prot · GK0982 · 1997-03-20 00:00:00 — Reservation nr 1 handlar inte om engenerell privatisering av verksamhet, utanreservationen handlar om en större mångfald inomvård, service, omsorg osv. inom den kommunalaverksamheten.Jag vill nog tolka svar beträffan-de ICA på det sättet att hon är positiv till att man skallverka som man gör . Innebär det också att mankommer att verka för det efter analysen, så att ICA fårsamma konkurrensvillkor som t.ex. har?Konsumbutikerna kan ju ha prissamverkan och jobbaöver hela landet. De kan göra gemensamma inköposv. utan att över huvud taget beröras av konkur-renslagen. ICA däremot med 2 300 småhandlare, somtillsammans köper in varor för att få dem billigare ochsom sedan konkurrerar vid försäljningen till kunder-na, måste väl få samma förutsättningar som Konsum.Slutligen några ord om . Enprocess kan ta . Det pågår ju en beredninginom , men jag hörde inte MarieGranlund säga något om inriktningen - om vart honvill komma med beredningen. Vill hon medverka tillatt det blir möjligt att också samverka i skogsägarfö-reningar i fortsättningen?Anf. 131 () replik:Fru talman! Jag har sagt, och det står också i ut-skottstexten, att vi inte går in på den enskilda fråganså länge som det pågår en rättsprocess. Däremot sägervi att det är väldigt viktigt att frågan återkommer tillriksdagen så fort som möjligt efter det att de utred-ningar granskats som just har tittat på legalundantagetoch som har diskuterat för- och nackdelar samt omdetta skall utvecklas på ett annat sätt eller hur detskall vara. Det är mitt svar på den frågan.Anf. 132 () replik:Fru talman! Det är väldigt positivt att MarieGranlund säger att hon i första hand tänker på med-borgarna, på konsumenterna. Jag kommer då att tänkapå förköpsrätten för den som bor i glesbygd. Det kanju komma en uppköpare som kanske nästan helt villutplåna och sticka i väg med en förmögenhet. Restenlämnas alltså i sticket. Det har ju hänt i vissa fall.När det gäller mitt yrkande om att utreda och omdet går att ha andra regler när det gäller lokal förköps-rätt har kanske en annan åsikt. Menfinns det andra kriterier att ta hänsyn till? Det handlarju om samhällsansvar, samhällsnytta osv.Anf. 133 () replik:Fru talman! Som det står i utskottstexten tycker viinte att förköpsrätt är en bra lösning, åt-minstone inte på det sätt som skisseras i motionen ochreservationen. Det skulle strida mot reglerna i Europe-iska unionen och det tycker inte vi är bra.Precis som säger återkommer vi till denhär frågan när andra utskott behandlar den.Anf. 134 () replik:Fru talman! Ja, jag vet att den kommunalaförköpsrätten står i strid med EU-reglerna. Det ärdärför som jag vill ha en förändring här. Jag tycker attfrågan annars hamnar mellan stolarna. Frågan kom-mer upp i bostadsutskottet och även i andra utskott.Det gäller då bo- och brukarplikt, sommarstugelagenosv.Det är faktiskt mycket vanligt i omvärlden - det ärbara att titta på , och -att man mer och mer pratar om lokalt ägande. En näravän till socialdemokraterna, på tidning-en Nya , tycker också att det lokala ägandetär mycket bra och skriver ofta på ledarsidan att det ärviktigt med lokalt ägande. I har enstudie gjorts i detta sammanhang. Förmodligen måstekonkurrenslagen ändras för att det här skall kunna gåför sig. Vi har ju pratat om bysamfälligheter, koope-ration o.d., så det måste inte vara fråga om kommu-nen. Det är inte alltid det som är bäst. Ju mindre,kanske desto bättre.Anf. 135 ():Fru talman! Min motion N203 angående konkur-renssnedvridning med skattemedel behandlas i betän-kandet under mom. 1. Utskottsmajoriteten, som av-styrkt min motion, hänvisar till att förslag bereds i Regeringskansliet.Vidare sägs det att myndigheter och kommunala för-valtningar skall utöva sådan tillsyn att konkurrenss-nedvridande förfaranden påtalas och åtgärdas.Tyvärr visar erfarenheten att detta inte räcker.Konkurrensverket har påpekat attverksamheter som ytterst garanteras genom skatteme-del inte bör konkurrera med