli svårt i processer att hävda attdet är på det sättet, om kapitalförlustbegreppet intefinns med.Nu har vi inte uppmärksammat det, men jag hop-pas att vi kommer att ha ögonen på kapi-talförlustbegreppet för inkomstslaget kapital. Jag troratt det är viktigt att följa utvecklingen på den härpunkten.Så till diskussionen om avdrag för stulna pengar isamband med rån och stöld. Debatten kommer att visaatt det blir stora bevisproblem när det gäller t.ex. hurmycket pengar det fanns i kassan. anseratt detta är en sektor som lämpar sig mycket väl förprivatisering. Se till att alla företag har en försäkring!Då får man försäkringsersättning och kan dra avsjälvrisken. Då skulle vi kunna lösa problemen på etthelt annat sätt.Men skall vi införa avdragsrätt måste vi ha en be-visregel. I de fall där försäkringsersättning inte utgårmåste vi ha en särskild bevisregel där skattemyndig-heten verkligen utreder hur mycket pengar som harfunnits i kassan. Det är väldigt viktigt, för annars blirdet här en gråzon utan dess like. Det finns ju en deluppmärksammade fall där företagare har hävdat att dehar haft väldigt stora summor i kassan för att sedangöra stor affär av det. Men, som sagt, det är farligt attinrätta gråzoner.Jag förstår inte riktigt och Folk-partiets resonemang om att avdragsrätten även skallgälla momsen. Har man en försäkring får man ju ut enförsäkringsersättning på totalbeloppet, och sedanskickar man in den delen som är moms. Pengarnafinns alltså där, så varför man sedan skall få göraavdrag på momsen har jag litet svårt att förstå. Manfår ju faktiskt ersättning från försäkringsbolaget förhela kapitalförlusten. Det är väl det som är meningen,antar jag.De farhågor jag har när det gäller borttagande avkapitalförlustbegreppet gäller alltså inkomstslagetkapital. Jag tycker också att man skall begränsa sig tillatt ge avdrag för självrisken. Då hade vi sluppit enmängd diskussioner, och vi hade sluppit den svåradiskussionen om bevisregler. Det hade blivit en sakför försäkringsbolagen att göra den utredningen.Så till den förändring som jag kanske tycker ärden allvarligaste i det här betänkandet. Det är att mangör organisationskostnader avdragsgilla. Alla partierhar haft den gemensamma uppfatt-ningen att den här typen av kostnader i princip inteskall vara avdragsgilla. Jag har faktiskt ingenstanstidigare sett yrkanden från något parti om att organi-sationskostnader, dvs. kostnader i samband med t.ex.nyemission, skall vara avdragsgilla. kommer ettförslag om att det skall bli på det sättet.Situationen är väldigt knepig. Det finns något somheter , och förett antal år sedan infördes VPC-lagen, enligt vilkendet är så, att om ett företag som biträder ett annatföretag i samband med nyemission skickar sin fakturavia VPC, blir kostnaden plötsligt avdragsgill. Det kanväl aldrig ha varit lagstiftarens mening att skattelag-stiftningen skall kunna kringgås på det sättet.Vi får nu kanske svaret på den frågan. gör manhelt om och godkänner att alla organisationskostnaderskall vara avdragsgilla. Jag har försökt att få reda påvad det här skulle kosta staten, och man hänvisar dåtill att rättsläget är väldigt osäkert osv. I den utredningsom ligger till grund för förslaget och även i budget-propositionen säger man att det handlar om mellan 30och 40 miljoner.När vi gick emot detta i budgetsammanhang upp-skattade vi kostnaden till 1,5 miljarder. Jag har haftkontakt med och med VPC föratt klara ut detta. Jag har försökt få fram hur mycketVPC omsätter i form av vidarefakturering, men det ärhemliga siffror, som man inte får reda på. Jag har dåförsökt att genom få reda pådetta, men inte heller där vet man någonting. För attfå fram en siffra sätter man där upp fingret i luftenoch känner efter hur hårt det blåser.Jag medger att mina siffror bygger på vissa anta-ganden. Jag har fått fram att den totala nyemissionen- jag tror att det gällde 1996 - uppgick till ca 40miljarder och har sedan räknat baklänges. Emissions-kostnaden