prot · GL0925 · 1997-11-05 00:00:00 — Detär också kommunpolitikers och landstingspolitikers,ja, varje medborgares fråga.Vi måste tillbaka till det som är det självklara ivarje kulturnation, att sättet som vi behandlar vårabarn och gamla visar om vi är en kulturnation ellerinte. Det är där vi mäter det. Vi vet att vi är förhållan-devis bra på att höra och ställa krav när det gällerbarnomsorg, och låt oss för allt i världen fortsätta meddet.Vi säger att vi har institutionaliserat döden, ochdet har vi säkert. Jag påstår att vi också har institutio-naliserat döendet. Vi vänder oss gärna bort. Det är,precis som sade, när vi får kallbran-den, trycksåren och liggsåren in i vardagsrummet, närde sätter sig på våra näthinnor, som vi reagerar. Det ärgenant för mig och för oss alla att vi inte haft den härdebatten tidigare, att den inte hörts högre än allt vårtövriga tal, som också skall höras men där människanhar blivit ett objekt i stället för att vara ett subjekt.Nu talar vi om , och något hem iGöteborg. Jag hoppas, och tror, att ingen av oss är sånaiv att vederbörande tror att det är där bekymrenfinns. I varje svenskt län kan vi hitta liggsår ochtrycksår. I varje svenskt län kan vi höra männi-skor ropa på hjälp, och det får de göra under avsevärdtid. Detta kan vi inte vara till freds med.Jag har talat om, det var det som åsyftade, en värdighetsgaranti. Man kan natur-ligtvis säga att det är ett nytt ord, ett nytt begrepp. Viär så vana vid att ha checklistor, att ha något konkretatt gå efter och bocka av efter att jag tror att vi behö-ver få detta nedskrivet, materialiserat, eftersom vi ärsom vi är. Därför talar jag väldigt gärna om en vär-dighetsgaranti. Det är bra med vårdgarantin, men nutalar jag om en värdighetsgaranti som inte gäller utan som skall gälla för indi-viden, månad efter månad.Jag tycker att det i en sådan värdighetsgaranti bor-de finnas kravet att en läkare är knuten till varje sjuk-hem och till varje hempatient. har vi det - höll jagpå att säga - vanvettiga begreppet medicinskt färdig-behandlad och klinikfärdig. Då lämnar man ett sjuk-hus där man besöks under en rond, där det kontrolle-ras hur mycket vätska man får i sig och hur mycketvätska man släpper ifrån sig, där blodtrycket ochsockret kontrolleras etc., och så hamnar man vid sidanom. Det är kanske så på en del håll att det rings efteren läkare, som det nämndes här. Men på många hållär det så att man först ringer till anhöriga, och det görman inte i första taget, för att den anhörige skall be-stämma om man skall ringa efter en läkare. Det skallinte vara vilken läkare som helst. Det skall vara engeriatriker. Bara detta faktum att geriatriken inte harsamma status som andra discipliner bland me-dicinare tyder också på att vi har devalverat männi-skovärdet. Det är inte så noga med de gamla. En ge-riatriker som ser och kan åldrandets sjukdomar ochproblem bör vara knuten till patienten, bör gå rond,bör kontinuerligt besöka. Detta tycker jag skall finnassom en punkt i en värdighetsgaranti.En annan sådan punkt borde i allra högsta grad va-ra att ingen skall dö ensam. Det är någonting heltannat att ha det som norm eller som en självklar regelän att ha det utsagt att vi inte kallar in några extra vak.Det har jag hört många säga. Det är en order, för dethar med ekonomin att göra. Men om man säger attingen skall behöva dö ensam vill jag se den som stårupp och säger: "Jaså, det tycker vi inte." För det tyck-er vi alla. Varför skall vi då inte kunna ha det som enpunkt i en värdighetsgaranti? Det är många somfår ligga och dö ensamma, på lasarett och på sjukhem.Det är inte värdigt.Jag tycker också att vi borde pröva det som till-lämpas i , att varje person över en viss ålderfår besök av en medicinskt kunnig person, en sjukskö-terska, som tar reda på behovet av vård och omsorg.Det här med beskedet om att man är medicinskt fär-digbehandlad, klinikfärdig tycker jag är helt oaccep-tabelt, för där skapas en dragkamp mellan