andra företag.Fru talman! Jag har på nära håll upplevt att Produktion, som till är skattefi-nansierad, konkurrerat ut privata företag med en bety-dande underprissättning eller - det är kanske riktigareuttryckt - med ren prisdumpning.Vid en upphandling av vinterväghåll-ning tog entreprenadentill ett pris som låg under övriga tre an-budsgivare. skall nuunder utföra en entreprenad till ett pris somligger under det pris som föregående entrepre-nör hade . För att kunna klara detta åta-gande har på grund av bristande resursertill viss del tvingats anlita underentreprenörer och fåttbetala ett väsentligt högre pris jämfört med anbudet.Detta visar att det handlar om underprissättning ochdärmed om osund konkurrens.Eftersom utbudet av anläggningstransporter ochandra åtaganden är mycket be-gränsat betyder vinterväghållningen mycket för desmå privata företagen. agerande resulterari nedläggning av många mindre företag.När det gäller Regions funktionsupp-handlingar förhåller det sig på samma sätt. I ,och har Produk-tion tagit entreprenader underövriga anbudsgivare. Enligt alla sakkunniga är detomöjligt att utföra entreprenaderna till det priset.Jag är mycket oroad över att Produk-tion tillåts lämna anbud och utföra uppdrag på dessavillkor åt den öppna marknaden. Det råder inget tvivelom att skattemedel utgör en regleringspost för denprisdumpning som sker och som därmed slår utmånga privata företag. Vad vi behöver i ärfler företag och arbetstillfällen och inte färre.Fru talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillreservation nr 1.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutUbU8 Vissa läroplansfrågor m.m.Mom. 1 (uppföljning och utvärdering, m.m.)1. utskottet2. 1 i motsvarande del (kd)Kammaren biföll utskottets hemställan med ackla-mationMom. 4 (utvärdering av ämnet idrott och hälsa)1. utskottet2. 2 i motsvarande del (m)Votering:199 för utskottet60 för res. 290 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 125 s, 23 c, 13 fp, 15 v, 14 mp, 9 kdFör res. 2: 60 mFrånvarande: 36 s, 20 m, 4 c, 13 fp, 7 v, 4 mp, 6 kdMom. 15 (ämnena svenska och svenska som and-raspråk och antagningen till gymnasieskolan)1. utskottet2. 9 i motsvarande del (m, fp)Votering:190 för utskottet73 för res. 986 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 126 s, 1 m, 23 c, 15 v, 14 mp, 11 kdFör res. 9: 59 m, 14 fpFrånvarande: 35 s, 20 m, 4 c, 12 fp, 7 v, 4 mp, 4 kdMom. 16 (parlamentarisk utredning om konsekven-serna av en helt betygsfri skola)1. utskottet2. 8 i motsvarande del (v)Votering:233 för utskottet29 för res. 81 avstod86 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 126 s, 60 m, 23 c, 13 fp, 11 kdFör res. 8: 15 v, 14 mpAvstod: 1 fpFrånvarande: 35 s, 20 m, 4 c, 12 fp, 7 v, 4 mp, 4 kdMom. 18 (betygssystemet i gymnasieskolan)1. utskottet2. 5 i motsvarande del (mp)Votering:166 för utskottet29 för res. 568 avstod86 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 126 s, 2 m, 23 c, 13 fp, 2 kdFör res. 5: 15 v, 14 mpAvstod: 58 m, 1 fp, 9 kdFrånvarande: 35 s, 20 m, 4 c, 12 fp, 7 v, 4 mp, 4 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.NU9 Vissa konkurrensfrågorMom. 1 (inriktningen av konkurrenspolitiken)1. utskottet2. 1 (m, c, fp, kd)Votering:155 för utskottet106 för res. 11 avstod87 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 125 s, 1 fp, 15 v, 14 mpFör res. 1: 59 m, 23 c, 13 fp, 11 kdAvstod: 1 sFrånvarande: 35 s, 21 m, 4 c, 12 fp, 7 v, 4 mp, 4 kdMom. 2 (kooperativ näringsverksamhet)Proposition ställdes först beträffande utskottets hem-ställan och därefter i fråga om motiveringen.Hemställan:1. utskottets hemställan2. hemställan i res. 3 (c, v, mp)Votering:211 för utskottet51 för res. 387 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Motiveringen:Godkännande av1. motiveringen i res. 2 (m, fp)Kammaren biföll utskottets motivering med acklama-tion.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 125 s, 60 m, 1 c, 14 fp, 11 kdFör res. 3: 22 c, 15 v, 14 mpFrånvarande: 36 s, 20 m, 4 c, 12 fp, 7 v, 4 mp, 4 kdMom. 