för detta uppgick till mellan 6 och 9 %.Vidare har jag räknat med skatteeffekten av vårt för-slag om höjning av bolagsskatten från 28 till 30 %och om en särskild 35-procentig skatt på de mestvinstgivande bolagen. Lägger man därtill momsen,kommer man upp till ett belopp om mellan 1 ½ och 2miljarder.Det är upp till mina politiska meddebattörer attsvara för sina siffror. Jag har förklarat hur jag harräknat fram mina siffror och kan svara för dem.Från departementet säger man att det här är frågaom finansiella tjänster, som det inte är moms på. Jaghar studerat en del sådana här fakturor och konstateraratt det också är fråga om momsbelagda tjänster. Detgäller inte bara finansiella tjänster utan också pro-spekt, information och tjänster av annan karaktär.Jag är fullkomligt medveten om att rättsläget äroklart, men det har ändå förekommit att moms hartagits ut på de här fakturorna. Gör man nu allt det häravdragsgillt, blir ju också momsen avdragsgill. Hu-vudregeln i medverkandelagstiftningen är ju att detsom är avdragsgillt i inkomstdeklarationen också äravdragsgillt när det gäller mervärdesskatt.Jag har också konstaterat att härhar haft en drivande roll. Man har t.o.m. mer ellermindre givit sig in i rättsprocessen genom att förskattemyndigheter uttala att de inte skall befatta sigmed den här typen av mål. Det gäller mål som faktisktär avgjorda på länsrättsnivå och där skattemyndighe-terna har fått rätt. har dock sagt attde inte längre skall bry sig om detta, detta innan viöver huvud taget har fattat något nytt beslut i riksda-gen om detta. Jag tycker att det är minst sagt an-märkningsvärt.Jag vet inte om har gjort så härpå eget bevåg eller om det har kommit signaler frånFinansdepartementet om detta, men jag tycker ändåatt en sådan här handläggning av frågor är litet märk-lig.Herr talman! Jag yrkar bifall till såväl reservation2 som reservation 6.Anf. 10 () replik:Herr talman! Jag vill bara svara på Per Rosengrensfråga varför vi drar in mervärdesbeskattningen i sam-band med stulna pengar. Det är inte bara vi som hartänkt på det här, utan man har också i beredningsarbe-tet övervägt frågan om mervärdesskatten. Man hardock i propositionen konstaterat att ett införande aven rätt till korrigering skulle strida mot den grundläg-gande principen för mervärdesskatten att skatteplikteninträder redan när omsättningen sker. Det är det somvi har vänt oss emot. Detta argument har anförts ock-så i utskottsbetänkandet, och det är det argument somutskottsmajoriteten inklusive Per har an-fört emot vårt yrkande.Anf. 11 PER () replik:Herr talman! Jag vill först korrigera mitt yrkande.Jag yrkar inte bifall till reservation 2 utan till reserva-tion 3. I annat fall hade jag faktiskt yrkat bifall tillreservationen från , som jag just nudebatterar med, och det hade inte varit så lyckat.Isa ! Det är så här. Får företagaren utförsäkringsersättning inklusive moms, får han ju till-baka momspengarna. Varför skall han då få göraavdrag för dem en gång till? Det är det som jag interiktigt förstår. Vad ni vill göra är att kompenseravederbörande dels genom att han får pengarna frånförsäkringsbolaget, dels genom att han får göra av-drag för dem, dvs. slipper att skicka in dem.Också vi är företagsvänliga, men vi drar gränsenlitet annorlunda. Vi tycker inte att man både skall fåförsäkringsersättning och få pengar av sta-ten. Det blir litet knepigt.Anf. 12 ():Herr talman! Det här betänkandet innehåller ettantal förslag, bl.a. det som vi har hört här i debattenom att företagare som har blivit bestulna eller rånadepå olika sätt skall få ersättning. Vi tycker att det är braatt man inför en sådan regel. Man kan naturligtvisdiskutera formerna för hur det skall gå till, men vi harfrån sida funnit att det förslag som re-geringen har lagt fram är relativt väl avvägt, och viställer oss därför bakom det.Vi har dock några avvikande synpunkter när detgäller en del andra kostnader, som inte är av-dragsgilla vid