prot · GL0946 · 1997-12-12 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1997/98:46Fredagen den 12 decemberKl. 9.00 - 17.36Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------1 § AvsägelserFörste vice talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som ledamot i utbild-ningsutskottet och suppleant i konstitutionsutskottetfr.o.m. den 1 januari 1998.Kammaren biföll denna avsägelse.Förste vice talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som suppleant i fi-nansutskottet fr.o.m. den 1 januari 1998.Kammaren biföll denna avsägelse.Förste vice talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som suppleant i utbild-ningsutskottet fr.o.m. den 1 januari 1998.Kammaren biföll denna avsägelse.2 § Kompletteringsval till vissa utskottFörste vice talmannen meddelade att på grund avuppkomna vakanser fr.o.m. hadeFolkpartiet liberalernas riksdagsgrupp anmält Margit-ta som ledamot i efterBirgit , som ledamot i utbild-ningsutskottet efter , suppleant i efter MargittaEdgren och som suppleant i finansutskottet efter LarsLeijonborg samt som suppleant iutbildningsutskottet efter vice talmannen förklarade valda tillledamot i konstitutionsutskottetMargitta ()ledamot i utbildningsutskottetOla Ström (fp)suppleant i konstitutionsutskottetAnders ()suppleant i finansutskottetAnders ()suppleant i utbildningsutskottetBarbro ()3 § Meddelande om publicering av frågor ochsvar under juluppehålletFörste vice talmannen meddelade att ett medde-lande om publicering av frågor och svar under julup-pehållet delats ut till kammarens ledamöter.4 § Meddelande om fördröjt svar på interpel-lationTill hade inkommit följande skrivelse:Till riksdagenInterpellation 1997/98:87Interpellation 1997/98:87 av nordisk partnerskapskonvention.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 5 februari 1998.Skälet till dröjsmålet är juluppehåll,arbetsanhopning och utlandsresa.Stockholm den 8 december 1997Laila Freivalds5 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återSocialförsäkringsutskottets betänkanden1997/98:SfU1, SfU2 och betänkande 1997/98:SoU16 § betänkande 1997/98:UbU6Anställningsskyddet för professorer (prop. 1997/98:1delvis)betänkande 1997/98:UbU5Förskoleklass, timplan, mobbning m.m.(prop. 1997/98:6)betänkande 1997/98:UbU1Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforsk-ning (prop. 1997/98:1 delvis)betänkande 1997/98:UbU7Forskarutbildningen (prop. 1997/98:1 delvis)betänkande 1997/98:UbU2Utgiftsområde 15 Studiestöd (prop. 1997/98:1 delvis)Förskola och grundskolaAnf. 1 ():Herr talman! Låt mig börja med att tacka för denvarma luciamorgonen som vi bjöds på här. Det vär-mer en sådan sprucken röst som min. Medan röstenännu håller tänker jag faktiskt yrka på en gång i ställetför på slutet.Jag har för avsikt att yrka bifall till reservationnr 1 under mom. 1.Därefter tänker jag litet kort tala om hur vi mode-rater vill göra skolan om möjligt ännu bättre och tillslut kommentera betänkandet i sak.Betydelsen av kunskap och kompetens ökar. Ut-gångsläget för när det gäller utbildningsnivåeroch resultat varierar. Många elever lämnar i daggrundskolan med otillräckliga kunskaper i de mestcentrala ämnena. Det får aldrig accepteras, och kravenpå att eleverna i når målen måste stärkas.Skolornas möjligheter att använda skriftliga om-dömen och betyg för utvärdering och som pedagogis-ka hjälpmedel skall öka. Nationella betyg behövs iskolan, betygen måste ges tidigare än och antaletbetygssteg måste öka.Ingen elev, fru skolminister, skall behöva lämnagrundskolan utan goda kunskaper i svenska, engelskaoch matematik. Utöver extrainsatser för stöd till deelever som behöver det, måste skolorna ge den tidsom var och en behöver.Vi föreslår ett ochuppföljning av verksamheten. Staten skall ta ettgrundläggande ansvar för finansieringen av skolan.En nationell skolpeng kan garantera såväl valfrihetsom likvärdighet.Vi vill sänka den allmänna skolstartsåldern till sexår för att bättre kunna ta vara på de yngre barnensvilja