prot · GK09113 · 1997-06-03 00:00:00 — "Självklart innebären snabb utbyggnad vissa problem" sade utbild-ningsministern och fortsatte: "Det finns emellertidinga skäl att befara att den stora utbyggnad av denhögre utbildningen som sker - - - kommer att äventy-ras av lärarbrist eller låg kvalitet i undervisningen. "Nyckelordet är väl "äventyras". Det ger intrycketatt det inte skulle bli någon undervisning alls. Det varinte det jag påstod när jag ställde mina frågor om vadregeringen har gjort och kommer att göra för att lösade problem som rektorer och andra i universitetsvärl-den har framför sig.Låt mig ta upp ytterligare en artikel på s. 3 i Uni-versitetsläraren nr 9. Den har rubriken i vissa ämnen. I ingressen står det: Men detstora problemet blir att hitta tillräckligt många kompe-tenta lärare.Här framskymtar kvalitetsfrågan. Undervisningkommer nog att ges, men frågan är av vem och hur.Det är på den punkten jag är orolig. Mellan läsåren86/87 och 94/95 har antalet helårsstudenter ökat medungefär 90 000 eller , men lärarna har bara ökatmed . Lägger vi till detta denföreslagna ökningen av antalet platser de närmasteåren blir antalet studenter per lärare alltfler. Någongång måste frågan ställas om detta inte får effekter påkvaliteten. Speciellt kommer de snabbt växande mind-re och medelstora högskolorna att drabbas enligt vadflera av deras rektorer säger. Där är andelendisputerade lärare en tredjedel i jämförelse med vadsom finns på universitet och högskolor med fastaforskningsresurser. Naturligtvis hittar man variationerfrån ämne till ämne, men det visar risken med desnabba ökningarna på exempelvis , varsrektor uttryckte sin oro i samma artikel i tycker att det är bra med flexibel pensionsål-der. Det finns säkert flera lärare som snart tänker gå ipension som vill fortsätta att arbeta . Men hurmånga pensionärer löser exempelvis Mitthögskolansproblem?Satsningen på nya doktorer är också bra, men denlöser inte dessa problem , utan först på sikt.Till sist: Hur många utländska lärare tror utbild-ningsministern är beredda att komma hit och undervi-sa? Några är det säkert, men inte tillräckligt mångaenligt min uppfattning. Slutsatsen blir att regeringeninte har fullt klart för sig hur läget är. Man har inteheller någon riktigt bra lösning på de problem somfinns.Anf. 118 ():Fru talman! gjorde en bra ut-redning om lärarkåren vid universitet och högskolorunder . Då utgick han ifrån att det skullefinnas 200 000 studerande med den ökning som mandå kände till. Med det som utgångspunkt såg han ändåvissa problem. är läget det att vi har 270 000 stu-derande i högskolan. Det måste ju innebära att denbrist som anade nu är mer akut. Till dettaskall ju läggas att vi även har en skollag som kräveratt vi skall ha disputerade lärare i gymnasieskolan ochi komvux.Carl har själv uttalat sig iNy Teknik att det är absolut nödvändigt att vi får utdisputerade forskare i industrin. Distansutbildningen,som vi nu alla omhuldar och har så stora förväntning-ar på, kräver faktiskt också lärarresurser på ett sättsom man kanske inte hade förväntat sig. Till dettaskall läggas de pensionsavgångar som kommer. Jagräknade ut att år 2005-2010 går av dagens lek-torer och av dagens adjunkter i pension.Jag skulle vilja att försökte skissa enlångsiktig lösning på detta för oss. Den förra rege-ringen hade ett mål för antalet forskarutbildade somskulle examineras . Den hade satt det till2 000. Vad är mål för detta? Antaletdisputerade är ju ändå en bas för att man skall fåtillräckligt antal lärare.Ett annat förslag som vi har framfört ochsom jag också vill ha reaktion på är atttekniskt basår som ges vid högskolorna bordeges vid komvux eftersom det är en gymnasial utbild-ning. Därmed skulle lärarresurser frigöras från hög-skolan.För det tredje tycker jag liksom att vianvänder våra egna invandrare och flyktingar alldelesför litet. har vi uppgifter som säger att avde disputerade finns inom dessa grupper, och vi an-vänder