beskattningen av företag. Det är frågaom kostnader för anskaffning av aktier när man startarett bolag.Vi finner att resonemanget i betänkandet om kost-nader för att förse ett bolag med kapital i viss mån ärologiskt. Det sägs å ena sidan att kostnaden för densom har en pågående verksamhet och behöver merkapital skall vara avdragsgill, eftersom kostnaden dåär en del i företagets drift. Man hänvisar i propositio-nen till att anledningen till detta är att det behövs enlikformighet mellan kostnader för olika sätt att försebolaget med kapital.Man är å andra sidan inte beredd att föra sammaresonemang när företaget startar sin verksamhet. Vimenar från sida att även den som startarett bolag har ett behov av detta kapital för att verk-samheten skall kunna komma i gång och fungera.Man framhåller i propositionen som motivering för inte får göra avdrag "att kostnaderna för ett bo-lags bildande av naturliga skäl uppkommer innanbolaget bedriver verksamhet". Detta skall i stället sessom en del av kostnaderna för aktierna, som man kandra av när man säljer aktierna.Det är väl ändå så att de flesta av de bolag sombildas inte är till för att säljas utan för att bedrivas ochför att de som har bolagen skall kunna ha sin utkomstav dem.Fr.o.m. nästa mening anförs: "Detta medför attkostnaderna har ett direkt samband med bolagsbildar-na - - -. Kostnader för ökning av aktiekapitalet upp-kommer däremot under driften av företaget och harinte samma direkta samband med aktieägarnas förvärvav aktierna utan föranleds av ett behov av driftkapi-tal." Det är det som vi menar är det ologiska, dvs. "behov av driftkapital". Man kan naturligtvis fråga sigvad det ursprungliga aktiekapitalet är. Är det drift-kapital eller är det något annat? Är det något slagssäkerhet för borgenärer och andra?Självklart är det så att när man startar ett företagbehövs en viss mängd kapital. I praktiken blir det såatt en del av de pengarna kommer att användas tilldriftkapital medan verksamheten rullar i gång. Därförborde det behandlas på samma sätt. Skall likformig-hetsprincipen hävdas när det gäller att utöka kapitalet,borde även startkapitalet kunna omfattas. Det tordeinte heller bli några stora kostnader för samhället attha den likformigheten.Vi har haft litet andra synpunkter på kostnaden förskattemål. Tyvärr är skattereglerna väldigt komplice-rade för de mindre företagen och de allra minsta före-tagen. Man är tvungen att ta till hjälp föratt klara det hela. var inne på svårighe-terna i sitt anförande, och de har även belysts vid ettseminarium.När ett litet företag hamnar i en situation i ettskattemål att man måste försvara sig mot något maninte räknade med, måste det rimligtvis kunna betrak-tas som en del av verksamhetens kostnad. , verksamheten, funnits hade inte heller kost-naden funnits.Det kan inte uteslutas att många av skattemålenhar sitt ursprung i att man har haft svårt att klara utregelverket. Man kan inte alltid utgå från att alla somhar företag är potentiella skattesmitare och fuskare.Det vore en hemsk tanke, och jag vägrar att omfattasav det synsättet. Min erfarenhet av företagare är enhelt annan. Jag menar att detta beror på det krångligaskattesystem och regelverk som finns för företagare idag.Därför tycker jag att man kunde ha en mer före-tagsvänlig syn på kostnader som uppträder i sambandmed skattemål. Därför har vi i en reservation sagt attdetta borde man kunna få dra av i beskattningshänse-ende för företaget.Jag skall inte orda mer om detta. Jag har belystnågra av de synpunkter vi har på det här betänkandet.Jag står naturligtvis bakom de reservationer vi har.Men jag skall, som vi brukar säga, för tids vinnande ikammaren nöja mig med att yrka bifall till reservationnr 8.Anf. 13 ():Herr talman! Betänkandet och propositionenhandlar - som har framgått med all önskvärd tydlighet- om företagens och företagandets villkor i Sverige.Rent allmänt kan man säga att företagen i nu som aldrig . Vinsterna är