prot · GK0953 · 1997-01-22 00:00:00 — Vi hörde också Per i sitt anförandenämna byggprofessor projekt att satsa50 miljarder för att ställa om i något slagsekologisk och uthållig inriktning.Men det är så märkligt att få höra alla dessa storavisioner när budgeten, som jag tidigare var inne på,innebär att budget minskas med25 % . Verkets experter talar om en veritabel slaktav grunden för flera av miljövårdens kärnområden.Först görs alltså tokbesparingar och sedan extremasatsningar på aldrig skådade miljöprogram. Detta ärinte ett utslag av en politik som leder till en hållbarsamhällsutveckling på sikt.Vi talar här om framtiden. När jag hör vänsterpar-tisterna tycker jag att det påminner litet om 80-talet.Vänsterpartiet har ju, till skillnad mot alla andra par-tier här i , råd med nästan allting. Det låterlitet som - vi skall arbeta mindre och lånamer, och sedan kanske problemen löser sig på sikt.När jag hör och socialdemokraternaleds tankarna litet till det goda 70-talet - bara vi harklarat av den finansiella krisen skall vi börja medreformer igen och öka statsutgifterna. Men det ärsamma gamla övertro på farbror statens förmåga ochansvar att styra människors liv och öden.Andreas talade . Jag tycker att det lätsom en nostalgitripp tillbaks till det tidigare 60-taletinnan urbanisering och internationalisering slog ige-nom - röda små hus med vita knutar och kossor ihagen.Moderaterna kanske har en fläkt av 50-talet -kärnfamiljens och tekniktillväxtens årtionde, den lillafamiljen och den lilla staten.Sedan har vi och , ochdå får jag nog tyvärr byta århundrade. De tycker attdet är 1900-talets teknik som är roten till allt det on-da. Den uppfattningen delar inte jag och Folkpartiet.Vi skall använda den moderna tekniken och kunska-pen till att leda oss in i det nya samhället. Det är intetekniken som är problemet, utan det är vårt sätt attanvända den som har varit ett problem.Fru talman! må vara ett litet parti ochett parti som har det litet jobbigt just . Men jag troratt ryktet om vår död är starkt överdrivet. Vi är tillskillnad mot många andra i denna kammare stoltaöver och trogna vår ideologi - den liberala ideologin- och vi står för våra löften. Vi lovar litet men hållermycket. Är det så att tiden är ute för en politik somsyftar till tolerans och medmänsklighet, som vill be-kämpa egoism och främja solidaritet, som står på denlilla människans sida mot myndighetskultur, kollekti-vism och starka organisationer? Är det så, fru talman,är det inte bara ett problem för utan ettproblem för hela Sverige.Anf. 83 () replik:Fru talman! sade dels att han inte riktigtvet vad Socialdemokraterna vill, dels att Socialdemo-kraterna hyllar kollektivismen. Men så här är det, OlaStröm. Vi anser att grunden för framtidens folkhemmåste vara idéerna om frihet, jämlikhet och rättvisa.Vi ser människan som både individ och samhällsva-relse. Som individer skall vi fritt kunna utveckla våraegna förutsättningar efter vårt eget val. Som samhäll-svarelser är vi beroende av varandra och måste till-sammans försöka att lösa problem som är gemen-samma, vilka också påverkar våra möjligheter attutvecklas som individer. En politik för ett gott sam-hälle måste bygga på denna dubbelhet. Man kan intebara betona det kollektiva, och man kan inte barabetona det enskilda. Så enkelt är det, och så svårt ärdet, talade om kall besparingspolitik.Jag tror att när man utvärderar konsolide-ringsprogrammet, så kommer man att säga att det varett jättestort program men att det fanns vissa sakersom behövde rättas till och att avvägningar kunde hagjorts på ett annat sätt.Men jag är rätt säker på två saker.För det första kommer man att säga att det var ab-solut nödvändigt med en totalrenovering av de of-fentliga finanserna.För det andra kommer man att säga att det underdetta skede fanns ett förslag som var brutalare än allaandra, nämligen förslag att 1997 ta 9miljarder ifrån a-kassan. Detta är faktiskt en kall be-sparingspolitik. Indragningen är dubbelt så stor somden som föreslår. Vet