6 (lokalt ägande och lokal förköpsrätt)1. utskottet2. 5 (mp)Votering:247 för utskottet14 för res. 588 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 126 s, 60 m, 23 c, 14 fp, 14 v, 10 kdFör res. 5: 14 mpFrånvarande: 35 s, 20 m, 4 c, 12 fp, 8 v, 4 mp, 5 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringPå förslag av andre vice talmannen medgav kam-maren att återstående ärenden på dagens föredrag-ningslista fick avgöras i ett sammanhang efter avslu-tad debatt.12 § Vissa fastighetsrättsliga frågorFöredrogsBostadsutskottets betänkande 1996/97:BoU11Vissa fastighetsrättsliga frågorAnf. 136 INGA ():Herr talman! I detta betänkande, BoU11, tar viupp vissa fastighetsrättsliga frågor. Det rör sig ommotioner från allmänna motionstiden , som berörjordförvärvslagen, annan förvärvslagstiftning, fastig-hetsbildningslagen och vattenlagen.Jag kommer att inrikta mig på jordförvärvslagenoch börjar med att yrka bifall till reservation 1 undermom. 1, som rör just förändringar av jordförvärvs-lagstiftningen.Min utgångspunkt tar jag i två moderata motionersom utmynnar i förslag om att öppna lagstiftningen, såatt aktiebolag och andra juridiska personer i framtidenkan förvärva jordbruks- och skogsfastigheter.Jordförvärvslagen är skriven så att det inteens är möjligt att generationsväxla genom att överlåtaegendom till ett aktiebolag som ägs av arvsberättigadesyskon. anser att det inte är rimligt att pådetta sätt begränsa juridiska personers möjligheter attförvärva fast egendom som taxerats som lantbruksen-het. Det är dags att ta bort dessa hinder och i ställetöppna för nya och moderna former att äga och bedri-va jordbruk. Det skulle i hög grad bidra till att göradet möjligt för människor att verka och leva vidare pålandsbygden.Det är inte förbud och begränsningar be-höver. Det som behövs är att möjligheter öppnas föratt näringsverksamhet i olika former skall kunna bärasig och utvecklas. Enligt min och me-ning är det nödvändigt att jordbruket skall ha sammamöjligheter som annan företagsamhet att utnyttja deföretagsformer som finns. Därför menar jag att jord-förvärvslagen bör förändras så att aktiebolag ochandra juridiska personer skall få samma möjlighetersom fysiska personer att förvärva jord- och skogs-bruksfastigheter.Därmed underlättas boendet i glesbygden ochskärgården. Därmed värnas också den fria förfogan-derätten och äganderätten. Jag yrkar bifall till reser-vation 1.Anf. 137 ():Herr talman! En omfattande liberalisering genom-fördes 1991 av jordförvärvslagstiftningen. Dennaliberalisering har lett till det vi ser , nämligen enavfolkning av stora delar av våra landsbygdsområdeni . Vi kan också konstatera att prisnivån påjordbruksfastigheter har höjts dramatiskt till följd avliberaliseringen. Mycket av den sysselsättning somtidigare fanns på den svenska landsbygden har för-svunnit. Vi ser också att antalet förvärv som sker avutländska medborgare av jord och skog har ökat.Varför nu detta? Den liberalisering som gjordes1991 innebar bl.a. att prisprövningen vid förvärv avjordbruksfastighet föll bort. Den boplikt som tidigarefanns i samband med tillståndsgivning begränsadesdramatiskt så att det endast gäller boplikt vidförvärv i några små mycket perifert liggande områ-den. Detta är några försämringar och förändringarsom skedde vid den liberalisering som skedde år1991. Därtill kommer att det gjordes föränd-ringar så att utlänningar bereddes samma möjlighet attförvärva fast egendom i landet och att de begräns-ningar som fanns tidigare föll bort.Enligt min mening borde de lagändringar somgjordes 1991 och 1993 ha gått i motsatt riktning motvad de gjorde. Den svenska jordförvärvslagstiftningenbör enligt min mening utformas så, oaktat nationstill-hörighet hos förvärvaren, att lagstiftningen främjarfamiljejordbruk, något som vi under alla år har slagitvakt om i . Lagstiftningen skall främja sam-bandet mellan ägande, brukande och boende. Lag-stiftningen