landstings-politiker och kommunpolitiker. Sådana har vi i allapartier, och de är måna om att slippa så stora utgiftersom möjligt. Icke sällan går detta ut över patienten.Men har vi det begreppet, och jag skulle önska attdet skrotades all världens väg. När man fått förklaratatt man är medicinskt färdigbehandlad är det myckettänkbart att man får sitt hem åt ett helt annat håll äntill hembygden, där man har sina vänner och bekanta.I dag är det icke alls ovanligt att maken eller makansitter fyra eller åtta mil bortifrån den hemliknandemiljö, som det ju heter, som maken eller makan ham-nar i efter att varit medicinskt färdigbehandlad. Nej, det är icke värdigt.Det finns 85- och 90-åringar som inget högreskulle önska än att få besöka sin livskamrat, men manmäktar inte, man klarar inte det. Därför behövs det ien värdighetsgaranti se till att våra äldre efter det attde inte längre behöver ligga på ett lasarett eller sjuk-hus hamnar i närheten av sin hembygd. Så är det fak-tiskt inte nu.Jag har en lång rad övriga punkter på värdighets-garantin, men jag ser att min taletid snart är slut. Jagtycker att det är värdefullt att den här dagen får bli ettavstamp då vi inte pekar finger åt varandra utan gör -där håller jag helt med - våragamla till huvudpersoner. De är värda det!Anf. 10 Socialminister ():Fru talman! För ganska precis skrevjag en som jag tycker stor och viktig artikel om äldre-omsorgen i . Det blev inte så mycketuppmärksammad då, det blev inga vare sig annonsereller förslag till olika program. Men för min del hardet varit ett konsekvent agerande ända . Jagpekade på bristerna och de kunskaper som vi fåttgenom inte minst ädeluppföljningen, genom en radutredningar och genom andra resultat som vi har fåttfram. Jag sade att det var på dessa områden som vibehöver sätta in åtgärder. Det har vi också gjort.För att vi ändå skall vara intellektuellt hederligahär måste vi säga att det inte stått stilla. Här pågår ettmycket viktigt arbete, inte minst tack vare ett Folk-partiinitiativ med de s.k. ädel-50-pengarna, som harlett till många bra projekt som pågår i landet. Jag villgärna nämna ett par av dem.Det finns ett kvalitetssäkerhetsprojekt i Trelle-borgstrakten där tre kommuner och sjukvårdsdistrik-ter samarbetar. Man har inventerat svagheter i sam-verkan och i vårdkedjan. Man har skaffat fram ettgemensamt kontaktkort för sjukhus och kommunergenom en mängd åtgärdsförslag. Det är ett mycketlyckat projekt som anger i vilken riktning man skallgå för att åtgärda samverkans- och samarbetsproble-men. Man har utvecklat ett vårdprogram för de-mensvården i norra delen av län. Där har sexkommuner och landsting inventerat behov och pro-blem och skapat ett vårdprogram som tydliggör de-mensvårdens organisation och innehåll. Man harnäringsprojekt t.ex. i kommun. Här hittarman äldre i riskzonen för undernäring och vidtaråtgärder.Det har inte alls stått stilla. Det är tvärtom så att viockså har förstärkt lagstiftningen. Vi har tagit initiativav olika slag. Men vi blir ju alla otåliga, och vi kaninte acceptera missförhållanden av det slag som upp-märksammats på sistone.När vi sätter de äldres situation i fokus finns detskäl att peka på de viktigaste skiljelinjerna.Jag inte är någon sluggerdebattör. Jag tycker attdet är bättre att vi försöker att hitta sätt att samarbeta.Men jag undrar: Blir det mer pengar för att man geren voucher i handen på och ? Blir det dåmer pengar till äldreomsorgen? Blir det bättre äldre-omsorg om man, som enligt motion ianledning av budgetpropositionen, minskar på bidra-gen till kommuner och landsting? Ökar det derasmöjligheter med ganska många miljarder att ge bättrevård och omsorg? Kommer stora skatte-sänkarprojekt att förbättra våra möjligheter att erbju-da de gamla trygghet och en bra vård och omsorg?Jag tillåter mig att betvivla detta.Det gör också att tilltron till både naggas litet grand i kanten, efter-som det är som ni vill samarbeta med iregeringsställning. Vi vet