prot · GK0986 · 1997-04-09 00:00:00 — Det är en sak att säga att deresurser som finns skall utnyttjas, men det är en heltannan sak att medvetet investera ytterligare i en tekniksom man redan nu vet, vilket säger,kommer att bli föråldrad.Jag håller med om att vi skallslå vakt om det svenska språket. Detta faller kanskenågot utanför de bästa sätten att distribuera digital-TV, men i frekvensordlistor brukar ord som att ochoch vara vanligast. Risken finns att det vanligasteordet här blir interaktivitet, särskilt som jag nu åter-igen nämner det. Jag måste nämligen fråga: TyckerCatarina Rönnung att en digitalisering av marknätetverkligen medger möjligheter till interaktiva tjänster,t.ex. Internet, som kommer att efterfrågas under denärmaste åren?Det är synd att inte hann säganågot om public service, eftersom jag nu skulle hatillfälle att ge ett svar. Det är kanske säkrast att än engång poängtera följande: Det är en sak att vi skall slåvakt om public service-uppdraget. Det är vi helt medpå. Men det är en annan sak att man vill ha ett ännustörre politiskt inflytande över de tekniska frågorna.Vi tror att detta är ett fundamentalt feltänkande. Låtoss slå vakt om en bra public service-kanal, men låtsjälva distributionsformen bli något som tillåter tusenblommor blomma - till gagn inte bara för alla hushållsom kommer att efterfråga nya tjänster och som redannu gör det utan faktiskt för hela den tekniska utveck-lingen i Sverige.Anf. 42 () re-plik:Fru talman! Jag tycker att väldigt enkelspårig i sitt första inlägg. Han taladeju där om propositionens innehåll, men det var baraden marksända varianten som han höll fram. I pro-positionen talas det faktiskt om olika distributions-former - kompletterande distributionsformer och dedistributionsformer som eventuellt kom-mer att dominera. Jag avser då satellit och kabel.Interaktiviteten är kanske inte så viktig för allatittargrupper. Jag tänker då på dem som mest tittar påTV, nämligen pensionärerna. Alla pensionärer skallförvisso inte dras över en kam, för alla pensionärer ärkanske inte så oerhört intresserade av interaktivitet.Men skulle man vara det har man möjlighet att an-vända sig av samma saker som . En vanlig datorgår det bra att surfa med på Internet. Den nya digitali-serade satellitvarianten behövs inte för att kunna göradet.Jag uppskattar och tycker att det är mycket bra attvi är överens om att vi skall slå vakt om vårt vackrasvenska språk. Därför är det väldigt bra att man ipropositionen verkligen håller fram att program somär förankrade i den svenska kulturen skall ges vissförtur. Men annars är det en ful politisering att överhuvud taget ha önskemål när det gäller public serviceeller annat som man vill skall finnas i de olika kana-lerna. Jag tycker att det är bra att man ställer litet kravpå regionala och lokala program och på att svenskkultur skall lyftas fram. Det är inte något som svenskafolket tar emot som en besk medicin, utan det är vadman faktiskt både vill se och vill höra.Anf. 43 () replik:Fru talman! Jag uppfattade det som sade så att vi här endast har att ta ställningtill pengar till den digitala utvecklingen, och så är detinte. Vi är i väldigt glada över att man nuhar kommit fram till att de 200 miljonerna skall förde-las . Vi hade sett fram emot en snabbareutveckling och att det inte skulle vara så styrt som iförslaget, och vi hade också velat att public service-företagen mera själva hade kunnat fördela det här,men vi vill nu respektera regeringens förslag ochutformningen av betänkandet.Det är bra att uppgörelsen har nått så långt, men vivill att man återkommer när rundradiokontot har fylltspå med ytterligare medel. Det är dock inte bara detsom vi tar beslut om, utan vi tar också, somCatarina Rönnung själv nämnde, beslut om att ensärskild utredare skall tillsättas. Det skall också tillsät-tas en kommitté med parlamentariskt inslag. Vi hadeföreslagit en parlamentarisk kommitté, inte bara enkommitté med parlamentariska inslag, men det är härtydligen fråga om en ny trend.Vi