prot · GK09115 · 1997-06-05 00:00:00 — Vi kan också genom den lämna ettbetydelsefullt bidrag till säkerheten i Europa.Vi får uppmaningar inte minst från NATO-länderom det värdefulla i att ett militärt alliansfritt land somSverige deltar i PFF och därmed visar att det är ettalleuropeiskt samarbete. Att ett alliansfritt land medett betydande totalförsvar - för det har vi, både mili-tärt och civilt - är i stånd att kunna erbjuda sig attvara med i mycket besvärliga fredsoperationer är entillgång.Det är faktiskt så att totalförsvar är entillgång i hela säkerhetsstruktur, inte minstdärför att vi är ett alliansfritt land. Min uppfattning äratt vi lämnar ett betydelsefullt bidrag till vår egensäkerhet, trygghet, fred och frihet genom vår allians-frihet. Genom att vi också deltar på den grundvalen iövningar och i verkliga missioner av det slag som iBosnien och också i lämnar vi ett bety-delsefullt bidrag till en struktur för vilken jag skullevilja använda begreppet kollektiv säkerhet i Europa.Det finns en mängd aktörer som har olika relatio-ner till varandra och som därigenom ökar möjlighe-terna att hitta den rätta och bästa möjliga lösningen påett uppkommet problem. Detta problem är Europabehäftat med och kommer antagligen att vara detunder den period då det före detta Sovjetväldet ge-nomgår en, som jag tror, mycket av om-stöpning. I det stora hela har denna omstöpning varitfredlig och gått i demokratisk riktning, men den ärändå kantad av kriser och katastrofer.Det är i denna situation som behovet finns av in-satser från ett land med ett totalförsvar som vårt. Vårverksamhet i PFF syftar till att vi i skall kun-na göra den insatsen, både för vårt eget samvetes skulloch för att kunna hjälpa andra vid kriser och katastro-fer.Anf. 151 ():Herr talman! Att jag inte svarade på frågor var ett uttryck för att jag hade inter-pellerat till försvarsministern och i första hand ansågmig sysselsatt med hans inlägg. Men jag kan säga tillHenrik att begreppet militär alliansfrihetför mig innebär mer än teknisk anslutning i form avfördrag eller avtal. Det är alldeles uppenbart att om-världen också uppfattar det så. Det gäller många, frånmig själv till stora delar av den svenska allmänheten -för att inte tala om norska generaler.Syftet med min interpellation var att försöka fåfram vilka avvägningar vi måste göra när vi granskarvåra åtaganden och vad vi praktiskt gör i de härstyckena. Jag tycker att försvarsministerns inlägg harvarit heltäckande, och jag begriper var regeringen stårnågonstans. Det finns inga tveksamheter.Däremot vill jag fortfarande få ytterligare enkommentar från försvarsministern. Det gäller vilkaandra vägar än de som försvarsministern har deklare-rat som vi skall gå för att få till stånd denna fördjupa-de analys. Försvarsministern har ju nämnt kommandeskrivelser till och striktare regleringsbrev.Sådana är bra i sig, men det är inte detta som dendemokratiska processen gäller. NATO:s karaktär avverktyg för stormaktspolitik ligger naturligtvis sombakgrund till hela detta skeende. Det är inte möjligtatt tänka sig Partnerskap för fred utan NATO:s roll.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellation 1996/97:348 omvärnpliktiga med invandrarbakgrundAnf. 152 Försvarsminister ():Herr talman! har frågat migdels om vilka åtgärder jag avser att vidta för att ung-domar med invandrarbakgrund skall få genomföra enlång grundutbildning och inte i första hand erbjudasfrisedel, dels vilka initiativ jag kan ta för att underlät-ta integration av ungdomar med invandrarbakgrundoch ge dem samma möjligheter som övrigasvenska medborgare. Han har också frågat mig om jagär beredd att vidta några åtgärder som förhindrar attungdomar med invandrarbakgrund får en negativsärbehandling vid antagningsprövning och under sintid som totalförsvarspliktiga.Frågorna är ställda mot bakgrund av samtal medtvå totalförsvarspliktiga vid 1 i somNikos träffat under ett besök på för-bandet i april 1997.Inledningsvis vill jag framhålla