ju att tidigarehar lyckats med nedskärningar av det här slaget. Detär inte kommuners och landstings möjligheter atterbjuda en bra vård och omsorg som är utgångspunk-ten.Jag vill också ge ett ytterligare argument mot pri-vata vårdförsäkringar. En försäkringslösning koncent-rerar sig ju på individens hälsorisker. Det är alltid så,det är själva grundprincipen. Försäkringsbolagenbrukar komma till mig och säga att de vill ta del avgenetiska tester så att de kan höja premierna för demsom riskerar att få skador på grund av genetiska an-lag. De som har sämst hälsa är oftast de som har ensvag social ställning. Detta blir ett orättvis system.Det gör inte situationen bättre och förbättrar inte våramöjligheter.Hur nu och tänker sig att re-gera ihop med , som vill sänka skatter på ettsätt som urholkar välfärden, och förbättraför gamla och sjuka är för mig en gåta.Låt mig också säga en sak om detta med privatoch offentligt. Diskussionen har ju glidit in på denfrågan. Det finns vård och omsorg av hög klass sombedrivs på entreprenad. Det finns också exempel påmotsatsen. Tyvärr varierar kvaliteten även i den of-fentligt drivna vården och omsorgen. Det viktiga äratt vård och omsorg finansieras gemensamt, finnstillgänglig efter behov och är demokratiskt styrd. Dåblir den viktiga frågan vilken kvalitet som man har iäldreomsorgen. Det medför att frågan om vem somdriver sjukhemmen eller som är arbetsgivare blir avnågot underordnat intresse.Det är en politisk huvuduppgift att se till att kvali-teten är god genom väl styrd egen verksamhet ellerkloka beställningar. Jag vill också hävda att alternati-va driftsformer är bra för utvecklingen. Mångfaldenkan hjälpa oss att hitta nya lösningar. kanjag också tänka mig att kooperativ av boende elleranhöriga blir vanligare i äldreomsorgen. Jag tycker attdet är en utveckling som vi skall välkomna.Jag skall också vara hygglig och säga att jag tyck-er att det är en klok idé, , att också degamla skall kunna köpa servicetjänster av olika slag.Detta är definitivt en marknad som existerar och somär viktig, att man skall kunna få hjälp med t.ex. snö-skottning, fixa på vinden eller med sådant somman inte längre orkar med. Så här öppnar sig ett vik-tigt fält.Jag vill gärna återkomma till behovet av kompe-tensutveckling. Vi vet att det är stort. Det kan mansäga och påstå att de många hundratusentalskvinnor i framför allt äldreomsorgen gör ett utmärktarbete och gör sitt allra bästa.Anf. 11 ():Fru talman! Jag tolkar socialministerns svar påmin fråga så att vården kan bedrivas både offentligtoch privat. Det viktiga är att samma kvalitetssäkringgäller. Då har jag fått svar på den frågan. Jag skallförsöka att svara även på socialministerns frågor tillmig.Det är angeläget att vi inte gör denna debatt tillnågot slags skrämseldebatt. De gamla är säkert oroadeändå. Det är väldigt viktigt att vi här nu i en bra tonhar tagit upp det som vi gemensamt vill lyfta fram iäldrevården. Ytterst är det ju våra attityder till deäldre som spelar den största rollen. Jag vill hemsktgärna hålla med när han sade att detgäller att vi lyfter fram etiken i vården på ett annatsätt, och det gäller också utbildningsfrågorna.Javisst behöver vården resurser. Men jag hållermed som i av i dagsäger att tilliten till äldrevården inte återupprättas baragenom att kommunerna får mera skattepengar. Vi harju faktiskt världens högsta skattetryck i , menvi har inte världens bästa välfärd. Av de extramiljar-der som har betalats ut är det inte mer än ungefärhälften som har gått till vård. Resterande miljarder hargått till andra verksamheter.Kommunerna disponerar tillsammans med lands-tingen ca 450 miljarder , varav gårtill vård och till omsorg. Det finns alltså ca 151miljarder till annan verksamhet. Här kan man priorite-ra. Jag är beredd att säga att äldrevården får kosta vadden behöver kosta om den sköts effektivt och medgod kvalitet. Men då får också kommunerna lära sigatt prioritera.Det är intressant att