och förmåga att lära. Individuell skolstart böralltså prövas.Möjligheter att tillsammans med skolan arbetamed personliga scheman och flexibel arbetstid ärandra inslag som sätter eleven i centrum. Därför äräven ett aktivt val av skola viktigt - rätten att faktisktvälja skola.Vi vill vidga skolornas möjligheter att lägga utundervisningen på entreprenad för att skolan skallkunna ta till sig kunskaper som saknas och för attstimulera ändrade arbetsformer.Modern informationsteknik måste introduceras påbred front i skolan, och senast vid utgången av år2000 bör alla skolor kunna vara anknutna tillInternet för att användas som hjälpmedel fullt ut iundervisningen.Goda lärarinsatser skall naturligtvis belönas. Detbehövs lärare med olika utbildningsbakgrund ochyrkeserfarenheter i skolan. Därför vill vi införa lärar-certifikat och modernisera lärarutbildningen. Lärar-utbildningen måste ha flera ingångar så att det ärintressant att skaffa sig lärarutbildning.I det betänkande som vi nu skall behandla tas vittskilda frågor upp, t.ex. att införa en ny skolform;förskoleklass, att öka antalet timmar i slöjd och idrottpå bekostnad av antalet timmar för det egna valet föreleverna, att kommunen skall ta hand om tillstånds-givning för bl.a. enskild förskoleklass och att kom-munerna inte skall få ta ut skolmåltidsavgifter.Låt mig först citera det som regeringen skriver ipropositionen: "Särskilt angeläget är att stärka ochutveckla inre arbete för att kunna mötaalla elever utifrån deras skilda förutsättningar ochbehov. Alla har rätt till en god grundläggande utbild-ning. En god start i livet ger förutsättningar för indi-viden att fortsätta utvecklas och lära. "De här meningarna ställer vi moderater oss tillfullo bakom, men jag undrar egentligen om regering-en själv gör det.Man skall möta elever utifrån deras skilda förut-sättningar och behov. Varför skall man då skapa enmellanform, en förskoleklass? Varför inte ha en flexi-belt och individuellt anpassad skolstart vid ?Om eleverna är så viktiga och skall stärkas, varför tasdå timmar bort från timplanen för deras egna val?Dessa timmar kan de själva behöva ha för att påverkaefter eget intresse och eget behov.Jag skall nu gå in på den del som handlar om justden nya skolformen förskoleklass.Herr talman! Jag är inte bara riksdagsledamot, jagär även mamma. Min son som är harbörjat i skolan. Nej förresten, det heter sexårsverk-samhet. Men han går i skolans lokaler och för honomär det skola. Till andra som frågar säger jag att hangår i skolan, eftersom de vet vad det är.Min dotter går på dagis. skallhon börja i sexårsverksamheten, dvs. flytta till skolan.Fast egentligen skall hon vara kvar på dagis tillom hon skall gå med sin årskull.De flesta föräldrar och barn vet att barnomsorg ären sak och skolan en annan. Att integrera dessa verk-samheter med varandra för att lättare kunna mötabarnens totala behov fungerar väl på många håll.Det är bra, och på den punkten råder det säkert ingapolitiska motsättningar, inte ens en gång mellan migoch skolministern.Därför anser vi att det är ett onödigt steg att nuformalisera en mellanform, en förskoleklass. Vi mo-derater vill i stället sänka åldern för skolstart till sexår. De barn som inte är mogna kan vänta. Det är entrygghet såväl för mig som förälder som för ochViktor och alla andra barn.Det är viktigt att elever tar eget ansvar. Regering-en säger att den lokala timplanen skall ändras. Manvill nämligen inte låta den vara styrande. Men mångaskolor arbetar utifrån detta synsätt och utnyttjar i dagmöjligheten att använda timmar till skolans val för attprofilera vissa ämnen och karaktärer. Det kan gällaallt från miljö till Europaskola. Varför väljer man dåatt peta i timplanen?En olycka kommer ju sällan ensam. tar mandessutom tid från elevens egna val. Det är viktigt attelever tar eget ansvar. Vi vill ge dem möjlighet att fågöra det. Syftet med elevens val är att låta varje elevsjälv ta ansvar för vidgade studier i något eller någraämnen som