att det svenskatotalförsvaret skall vara så uppbyggt och organiseratatt det är en angelägenhet för hela befolkningen. Detär av stor betydelse att alla känner ansvar och efterförmåga medverkar till försvar. Detta tillgo-doses bäst genom ett system med plikttjänstgöring.Genom att pliktpersonalen representerar vitt skildasamhällssektorer bidrar systemet dessutom till enkunskapsbredd och en stor allmän erfarenhet inomvårt totalförsvar. Vår svenska totalförsvarsplikt harockså avsevärd betydelse för försvarets förankring isamhället.Totalförsvarsplikten omfattar alla boende i Sveri-ge - såväl män som kvinnor - mellan 16 och 70 år.Endast svenska män mellan är dockskyldiga att fullgöra värnplikt.På uppdrag av regeringen har i samråd med Försvarsmakten redovisatåtgärder som medför att totalförsvarspliktiga medinvandrarbakgrund på samma sätt som övriga total-försvarspliktiga ges utbildning för uppgifter i detmilitära försvaret. Av det material som myndigheternatagit fram drar man den slutsatsen att bristande moti-vation till att fullgöra värnplikt är huvudanledningentill att procentuellt sett något färre ungdomar medinvandrarbakgrund fullgör värnplikt. En orsak till lågmotivation kan vara bristfällig kunskap om vårt total-försvar.Regeringen har därför gett ett övergripande mål som innebär att myndighe-ten skall ge de totalförsvarspliktiga information införmönstringen och inskrivningen så att de känner sigdelaktiga i det svenska totalförsvaret.Försvarsmakten har på uppdrag av regeringen re-dovisat vad myndigheten gör för att motverka rasismoch främlingsfientlighet. pågårinom Försvarsmakten ett projekt benämnt "Den krea-tiva olikheten" som bl.a. syftar till att påverka attity-der till olika slag av kulturella skillnader. Försvar-smakten deltar också i ett antal lokala projekt motrasism och främlingsfientlighet runt om i landet. Jagförutsätter att Försvarsmakten fortsätter sitt aktivaarbete med dessa mycket viktiga frågor. Varje tendenstill rasistiska och främlingsfientliga yttringar måsteomedelbart och kraftfullt motverkas.Avslutningsvis vill jag framhålla vikten av attmedborgare med invandrarbakgrund inte bara for-mellt utan också i realiteten har en plats i totalförsva-ret som alla andra.Anf. 153 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för ett omfattande och konkret svar. Statsrådetpåpekar i svaret att bristande motivation kan varahuvudanledningen till att procentuellt sett något färreungdomar med invandrarbakgrund fullgör värnplikt.Ett annat motiv kan vara bristande kunskap om vårttotalförsvar.Herr talman! mönstrar ca 52 000 ungdo-mar, killar och tjejer, i . Av dessa är 3 000 vadvi brukar kalla första generationens invand-rare. Enligt var 1994 antaletmän i aktuell ålder, dvs. , blandförsta generationens invandrare 9 362 stycken. Avungdomarna som tillhör den första generationenskrivs endast in för tjänstgöring. Motsvaran-de siffra för inhemska ungdomar är ca 70 %.Under mina diskussioner med värnpliktiga har detkommit fram att en viss selektering förekommer undermönstringen. Motiven kan t.ex. vara språket eller denmänskliga faktorn. Andelen befriade av somatiskaskäl är dubbelt så stor som andelen befriade av psy-kiska skäl.Försvarsministern inleder med att säga att detsvenska totalförsvaret skall vara så uppbyggt ochorganiserat att det är en angelägenhet för hela be-folkningen, och att alla efter förmåga skall medverkatill försvar. Detta ger mig tillfälle att lyftafram några synpunkter som kom fram under diskus-sionerna med de värnpliktiga. Ungdomarna, specielltinvandrarungdomar, vill ha konkret information omdet militära i skolan. Informationen till dem medinvandrarbakgrund är mycket viktig. Många av demhar nämligen upplevt, eller har hört från sina föräld-rar, att soldater under kriget har torterat och mördatderas släkt och vänner. Allt som har att göra medmilitär och polis är ett negativt begrepp för många avförsta generationens invandrare.Den grymma bilden av kriget lever kvar hos dem.Därför