tar också ställning för att utvecklingen avmarksänd digital-TV skall ske i flera steg. Vi har frånMiljöpartiets sida poängterat att det är bra att det skeri flera steg, så att man kan följa med i den tekniskautvecklingen med de möjligheter som finns till utökadinteraktivitet. Det är klart att vi skall koppla detta tillden digitala utvecklingen i det markbaserade nätet.Jag delar inte syn på att vissagrupper har olika behov, men jag skall inte ta uppnågon debatt om det. Jag skall bara konstatera attCatarina Rönnung själv utnämnde sig till någon sortsSnorkfröken. Jag skulle dock vilja att hon preciseradesig när hon säger att har avgivit onödigtpessimistiska reservationer. Vilka är det fråga om?Är det pessimistiskt att vi vill att det skall vara pa-rallella analoga och digitala sändningar? Eller är detpessimistiskt när vi vill ha en beredning av miljökon-sekvenser av TV-skrot? Är det när vi vill ha ytterliga-re medel till eller när vi vill ha direkt-sändningar från olika arenor?Anf. 44 () re-plik:Fru talman! Jag vill korrigera på enpunkt. Vi skall inte alls besluta om att tillsätta ensärskild utredare, som på olika sätt skall förberedasändningarna. Det har regeringen redan gjort i januarii år.För övrigt föreligger det ett förslag från Miljöpar-tiet som över huvud taget inte har att beslu-ta om, och det gäller hur man inom Utbildningsradionoch skall hantera den särskilda politi-kerkanalen.Jag tycker att det är väldigt pessimistiskt att i enreservation uttala att de analoga och digitala sänd-ningarna skall pågå . instämmer i det som kulturutskottet har an-fört i sitt yttrande, och borde som leda-mot av kulturutskottet vara medveten om den starkaskrivning som man gjorde när det gällde att bevara deanaloga sändningarna under en ganska lång övergång-speriod.Anf. 45 () replik:Fru talman! Jag förstod bara inte uttalande om att vi skulle vara pessimistiska.Jag menar att det som vi i ägnat oss åtvarit ideologiska synpunkter, inte pessimistiska. Jagvill hävda att det är ideologiska invändningar som jaggör.Anledningen till att vi i vår reservation extra nogapoängterar att vi vill att de parallella analoga ochdigitala sändningarna skall genomföras är att vi ideologiskt vill fortsätta att fästa detpolitiska ögat på den verkligheten. Utan en sådaninriktning hade vi kanske inte fått så bra skrivningarfrån alla som vi faktiskt fick i betänkandet då frånkulturutskottet. Det handlar om ideologi, inte omnågon pessimism.Anf. 46 () re-plik:Fru talman! Jag vill erinra kammarens ledamöterom att det inte var jag som från början tog upp be-greppet pessimism, utan själv. Jag tyck-er att det är ett utslag av litet onödig klåfingrighet att ien reservation tala om hur länge de analoga och digi-tala sändningarna skall pågå parallellt, eftersom manså småningom kommer att utvärdera situationen i ensärskild parlamentarisk kommitté. Man kommer att gåförsiktigt till väga. har yttrat sig ochanfört att det säkerligen kommer att pågå under enlängre tid.Politikerkanalen är en intern fråga för SverigesRadio. Det är naturligtvis ett intressant experiment. Vihar något som kallas Öppen kanal ochsom sänder över . I den mån detta gör attfolk blir politiskt intresserade är det väl väldigt bra.Också om det fungerar som sömnmedel för människormed sömnsvårigheter är det bra, så detta kan natur-ligtvis vidareutvecklas.Man har öppna kanaler också i andra länder. ITyskland väckte en sådan ett enormt rabalder. Dethette då att politikerna skulle politisera radion och atteliten skulle skaffa sig någon sorts megafon-TV ge-nom den öppna kanalen. har den kritiken dämpatsnågot, och det kan vara intressant att se vilket förslagsom självt lägger fram. Politikernasjälva är naturligtvis tacksamma för att komma i kon-takt med väljarna. Vi i detta forum har naturligtvisinte någonting emot detta.Anf. 47 ():Fru talman! Vi i står bakom betän-kandet och har ingen reservation. Jag tycker ändå attfrågan är så viktig att jag vill säga någonting.Mediesamhället har ju utvecklats imycket snabb