skolan faktiskt undervisar i. Vi anser attelevens val i timplanen är ett uttryck för att skolanskall respektera och ha tilltro till elevens egen förmå-ga att ta ansvar i skolarbetet. Det tycker uppenbarli-gen inte regeringen är bra.Vi avvisar förslagen att reducera timmarna frånelevens fria val. I stället föreslår vi att grundskolanstimplan avskaffas.Herr talman! När det gäller förskoleklasser i fri-stående skolor tror jag nog att regeringen glömde ettsteg. Eller var det så att man avsiktligt försökte un-dergräva deras framväxt? Hur som helst uppmärk-sammade vi det här i vår motion, och utskottet i sinhelhet blev också enigt och gjorde en ändring. stårutskottet enigt när det gäller frågan om att enskildaförskoleklasser skall ges tillstånd på samma grundsom gäller för övrig grundskoleverksamhet,även om vi helst hade sett att det hade skett på devillkor som gällde tidigare för tillståndsgivningen. Jaghoppas att också skolministern även inser det här.Sedan är det viktigt att övergångsreglerna sesöver. Förskoleklasser som skall ha möjlighet att i frienskild regi starta skulle egentligenha lämnat in sin ansökan , ett datumsom redan är passerat. Det här är utskottet överensom.Mobbning är ett såpass viktigt område, herr tal-man, att man skulle kunna ägna en hel debatt åt det.Nu gör jag inte det, för min röst är på väg att vika.Men låt mig säga att mobbning är något som vi inteaccepterar. Det är bra att lagtexten ytterligare skärps.Det finns en sak som jag avslutningsvis vill ta upp,herr talman, och det är en fråga i betänkandet somegentligen inte hör hemma här i kammaren. Det ärförslaget att införa ett förbud mot att kommuner skallfå ta ut skolmåltidsavgifter. Den frågan anser vi hörhemma vid köksbordet, i hem, skola och kommungemensamt.Anf. 2 ():Herr talman! Sex- och sjuåringarna som harbörjat i skolan kommer att gå i pension på 2060-talet.Det är ganska långt fram och det gäller att ha ett långtperspektiv i de här frågorna. En bra utbildning äravgörande för att våra barn och ungdomar skall kunnafärdas väl genom kunskapssamhället. Den som barahar grundskoleutbildning löper ungefär dubbelt såstor risk att bli arbetslös jämfört med den som har enavslutad gymnasieutbildning. Den som bara har gym-nasieutbildning löper i sin tur dubbelt så stor risk attbli arbetslös jämfört med den som har avslutat hög-skolestudier. Därför är det så viktigt att vi nu ser tillatt alla lyckas i skolan.Jag vill med några penseldrag beskriva hur Cen-terpartiet vill forma 2000-talets skola. Vi vill heltlämna det gamla industrisamhällets centralstyrdaskola och i stället skapa det nya kunskapssamhälletslokalt utformade skola.Tillsammans måste vi lyfta skolan och mobiliserastora delar av samhället för en bättre skola. Lärare,föräldrar, barn, ungdomar, övrig skolpersonal, politi-ker, fritidsledare - alla behöver göra insatser.Centerpartiet föreslår inför 2000-talet ett övergri-pande kontrakt för kunskap i skolan byggt på princi-pen att ingen skall behöva lämna utangodkända betyg. Vi ser att det kan utformas som ettömsesidigt åtagande för å ena sidan stat, kommun ochskola, å andra sidan föräldrar.Åtagande för stat, kommun och skola skall inriktaspå att- släppa loss lokal utvecklingskraft och lokal flex-ibilitet- ta vara på olika begåvningar hos skolans elever- ge lärarna bättre möjligheter att verka professio-nellt i skolan- skapa trygghet och en god inre och yttre miljö iskolan.