hurhöga höjningar av avgifterna till a-kassan som skullebli följden av ett sådant förslag?Anf. 84 () replik:Fru talman! Jag vill börja med det sistnämnda, fördet kan vara rätt intressant med historiskrivningen.Den borgerliga regeringen införde ju - jag var visser-ligen själv inte med i då - en allmän obliga-torisk a-kassa. Detta var någonting som Socialdemo-kraterna var emot, vilket är mycket märkligt. De är juför alla möjliga obligatoriska försäkringar på allaandra områden. Socialdemokraterna avskaffade denallmänna obligatoriska arbetslöshetsförsäkringen närde kom till makten. De tog egenavgifter från a-kassanoch lade dem på sjukförsäkringsavgiften. Det är där-för svenska folket med goda skäl undrar varförman betalar in betydligt mer i sjukförsäkringsavgifterän vad som används. Det har fuskats med budgetsiff-rorna.Folkpartiet vill kompensera löntagarna genomsänkta skatter för att ha råd att betala detta. Som LarsLeijonborg tidigare var inne på får man ta konsekven-serna av att starka fackföreningsorganisationer sluteravtal, vilka indirekt leder till arbetslöshet. Man kaninte ha makt utan att ta ansvar. Det är detta som vi villförsöka koppla ihop. Men det kommer inte att drabbaenskilda människor.Anf. 85 () replik:Fru talman! Det var en mycket märklig historie-skrivning. Vad det handlar om är att ihöstas föreslog att man skulle dra in 9 mil-jarder kronor på a-kassan. En annan sak hade det varitom man hade föreslagit ett program för att successivtbygga upp ett annat system och koppla det tydligt tillvissa kompensationer, så att effekterna inte blir såbrutala. Men så var det faktiskt inte, utan det var ettförslag om en direkt indragning av 9 miljarder kronorfrån . Att det hade drabbat en-skilda människor mycket hårt tror jag att ingen somkänner till uppläggningen av förslaget kan bestrida.Anf. 86 () replik:Fru talman! Jag hann inte i min första replik ta uppdetta med Socialdemokraternas visioner. Det varväldigt trevligt att ändå började attskissera någonting som skulle kunna likna en vision.Problemet, som fortfarande lever kvar inom social-demokratin, är att man inte kan slita sig från sin kol-lektivistiska historia. Detta går igenom på politikom-råde efter politikområde. Man har en misstro motföretagsamhet och småföretagare. Man har en misstromot friskolor och olikhet. Man misstror människorsförmåga att klara av saker. I allt detta finns det någotslags mentalitet av att detta måste beslutas kollektivtoch regleras av staten.Låt människor få makten på områden där man behö-ver och vill ha makt. Men ta greppet om det viktiga ipolitiken. Se till att människor litar på politikens cent-ralområden, såsom hållbara socialförsäkringssystem.Folkpartiet har alltid slagits för en 80-procentig nivå ia-kassan t.ex., vilket är mer än vad Socialdemokrater-na vill ha. Se till att skolorna och sjukvården fungerar.Om ni koncentrerar er på detta i stället för att sväva uti något slags allmän omsorg om befolkningen, skulleman kunna ha tillit till socialdemokratin och regering-en. Ta bort tassarna från områden där folk klarar detbättre själva och koncentrera er på det viktiga! Det ärså man fäster tilltro till individen, men den mognads-processen har ni ännu inte nått fram till.Anf. 87 () replik:Fru talman! hävdade att om Miljöpar-tiet får igenom sitt program, går vi tillbaka till ettannat århundrade. Det var ju spännande och intres-sant. Jag trodde att debatten hade kommit längre änså.Sedan hävdade han att vi är teknikfientliga. Ja, viär teknikfientliga när det gäller sådan teknik som göratt vi i vår del av världen tar ett alltför stort miljöut-rymme på ett sätt som inte är globalt hållbart. Dethandlar om kärnvapen, kärnkraft, vapenteknologi,genteknik som leder till patent på nya livsformer somdrar undan resurser från osv. Det är vi kritis-ka till. Däremot brukar jag få kritik för att jag haralldeles för stora visioner när det gäller spårbilar,solceller, urinseparerande toaletter och sådant. Det ärden kritik jag brukar få, inte den andra kritiken, OlaStröm. Men