regeringen i bilaga 4 till bud-getpropositionen säger att det främst var antalet sysselsatta inom förvaltningsom minskade medan det främst varantalet sysselsatta inom vård och omsorg som harminskat. Vi moderater prioriterade faktiskt vårdenoch dess innehåll medan byråkraterna fick lämnaskutan.Det viktiga är att vi nu skapar resurser, det kom-mer vi inte ifrån. Och handlar det inte om bi-dragspengar utan det handlar om att vi för en politikså att vi får fler arbetstillfällen i kommunerna ochdärmed ett ökat skatteunderlag. Med den politik somvi moderater förordar skulle det finnas ytterligare 18miljarder fram , därför att skatteintäkternaskulle bli avsevärt högre för kommunerna. Det ärviktigare än bidrag. Efter att ha arbetat i över 30 årinom socialtjänst, vård och socialförsäkring vill jagsäga att den viktigaste sociala reformen i är faktiskt att sänka skatten för låg- och medelin-komsttagarna.När det sägs i debatten att vi moderater vill sparapå hälso- och sjukvård är detta inte sant. Vi har fak-tiskt samma budget som regeringen när det gällerhälso- och sjukvården under utgiftsområde 9, och vihar samma bidrag till landsting och kommu-ner som regeringen har. Det är viktigt att man hålleross till sanningen.Jag har inte fått någon kommentar till detta bör minska monopolen. Får vi mera pengar ge-nom voucher? Nej, men dethandlar om att ge människor rätt att själva välja vadde tycker är viktigast i deras vård.Anf. 12 ():Fru talman! sade i sitt inlednings-anförande att han hoppades att samtliga partier i dagskulle ta tillfället i akt och presentera konkreta förslagtill åtgärder inom äldrevården. Sedan föreslog han skulle införa en äldreombudsman i varje kom-mun, och han kanske kommer med fler förslag senare.Ja, det är möjligt att det vore bra. Men jag tror inte attlösningen på problemet ligger i byråkratiska ellerandra organisatoriska överbyggnader. I realitetenhandlar det om att på kort sikt tillse att man inomäldrevården får de resurser som man måste ha. Jagtalar då inte bara om resurser i största allmänhet utanom rättvist fördelade resurser. Det är en viktig skill-nad mellan att finansiera verksamheten över det of-fentliga via skattemedel och att fördela pengarna inågot slags äldrepeng jämnt över till alla. Det är be-hovet som skall vara avgörande för den enskildes rätttill vård, inte pengarna i sig.Jag tror alltså att det behövs konkreta åtgärder ochmer pengar. Därför har vi från nu bidragit tillatt tillse att det går att få mer pengar till vården inomramen för de anslag som går till kommunen.Vi menar också att det är nödvändigt att förstärkade medicinska insatserna inom äldrevården. Vi haräven ställt oss bakom förslaget om en ansvarig läkareinom varje sjukhem, som vi anser nödvändigt.Vi tror att det är viktigt att man förbättrar förut-sättningarna för arbetskraften inom äldrevården medkompetenshöjning och utbildning. Vi bör se till attåtgärda den brist på arbetskraft som vi märkligt nogkommer att ha på detta område inom . Detär en paradox att vi i dessa arbetslöshetens tider kanse att det kommer att vara brist på personal inomäldrevården framöver.Det är också viktigt att se till att de ojämlikhetersom råder inom jämnas ut. Det finns en ojämlikhet genom att män ofta har lättare änkvinnor att få den hjälp som de behöver. Det liggerväl något i traditionen att kvinnor förutsätts kunnaklara sig bättre själva än män. Här behövs det görasnågonting.Vi tror också att det behövs någon form av hem-tjänstservice vid sidan av de övriga system som finns . Jag tror att har rätt i att dethär finns möjligheter att utnyttja den arbetskraftsre-serv som vi har genom arbetslösheten för atttillhandahålla dessa tjänster. Men jag tror däremot attdet är svårare att klara det genom att sätta in männi-skor som arbetslösa direkt i vården. Detta med vårdhandlar om kvalificerad yrkesutövning. Den kan inteutföras utan utbildning.Jag tror att det är viktigt att också stärka anhörig-verksamheten. De som