takt, och man kan säga att vi står införytterligare ett tekniksprång i och med övergången frånanaloga till digitala system. Den leder till hittillsoanade möjligheter.Både propositionen och betänkandet med vid-hängande yttrande från kulturutskottet andas, som såmånga har sagt tidigare här i debatten, en mycket storförsiktighet. Det andas en stor öppenhet för andralösningar och en naturlig osäkerhet inför framtiden.Det visar sig i att man föreslår en försöksverksamhetpå några orter för att ge möjlighet till lärdomar och attfölja utvecklingen utan låsningar inför framtiden.Bakgrunden till propositionen är en utredning därFolkpartiet, och Socialdemokraterna komöverens om en satsning på marksänd digital TV. Vistår självklart bakom den överenskommelsen.Samtidigt går utvecklingen snabbt, och olika län-der i väljer olika lösningar. Även där är osä-kerheten stor. I propositionen beskrivs läget i en radeuropeiska länder, där man företrädesvis ändå satsarpå försöksverksamhet med marksänd digital-TV, t.ex.i . Jag tror inte att man i alla de ländersom gör det är så mycket mindre framsynt än modera-terna här i när det gäller val av teknik. Detpågår en utveckling överallt i , och man ärganska osäker om hur det kommer att seut.Jag tror att den inledning som vi nu gör här i Sve-rige är bra. Vi får följa utvecklingen både internatio-nellt och i framöver.Jag tror att det var som sadeatt vi skall skilja mellan innehållet i och distributionenav medieverksamheten, och det tycker jag verkligen.Vi skall naturligtvis inte lägga oss i innehållet, men viskall däremot värna om förutsättningarna för publicservice-företagen för att de skall kunna verka. skall kunna finnas på marknaden, såatt en mångfald upprätthålls. Det är viktigt att vi haryttrandefrihet och mångfald.Jag delar inte vilja att släppa mark-naden mera fri.Vi tror inte riktigt på den lösningen. Det finns enrisk för en monopolliknande maktkoncentration. Viser ju hur det ser ut på många andra håll i världen. Detär inte så lyckade exempel. Det leder inte till verkligmångfald i medieutbudet.Man kan alltid diskutera hur de många männi-skornas yttrandefrihet bäst tillgodoses. Det är natur-ligtvis inte lätt. Men det är oerhört viktigt med en storvariation av aktörer på marknaden.TV och radio är våra viktigaste kulturbärare. Inget annat medium, varken skolan,biblioteken eller studieförbunden, kan tävla med radiooch TV i fråga om att nå ut till människorna. Därförär det oerhört viktigt att använda system som även ifortsättningen når alla. Det är det som var utgångs-punkten i överenskommelsen och för att vi ställer upppå propositionen.Vi har även i kulturutskottet diskuterat frågan omhur länge systemen skall användas parallellt. Självfal-let skall förutsättningen vara att systemen skall an-vändas parallellt så länge att nästan alla människor fårmöjlighet att ta emot digitala sändningar med rättutrustning. Vi föredrar att inte precisera hur långdenna tid skall vara. Vi vet faktiskt inte.Prisutvecklingen på utrustningen har naturligtvisstor betydelse. Det vore dumt av oss att preciseratiden. I stället får vi noga följa frågan. Ingen skallundandras möjligheten att se på TV.Jag tycker att det är bra att en kommitté skall till-sättas för att följa den vidare utvecklingen av digitali-seringen.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i betän-kandet.Anf. 48 () replik:Fru talman! I reservation om paral-lella analoga och digitala sändningar framgår det att"de analoga TV-sändningarna måste därför upprätt-hållas till dess övervägande delen av de svenska hus-hållen har införskaffat nödvändig teknik för digitalmottagning". Det är just för att det inte är konsumen-ten som skall få betala för kalaset.Det är viktigt att vi håller tummen iögat. Precis som säger kan viinte precisera hur detta tar. Om vi ger klaraoch tydliga signaler från denna sal att nu kommaigång och satsa, kanske teknikutvecklingen också kankomma igång och priserna bli rimliga.Anf. 49 () re-plik:Fru talman! Jag tror att i varje fall alla