är det viktigt med information.Språket är ett stort hinder vid mönstringen förförsta generationens invandrare. Enligt Pliktverketstilläggsdirektiv skulle man t.ex. kunna genomföraprovet på hemspråket så att bristande språkkunskaperinte sänker värdet av prestationen.För att integrationen skall underlättas måste för-svaret eftersträva att fler värnpliktiga med invandrar-bakgrund rekryteras och utbildas till officerare ochtjänstemän. Det skapar förebilder och exempel på attinvandrare är en naturlig del av vårt samhälle.Herr talman! Min fråga till försvarsminister är: Kan försvarsministern vidta någraåtgärder så att de nya svenskar som mönstrar och görsin värnplikt känner att de behandlas påsamma villkor som inhemska ungdomar och att deraskunskaper och meriter används på rätt sätt?Anf. 154 Försvarsminister ():Herr talman! På interpellantens avslutande frågavill jag mena att signalerna från , regeringenoch försvarsmaktens ledning är entydiga. Vi behövervåra invandrarungdomar i försvaret. De är välkomna.Vi vill absolut icke acceptera någon form av diskri-minering, varken under mönstringsförloppet ellerunder tjänstgöringen.Jag tvekar inte om att vi kan göra mera om detframkommer missförhållanden som går att åtgärdaoch där detta inte redan är i gång. Några av de punk-ter som interpellanten nämnde är redan föremål föråtgärder. I försvarspropositionen nämner man på nyttatt informationen före mönstringen i första hand börske i skolorna.Dessutom det finns det en inriktning på att hasvenskundervisning för dem som fullgörtotalförsvarsplikt och även information om det svens-ka samhället. På det sättet skulle man vara i stånd attha en fullödig svensk språkförmåga under sin tjänst-göring.När det gäller frågan om rekrytering av officerarehar jag för dagen inga kunskaper om det finns någraegentliga problem. Den undersökning som interpel-lanten refererade till är kanske inte det sista ordet. Jaghar själv gått igenom den som hastigast. Det är möj-ligt att man kan borra djupare i frågeställningarna.Men den utredningen, och försvarsmaktens egnareflexioner över den, pekar på att några särskildaproblemområden när det gäller invandrare som väl ärinne i försvarsmakten faktiskt inte kan påvisas.Men jag kan hålla med interpellanten om attmönstringsprocessen antagligen är av mycket storbetydelse. Om invandrarungdomar kommer dit ochhar låg motivation kan de därigenom bli friskrivnafrån tjänstgöring på ett sätt som är olyckligt i detlånga loppet. Det kan även vara problem med språk-färdigheten.Min bedömning av det material som jag har kun-nat sätta mig in i är att det är svårt att säga att detfinns några generella problemfält när det gäller demsom väl är inne i försvarsmakten. Däremot är förbere-delserna för och genomförandet av inskrivningspro-cessen av mycket stor betydelse.Anf. 155 ():Herr talman! Det gläder mig att höra försvarsmi-nistern säga att informationen till invandrarungdomar,och även hela skolan, är på väg. Men den selekteringsom jag vill betona finns inte bara vid mönstringen.Det finns också en annan punkt som är mycketviktig för oss alla, och mest för invandrare. När eninvandrare blir svensk medborgare måste hans olikhe-ter också respekteras. Det kan t.ex. vara religionen.Information bör ges i skolan där det betonas att reli-giösa krav av olika slag, det kan vara mat, bönetidereller annat, kan tillgodoses under tjänstgöringsplikten.Det är mycket viktigt.Herr talman! Den andra frågan handlar om värn-pliktslönen. En värnpliktig får per dag och 25 krper dag för kost . Det är inte lätt attklara sig på det. I t.ex. har de marknadsan-passat lönesystemet. De har en månadslön på11 och per dag.Herr talman! Jag vill avsluta med att ställa någrafrågor till statsrådet. Avser statsrådet att vidta någraåtgärder för att förbättre de värnpliktigas lön ochkostersättning? Och hur är det med den religiösadelen?Anf. 156 Försvarsminister ():Herr talman! På den sista frågan vill jag nämna attdet finns en faktaskrift som kom