dem alldeles för litet.Jag vill alltså ha någon sorts långsiktig plan, enreaktion på detta att basåret förs över till komvux somett sätt att spara lärarkrafter och dessutom vill jag vetaom utbildningsministern har någon strategi för attverkligen fånga upp våra invandrare och flyktingarmed tillräcklig utbildning som kan fungera som lärare.Anf. 119 ():Fru talman! I utbildningsministerns svar står det:"Den kraftiga utbyggnaden av högskolan som skermedför givetvis en stor ansträngning, men jag ärövertygad om att högskolorna kommer att klara avdetta. "Det räcker nog inte att förlita sig på att högskolor-na skall klara den här utökningen. Vi har haft en dis-kussion tidigare om detta. Det handlar inte om enutökning av antalet platser, utan det handlar om nå-gonting som liknar en revolution när det gällerhögre utbildning i . Det gäller alltså en väldigtstor ökning av antalet grundutbildningsplatser.Det betyder att vi måste få nya utbildningsmålsom stämmer bättre för de nya studerandekategorier-na. Vi måste få nya utbildningsformer. Hur ser demålen ut? Vilka nya undervisningsformer krävs? Dethär ställer stora krav på en speciell pedagogik förvuxenutbildning som vi inte har sett så mycket av viduniversitet och högskolor tidigare.Lärartillgången är redan nu dålig. Speciellt gällerdet de nya små och medelstora högskolorna, där överhälften av lärarna, om jag minns rätt, inte ens haravslutat sin egen forskarutbildning.Dessutom har regeringen fattat beslut om att utökaantalet vuxenstudieplatser i inom en näraframtid, med 110 000 platser, alltså en fördubbling avvuxenstudieplatserna i landet. Det kommer att krävalärare. Sedan vet vi också att vi har växande kullarsom går in i , vilket också ökar kraven pålärartillgång där.Att i den här situationen göra en så kraftig ut-byggnad utan att ha förberett reformen är farligt.Risken är stor att man upprepar det gigantiska misstagsom gjordes . Det såg precis likadant ut.Man ökade studentkullarna, studentintaget, våldsamt.Lärartillgången var dålig. Man anställde lärare sominte hade den formella kompetensen. Det var nyalektorat och adjunkttjänster som bl.a. infördes. Mangjorde det under former som kom att få en mycketstor betydelse för utveckling i framtideneftersom tjänsterna var tillsvidareförordnanden. Detblev en låsning av svenskt universitetsväsende somhar varit till stor skada för . Är man nuberedd att göra samma misstag igen?Det här borde alltså kombineras med ändringar itjänstestrukturen. Jag är orolig för att det här ligger feli tiden. Jag vet att man planerar det och att det sitterutredningar som väl kommer att föreslå hur sådanaändringar skall gå till. Vi måste alltså i samband medatt en sådan här reform genomförs också få garantierför att man får en rörlighet vid universiteten. Detmåste vi få för att det inte skall bli en snabb tillsätt-ning över hela linjen av personer som kanske saknarkompetens och som inte heller har förberett sig för denya pedagogiska uppgifterna, så att situationen sedanlåses för lång tid framöver.Anf. 120 Utbildningsminister ():Fru talman! Det tycks mig som om både och har glömt bort att det ärhögskolorna själva som i stor utsträckning har ansva-ret för både lärarförsörjning, undervisning och forsk-ningens utveckling. Det förefaller mig så mycket meruppseendeväckande att man har glömt bort detta ef-tersom man , både här i kammaren ochtidigare, har berömt sig för att man under den borger-liga regeringen just bidrog till att ytterligare öka hög-skolans självbestämmande i de här avseendena.Jag tycker att det var helt rätt att göra det. Jag haringen invändning mot det. Men det är också högsko-lan som gör sina bedömningar. I själva verket är juhögskolans företrädare mycket mer optimistiska ochmycket mer, tror jag, realistiska jämfört med de, fårjag lov att säga, en aning gnälliga synpunkter som härgör sig gällande.Man har mycket väl tänkt igenom rekryteringssi-tuationen när det gäller lärare. Det var