vårdar sina anhöriga måste gesutbildning och rätt till avlösning. Vi måste också setill att frivilliginsatserna stärks och att de ges litetstörre förutsättningar än vad de har genom ettökat stöd.Mångfald och valfrihet är viktigt och måste ut-vecklas vidare, därför att mångfald och valfrihet gerockså ökad kvalitet om det sköts på rätt sätt.Alla skall ha rätt att bo tillsammans med vem manvill. Det får inte vara så att makar efter ett långt livtillsammans skall behöva åtskiljas avsina liv.Demensvården måste också förstärkas. Det är vik-tigt att man klarar av demensvården.Slutligen, fru talman, har vi i den kommunala för-nyelsekommittén föreslagit att man skall införa sam-ma insyn i entreprenaddriven verksamhet som i kom-munal verksamhet. Det borde ha genomförts, social-ministern, därför att det skulle ha förstärkt möjlighe-terna till allmän insyn i den här typen av verksamhet.Anf. 13 ():Fru talman! Jag får väldigt många exempel påbrister i vården, och det tror jag att det kanske är flerav oss som får. Det är svårt att veta vilka av dem mankan använda i den offentliga debatten. Men när EvaZetterberg nämnde en anhörig i kom jag atttänka på , som dog . Hennesanhöriga har direkt bett om att det som hände Fridaskall lyftas fram. Det är naturligtvisinte överraskande att en person som är avlider.Men det beklagliga var att under de två sistamånaderna i sitt liv blev flyttad mellan fem olikavårdinsitutioner. Detta är inte värdigt. Har man levt i103 år, skall man inte behöva dö efter att ha flyttatsfem gånger på två månader.Socialministern säger gång på gång att det inte harstått still. Jag tycker att det är bra att hon lyfter framgoda exempel, och jag vet att de finns. Men vi skallockså vara överens om verklighetsbeskrivningen: Nej,det har inte stått still, utan det har gått bakåt i mångaavseenden. Som jag sade är det tusentals färre anställ-da inom vården nu än t.ex. när som minister för dessa frågor. Hur känns detatt ansvara för detta område och tvingas konstatera attså faktiskt är fallet?Jag sätter värde på ett par av de besked som Mar-got har lämnat. Jag tycker att synen påprivata vårdinsatser var tydlig. Jag tycker i det härsammanhanget att det i och för sig är något av ettsidospår när det gäller de gamla som inte är så passskröpliga, om jag får använda uttrycket, att de ärberättigade till hemtjänst. Jag anser att denna storagrupp skall ha större möjligheter än nu att köpatjänster som städning, snöskottning, hemkörning avmat etc. har vi ett sådant system i att detinte finns sådana tjänster till priser som vanligt folkkan köpa. Så fort någon föreslår att detta skall ändras,kallar man det för pigdebatt. Men jag hoppas att jagnu kan tolka så att regeringen är pågång med ett förslag, så att vi kan få fram en sådan nyarbetsmarknad, som ju också skulle kunna skapatusentals nya, bra arbeten.Jag är litet förvånad över att socialministern dis-ponerade sin tid här så att hon inte kunde beröra ettpar av de allra största kvalitetsproblemen, t.ex. vård-köerna. börjar ju nästan alla här i inseatt det finns en möjlighet att få fram extra resursergenom en större samverkan mellan sjukkassorna ochsjukvården. Det skulle korta köerna, och det är juframför allt gamla människor som står i vårdköerna.Enligt vissa diagnoser är de helt dominerande. 90 %av dem som står i kö för starroperation är pensionärer.Varför blockerar Socialdemokraterna en sådan sam-verkan?Hur kan man tala här utan att beröraden kvalitetsskandal som det är att över 10 000 gamlamänniskor fortfarande tvingas dela rum och år?Dessa frågor vill jag fortfarande ha positiva be-sked om.Anf. 14 ():Fru talman! Flera talare har varit inne på de omfat-tande uppsägningarna inom landsting och kommunerrunt om i vårt land. Tusentals människor har avske-dats, vilka har gjort ett förträffligt arbete inom sjuk-vården och inom kommunerna. talar statsrådetWallström om hur man genom AMS-insatser skallkunna få fram utbildningsinsatser och därmed