ut och somheter Religion och kulturmönster. Det är en skrift somriktar sig till officerarna i försvarsmakten. Den infor-merar just om de möjligheter att utöva religion ochvara förankrad i sin kultur som varje medborgare haroch som självfallet skall gälla invandrare utifrån derasutgångspunkter. Det finns en sådan skrift, och jagföreställer mig att den också används ute i totalförsva-ret.Den andra punkten som interpellanten tar upp föregentligen för långt att behandla i mitt interpellations-svar här. Men jag vill nämna att den ersättning somfinns i grannlandet har en annan konstruk-tion. Den bygger på att den tjänstgörande också beta-lar för allt som har att göra med uppehället under detatt man fullgör sin tjänstgöring.I samband med beslut om försvarspro-positionen har vi uppmärksammat frågeställningen omekonomisk ersättning till dem som gör plikt bådeinom det militära försvaret och inom det civila försva-ret. Visst kan man diskutera ersättningsnivåer, men vihar gjort en avvägning och funnit att de pengar somhar funnits har behövts för andra insatser än dem sominterpellanten efterfrågar. Det får bli mitt ställningsta-gande också här i kammaren , herr talman.Anf. 157 ():Herr talman! Jag vill tacka försvarsministern. Jagskall inte ta upp så mycket mer tid, men jag undrarom jag skulle kunna ställa en fråga till.Den handlar om försäkringar. skadas 4000 värnpliktiga i , och minst 700 av dessaallvarligt. Skadorna består av allt från skavsår tillförlorad syn och förlorade kroppsdelar. Dessutominträffar ett antal dödsfall, de flesta i samband medhemresor, men även en del som är direkt relateradetill utbildningen. Antalet skador under grundutbild-ningen anses vara mycket högt. Detta drabbar dess-utom en grupp i samhället som tvingats dit med hjälpav en pliktlag.Mot denna bakgrund borde det vara självklart attstatsmakterna, i det här fallet försvarsmakten, tar ettfullständigt ansvar för dem som drabbas av olikaformer av skador under sin tjänstgöring.Herr talman! Jag skall inte gå längre. Jag vill barafråga om statsrådet avser vidta några åtgärder så attungdomarna får en försäkring. De ungdomar somkommer ut från skolan och inte har hunnit få sexmånaders arbete får ingen försäkring. Vad händermed dem? Skall föräldrarna bekosta försäkringen?Eller kommer det att bli någon förändring? Kan de fåen försäkring ?Anf. 158 Försvarsminister ():Herr talman! Med talmannens tillstånd vill jagkort kommentera även denna frågeställning.Regeringen gav Försvarsmak-ten och i uppdragatt senast göra en kartläggning avde totalförsvarspliktigas personskador. Bakgrunden ärdels allmän, dels att det har hänt en mängd eller åt-minstone ganska många olyckor under de senastemånaderna. Vi ville få en bild av hur omfattande detär. Vi ville veta om det finns några generella mönsteri skadeutvecklingen eller inte.Vi bedriver också ett förberedande arbete inomRegeringskansliet för att se hur personskadeskyddetför de totalförsvarspliktiga fungerar. Jag avser attanmäla regeringens kommande ställningstagande ibudgetpropositionen i september i år.Tack, herr talman!Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 1996/97:316 omanläggning av våtmarker och skyddszoner i od-lingslandskapetAnf. 159 Jordbruksminister ():Herr talman! har bl.a.frågat mig om regeringen avser att tillskjuta mer me-del till våtmarker, småvatten och skyddszoner i od-lingslandskapet och hur en större anslutning till dessamiljöåtgärder kan uppmuntras.Jag tycker att det är glädjande att värdet av attanlägga våtmarker och småvatten i odlingslandskapetuppmärksammas här i kammaren! Genom miljöpro-grammet för jordbruket finns nu möjligheter att åter-skapa en del av det vattenhållande landskap som förrvar så karakteristiskt för det svenska odlingslandska-pet och särskilt . Ett stor antal djur och växter ärberoende av dessa våta miljöer. Dessutom minskasväxtnäringsbelastningen på havsmiljön genom attvattnets avrinningstid till havet blir längre.Inom ramen för miljöprogrammet