tidigare, förraåret, så att man på vissa håll var orolig för att man pågrund av besparingar ansåg sig tvingad att varsla ocht.o.m. blev det inte mycket av meddet, men det tydde ändå inte på att man hade någonsvårighet att rekrytera lärare.Man har naturligtvis också tankar på hur man skallrekrytera nya grupper. Det kan vara personer som harpensionerats eller som kommer att pensioneras. har man inrättat ens.k. senioritetspool som jag tycker är en mycket braidé. Liknande åtgärder kommer säkert att vidtas på enlång rad olika högskoleorter.Det är heller inte så att det är likgiltigt hur mångadoktorer som kommer ut och hur många doktorandervi har. Det är helt rätt att vi måste precisera de kravsom statsmakterna har när det gäller examinationen avforskare. Vi har arbetat med en reform av forskarut-bildningen, som kommer att presenteras i budgetpro-positionen. Den kommer också att innebära att manställer större krav på högskolorna i det här avseendet.Den kommer dessutom att innebära nya resurser. Dethar vi redan angivit i vårpropositionen.Viktigt är också det som tar upp,nämligen tjänstestrukturen och rörligheten. Men detär ju precis det som regeringen har föreslagit i denproposition som man just har lagt på bordoch som jag hoppas att vi kan enas om här i riksda-gen. Den innebär just att vi får en modern tjäns-testruktur som mera påminner om det som är detnormala i många andra länder och att vi stimulerarunga begåvade människor som är intresserade avakademisk verksamhet att satsa både på forskning ochpå undervisning i den akademiska miljön.Den innebär dessutom stimulans för en ökad rör-lighet. Det är ju i högsta grad någonting som har efter-lysts när det gäller det svenska akademiska livet.Utländska iakttagare och kritiker har också påtalat attdet i det avseendet finns en brist i vårt för övrigt påmånga sätt högkvalitativa system.Jag håller helt och hållet med om att det är viktigtatt stärka kvaliteten i undervisningen och att högsko-lan måste göra mer när det gäller undervisningen ochnya undervisningsmetoder. Det måste man göra allde-les oavsett den expansion som sker.Jag håller förvisso också med om att vi skall re-krytera nya grupper som ibland, som , säkert inte har utnyttjats, exempelvis invand-rare. Det är många kvinnor som inte har gjort akade-misk karriär - jag är övertygad om att vi är överensom detta - som uppmuntras av den politik vi för attockså fortsätta med sina doktorandstudier och sinakademiska karriär. Där har vi nya kategorier somkommer in i högskolan.Kort sagt innebär en utbyggnad alltid en viss an-strängning. Det är självklart. Men högskolorna är redoatt möta den ansträngningen. Det framgår väldigt klartav alla de skrivelser och förslag som vi har fått frånhögskolorna.Anf. 121 ():Fru talman! Utbildningsministern säger att det ärviktigt med kvalitet. Jag tycker att det var vällovligtatt höra utbildningsministern säga det.Samtidigt säger han att expansion leder till pro-blem och anspänning. Det är också riktigt. Men vadman tycks ha glömt på departementet är att även omhögskolorna nu ansöker om ett visst antal platsermåste man analysera förutsättningarna för att klara avundervisningen på ett rimligt sätt med en bibehålleneller förstärkt kvalitet. Det verkar som om Utbild-ningsdepartementet har glömt bort det.Man kan täcka in bristen på lärare på olika sätt.Margitta har i diskussionen pekat på invand-rarna. Jag instämmer också i den frågeställningen. Viborde på ett bättre sätt ta till vara de akademiskainvandrare som vi har här i . Men det är ocksånågot som tar sin tid att lösa. Man skall evalvera derasexamina etc.Jag vill inte riktigt hålla med utbildningsministernnär han säger att vi framför gnälliga synpunkter. Detär synpunkter som finns över hela universitets- ochhögskolevärlden. De är reellt baserade på den erfa-renhet man har. Många av oss var med . Vivar med om expansionen, både som elever och senaresom lärare. Vi såg vilka bekymmer det innebar