rekordhö-ga, aktiekurserna stiger - trots de konvulsioner somjust nu pågår på börsen. Utdelningarna kommer att blihöga. Nya företag etableras. Industriinvesteringarnaoch industriproduktionen stiger.Då kan man ställa sig frågan: Hur kommer dettasig? Ja, vi har naturligtvis, trots allt som sägs, ett braföretagsklimat i . Det har också sina skäl. Vihar äntligen, efter många om och men, fått ordningoch reda i de svenska statsfinanserna. Budgetunder-skottet sjunker - det är t.o.m. helt borta. Vi har en optimismbland människor som vi inte har haft på mången goddag. Folk vågar konsumera, köpa saker och ting. Detär klart att det leder till en ökad produktion och påsikt ökad sysselsättning.Det är inte många som talar om det, men vi harfaktiskt genomfört ett stort antal skattesänkningar förspeciellt de små företagen. Egenföretagarna har fåttbättre villkor. De onoterade aktiebolagen har fåttkraftiga skattesänkningar. Vi har sänkt arbetsgivar-avgifterna. Det handlar faktiskt om så mycket pengarsom . Det finns anledning attunderstryka det.En tredje sak som är viktig att peka på i samman-hanget är det förenklingsarbete som har genomförtsför företagen. Jag tänker bl.a. på skattekontona. De äroerhört viktiga för framför allt de mindre företagen.Det kommer att bli mindre pappersexercis. Det blirlättare för företagen och skattemyndigheterna meduppbörden. Det är bra för småföretagen i går vi vidare. Det här förslaget är ett steg påden vägen. Det handlar om förbättrade avdragsmöj-ligheter för företag på en mängd områden. Rätt tillavdrag för förluster av kontanta medel vid brott. Rätttill avdrag för aktiebolagskostnader vid ökning ochnedsättning av aktiekapitalet. Samma sak gäller förkostnader för ekonomiska föreningar för ökning re-spektive nedsättning av företagens medlems- ochförlagsinsatser. Rätt för aktiebolag och ekonomiskaföreningar att dra av kostnader för förvaltning av detegna kapitalet. Rätt till avdrag för kostnader i sam-band med vissa funktioner, osv.Det mest omdebatterade och kanske viktigaste avförslagen är förslaget om avdragsmöjligheter vidförlust av kontanta medel i näringsverksamhet. Ennäringsidkare skall få göra avdrag för förluster vidstöld eller rån, och avdraget skall motsvara vad somkan betraktas som en normal dagskassa. Det är ettförslag som har en lång historia. Det diskuteradesmycket intensivt . Jag minnsmycket väl hur det väcktes ganska många borgerligamotioner om just detta, dvs. krav på att få göra avdragför förluster vid stöld och rån. Det fanns socialdemo-kratiska motioner också.Då kan man fråga sig: Varför hände ingenting pådet området när de borgerligahade makten och hade möjligheten att genomföradetta? Men det hände absolut ingenting. Det harkommit ett förslag, och det har kommit nu när vi haren socialdemokratisk regering. Jag tycker att det visarlitet grand på skillnaden i handlingskraft mellan detvå regeringarna.Nu får vi kritik för detta i borgerliga motioner. Detär på sitt sätt kraftig kritik. Då kan man ställa frågantill de borgerliga debattörerna: Varför genomförde niinte förslaget när ni hade möjlighet? Då hade ni haftmöjlighet att utforma förslaget precis så som ni hadevelat ha det. Jag hoppas att ni kan ge mig ett någor-lunda tillfredsställande svar på den frågan.Till betänkandet finns åtta reservationer. Fyra avde reservationerna handlar just om förslaget om av-dragsrätt vid stöld eller rån. Jag skall kommentera defyra reservationerna. Jag utgår från att vi kommer attkunna diskutera de andra reservationerna i den efter-följande debatten.Reservation nr 1 av Moderata samlingspartiethandlar bl.a. om hur man skall kunna fastställa hurmycket kontanter som fanns i kassan vid rån- ellerstöldtillfället, dvs. hur mycket man skall få lov att draav. Här föreslår man i reservationen att den summanskall knytas till utbetald försäkringsersättning. Dettycker vi socialdemokrater och det tycker den övervä-gande majoriteten i utskottet är väl frikostigt. Menframför