då är det ju kul att detta blir balanserat,kan man säga.En kort fråga: Varför just 40 timmars arbetsvecka,? Varför inte 42 ½ eller 48 eller 60 eller35? Varför just 40 timmars arbetsvecka? Är det ennaturlag?Anf. 88 () replik:Fru talman! Jag har litet ont om tid, annars är deten väldigt intressant debatt. Det är klart att jag spetsa-de till det när jag sade att tillhör , men det ligger en kärna av sanning i det. Allt nikritiserar, allt ni är fientliga mot, är mycket av detsom har lyft och andra västländer . Det handlar om tekniken, förnuftstron och alltannat. Vi kan inte bara sopa undan detta och säga attallt var fel. I stället bör vi använda det i det godastjänst. Det är det ni måste inse. Det är inte teknikensom är orsaken till miljöproblemen, det är hur vi haranvänt tekniken. Det är faktiskt en väsentlig skillnad.Sverige har vad jag vet varken kärnvapen ellerpatent på genförändrade varor, så det var väl en litetretorisk argumentation på det området. Jag har egent-ligen ingen annan uppfattning i sak än vad BirgerSchlaug har, tror jag. Det här är oerhört väsentligaområden.Sedan är det detta med arbetstiden. Jag tycker måste slå fast en väsentlig sak. Det är arbete somskapar välstånd. Har man sagt att vi arbetar tillräckligtmycket och att vi, i något slags teoretiskt resonemang,skall försöka dela på de arbeten som finns, då har manockså sagt att vi inte behöver mer välstånd, att vi intebehöver mer pengar till sjukvården, till skolorna ochtill omställningen av energisystemen. Det är arbetesom skapar välstånd.Min motfråga till blir: Tror BirgerSchlaug att jobben har tagit slut? Är det därför manförespråkar arbetstidsförkortning och tror att det kanlösa några problem? Det är det som är grundfelet i ertresonemang. Ni tror att det finns ett visst antal jobb,och att det enda sättet för människor att få jobb är attdela på dem som finns. Det är feltänkt.Anf. 89 () replik:Fru talman! Det är och somtycker att det finns ett visst antal jobb. I fråga om dejobben skall det vara för alla, . Min enda, enkla fråga är: Varförjust 40, siffran 40? Är det en naturlag? Det är bara detjag undrar. Är just 40 en naturlag, eller är de så skall anpassa normalarbetstiden till den verklig-het som råder? Tittar man på den verklighet sområder, har vi väldigt stor arbetslöshet. Tittar man påden verklighet som råder, finns det tyvärr ingen ut-redning någonstans som säger att det blir mer lönear-bete än det är . Jag ser inte det somett hot. Jag ser det som en enorm möjlighet.Men varför just siffran 40? Varför inte 47 eller39? Varför är så fast vid just siffran 40?Kan rent naturvetenskapligt tala om att just40 timmar är den optimala arbetstiden för alla? Är detså?Anf. 90 () replik:Fru talman! skojar till det litet närdet gäller detta . Det är naturligtvisinte som har säger. Jag skulle kunna göra det lätt förmig och säga till er som vill 6 timmars arbetsdag:Måste det vara exakt ? Måste det vara 30-timmarsvecka? Så är det naturligtvis inte.Poängen med ert resonemang är ju att ni tror attjobben är slut och att vi måste dela på de jobb somfinns. Vi i tror att de människor som ärarbetslösa kan få nya jobb utan att andra så attsäga behöver maka på sig. Medaljens baksida, som nisällan talar om, är ju att en sänkning av arbetstiden idagsläget också förutsätter en sänkning av lönen. Jagtror inte att alla människor har råd med det.Självklart skall det vara så att alla människor idetta land som vill byta löneökningar mot sänkningarav arbetstid skall få göra det. Vi är för individuellfrihet. Vi tycker att det här helst skall vara något sommänniskor gör upp med sina arbetsgivare om heltoavsett av vad vid bestämmer i . Det är våruppfattning. Vi är inte alls låsta . Däremot är vi skeptiska till dem som slår ifolk att man kan lösa arbetslösheten genom att ändraarbetstidsveckan, som om det vore problemet i Sveri-ge.Anf. 91 HANS ():Fru talman! Driver regeringen en svenskpolitik för en hållbar utveckling på ? Kan viså att säga sitta lugnt i båten? Jag tror att den