förhögskolorna och universiteten. Det är en sak som viinte vill vara med om en gång till. Det permanentarnämligen en struktur i det utbildningsväsende vi harsom är till skada för kvaliteten. Det leder också till attvi inte får den omväxling när det gäller tjänster påuniversitet och högskolor som är önskvärd.Andelen lärare med doktorsexamen varierar frånhögskola till högskola, och det har också påpekats attdet är väldigt få som har disputerat på en del av demindre och medelstora högskolorna. Det är ett allvar-ligt problem. Det är de högskolorna som växersnabbast. Vad är det som talar för att andelen nydis-puterade kommer att flockas just till dessa högskolor?Motsatsen är snarare trolig. Man kommer att försökastanna kvar vid de större universiteten för att sedanvidareutbilda sig och få tjänst där.Jag delar uppfattningen att vi kanske behöver seöver hela tjänstestrukturen för att kunna lösa de all-varliga bekymmer vi står inför. Om vi inte kan klara av de problemen inomhela högskolevärlden kommer det att leda till att vi fåren upprepning av den backlash vi hade på 60-taletoch och som vi fortfarande delvishar bekymmer med inom vår högskola.Därför hade det varit önskvärt att departementetpå ett bättre sätt konkret hade kunnat visa vilka planerman har för att lösa de problem som onekligen finns.Anf. 122 ():Fru talman! Jag tycker faktiskt inte att jag var sär-skilt gnällig, . Jag är oerhört medveten omatt detta är högskolornas eget problem och att detpågår en utvärdering av deras arbete med kvalitetsfrå-gor, vari också ingår en bedömning av arbetet medlärarkompetens och dennas utveckling. Men vad jagfrågade om var den del som är regeringens ansvar. Iett mål- och resultatsystem sätts ju målen av regering-en. Jag vill därför veta vilket mål man nu har satt föratt öka basen, vilket är en förutsättning för att högsko-lorna skall kunna rekrytera kompetenta lärare.Om vi tittar på läget , som Brandellgjorde, ser vi att det då var kvinnor bland lärar-na. Av lektorerna var kvinnor, av adjunkterna40 %, av professorerna och av forskarassistenter-na . I genomsnitt blir det . Vi är naturligtvisöverens om att det här finns en enorm potential för attmöta de behov som kommer framdeles.Anf. 123 ():Fru talman! Jag tänker ta upp fyra punkter.Carl säger att universitet och högskolor hartänkt igenom det här med lärarrekryteringen och också faktiskt har haft en situation där man av-skedat lärare. Och det är ju sant. Man fick lov atttänka igenom det därför att man fick göra nedskär-ningar av ekonomiska skäl på många institutioner.Man fick banta. Men faktum är att det fortfarandesaknas formellt ämneskompetenta lärare, framför alltpå de små och medelstora högskolorna. Det är alltsåredan nu brist på kompetenta lärare.Det är naturligtvis alldeles utmärkt att forskarut-bildningen har kommit i gång. Men forskarutbild-ningen är ingen lärarutbildning, speciellt inte för denya grupperna av grundutbildningsstudenter.När det gäller rörligheten säger att detär precis vad han har föreslagit, men det är det fak-tiskt inte. Tillsvidareförordnandena ligger kvar. Detfinns inget förslag, i varje fall inte vad jag har sett, iregeringens proposition när det gäller att luckra upptillsvidareförordnandet. Man har tagit bort en del avbindningarna kring professurerna, och det är utmärkt,men inte gett sig på frågan om tillsvidareförordnande-na.Sedan vill jag bara kort nämna att frågan om vadutbildningen leder till inte är ointressant i samman-hanget. handlar ju inte frågan om det, men detnämns i svaret att det är det svenska näringslivetskonkurrenskraft som skall ökas. Det är dock enmycket liten del av studenterna som skall gå in där.Det här är självfallet av stor betydelse när det gällerrekryteringen av lärare. Det är en fråga om på vilkaområden lärarna skall ha sin kompetens. Där skullejag gärna vilja ha ett svar på frågan hur man skallkunna leva upp till forskningspropositionens önske-mål om en bättre anknytning