i kulturut-skottet har likartad uppfattning i denna fråga. Det ärdärför jag kan hålla med att reser-vationen var omotiverad. Vi har samma uppfattning.Det är klart att människor skall kunna se på de TV-sändningar som sänds i . Jag tror inte att nå-gon tycker något annat. Självfallet kommer vi att följautvecklingen.Anf. 50 ():Fru talman! har redan beskrivitVänsterpartiets uppfattning. Därför kommer jag attfokusera mig på bara några frågor. Jag är kulturpoliti-ker och är ledamot i kulturutskottet. Det blir fokus påkulturpolitik.Staten har gjort en rad kulturpoli-tiska strategiska satsningar på olika områden och iolika delar av landet. Man har låtit ge ut Nationalen-cyklopedin, man har låtit bygga Operan i ,i , ett nytt modernt museum iStockholm, och man planerar ett nytt Världskulturmu-seum i Göteborg.Å andra sidan har det kulturella vardagslivet fåttstå tillbaka. Lyckligtvis har en ny bibliotekslag nyli-gen införts. Men någon större förändring har ännuinte visat sig. Nedskärningarna fortsätter i kommu-nerna, på skolorna, i barn- och äldreomsorgen, inomfolkbildningen och på arbetsplatserna. Kulturen harförsvagats i människornas vardag.I dag debatterar vi en ny strategisk satsning, dvs.den digitala tekniken. hoppas att dettaskall vidga demokratin, yttrandefriheten, tillgänglig-heten, kulturen - dvs. den själsliga odlingen - ochbildningen i människors vardag. Radio och TV har del i människors vardag.Vi tror på den nya tekniken. Men vi tror inte attden kan förbättra människors vardag om vi inte mertydligt och bestämt anger vad den nya tekniken skallanvändas till. Vi måste se den digitala tekniken somett verktyg att nå ut till folk.Ett viktigt syfte med statens insatser på medieom-rådet är just public service. Det är där vi kan korrigerade marknadskrafter som finns, så att vi kan stödjavissa kulturformer och annat som annars inte allamänniskor skulle kunna ha tillgänglighet till. Alla harinte parabolantenner, alla har inte tillgång till kabel-TV osv.Mediepolitik är kulturpolitik. Vi får inte hellerglömma kulturmål nummer tre: Motverka kommer-sialismens negativa verkningar och främja kulturellmångfald, konstnärlig förnyelse och kvalitet.Fru talman! Jag tycker inte att det ges någon ga-ranti för detta i betänkandet. Jag står fortfarande infören del frågetecken. Vilka möjligheter för en utveck-ling av demokratin ger en satsning på digitala TV-sändningar? Hur skall den digitala tekniken bidra tillökad yttrandefrihet och tillgänglighet? Kommer denatt stärka eller försvaga public service-företagen?Kommer det att bli likriktning eller kommer det att blimångfald? Kommer den att öppna dörren för utländ-ska TV-företag? Inte heller förs det något resonemangom hur medielandskapet kommer att förändras ochhur barn och unga kommer att påverkas.Det är viktigt att vi använder tekniken till utveck-ling och att vi tar ett helhetsgrepp i mediepolitiken.Därför förordrar - precis som detframgår i propositionen - att beslut skall fattas i trefaser. Det är viktigt att besluten fattas i . Vivill förorda att i den första fasen skall SVT, Utbild-ningsradion och skall få möjlighet att utvecklasina verksamheter i det digitala marknätet.Vi ser helt enkelt den nya tekniken främst som enmöjlighet till ökad tillgänglighet. Det ökade fre-kvensutrymmet kan användas till att förbättra dehandikappades möjligheter att ta del av public ser-vice-utbudet, allmänhetens radio och TV. Textning,taltolk på svenska, utländska språk och teckenspråkskulle göra målsättningen genomförbar, dvs. nå ut tillstörre grupper.Jag uppfattar synsättet i betänkandet och proposi-tionen så att marknaden erbjuds att satsa på digitalTV. Okej, det kanske blir så i en förlängning. Men idet första steget måste det som redan finns utvecklas,och då försöka utveckla tillgängligheten för alla grup-per i samhället.Statliga initiativ på medieområdet skall i förstahand värna medborgarnas möjligheter till yttrandefri-het och ökad tillgänglighet.