somsvarar jakande på de frågorna uppfattas som enskämtare. Massarbetslösheten plågar människor. Helaungdomsgenerationer ställs utanför ett normalt var-dagsliv. Internationella kapitalintressen undergrävernationernas bestämmanderätt och möjlighet att skapavälfärd för sina medborgare. Marknaden och tillväx-ten sägs av högerkrafter kräva vidgade klyftor ochavreglerad arbetsmarknad. Facket har gjort sitt.Facket kan gå.Politikerna har tjänat ut, och demokratin får röttkort. Välbetalda EU-tjänstemän i och Frank-furt kan ta över skötseln av politik och ekonomi utanhänsyn till folkviljan. Kanske kan också folket utgå.Jag vägrar att acceptera en sådan utveckling - i dagoch på lång sikt!Alltfler människor i vårt land plågas av dålig per-sonlig ekonomi och av välfärdsbrister. Men mångadrabbas faktiskt också av ren ofärd. Skall vi vara såfattiga i att vi skall behöva se att det finnsuteliggare och att soppköken ökar här i ?Skall vi tolerera att segregationen mellan svenskaroch invandrare ökar i våra bostadsområden? Skall vipassivt åse att många av våra äldre och sjuka skallbehöva vara rädda för dålig vård i brist på personal?Skall människor förnedras i socialbidragsköerna? Vikommer allt längre ifrån ett solidariskt samhälle. Vem säger att det är nödvändigt? Jagtror det inte, men myterna sprids av moderater och avhögerkrafter generellt.Miljömålen tycks i praktiken bli alltmer utopiska.Det handlar om vår livsstil och vårt konsum-tionsmönster, om hur vi producerar våra varor, omtrafik- och energisystem och om hur vi bor. Det ärinte hållbart. Det är inte hållbart i , och änmindre om vi skulle se det i global skala.Men tillväxt och arbete står inte i konflikt med bramiljö och välfärd. Det säger jag också till BirgerSchlaug. Det rör sig i själva verket om två sidor avsamma mynt om man sätter rättvisan främst. Det ärgenom att miljöanpassa vårt samhälle, genom attavveckla kärnkraften och ställa om vårt energisystemoch genom att skaffa arbetskraft som kan göra viktigavälfärdsjobb i regi som vi minskar arbets-lösheten, men det krävs handling.Bristen på demokrati och förtrycket av fackföre-ningar i visar på ihåligheten i den sortenstillväxt - även om högerkrafterna så gärna talar om deasiatiska tigrarna. Jo, och polisen där biter ocksåganska hårt. är en del av världen. Vi har allavårt ansvar för en rättvis värld. Vi kan inte bygga vårtillvaro på andras misär eller på ökade klyftor. Tvärt-om går solidariteten även här hand i hand med enförbättrad ekonomi.Stora förändringar skakar världsekonomin, helaarbetslivet och det politiska systemet. Internationali-seringen och informationstekniken innebär i sanningen revolution. Kapitalismen misslyckas med att lösatidens stora fördelnings- och resursproblem. Huma-nistiska värderingar och hänsyn till natur och kom-mande generationer trampas ned. Demokratin tapparmark till marknaden. Men det tycks bekymra storspe-kulanten mer än det bekymrar de politi-ker som skall företräda människors framtidsförhopp-ningar. I och med EU har medborgare och politikerhamnat än mer på efterkälken. Besluten fattas alltidnågon annanstans. Det finns alltid någon annan attskylla på. Politiker talar inte klarspråk, tror inte attväljarna förstår. Men människor förstår mycket väl.Det omtalade politikerföraktet tror jag är dubbel-riktat. Den stora utmaningen för oss alla är att återer-övra demokratin.Det finns inga enkla lösningar på de problem somjag har berört. Det finns inga enkla lösningar om manskall ha en hållbar utveckling. Men jag är faktisktoptimist. Jag skall lyfta fram ett antal områden.Först ekonomin. Nej, tror inte attdet finns hur mycket pengar som helst. Vi gick tvärt-om in i en mycket omfattande budgetsanering ihopmed regeringen, och jag tycker att vi gjorde det bra sålänge vi var med. För huvuddelen av budgetsanering-en som har gett mycket goda resultat delar regeringenansvaret med Vänsterpartiet.Sund ekonomi är motsatsen spekula-tionsekonomi med en våldsam kreditdriven konsum-tion. Men att följa EMU:s konvergenskrav