till det omgivande nä-ringslivet och det svenska samhället. Universitetenskall öppna sig mot det, men hur får man in läraresom har den kompetensen?Anf. 124 Utbildningsminister ():Fru talman! En sak som sade gjor-de mig verkligen förvånad. Han sade att forskarut-bildning inte är någon lärarutbildning. Det är ju oer-hört konstigt. Många av dem som går på forskarut-bildningar, t.ex. doktorander som sedermera blirdoktorer, blir ju lärare på högskolan.I och för sig kan man säga - och det kan jag hållamed om - att de pedagogiska inslagen i forskarut-bildningen borde vara starkare. Man borde träna deblivande lärarna mer i att utöva sitt yrke också somlärare. Det är jag helt och hållet med på. Det kommerockså att avspeglas i den reform av forskarutbildning-en som vi tänker föreslå.Man kan också hävda att alla kategorier på hög-skolan på ett helt annat sätt både skallkunna forska och bedriva undervisning. Det är ocksåinnebörden av den proposition som regeringen harlagt fram och som jag, som sagt, hoppas att vi skallkunna enas om. Här är vi naturligtvis lyhörda förförslag, t.ex. om det finns åtgärder som kan vidtas föratt ytterligare öka rörligheten. Men det finns rörlig-hetsstimulerande åtgärder i detta, bl.a. inrättandet aven ny kategori, för gästprofessurer, som inte harfunnits tidigare. Det innebär att man på två gånger treår kan anställa en person som gästprofessor, just föratt få en ökad rörlighet i systemet. Men vi får åter-komma till den frågan.Till kan jag också säga att vi fåråterkomma till frågan om mål. Det kommer att finnasmed i den budgetproposition vi lägger fram , därvi också har med reformen av forskarutbildningen.Sedan är frågan hur utformningen skall bli. Det är intealldeles okomplicerat rent tekniskt. Men vi är heltöverens om målsättningen.Det trodde jag också att vi var generellt sett. Menjag blir en aning tveksam när jag lyssnar till RuneRydén. Först säger att Utbildningsdepar-tementet skall göra noggranna analyser av hur det kangå till på högskolorna och om dessa klarar den härexpansionen. Det är självklart att vi gör sådana analy-ser. Men ännu mer självklart är att högskolorna självagör det. Det är ju deras uppgift att se till att de kangenomföra de program som de åtar sig. Jag tycker attdet vittnar om ett visst misstroende mot landets hög-skolor från sida när han menar att Ut-bildningsdepartementet här skulle besitta en störrekapacitet och insikt än högskolorna själva när detgäller att bedöma dessas möjligheter att genomföraundervisningen.Rune talar om de mindre och medelstorahögskolorna och att de kan få särskilda problem. Ja,men det beror ju på om man uppmuntrar dem. RuneRydén och hans parti har inte velat uppmuntra demindre och medelstora högskolorna - ingalunda.Snarare har det varit tvärtom. En viktig förutsättningför att man skall få kvalificerade lärare till de mindreoch medelstora högskolorna är att det där också kanbedrivas forskning. Forskning och undervisning hörsamman. Men har inte velat vara med påatt stärka de mindre och medelstora högskolornaskapacitet när det gäller forskning och ge dem fastaforskningsresurser. Tvärtom har man -kanske något förhastat från sida, somnormalt brukar vara en mycket sansad person - talatom bygdehögskolor, och då var det inte avsett somberöm. Det vill jag nog ändå säga.Jag vill understryka att om man skall få fram kva-lificerade lärare till de mindre högskolorna krävsockså åtgärder av det slag som tidigarehär i har varit emot.Den fråga som kvarstår är onekligen: Vad är alter-nativet? När man lyssnar till får mannärmast känslan av att han inte vill att högskolan skallexpandera, eftersom det blir så mycket problem. Detvore intressant att få svar på den frågan.Anf. 125 ():Fru talman! Utbildningsministern frågade mig omjag vill att högskolan skall expandera. Det är själv-klart att jag vill det. Det vet utbildningsministernockså väldigt väl. Frågan är bara hur den skall expan-dera och i vilken takt. Det är där