Även om kanske bestrider det, så villvi i grunda vårt samhälle på humanis-tiska värderingar. På medieområdet innebär det attstaten skall ta ett ansvar för den grundlagsskyddadeyttrandefriheten. Vi ser den nya tekniken som etthjälpmedel att fördjupa demokratin.Detta uppnår vi främst genom att stärka allmänhe-tens radio och TV. Det åtta kanaler som det förstasteget omfattar skulle kunna vara följande: 1: ,2: , 3: en utbildningskanal, 4: betal-TV, 5:tecken och taltolkning, 6: , 7: textning på utländ-ska språk, 8: UR:s Arena, en separat kanal för politiskdebatt. Med andra ord finns det inget frekvensutrym-me kvar utöver detta för övriga aktörer.Så vad menar egentligen och Folk-partiet med detta? Är målet att privatisera ?Är målet att hämma utvecklingen för allmänhetensradio och TV? Är målet att få in fler kommersiellakanaler i marknätet? Eller är målet att faktiskt stärkapublic service? De frågorna kvarstår.Anf. 51 () re-plik:Fru talman! Jag vill varmt instämma i vad Charlot-ta sade om kulturpolitikens mål. Jag har varit ledamoti kulturutskottet från den tid då föddes - jagvet inte riktigt hur gammal hon är, men hon ser ung uti alla fall. Jag känner varmt för kulturen.Charlotta frågade vad den digitala tekniken kom-mer att innebära för t.ex. för programkvaliteten. Mittsvar är att tekniken i sig inte kan göra annat än attöppna möjligheter för nya kanaler. De åtta kanalernatycker jag inte alls bara skall användas för SverigesTelevision och - ingalunda. Vi har diskuteratdetta internt i , och vår värdera-de ordförande, , brukar dra en djupsuck och säga: Det kan verkligen bli marksändningar-nas död att inte tillåta nya uppstickare i det mark-bundna nätet.Det finns ändå möjlighet för public service-kanalerna att utöka sin service just till handikappade,som var inne på. Jag tror att det är nyttigtför public service-kanalerna att få konkurrens avandra kanaler. Det skadar inte. är ett starkt och bra företag som tål detmesta av konkurrens utan att förlora några tittare påkuppen.Anf. 52 (v)replik:Fru talman! Jag fyller 37 , så särskilt ung är jaginte, även om jag kanske ser ung ut. Det får jag välbara vara glad för. Av det sägerförstår jag att beslutet vi fattar inte innebär nå-gon egentlig ökad tillgänglighet för alla grupper isamhället. Det är jag orolig för. Jag tycker att vi medpublic service-uppdraget först och främst borde värnatillgängligheten för alla.Risken är att man får in de andra aktörerna i nätetoch att de - jag ser det från precis motsatt håll - fak-tiskt tränger ut public service så att det blir mer enfaldi stället för ökad tillgänglighet.När man sedan tar det andra steget och beslutarsig för om man skall gå vidare och öppna för mer änåtta kanaler, 16 eller fler, då först vore det klokt attbesluta om man skall ge andra aktörer möjlighet attkomma in på det marksända nätet.Anf. 53 () re-plik:Fru talman! Marknätets tillgänglighet är utomor-dentligt god -99,av befolkning kan semarknätets program. Vi vet ännu inte hur SverigesTelevision kommer att agera. Jag tycker att det är enutomordentligt bra idé att kanske upplåta en kanal tillhandikappade, så att de kan följa verksamheten. Vifamlar i mörkret när det gäller detta än så länge, menhär får naturligtvis hålla sigframme. Vi får se vad utvecklingen för med sig iframtiden.Anf. 54 (v)replik:Fru talman! I det nya radio- och som viskrev med public service-företagen står att man för-väntar sig att den nya tekniken skall ge ökad tillgäng-lighet för handikappgrupperna. har vi möjligheten,så det borde tydligt och klart stå att vi skall ha ensådan kanal med fortlöpande textning på svenska ochteckentolkning. Det vore att öka tillgängligheten förde grupperna.Anf. 55 ():Fru talman! Visst ökar den här förändringen till-gängligheten för alla i , ! Jag hör till dem som kan se tre kanaler hem-ifrån. Att få åtta kanaler skulle innebära mer än enfördubbling. Så visst ökar vi tillgängligheten. Vi kaninstämma i det har sagt omde olika grupper som bör få del av denna ökning.Sedan är det frågan om det skall vara en särskildkanal eller om man kan kombinera