skall dessutom främja sysselsättningen pålandsbygden och permanentboende i alla delar avlandet.Jag vill säga något ytterligare om permanentboen-det. Bland de problem vi ser är att stora delar avvår landsbygd hotas av de utländska förvärven avpermanentbostäder i form av att småhusenheter imindre och medelstora samhällen och tätorter övergårtill att bli fritidsbostäder. Detta gör att samhällenaunder stora delar av året är mörklagda. Det gör ocksåatt kommunala satsningar och investeringar på olikasätt fördyras och försvåras.Dessutom blir det ganska tråkigt och trist för demänniskor som bor grannar med det som har övergåtttill att bli fritidsbostäder. Det är inte särskilt attraktivtatt bo granne med ett hus som är mörkt stora delar avåret, där snön inte skottas, osv. Den service som tidi-gare har funnits i många av dessa samhällen i form avhandel och annan kommersiell service tunnas ocksåut.Vid förvärv av fastighet som taxeras som småhusbör regler införas som hindrar att permanentbostad isamlad bebyggelse, där den samlade bebyggelsen äravsedd för permanentboende, övergår till fritids-bostad. Med anledning av det anförda yrkar jag bifalltill reservationerna nr 3 och nr 7.Anf. 138 ():Herr talman! Skärgårdens problem ökar. Alltflerhus tas över av fritidsboende. Enligt tvåpartireserva-tionen nr 5 från och kd förordar vi att detär helt nödvändigt att skärgårdens olika problem blirföremål för en utredning med inriktning på åtgärdersom underlättar bostads- och förvärvsmöjligheter. Detkan gälla regler som underlättar för permanenta bo-städer i den svenska skärgården.Denna utredning bör särskilt omfatta möjlighetenatt genom förändringar i lagstiftningen om fastighets-skatten uppnå ökad fast bosättning och sysselsättning.Vi vet i denna kammare vad den senaste höjningen avfastighetsskatten har inneburit för många boende ivåra skärgårdar. Här har vi i vid ett flertaltillfällen krävt att man bör riva upp det senaste beslu-tet om fastighetsskatten.Utredningens överväganden och slutsatser böräven omfatta andra åtgärder beträffande delar avlandet med problem som liknar skärgårdens. Dettagäller vissa glesbygdsområden, men också de somligger inom våra s.k. stora kommuner ochStockholm. Delar av det som betraktas som exem-pelvis och Göteborgs skärgårduppfyller också kriterierna med problem för den per-manent boende befolkningen. När fritidshusen ökar iantal har man svårt att bo kvar.I reservation nr 2, som också är en tvåpartireser-vation från och kd, tar vi upp jordför-värvslagen. Man måste stävja missbruket av förvärvs-reglerna, som ibland sker i glesbygden. Andelsförvär-ven och flerägandet kan i vissa fall missbrukas, ochdet har ökat märkbart. Vi tycker i reservationen inte har visat problemen tillräcklig uppmärksam-het. Vi förordar att dessa problem skall utredas, ochman behöver överväga åtgärder.Herr talman! Med tanke på att det varit ett långtarbetsplenum här i kammaren kortar jag nu mittanförande och yrkar slutligen bifall till enbart reser-vation nr 5.Anf. 139 ():Herr talman! När vi nu skall omdana tillett ekologiskt hållbart samhälle blir frågor som rörfastighetsbildning och fastighetsförvärv än mer vikti-ga. I det ekologiskt hållbara samhället nyttjas ochbrukas all jordbruksmark effektivt men på ett sätt somingår i det naturliga kretsloppet. Lokal och regionalproduktion av energi, livsmedel m.m. är en självklar-het för att minska transportbehovet och skapa mer avsjälvförsörjning. Ett lokalt och regionalt ägande gerockså ett större socialt ansvar för miljö- och närings-livsfrågor. Närheten till människorna som bor ochlever i regionen ger ägarna större insikt och ansvar försin bygd.Med anledning av detta bör jordförvärvslagenändras så att boende och brukande i fråga om lant-bruksegendom skall sammanfalla. Ett utökat utbo-ägande bidrar till ett minskat engagemang för bygdenoch sämre utvecklingsmöjligheter.Jordbruksverket har gjort en utvärdering av dengällande lagstiftningen som ligger på regeringensbord. Där