prot · GK09117 · 1997-06-10 00:00:00 — Därför kommer regeringen att fåbakläxa igen.Anf. 199 ():Fru talman! Artikel 9.3 i mineraloljedirektivet ärmycket klart på detta område. EU ger varje med-lemsstat möjlighet att i förbrukningslandet på nyttbeskatta mineralolja som inköpts och beskattats i enannan medlemsstat. Det är det som vi gör, dvs. vianvänder oss av denna möjlighet.Jag vill ställa en fråga till . Varförinfördes detta förbud? Jo, det berodde på en mycketoseriös gränshandel. Därför tvingades vi införa dettaförbud. Denna gränshandel innebar en snedvridandekonkurrens för de personer som rättar sig efter gäl-lande lagstiftning i vårt land. Tycker inte att man skall rätta sig efter gällande lagstift-ning?Anf. 200 ():Fru talman! Jo, , det är all-deles självklart att man skall rätta sig efter gällandelagstiftning. I detta fall var det väl en person ellerkanske någon mer som utnyttjade lagen på ett felak-tigt sätt, och det försvarar jag inte alls. Men faktum äratt den fria rörligheten för privatpersoner inte gällerenligt den paragraf som lästes upp. Den fria rörlighe-ten över gränserna för privatpersoner skall i principgälla. Man skall inte behöva beläggas med skatt ellertull i sitt eget land.Detta stod mycket klart när fattade be-slut om medlemskapet i EU. Dessutom har regeringenfått anmärkning för detta från EU-kommissionensdirektorat 21. Jag har läst detta mycket noga, och detframgår klart att detta beslut inte följer det som har anmärkt på. Därför får jag välåterkomma till en gång till. Tornedalingar-na, de människor i östra som drabbas avdetta kommer inte att ge sig den här gången heller.Jag kommer med all kraft att hjälpa till, eftersom vihar nackdelar, och det kostar pengar att vara med-lemmar i EU. Då skall vi också utnyttja fördelarna. Idet här fallet gör inte regeringen och utskottsmajorite-ten det utan diskriminerar medborgarna i Sverige.Anf. 201 ():Fru talman! Från svensk sida har vi tidigare hävdaten mer långtgående linje. Men accepterar vi åsikt att fordon som har tankats lag-ligt i skall kunna föras över gränsen. Och detär den frågan som vi nu behandlar i detta betänkande.Som jag sade tidigare, varför infördes förbudet?Jag tror inte att det var bara en person som gjordenågot olagligt. Vi har fått uppgifter om att det före-kom en mycket omfattande och oseriös gränshandelmed den rödmärkta finska oljan. Utifrån det antog videnna förbudslag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 11 §. )9 § Beskattning av aktievinster i bolagssek-tornFöredrogsSkatteutskottets betänkande 1996/97:SkU27Beskattning av aktievinster i bolagssektorn (prop.1996/97:151)vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 11 §. )10 § Den kommunala redovisningenFöredrogsFinansutskottets betänkande 1996/97:FiU15Den kommunala redovisningen (prop. 1996/97:52 och150 delvis)Anf. 202 ():Fru talman! Låt oss tänka oss in i en situation somskulle kunna tyckas rätt bisarr - nämligen att vi här iriksdagen stiftar lagar som berör medborgarna, menatt vi låter varje medborgare själv därefterbesluta om han skall följa lagen. Om han anser att detföreligger skäl för honom att inte följa lagen anmälerhan bara till staten vilka skäl som finns för att hanskall bryta mot lagbestämmelsen, varefter han gör det.Någon sanktion från samhällets sida skall då intevidtas, eftersom det ligger just på medborgaren självatt avgöra om han skall efterfölja lagbestämmelsen,som närmast har karaktären av en rekommendationfrån statens sida.Detta kan tyckas bisarrt. Likväl är den situationsom utskottsmajoriteten förespråkar när vi nu skall gåtill beslut i ärendet om den kommunala redovisningenexakt den här anförda. Skillnaden är att det är kom-munens, inte medborgarens, skyldighet att följa en avriksdagen stiftad lag som det gäller. Det är alltså lagenom ekonomisk balans i kommuner och landsting sominförs, men med bestämmelsen att kommuner ochlandsting själva skall få avgöra om de skall följa denhär lagen.Fru talman! Regeringen har tidigare - på senaretid har man inte gjort det så ofta - talat om att nu skalldet minsann komma ett balanskrav på kommunernamed skyldighet att uppnå just ekonomisk balans. Detskall bli slut på det som sker i många kommuner,nämligen