slavisktoch skapa massarbetslöshet, , är aldrigen sund grund för ekonomin och inte heller idag.Man måste titta på skillnaden mellan den formellaekonomin och den reala ekonomin. Den formellaekonomin går ganska bra . Inflationen är nästanobefintlig. Budgetunderskottet går raskt ned. Räntansjunker, men realräntan är hög. Men fråga den vanligamänniskan hemma som har problem. Fråga den ar-betslöse. Fråga den ensamma mamman som ekono-miskt inte ens orkar gå på vidareutbildning, något somkanske vore chansen för henne i det framtida arbetsli-vet.Pensionsfrågan innehåller stora saker. Man skall istort sett avveckla AP-fonderna och ersätta dem medpremiereserver. Vi får ett helt nytt sätt att tjäna inpensionen. Det bekymrar inte socialdemokratin. Hu-vudproblemet är i stället en bokföringsfråga. Dethandlar om hur premiereserven skall registreras ochredovisas så att den inte stör det möjliga inträdet iEMU under konvergenskravet. Det tycker jag faktisktär ett svek mot arbetarrörelsens klassiska krav påtrygga pensioner och ett kollektivt sparande.Men det viktigaste är naturligtvis arbete och ar-betslöshet. Låt mig bara konstatera att man har miss-lyckats oerhört när det gäller arbetslösheten. Vi harsagt att det måste till omfattande paket med mångaingredienser. Vi har talat om förnyelse av näringslivet- just en förnyelse av näringslivet - i form av högkompetens, kretsloppsanpassning och ökad tjänstein-riktning. Vi vill också ha en mycket starkare regionalmotor i vårt näringsliv.Att öka kompetensen i arbetslivet och att ge möj-lighet till utbildning i arbetslivet är helt avgörande.För att utveckla den offentliga sektorn framför allt närdet gäller kommunernas och landstingens väl-färdstjänster måste det till mer resurser liksom iframtiden.Det krävs ett omfattande grönt omställningspaket.Det handlar om energisystem och transportsystem.Det handlar om att bygga om . Jag tillhör intedem som ironiserar över visioner. Menjag har inte sett budgetkalkylen ännu.Det krävs inte minst en arbetstidsförkortning. Hurkan socialdemokratin ha varit med om att passeradenna massarbetslöshetsperiod utan att plocka nedövertidsuttaget och utan att genomföra en planeradarbetstidsförkortning för jobbens skull, för välfärdensskull och för jämställdhetens skull?Arbetsmarknadsstrukturen håller på att ändras ge-nom korttidsanställningar, entreprenader och inhyr-ningar. En stor bataljon människor tvingas göramer eller mindre ordinarie jobb under rubriker somALU, Kalmarmodeller och annat. : Låt oss göra Kalmarmodellen till en riktigSverigemodell. Jag säger: Vi har ju redan den svenskamodellen, fru talman - ordinarie jobb till ordinarielön för att täcka viktiga behov.Det här är oerhört viktiga saker för framtiden. Låtoss framför allt inte gå den amerikanska vägen, attförsöka avskaffa arbetslösheten genom att lösa upparbetsrätten, genom att faktiskt skapa massfattigdomoch genom att sänka lönerna. Det är orimligt. Löne-bildning är en viktig process. Men se då till att sättaproblemet med lönediskriminering först på dagord-ningen och se till att sänka de oskäliga chefslöner somjag menar att regering och riksdag faktiskt har ansvarför inom statens område.Det ekologiska området, det gröna området, ärnaturligtvis det som avgör vår överlevnad. Det spelaringen roll hur mycket vi arbetar om vi föröder vårmiljö. Det bästa är att det finns möjligheter att kombi-nera gröna insatser med att skapa jobb. Jag tror att alltfler har insett detta. Men det kräver en mycket storomfattning. Det handlar, som jag tidigare sade, om attställa om transportsystemet. Då måste bilismen av-lägsnas som första rangens kommunikationsmedel.Bilismen behövs, men inte i den massupplaga somförekommer i dag.Vi måste ställa om energisystemet. Vi måste ocksåfå en annan livsstil, en livsstil och ett konsum-tionsmönster som faktiskt kan delas av människor ihela världen, inte bara i den privilegierade delen.Så till välfärden. Det är klart att arbetslöshetenslår undan grunden för välfärden. När a-kassesystemettyngs