allt tycker vi nog att det är litet ansvarslöst.Det skulle helt säkert bli frestande för svaga själar attägna sig åt försäkringsbedrägeri. Det går inte att tänka bort. Det förekommer för-säkringsbedrägeri.Skulle man dessutom ge möjligheter till avdrag förhela försäkringssumman skulle det ge dubbel utdel-ning och bli ett dubbelt incitament för att begå dessabedrägerier. Det skulle ge högre ersättning och ettstörre skatteavdrag.Nu finns det anledning att understryka att ,och kanske mer än det, av svenska företagare är ut-omordentligt hedervärda människor som aldrig skullekomma på tanken att genomföra ett försäkringsbedrä-geri. Men det finns t.o.m. bibliskaord som säger att man inte skall inleda människor ifrestelse, och man skall framför allt inte göra detgenom svensk lagstiftning.Reservation nr 2 kommer från ochKristdemokraterna. Där vill man, i likhet med i reser-vation 1, ha en särskild bevisregel för att visa att detföreligger förutsättningar för avdrag. Jag tycker upp-riktigt sagt att det inte är särskilt konstigt att den somhar rånats eller bestulits visar att förutsättningarnafinns för att man skall få lov att göra avdrag. Annarsär det fullkomligt självklart att det blir risk för miss-bruk. Detta är svårkontrollerade saker, för att uttryckadet milt.Reservation nr 3 är från . Om man ide borgerliga reservationerna 1 och 2 har varit frikos-tiga är mindre frikostigt. Man föreslåratt avdragsrätten schablonmässigt skall begränsas tillsjälvrisken i försäkringen. Skall det vara någon me-ning med avdraget måste det vara något större, dvs.att det som vi föreslår skall knytas till kontantkassan.Annars är det inte särskilt mycket mening med det. Dåkanske det hade varit enklare att inte ha något avdragalls. Men så långt vågar inte gå.Reservation nr 4 har diskuterats här tidigare, såden behöver jag kanske inte orda särskilt mycket om.Där vill gå ett steg längre. Företagen skallslippa betala moms på de stulna inkomsterna. Det jagskulle vilja tillägga utöver vad Per har sagthär tidigare, som jag tyckte var en utomordentligargumentation, är att det är rätt så klart att en sådanåtgärd skulle stå i strid med på den härpunkten. Det skulle också strida mot en grundläggan-de princip för momsen.Herr talman! Jag avstår från att kommentera deövriga reservationerna än så . Jag yrkar bifall tillhemställan i betänkandet i dess helhet och avslag påreservationerna.Anf. 14 () replik:Herr talman! När man här hör lyris-ka beskrivning av företagarklimatet i visar detatt han i varje fall inte var med på Småföretagardele-gationens hearing och inte har lyssnat på dekrav på förenklingar som finns.Om vi nu har ett så fantastiskt företagsklimat iSverige och behöver massor med nya jobb inom detprivata näringslivet, varför har vi då en så hög arbets-löshet? Varför är sysselsättningen i så låg attden inte har varit så låg ?Vi har otroligt många regler och lagar som binderföretagen och som har byggts upp ien socialistisk omdaning av samhället. Det tar tid attreda upp det. Men vi är tvungna att göra det.Jag har en fråga. När ni nu likställer förenkladsjälvdeklaration för löntagare med deklarationerna förföretag och företagande, är ni då beredda att förenklaföretagardeklarationen, så att också den blir enkryssblankett?Anf. 15 () replik:Herr talman! Självklart är vi beredda att så långtsom det över huvud taget är möjligt förenkla för före-tagen när det gäller deras möjligheter att deklarera.Det pågår också ett utredningsarbete när det gällerenskilda företag och deras möjligheter att använda ettenklare system. Förhoppningsvis skall man ocksåkunna komma ett steg på den vägen. Men det hadevarit på sin plats om hade sagt någotom alla de åtgärder vi har vidtagit för att förenkla försmåföretagare. Skattekonton är ett sådant system somgör att det blir betydligt enklare.Sedan ställer en fråga som kanskeskulle uppfattas som retorisk. Det är litet ironiskt.Hon säger till mig: Varför är arbetslösheten så hög?Svaret är