Åtagande för föräldrar skall inriktas på att- läsa läxor med barnen och skapa ett gott stöd förderas lärande- medverka i skolan när det gäller föräldrainflytandeoch motverka våld och mobbning.Målet skall vara att alla skall kunna sluta grund-skolan med godkända kunskaper. Kontraktets inrikt-ning skall också vara att säkerställa att skolorna er-bjuder specialundervisning för de elever som riskeraratt inte uppnå godkänd nivå och att se till att under-visningsgrupperna inte blir större än att varje enskildelev kan få den hjälp som hon eller han behöver.Vi tror också att det är viktigt att man får ordentliginformation om elevens kunskaper som hjälp i skolar-betet. Det anser vi att man måste ge i tid.Den grundläggande kontaktformen mellan hemoch skola skall vara muntlig information genom ut-vecklingssamtal. Men det skall också ges en obliga-torisk skriftlig information från årskurs fem, och frånhöstterminen i årskurs sju bör betyg ges.Centerpartiet anser att detta i några penseldrag be-skrivna övergripande kontrakt för kunskap i skolanskall ligga till grund för arbetet med skolans fortsattautveckling.Herr talman! Jag tänker nu litet kort beröra en delav regeringens förslag gällande förskoleklasser ochmobbning.Centerpartiet har i debatten om flexibel skolstartframhållit behovet av en tioårig grundskola med ge-mensam skolstart för alla sexåringar. Huvudsyftet harvarit en ambitionshöjning för skolan. Dessutom kanen tidigare skolstart ses som en möjlighet att ge varjebarn den tid det behöver för att lära och utvecklas. Viser nu att en tioårig grundskola är på väg att växafram. Vi har gjort den bedömningen att man kan seregeringens förslag om förskoleklasser som ett steg idenna riktning.Med vår vision av en skola inför 2000-talet vill viockså gå ett steg vidare. Skolan måste utgå från varjeindivids egna förutsättningar att få en bra utbildning.Det handlar om att se en helhet för den enskilde ele-ven, som tar hänsyn till att elever behöver olika långtid på sig för att bli godkända. Vissa kommer att gåsnabbare fram medan andra ges möjlighet att ta längretid på sig. Det kan alltså ta olika för olikaelever att gå igenom . Det viktiga är attskolans åtagande inte skall upphöra innan eleven ärgodkänd.När det gäller förskoleklasser i enskild verksamhetframförde och även andra partier, somvi har hört, motionskrav om att reglerna för friståendeförskoleklasser skall utformas på motsvarande sättsom för fristående grundskolor. Vi konstaterar medglädje utskottets tillkännagivande med anledning avdessa motioner. För är det en självklar-het att och inte enskilda kommuner skallvara myndighetsutövande för fristående förskoleklas-ser.Skolan har ett stort ansvar för att ta vara på all be-gåvning. Vi brukar ibland säga att hela eleven skall gåi skolan, inte bara huvudet. Vissa elever lär sig lättareoch mer genom att arbeta praktiskt medan andra lärsig genom att teoretiskt studera något. Vi anser inteatt synsättet att vissa elever inte kan lära sig är accep-tabelt. I princip alla barn kan tillgodogöra sig under-visning och införskaffa baskunskaper.Centerpartiet har, för att stödja elevernas allsidigautveckling, argumenterat för vik-ten av att ge idrott och slöjd större vikt på skolsche-mat. Detta arbete har lett till framgång när rege-ringen föreslår ökad tid på timplanen för dessa äm-nen. Vi välkomnar detta och stödjer förslaget.Skolan skall inte vara en värdeneutral plats, ochden får aldrig acceptera mobbning, våld och rasisminom sina väggar. Skolan skall vara bärare av mora-liska värden som tolerans, respekt för alla människorslika värde och rättigheter och insikt om vars och enspersonliga ansvar. Då kan skolan ge den unga männi-skan en beredskap att som vuxen ta ansvar för samhäl-lets utveckling.Det är väldigt viktigt att barn känner sig trygga iskolan. Det är en självklar rättighet för barn att slippamobbas, och det är vårt ansvar att barn ges den rättig-heten. Detta är jätteviktigt också med tanke på att vi iSverige har och skall ha skolplikt. Det innebär i prak-tiken att barnen måste infinna sig i skolan oavsett hurde upplever miljön där. Vi måste ta krafttag motmobbningen. Vi vet att det finns ungefär100 000 barn som är utsatta för mobbning. Det ärungefär lika många som sedan.Regeringen föreslår att skollagens portalparagrafskall ändras så, att det tydligt framgår att den somverkar inom skolan är skyldig att aktivt motverka allaformer av kränkande behandling. Det är bra, menCenterpartiet anser att man skall gå ännu ett styckelängre för att lagen skall bli tillräckligt uppfordrande.Vi anser att det dessutom av skollagen klart skallframgå att lärare och övrig personal som upptäckermobbning skall ha en skyldighet att rapportera dettatill rektor.Detta föreslog också barnombudsmannen i denrapport som lämnades . Jag vill frågastatsrådet av vilket skäl regeringeninte för in rapporteringsskyldighet i skollagen.