finns ett flertalolika åtgärder som bl.a. syftar till att begränsa växt-näringsläckaget från jordbruket inom miljökänsligaområden. har avsatts tillanläggning av våtmarker och småvatten. Målet är att4 000 ha i och , där pro-blemet med växtnäringsläckage är störst, skall omfat-tas . Därtill kommer 25 miljo-ner kronor för anläggning av skyddszoner ochextensiv vall och för sådd avfånggrödor, totalt . Dessutom görsstora satsningar på information och utbildning tilllantbrukarna. Dessa medel för olika åtgärder är inteavsedda för något särskilt län. Fördelningen av stöd ärberoende av jordbrukarnas intresse av att ansluta sigtill programmet inom de delar av landet där miljöåt-gärderna är ersättningsberättigade. är en del avdetta målområde.En genomförd utvärdering visar att underdet första stödåret har ansökningar om våtmarkermotsvarande minst 1 200 ha kommit in.Mot bakgrund av den korta ansökningstiden och attlantbrukarens åtagande att överföra åker till våtmarksträcker sig över kan anslutningendet första året anses som god. När det gäller anlägg-ning av skyddszoner har måluppfyllelsen varitsämre. Tillgängliga medel för de aktuella åtgärdernahar alltså ännu inte tagits i anspråk fullt ut. Därför ärdet möjligt för intresserade brukare att ansöka omsådan miljöersättnig vid nästa ansökningstillfälle.EU har godkänt miljöprogrammet och betalarhälften av kostnaderna. En förutsättning för dennamedfinansiering är dock att programmet är förenligtmed den rådsförordning som reglerar på vilka grunderersättning till lantbrukarna kan lämnas.Förutom att uppnå miljöeffekter i jordbruket harrådsförordningen också till syfte att minska överpro-duktionen av jordbruksprodukter inom Gemenskapen.Därför får inte anlagda småvatten som stöds inommiljöprogrammet användas för bevattning vid odlingav grödor eller för någon annan jordbruksproduktion.När det gäller önskemålet att anlägga våtmarkerpå betesmarker är det viktigt att ha i minnet att betes-marker ofta har bevarandevärden som inte får förstö-ras av sådan anläggning. Betesmarker med kändanatur- och kulturvärden omfattas i stället av andraåtgärder i miljöprogrammet.Även om miljöprogrammet har verkat i full om-fattning bara pågår ett kontinuerligtöversyns- och förbättringsarbete. Informations- ochutbildningsinsatser är en viktig del i detta arbete lik-som förenklingar av regelverket. I vårpropositionenföreslår regeringen en utbyggnad av miljöprogram-met. utarbetar vi för närva-rande förslag till hur dessa tillkommande medel bästkan användas för att öka måluppfyllelsen i det befint-liga miljöprogrammet samt tillgodose eventuellabehov av nya mål och åtgärder.Anf. 160 ():Herr talman! Jag tackar jordbruksministern såmycket för svaret. Men jag kanske inte riktigt har fåttsvar på de frågor jag hade ställt.Det är roligt att jordbruksministern uppenbarligenvälkomnar en debatt om våtmarker och småvatten häri kammaren. Men jag blir litet besviken ochundrar var jordbruksministern har varit vid alla detillfällen då vi faktiskt har debatterat frågorna här. Såsent som , t.ex., behandlade kammarenjordbruksutskottets betänkande JoU20, om miljöarbe-tet inom EU. Vi moderater hade en reservation där vijust pekade på det angelägna i att ändra delar av på det här området, så att de bättre stämmeröverens med våra ambitioner på området.Vi har tagit upp våtmarksfrågan i våra partimotio-ner . Jag har varit med i och jag harsjälv motionerat åtminstone i denna fråga.Men vi har alltid fått det tvivelaktiga nöjet att reserve-ra oss, eftersom vi inte har fått riktigt gehör för detta.Så nog har frågan varit uppe i kammaren alltid.Men det är väl just detta som är problemet. Fråganbehandlas oftast i miljösammanhang som en miljöfrå-ga, inte i jordbrukssammanhang. Den behandlas inomsamma utskott men inom två olika departement iRegeringskansliet. Det är kanske just Jordbruksdepar-tementet som borde ägna våtmarkerna litet störreutrymme. Det är ju här och i sommiljöstöden utformas. Det är därför som jag nu