stärkakvaliteten inom vård och omsorg. Det är naturligtvisbra. Men grundfelet, dessa avskedanden, borde aldrigha skett. Personalen borde ha fått stanna kvar för attutföra det goda arbete som de gjorde. I så fall hadeåtminstone delar av problemen inte uppstått.Jag vill också understryka att många av dem somarbetar inom vården, vilka gör ett fantastiskt jobb,slits ut . Jag menar att diskussionen om enförkortad arbetstid måste föras på en bredare bas.Förkortad arbetstid borde möjliggöras, inte bara ge-nom försöksverksamhet på enstaka arbetsplatser utanmycket bredare.Fru talman! Socialministern tog också upp fråganom privatisering och behovet av mångfald inom vår-den. Jag tror också att det är bra med mångfald. Fram-för allt tror jag att det är bra att befrämja kooperativainsatser, där brukare, anhöriga och personal självadrivs av ett genuint intresse av att åstadkomma ett braalternativ. Men socialministern gick helt ifrån fråganom det privata vinstinstresset, som ju finns på mångahåll vad gäller de privata initiativen. Kommunernahar, precis som i Fattigsverige, valt att köpa det billi-gaste alternativet av de företag som har tagit minstbetalt för sina tjänster. Det kan väl ändå inte varanågon bra drivkraft, ? Regeringenmåste väl ändå säga ifrån, att vi inte är intresserad avsådana alternativ, utan vad man skall göra är att tävlavad gäller en god omsorg.Margot tog också upp flera goda ex-empel. Vi vet att de finns och att det är viktigt attsprida dem. Men det handlar ändå om hur vi skall gåvidare och vilka förslag som skall kunna förbättrasituationen där vi vet att bristerna finns.Ett förslag från , som även andra harframfört, gäller en äldreombudsman. Från Vänster-partiets sida har vi talat om en patientombudsmansom kan tillgodose alla patienters rättigheter, och somockså borde kunna tillgodose de äldres. Hur ser rege-ringen på det? Det tycker jag inte att vi har fått någotsvar på.Från kom förslaget om värdighets-garanti och att ingen skall behöva ligga och dö ensam.Det låter bra, . Men jag undrar natur-ligtvis: Vad innebär en sådan värdighetsgaranti förKristdemokraterna? Det vi från skulleönska kom ut från den här debatten är inte bara tom-ma löften. Det är att varje parti redovisar vilka ytterli-gare resurser man vill lägga för att få en vård som vialla tycker är bra och som vi kan stå för.Dessutom skulle jag gärna vilja se ett utskottsini-tiativ i socialutskottet om ett kvalitetsprogram somman kan gå igenom . Då kan vi se vad man haruppnått och vilka brister man har åtgärdat enligt vadvi har varit överens om och vad kandokumentera. Är ni andra villiga att på samma sättlåta granska de utvärderingar somgörs i en sådan sammanställning ? Då skulleman kunna se hur mycket läkartid varje patient fåroch hur mycket sjukgymnastik de får. Man skulleockså kunna se hur många som får annan omvårdnad iform av att någon har tid att sitta och prata. Som AlfSvensson var inne på, gäller det också att man i densituation då man är döende eller dör, har någon vidsin sida. Är ni andra villiga till sådana initiativ?Anf. 15 MARIANNESAMUELSSON (mp):Fru talman! När jag lyssnar på den här debattenkan jag inte komma ifrån min stora förvåning över hurlätt man hamnar långt från verkligheten i det här hu-set. Jag har ju jobbat inom vård och omsorg i mångaår. Därmed kanske jag har en närhet till detta och kanse det på ett annat sätt än t.ex. när hantalar om att det kan vara svårt att få tag på utbildadpersonal.Jag måste säga att jag blev förvånad, minst sagt,över det uttalandet. Om man går ut på en vårdin-rättning och frågar hur det ser ut på personalsidan, ärden allmänna kommentaren att man på grund av ned-dragningarna har fått en högre medelålder. Personalenär alltså äldre, och man är ofta bekymrad för hur manskall kunna plocka in de nya. vet man ju attdet på vårdskolorna har gått lika många som tidigaresom har utbildat sig. Vart har de tagit vägen? Jo,väldigt många har faktiskt hamnat i arbetslöshet.