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 7 vidbetänkandet UbU5.Anf. 3 ():Herr talman! Det börjar ju nu närma sig jul, ochjag har med anledning av detta skrivit en liten önske-lista till statsrådet och socialdemokra-terna i övrigt. Önskelistan skulle ha kunnat bli väldigtlång, om jag hade sett till alla de beslut som vi i Folk-partiet tycker borde fattas på det här skolområdet. Jaglärde mig dock ganska tidigt i livet att man inte kanskriva en så lång önskelista. Dels måste man ju havarit snäll för att få önskningarna uppfyllda, dels kanman inte få hur mycket som helst. Jag begränsar migdärför till några punkter.Den första punkten på önskelistan gäller någotsom jag tror att många känner för. Försök se till att ingen lämnar skolan utanatt kunna läsa, skriva och räkna! Det är fundamentalt iallt det som vi sysslar med och i alla de frågor som vipratar om i anslutning till skolan eller i kampen påskolans ansvarsområde. Så länge vi inte har en skolasom lyckas med att alla barn när de lämnar skolan harde här grundläggande kunskaperna kan vi inte säga attvi har en skola som fungerar bra.Jag inser att det inte finns några enkla knep ellerlätta grepp för att göra detta, men det vara vår första,bästa och största ambition. Vilken framtid ger vi debarn som lämnar skolan utan att ha de här kunskaper-na? Hur skall de kunna tillägna sig kunskaper i ut-bildningssystemet framöver - i gymnasiet och kanskehögre upp - om de inte behärskar det grundläggande:att kunna läsa en text och förstå dess innehåll, attkunna uttrycka sig i skrift och att kunna räkna?Detta är ett oerhört stort ämne. Vad betyder detför demokratin när en stor del av befolkningen intekan ta till sig information, inte kan läsa en tidningosv., och vilken chans ger vi de här barnen på arbets-marknaden med de krav som finns ?En konkret sak som man skulle kunna göra ochsom jag tror är oerhört viktig för att ge de här barnenen chans är att se till att det finns resurspersoner utepå våra skolor, så att de barn som verkligen behöverdet får stöd och specialhjälp. pratas det i debat-ten mycket om att klasserna är för stora och om att vibehöver fler lärare, och det är i sig sant. Jag tyckerdock att om valet står mellan att göra klasserna mind-re eller att använda den extra lärarresursen till special-lärarinsatser, skulle jag välja det . Jag tycker attdet är viktigt att de barn som har speciella behov fårstöd och hjälp i första hand.Detta var min första önskan. Jag önskar för detandra att görs tioårig och obligatorisk. Vihar från sida tyckt att införandet av denya förskoleklasserna är ett steg i rätt riktning. Jagdelar helt den uppfattning som frånCenterpartiet redogjorde för. Vi skall integnälla över den här åtgärden, eftersom den är väldigtbra. Det är dock väldigt svårt att förstå att regeringeninte tar steget fullt ut när den nu har tagit ett steg motnågot som skulle kunna vara en tioårig obligatoriskgrundskola. Min önskan är alltså att man skulle åter-komma med ett sådant förslag.Det skulle i varje fall vara väldigt intressant atthöra hur ser på detta . Kanvi förvänta oss att detta kan komma ,eller är det en helt förkastlig idé? Jag tycker till skill-nad mot företrädare för andra partier att det är viktigtatt är obligatorisk. Det finns barnsom inte genomgår sexårsverksamhet och som intedeltar i förskoleklasserna, men det är viktigt att bar-nen faktiskt gör detta. Vi skall ha en skola för alla.Alla behöver de grundläggande kunskaperna, och jutidigare man börjar, desto bättre är det. Därför tyckerjag att det är viktigt att skall vara tioårigoch obligatorisk.Jag tycker för det tredje att vi måste sätta till allaklutar