sägs bl.a. att om lagen skall ha som syfte attverka som ett regionalpolitiskt instrument är det nöd-vändigt att lagen skärps. tycker att manskall ta större lokala och regionala hänsyn och villdärför redan nu att ger regeringen i uppdragatt överväga frågan om hur lagstiftningen skall skär-pas.Den demokratiska insynen och påverkansmöjlig-heten har skärpts när det gäller plan- och bygglagenmed tanke på skärpta krav när det gäller miljöfrågor.Det är bra.När det gäller fastighetsbildningslagen är det ty-värr sämre. Tillämpningen av fastighetsbildningslagenkan ge påtagliga förändringar när det gäller markan-vändningen, men den demokratiska insynen är dåligoch påverkansmöjligheterna därmed små. Normalt ärdet bara fastighetsägare som har möjlighet att uttryckasig i sakfrågan. Det riskerar medföra ett sämre be-slutsunderlag och därmed en större risk för att intemiljöproblematiken skall beaktas fullt ut. Regeringenbör därför få i uppdrag att komma med förslag om hurman kan utvidga kretsen av vilka som får yttra sig isakfrågan så att det därmed blir mera likt vad sområder enligt plan- och bygglagen.Till sist, herr talman, vill jag säga några ord närdet gäller omprövningar av vattendomar. Dessa frågorbehandlas i samband med arbetet med ,och jag hoppas att i överläggningarmed regeringen skall kunna påverka innehållet i den.För att spara tid, herr talman, yrkar jag bifall en-bart till reservation 4.Anf. 140 ():Herr talman! Det finns ett stort intresse hosmånga människor, inte minst unga barnfamiljer, av attbosätta sig ute på landsbygden. Det är naturligtvisunder rådande omständigheter inte så lätt att få arbetepå landsbygden. Ofta är det också problem med attordna boendet.När det gäller arbete handlar det om olika typer avkombinationssysselsättningar. I det kommande ochkanske redan påbörjade IT- och tjänstesamhället kankanske ändå fler möjligheter till arbete på landsbyg-den bli verklighet.När det gäller boendet är ofta det s.k. utboägandetett problem. Ägarna bor ofta långt borta, och detomöjliggör ett positivt samarbete i byalagen. Byborhar ibland t.o.m. svårt att själva bestämma hemma ibyn, då väldigt många bor väldigt långt borta och inteär skrivna på orten. Det finns många exempel på dettai det svenska inlandet och också i Norrland.Var gränsen går mellan den personliga friheten iägandet av en jord- och skogsbruksfastighet och kra-vet på brukande med tydlig lokal förankring är inte enalldeles enkel fråga. Andelsförvärv och flerägandeförstärker de här problemen.Vi kristdemokrater menar att det är viktigt att lag-regler och andra bestämmelser utformas på ett sättsom gynnar utvecklingen på landsbygden. Det ärockså viktigt att de resurser som finns i bygden, ochkanske bara där, tas till vara på plats och bidrar tillförsörjningen så att människor kan bo kvar och nyayngre familjer kanske också kan återvända till hem-bygden.Det här är nedtecknat i en folkpartimotion som vistöder. Det föreslås en utredning som tydligare klar-lägger det som rör andelsförvärvens och flerägandetsnegativa inverkan på strävan att få en levande lands-bygd.Men också skärgårdens framtid som levande bygdmåste säkerställas. Alltfler hus där tas över av fritids-boende. Det måste definitivt anses vara ett riksintresseatt skärgården hålls levande och att möjligheter tillutkomst i skärgårdsnäringar och fast boende i skär-gården kan vidmakthållas . Vi efterlyserfortfarande praktiska resultat av Skärgårdsutredningenfrån 1994.Möjligheterna att hävda intresset av bosättningoch sysselsättning vid fastighetsöverlåtelser i skär-gårdsområdena är begränsade - det vet vi. Här vill viatt regeringen kommer med åtgärdsförslag till riksda-gen. Har man inget positivt att komma med föreslår viatt en särskild utredning tillsätts för att komma meddessa positiva åtgärder i fråga om bostads- och för-värvsmöjligheter. Det här berörs i en reservation, nr5, som jag här vill yrka bifall till.För övrigt vill jag instämma i det om omprövning av