sådana saker. Detär en utmaning för att lösa dessafrågor.Kulturutskottet har ju klart och tydligt skrivit attdet är viktigt att man tar till vara de handikappadesmöjligheter. Vi tycker också att det är oerhört viktigtatt de regionala och lokala sändningarna kan få ökatutrymme. Om det skall ske i en särskild kanal kanalltid diskuteras. Jag tycker att också andra företagskall få utrymme i marknätet, för annars ökar vi intemångfalden på det sätt som vi ändå tycker är viktigt.Jag vet inte i hur vi inom det nordiskasamarbetet har diskuterat hur vi skall få fler nordiskaprogram och hur vi skall kunna se varandras programi de nordiska länderna. Möjligheterna till det ökarockså i det här sammanhanget.Anf. 56 ():Fru talman! Jag vill varmt hålla med MarianneAndersson om att utbudet av regionala sändningar böröka inom public service, liksom att vi bör kunna ha"återsändning" av de nordiska public service-kanalerna för att på så sätt kunna närma oss varandrasspråk. Tyvärr har våra svenska barn litet svårt attförstå norska och danska, och om man kan få ett nor-diskt utbud i skulle det underlätta avsevärt.Men om vi inte beslutar oss för här och om vaddet ökade frekvensutrymmet skall användas till, är detrisk för att andra aktörer med hänvisning till yttrande-frihetsgrundlagen kommer att hävda: Vi vill sända påden här frekvensen! Då är risken kanske att vi ocksåhär i kommer att tvingas ändravår lagstiftning avseende reklam och andra saker. Harvi inte en plan för vad vi skall fylla de ytterligarefrekvenserna med kan vi hamna i ett dilemma längrefram som kan bli svårt att hantera.Jag tycker att vi nu skall pröva det här, och ut-veckla det vi redan har för att öka demokratin, yttran-defriheten och tillgängligheten i . Vi skalluppnå det vi vill ha med kulturpolitiska och medie-politiska ställningstaganden. Vi skall inte ställas infördet faktum att vi här och konfronteras med andraaktörer, vars program vi inte vill ha in i marknätet,och som kommer att stå där och knacka på dörren. Jagtycker att vi skall utvärdera detta först, och i nästasteg komma tillbaka och fatta beslut om ifall vi skallsläppa in även dem.Anf. 57 ():Fru talman! Jag vill bara kort till säga att vi självfallet kommer att ha kvarpublic service. Det finns inga delade uppfattningaröver huvud taget om det - det är ingenting att tvekaom.Jag är inte beredd att exakt formulera vad somskall finnas i dessa åtta kanaler här och , och jagtror att det vore väldigt fel om skulle slåfast detta exakt. Vi har talat om vissa principer ochvissa frågor som vi tycker är viktiga. Detta står ocksåi kulturutskottets yttrande till konstitutionsutskottet.Men jag tror att det vore väldigt olyckligt att nu slåfast och bestämma något i detalj.Anf. 58 ():Fru talman! Det var väl egentligen det som varden enda anledningen till att och Väns-terpartiet inte fick vara med på tåget och uppgörelsen;vi hade litet för tydliga åsikter om vad det första ste-get skulle användas till.Men jag hoppas att vi skall kunna föra en fortsattkonstruktiv dialog, och att medielandskapet skall bliså bra som möjligt även i framtiden.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 4 §. )4 § Förvaltningspolitiska frågorFöredrogsFinansutskottets betänkande 1996/97:FiU17Förvaltningspolitiska frågorAnf. 59 ():Fru talman! Det ärende vi nu övergår till att be-handla berör bl.a. frågan om förekomsten av konto-kort i statsförvaltningen. Det gäller kontokort medstatligt betalningsansvar.Vi känner alla till den debatt som förts i samhälletunder efter alla avslöjanden om fel-aktig användning av tjänstekontokort och slarv medredovisningen av verifikat till dessa. På många hållhar man dragit konsekvenserna av hur kontokort mednågon annan än en själv som betalningsansvarig ipraktiken ibland har fungerat. Kommuner och företaghar dragit in den typen av kort, och ersatt dem medtjänstekort med privat betalningsansvar eller med heltprivata kort.Även utfär-dade som reaktion på bl.a. den s.k. föreskrifter om betalkort till den egna för-valtningen.