problemen ligger.Just nu är vi inne i ett snabbt utbyggnadsskede. Vi harfrån moderat håll haft synpunkter när det gäller exaktvar denna expansion skall ske och i vilket tempo.Men det finns några frågeställningar som vi är heltöverens om. Naturligtvis tycker vi från moderat hållatt forskning och undervisning hör samman. Ett av deproblem vi ser med de mindre och medelstora högsko-lorna när det gäller utbyggnaden är att man måste lösadenna fråga en gång för alla. Men det är ett stort eko-nomiskt åtagande, som varken den här regeringeneller någon tidigare regering har kunnat lösa. Ännu ärinte i den ekonomiska situationen att man kanta på sig hur stora spenderbyxor som helst.Jag skulle vilja komma tillbaka till de konkretafrågor som jag ställde i min interpellation och som jaghar noterat att jag inte har fått något direkt svar på.Jag skulle vilja veta hur villstimulera de pensionärer som finns iutbildningsväsendet att stanna kvar i undervisning,och om det finns förutsättning att stimulera dem somkommer att bli pensionärer inom de allra närmasteåren att stanna kvar i undervisningen. De kommer inteatt göra det gratis, därom kan vi vara helt övertygade.Den andra frågan gäller de utländska lärarna. Jagsade att några stycken säkert kommer hit utan att vigör oss större bekymmer. Men för att det skall kunnafå påtaglig effekt behövs det någon form av morot,någon form av stimulans.Utbildningsministern har inte sagt någonting omdetta.Anf. 126 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag har fullt förtroende för högskolor-nas förmåga att själva hitta på stimulerande åtgärderför att t.ex. få pensionerade universitetslärare attmedverka. Som jag nämnde har universitetinrättat en seniorpool, som redovisas i tidningen . Det är många entusiastiska pensione-rade lärare som förklarar att de tänker medverka idetta, bl.a. den icke helt okände , menockså andra. Jag är övertygad om att högskolornakommer att klara av det här och att det finns mångasätt att vidta åtgärder som kan främja pensionärernasintresse för detta.När det gäller lärare som kommer från något annatEU-land är det klart att det i sista hand är fråga omman tycker att det är intressant att bedriva undervis-ning vid ett annat lärosäte än det egna och i ett annatland. Det finns många universitetslärare som kantycka det. Jag kan inte förstå varför det inte skullekunna vara tilltalande att vara universitetslärare iSverige.Sverige är ett av de få länder i där denhögre utbildningen verkligen expanderar. I Englandhar i varje fall den tidigare regeringen skurit ned påden högre utbildningen, med påföljd att det finnsåtskilliga arbetslösa mycket kvalificerade universitets-lärare i . Här sker inte bara en expansion iantal utan också i resurser. Det skall man inte glömmabort. Vi har ett system som innebär att när man ökarantalet studerande så blir det också mer resurser. Härhar talats om 60-talet. Jag var också med ,kan jag meddela. Jag vet hur det var. Då hade vi ettsystem som inte gav högskolan resurser i takt med attantalet studerande ökade. har vi ett sådant system.Det skall vi hålla fast vid. Det är oerhört viktigt.Kort sagt, jag är övertygad om att det här kommeratt kunna genomföras väl även om det finns problem.Jag hoppas att samtliga partier här i ställersig bakom en utbyggnad av högskolan nu och inteskjuter upp det till en avlägsen framtid.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på interpellationerna 1996/97:279och 362 om det nya underhållsstödetAnf. 127 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig om rege-ringen avser att göra en översyn av underhållsstödetoch om regeringen avser att göra några förändringar iinkomstprövningssystemet för återbetalningsskyldigasom fått väsentligt förändrade inkomster. också när regeringen avser att komma medförslag som löser problemet med umgängesresor.Vidare har frågat mig när den ut-lovade propositionen om umgängesresor och um-gängesavdrag skall läggas fram.