vattendomar. Jag skall inte gåin mer i detalj på det, men det är sådant som skallarbetas in i . Det är viktigt att man dåverkligen tittar seriöst på de möjligheter som kanfinnas - just för den biologiska mångfaldens skull ochmed tanke på de nya erfarenheter som har dykt uppunder senare år.Anf. 141 ():Herr talman! I det här betänkandet behandlar vi,såsom har framgått, ett antal motioner från den all-männa motionstiden som berör jordförvärvslagen,fastighetsförvärvslagstiftningen, fastighetsbildning-slagen och vattenlagen. Samtliga motioner avslås.Det finns nio reservationer till betänkandet - fyrasom handlar om jordförvärvslagen, tre om fastig-hetsöverlåtelser, en om fastighetsförvärv och en omfastighetsbildning.När det gäller jordförvärvslagen vill alla utomModeraterna stärka regleringen, men på olika sätt.Moderaterna däremot vill gå vidare med avreglering-en. De ser inga faror utan bara nya affärsmöjligheter.Som vanligt hos är det fråga om attskapa mera marknad, utan hänsyn till vad det betyderför bygdens väl och ve.I de övriga tre reservationerna i denna del gällerdet att på olika sätt stärka skyddet för glesbygdensintressen, men - som sagt - med olika metoder.Det vi vet om det faktiska läget är att det /96 gjordes 234 åtaganden om attbebo och bruka fastigheter i glesbygd, och av dem har215 uppfyllt sina åtaganden. Men vi vet också att 10förvärv kan betecknas som rent oseriösa. Den siffrankan synas låg, men vart och ett av dessa fall är mycketstötande i den bygd som berörs. I de nordliga mass-medierna har vi kunnat se en del mycket stötandeexempel på detta.Det kan alltså inte bli fråga om att gå Moderaternatill mötes, eftersom det skulle ge ännu bättre förut-sättningar för skövlarna. Det är mycket lättare attkänna sympati för de övriga partiernas synpunkter,men eftersom det pågår ett beredningsarbete i Rege-ringskansliet skall vi inte förekomma det utan medtillförsikt avvakta resultatet.I reservation 5, som och Kristdemokra-terna står bakom och som behandlar fastighetsöverlå-telser, är huvudinriktningen att genom att tillsätta enutredning försöka lösa skärgårdsproblematiken.I reservation 6 från och Miljöpartietvill man införa lokal förköpsrätt, eftersom man pågoda grunder anser att lokalt ägande är bättre än ut-boägande.I reservation 7 vill lösa problemen genomett förbud mot att permanentbostad övergår till fri-tidshus.Alla vet att det här är oerhört svåra frågor som vihar brottats med . Det illustreras ocksåav att det finns fyra olika åsikter i utskottet om hur viskall gå vidare i den här frågan.Det har gjorts åtskilliga utredningsinsatser undersenare år för att lösa problemet, och det är tyvärr baraatt konstatera att än har ingen kommit fram till denperfekta lösningen även om vissa åtgärder har genom-förts, t.ex. har fastighetsskatten sänkts för perioden1997-2001. Vissa kommuner har fått möjlighet tillförköpsrätt av hus som behöver användas som bostadför permanent bruk. kommer en arbetsgrupp vidFinansdepartementet att lägga fram förslag som skallremissbehandlas . ut-värdering av dessa frågor bereds inom departementet.Allt detta talar för att inte skall fattabeslut i dessa frågor utan avvakta förslagen frånregeringen.I reservation 8 är miljöpartisterna ensamma om attföreslå ett omfattande utredningsarbete om de änd-ringar i reglerna för fastighetsförvärv som är en följdav EU-medlemskapet. Det är lätt att konstatera attförutsättningarna för ett sådant initiativ inte förelig-ger.I den sista reservationen, nr 9, från Vänsterpartiettar man upp grannars ställning vid fastighetsreglering.Där finner utskottet det helt klart att reglerna omsakägare är tillräckliga för att de berörda skall kommatill tals.Det råder en bred samsyn i dessa frågor i utskottet.De enda som skiljer ut sig är som vill gåvidare med ytterligare avreglering och marknadsan-passning.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall till bo-stadsutskottets hemställan i betänkande 11 och avslagpå samtliga reservationer.Anf.