väldigt enkelt: Det är därför att den steg såkraftigt . Det är lätt att drivaupp arbetslösheten. Men det är sannerligen inte enkeltatt ta ned den igen. Det är Socialdemokraternas svårauppgift. Huvuduppgiften är att få ned arbetslösheten.Isa säger att vi inte lyssnar på småföre-tagen. Visst gör vi det, även om vi kanske inte varmed på konferensen. Jag var inte med på konferensen.Näringslivsklimatet och företagandeklimatet i Sverigeär inte någonting som vi hittar på. Det har gjortsmätningar och undersökningar av det. Internationellaundersökningar visar klart och entydigt att Sverigeinte bara har ett gott företagsklimat, utan det blirt.o.m. bättre och bättre.Anf. 16 () replik:Herr talman! Verkligheten är att harovanligt få småföretag som växer. Det är ett jätte-problem för oss. Det är inte så många som startar nytt.Den vecka när den borgerliga regeringen lämnademakten kom det till många jobb. Sedan bröts dentrenden när ni tillträdde.Deklarationsblanketter för deklaration för småfö-retagare är mycket svåra. Man frågar efter periodise-ringsfonder och skatteutjämningsreserver vid åretsingång, av expansionsmedel vid fjolårets taxe-ring, värdeminskningsavdrag m.m. för taxering de årsom avdrag överstiger och fördelningsunderlagsom skall föras in på blanketten N 1 och N 2. Dessablanketter är ofta svårbegripliga och irrelevanta.Jag tycker att det hade varit schyst om man heltenkelt bestämde att den kostnad som man har för attgöra den här typen av deklarationer är avdragsgill.Man har ju infört att banken lämnar uppgifter om vadman fått i ränta, och arbetsgivaren talar om vad manfått i lön. Det är bara att kryssa. Dessa uppgifter ärmycket svåra att ta fram, och man förstår t.o.m. intevad som står i blanketterna. Då kunde man åtminstonefå dra av kostnaden.Det rör sig här om småföretag. De stora företagenhar redan människor anställda, och får dra av lön förde människor som de har anställda. Det är, som viupplever det, mycket orättvist.Anf. 17 () replik:Herr talman! Jag läste i , tror jagdet var, innan jag gick hit att antalet egenföretagareväxer mycket snabbt just nu i . Det är välnågonting att betänka.Sedan kan man konstatera, om man vill fortsättaatt vara positiv, och det tycker jag att man skall vara,att vi har väldigt få konkurser i . Det var andrabullar vi hade en borgerlig regering. Detvar 40 000-50 000 företag som gick i konkurs.Det är naturligtvis alldeles riktigt att deklarationenär besvärlig för de enskilda företagen. Men på denpunkten är vi väl lika god kålsupare allihop. Det varett borgerligt förslag om hur vi skall beskatta de en-skilda företagen. Vi ställde upp på det, men vi krävdeatt det skulle följas upp.Det är det vi nu håller på att göra. Vi får hoppasatt det blir ett bra resultat av det.Anf. 18 () replik:Herr talman! inledde med att tala omatt allt är bra, och att det går jättebra för Sverige.Trots att skatterna har höjts med 80 miljarder kronortycker han att det går bra. Men jag vill nog påstå attdetta är kännbart för våra företag och företagare i dethär landet.Varför infördes inte förslaget när vi i de borgerli-ga partierna hade makten? Ja - det var inte så lätt attinföra någonting i den ekonomiska situation som vifick överta. Det rådde dessutom lågkonjunktur intebara i detta land, utan i hela . Men har detsvängt. Det går bra för och det går lätt attsälja, och därför tycker vi att man nu har möjlighetenatt göra dessa förändringar.Det har talats om försäkringsbedrägerier. Jag förmin del tror och vet att försäkringsbolagen gör enor-ma utredningar innan de betalar ut någon försäkring.Därom torde det inte råda någon tvekan. I mitt anfö-rande sade jag att det i en tidigare utredning om kapi-talförlusters organisationskostnader i beskattningenföreslogs en presumtionsregel. Det är den regeln somvi anser att man nu skall följa. Den innebär att kravetpå att förlustens storlek och karaktär skall avses varauppfyllt om försäkringsersättningen utbetalas pågrund av brott.