inter-pellerat just jordbruksministern.Mitt engagemang för dessa frågor bottnar i ett ge-nuint intresse för vattenvårdsfrågor och problemetmed näringsläckage från jordbruksmark. Jag har imånga år sysslat med dessa frågor i en skånsk vatten-dragskommitté - ,som den heter. Vi har, liksom de andra västskånskavattendragsorganisationerna, varit starkt engagerade iatt arbeta för mål att halvera näringsläcka-get till havet. Detta skulle ha varit gjort till 1995. Mentrots alla ansträngningar, inte minst från jordbruketssida, att leva upp till de krav som samhället ställt ochatt genomföra de olika åtgärder som har ålagts jord-bruket - jag tänker på förbättrad gödselhantering,gödselskatter, viss andel grön mark , grönträda - kan vi inte skönja den nedgång i kväve- ochfosforläckage som hade förväntat sig. Dettagäller för samtliga västskånska vattendrag.Enligt en alldeles rykande färsk sammanställningsom i har gjort - den är inte enspublicerad ännu - framgår det tydligt att fosforn se-dan 1985 har minskat något, men kvävet inget allseller praktiskt taget inget alls, om man bortser från deårliga variationerna som följer av variationerna inederbörd. Det skiljer litet grand mellan vattendragen.Läckaget från är ju beroende av neder-bördsmängderna.Hur skall vi då komma någon vart mot det uppsat-ta målet? Vattendragsorganisationerna och mångamed dessa menar att en partiell restaurering av detvattenhållande landskapet samt anläggande avskyddszoner är det viktigaste. Därför har man sedanmånga år gjort åtgärdsprogram med förslag om vardet borde anläggas nya våtmarker och småvatten.Arbetet har påbörjats, det har pågått , menmarkägare, kommuner och även landsting har begrän-sade resurser att sätta till för dessa ändamål.Det är här miljöstödsmedel från EU måste kommain. 20 miljoner är som en droppe i Saxån. Ivattendragsförbundens åtgärdsplaner handlar det ombelopp på mellan ½ och i ett 15-årigtperspektiv.Jag måste fråga jordbruksministern: statsrådetberedd att avsätta mer medel till våtmarker när ni nuutformar reglerna för de tillkommande 700 miljonerkronorna i miljöstöd? Detta fick jag inget svar på.Anf. 161 Jordbruksminister ():Herr talman! Som jag sade i mitt första svar pågårnu ett arbete med att lämna förslag till hur de till-kommande resurserna för miljöåtgärder skall använ-das. har t.ex. lämnat ett förslag omåtgärder för att ytterligare miljöanpassa det konven-tionella jordbruket. Inom ramen för detta arbete försnaturligtvis också diskussionen om den typ av åtgär-der som här tas upp. Men eftersom det här arbetetpågår är jag naturligtvis inte beredd att här avgeett definitivt besked om vad som kommer att hända.Jag tycker, som jag också sade inledningsvis, attdet är mycket glädjande att det nu finns en stor insiktom betydelsen av våtmarker och om hur effektiva dekan vara just när det gäller att möta växtnäringsläcka-get. Som jag minns det - men jag kan minnas fel - varentusiasmen betydligt mindre när den här diskussio-nen började föras för kanske , mycket motbakgrund av t.ex. miljöproblemen i . Inteheller när det som en del i det svenska omställnings-programmet efter avregleringen fördes in att mankunde anlägga våtmarker som en delåtgärd för varak-tig omställning var entusiasmen på alla håll så däröversvallande. Jag kan faktiskt inte riktigt minnas attModerata samlingspartiet var någon pådrivande aktörhär. Men strunt samma - det viktiga är inte att trätaom hur det har sett ut historiskt, utan det viktiga är attse framåt.Man kan naturligtvis tycka att de resurser somställs till förfogande inom ramen för ett miljö-stödsprogram är begränsade i förhållande till behovet.Men min uppfattning är nog ändå att nivåerna på deersättningar som utgår är rimliga nivåer i det härsammanhanget. Jag tror också att vi måste accepteraatt det tar att bygga upp det här programmet.Det har uppenbarligen ännu inte nått sitt tak, och jagtror kanske inte att vi når det bästa resultatet genomatt från början sätta upp mål som är oerhört höga.