av massarbetslösheten är det lätt att det blirprecis som det blev , att man sänker kostnadernagenom att sänka ersättningen. Då drabbas människordubbelt. De har inget jobb och kan nästan inte försör-ja sig på den ersättning som man trodde var säker ochtrygg och som vi har byggt den svenska modellen på.Så tvingas man till nästa system, socialbidraget, ochraskt finns det förslag om att också sänka det, åtmins-tone i diskussionen.Vi har skapat en ny underklass. Vi har fått ren fat-tigdom på många håll. En del tror inte på det. Det ärlätt, när man som riksdagsman får löneförhöjning medtusenlappar som haglar över en, när man sitter här isalen, att man inte förstår hur det faktiskt ser ut förväldigt många människor. Våra äldre och våra sjukaär oroliga för att det inte finns personal som kan gedem omsorg och vård t.ex. . Vi är mångahär i salen som har sett och upplevt det, och det tyck-er jag är bedrövligt.Så till det globala perspektivet. Det fanns en rap-port från FN och UNDP, liksom en från somgjorde mig riktigt glad . Man kom fram till attutvecklingen i världens länder hängde samman intemed stora klyftor utan med små. Ju mindre inkomst-klyftor, desto bättre utveckling. Ju mer utbildning,desto bättre utveckling. Ju bättre välfärd, desto bättreutveckling. Jag tror att det pekar framåt mot en håll-bar utveckling.Vi skall se upp, därför att vi bedriver en handelsom ibland inte är särskilt solidarisk. Vi bedriverprojekt - ett exempel är ABB på - där vi intealls tar hänsyn till vare sig sociala effekter eller miljö-effekter utan mest hurrar för jobben. Vi bedriver envapenexport som ofta - det vill jag säga, JanBergqvist - är en skam för Sverige.Så till demokratin. Den är ju vad vi har, vi sominte har så mycket pengar. Vi kan använda oss avfolkomröstningar. Varför vill man inte göra det närdet gäller EMU? Jag begriper inte det. Varför hante-rade man kärnkraftsomröstningen som man gjorde?Man gjorde ingenting sedan man egentligen fått eninstruktion från folket om att starta en avveckling.Och sitter vi där.Man skall se upp med den oppositionspolitik somsocialdemokratin förde under den borgerliga rege-ringen. Det var mycket dubbla tungor, inte bara ifrågan om a-kassan, , utan i många and-ra frågor. Jag tycker att det är konstigt att höra säga att det är orimliga chefslöner iAMU, som dessa oskäliga chefslöner sätts.Vi har många sådana exempel som skapar misstroen-de - fallskärmar, vanvettigt höga löner, för att intetala om användningen av kontokort och annat.Lönediskriminering förekommer fortfarande trotsatt vi har förbjudit det i lag. För mig är detobegripligt att det inte sjösätts ett hand-lingsprogram för att avveckla den könsmässiga lö-nediskrimineringen.Tillbaka, fru talman, till kammare. Låtoss här fatta de avgörande besluten. Jag är egentligenganska trött på förhandlingsspelet i dolda rum därOlle från och från Socialdemokraternanickar och säger: Du är allt en bra karl du, ! Det här gjorde vi bra!Gjorde vi det bra? Det är massarbetslöshet, dengenerella välfärden är på avveckling, det är 2 1/2miljoner privata pensionsförsäkringar och 1/2 miljonprivata sjukförsäkringar.Ändå är jag optimist, fru talman. Hos de ungafinns det kraft. Hänsyn till natur och kommande gene-rationer möter jag ofta när jag pratar med människor.Det finns en röd och grön, inte röra, Per , mensolidaritet. Det tror jag är framtiden. Många finner siginte längre i orättvisorna. Allt fler talar faktisktklarspråk om det förbrukade kapitalistiska klassam-hället. Jag tycker det är väldigt bra.Det finns förändringskraft. Jag tror att många villbygga en framtid som är hållbar utan att ge upp kra-ven på jämlikhet, jämställdhet och arbete åt alla. Men,fru talman, är inte det egentligen ett led i den socia-listiska drömmen och den socialistiska strategin? Jo,det är det.Anf. 92 ():Fru talman! Vi skall prata om långsiktigthållbar utveckling. Det innebär att alla får ett rättvistmiljöutrymme. Det innebär att vi alla skall kunna levapå ett sätt som alla alltid skall kunna leva på.