för att utveckla förskolan så att barnen tidigarefår börja sitt lärande. Jag har talat om detta i fleratidigare debatter. Vi vet att barn har en enorm förmå-ga att ta till sig ny kunskap. De har framför allt väl-digt tidigt en lust att lära sig. Vi skulle kanske redan itreårsåldern kunna ge barnen mycket bättre chansertill lärande och utveckling. Det skulle vara en väldigtgod grund för att barnen skall kunna lyckas bättrelängre fram i skolsystemet. Förutsättningarna för hurdet skall gå i det framtida utbildningslivet grundläggsju mycket tidigt.Förskolan är på många håll i väldigtvälutvecklad och har väldigt goda pedagogiska mo-deller. Jag tycker att det vore viktigt att förskolanfanns överallt och att fler barn skulle få möjlighet attutnyttja sin lust och förmåga att lära mycket tidigareän i dag.För det fjärde vill jag ta upp en av de kanske all-varligaste punkterna i de betänkanden som vi nu be-handlar, nämligen det som vi kallar mobbning. Dethandlar om att ingen skall behöva gå till skolan ochvara rädd. Ingen skall behöva känna ängslan över vadskoldagen kan komma att innebära i form av trakas-serier och gliringar och över att inte få vara med ochleka med de andra barnen. Sådana grundläggandekrav bör ställas inte bara i skolan utan i vårt samhälleöver huvud taget.Skolan är dock en politiskt skapad verksamhet ochvår största arbetsplats, och det gäller här krav sominte får urvattnas. Alla barn skall kunna gå till skolanutan att känna rädsla. Jag tror att man för att uppnådetta måste ha väldigt tydliga ansvarsroller.Vi har skrivit i en reservation från attvi tycker att det skall finnas en skyldighet för lärareoch övrig personal i skolan att alltid rapportera tillrektor när man ser att det förekommer mobbning ochannat. Jag tror att det är oerhört viktigt att det finnsden här tydligheten i ansvarsfrågan. Annars blir detbara ett fromt tal om att man borde göra någonting åtmobbning. Det skall vara ett lagbrott att blunda infördet som sker i skolan som inte är bra.För det femte måste vi göra allt vi kan för att stär-ka lärarna i deras roll. Det finns en viss likhet mellanpolitik och att vara lärare, och det är att alla har syn-punkter. Alla har gått i skolan, och alla har synpunkterpå hur skolan borde vara. Jag tycker att lärarna i dagfår ta för mycket av ansvaret för de brister som i i skolan. Det är inte lärarnas fel att det ser utsom det gör i svensk skola. Men det är lärarnasom är nyckeln till hur vi skall kunna taoss ur situationen, utveckla skolan och göra den bätt-re.Statusen för lärarna är någonting som vi i politi-ken borde vara väldigt tydliga att markera och stödja.Man behöver inte besöka många skolor för attinse att lärarna går på knäna. Många säger: Det är välokej att vara lärare. Om jag fick vara lärare vore detväl bra. Men jag får vara extramamma och extrapappadärför att det kommer barn till skolan som inte har engrundläggande trygghet med sig hemifrån. Det kanvara stökigt, brist på ordning och annat. Lärarna fårinte tid och möjlighet att vara den lärare och handle-dare som de är utbildade att vara.Det handlar om många saker för att stärka lärarna.Det gäller att ge dem bättre utvecklingsmöjligheteroch bättre karriärmöjligheter. Inom parentes kanockså sägas att vi borde få fler män till lågstadiet,förskolan och annat. Jag tror att det är oerhört viktigtför de unga pojkarna att också kunna möta män iskolan.Vi måste också påverka lönerna. Jag inser att detinte riktigt är en politisk fråga. Men jag hoppas ändåatt vi skall kunna få en löneutveckling för lärarna somändå gör att de får rimligt betalt för den insats de gör.Läraryrket borde rimligtvis vara ett av de finasteyrken man kan ha i vårt samhälle. Så är det inte i dag.Det måste vi försöka att förändra.Varför är dessa fem punkter så viktiga? Det är föratt skolan är det kraftfullaste verktyg vi har i samhäl-let för att ge alla människor en likvärdig chans och enlikvärdig start i livet. På det sättet är skolan viktigareän många andra områden.