att man lånar till driften.När man kom till skott blev detdock inte så mycket kvar av allt prat. Balanskravetsköts framåt i tiden i olika omgångar. Som kronan påverket har man gjort det här balanskravet frivilligt.Den kommun som anser sig ha skäl att inte följa ba-lanskravet fattar bara beslut i kommunfullmäktige omdet, med angivande av skälen. Någon prövning av enutomstående instans skall inte kunna ske, utan kom-munen tolkar själv situationen ensidigt. Det blir såle-des helt frivilligt att följa den föreslagna lagen omekonomisk balans.Den bisarra situation som jag inledningsvis teck-nade har genom regeringens förslag alltså blivitmycket konkret. Verkligheten överträffar min liknel-se. I lagkommentaren anges ju t.o.m. hur lagen skallkringgås. Vi har hamnat i en situation där vi får en lagsom blir helt fakultativ. Det kommer att råda frivillig-het för kommuner och landsting att följa lagen. Vimoderater säger självfallet nej till detta synnerligenoskarpa balanskrav, som avsevärt skiljer sig från denskiss som den dåvarande finansministern, , presenterade.Det kan t.o.m. sättas i fråga om inte dagens regleri kommunallagen anger ett mera skarpt och långsiktigtbalanskrav än det som anges i det förslag som vi nubehandlar. Det vore onekligen intressant att av BoNilsson, som skall föra utskottsmajoritetens talan, fåhöra argumenten bakom denna helomvändning. Trorverkligen socialdemokraterna att man kan döljamisslyckandet på arbetsmarknaden, den höjda arbets-lösheten, genom att tillåta kommuner och landsting iknipa att fortsätta med att lånefinansiera löpandedrift?Samtidigt som man lägger fram detta uddlösa ba-lanskrav lägger man fram förslag som innebär attkommuner och landsting kan skriva upp värdet avsina finansiella tillgångar och på så sätt dölja en oba-lans i sin ekonomi. Vidare tillåter man en avräkningmot balanskravet, så att även överskott från avgiftsfi-nansierad verksamhet som inte får disponeras förandra ändamål, t.ex. VA-avgifter, skall kunna använ-das för att dölja ett underskott i den skattefinansieradeverksamheten. Det låter sig knappast förenas medVA-lagens syfte och inte heller med de ursprungligatankegångar som låg bakom detta med ett balanskrav.På samma sätt gäller det övergången till redovis-ning av avtalspensionerna - där föreslås nu en över-gång till den s.k. blandade modellen, vilket innebär på papperet kommer att förbättra det egna kapita-let i många av kommunerna och att kommunerna kananvända det här på ett sådant sätt att ett överskottredovisas i driftsbudgeten. Det är olyckligt om enobalans i driftsbudgeten döljs genom den typen avbokslutstransaktioner.Inte ens ett samfällt krav från oppositionspartiernaom att uppmuntra kommunerna att även i fortsättning-en redovisa sina totala pensionsåtaganden för attdessa sedan skall kunna sättas i relation till det egnakapitalets storlek har väckt socialdemokraternas gil-lande. Där finns det en gemensam reservation medliknande resonemang från , och oss moderater.Alla punkter som jag tagit upp visar på ett behovav en redovisning mycket snart av de redovisning-sprinciper som läggs fram i den kommunala redovis-ningslagen. Det nya redovisningsrådet får därför enviktig uppgift: såväl att peka på alla ofullkomlighetersom att bedriva ett utvecklingsarbete, så att man såsmåningom får fram ett bra verktyg för kommunernaatt användas för en god redovisningssed.Fru talman! En och annan i denna kammare kantycka att kommunalfolket är ett så pass klokt folk attde här hålen i lagstiftningen inte kommer att använ-das. Låt gå för det! Kanske är flertalet kommunalaförtroendemän så kloka. Men är det ändå inte fantas-tiskt att vi har en regering som lägger fram förslag sådan här lag med alla dess ofullkomligheter ochsom innebär att det förutsätts att kommunerna inteskall utnyttja de här luckorna? Och är det verkligen såatt det inte finns en mängd, inte minst socialdemokra-tiska, kommunalmän som tror att signalen från rege-ringen nu är att man skall kunna utnyttja de här luck-orna, att man skall kunna fortsätta med att låna tilldriften samt att man ska kunna använda bokslut-stransaktioner för att dölja de stora driftsunderskot-ten? På det viset fördröjs ett nödvändigt förändrings-arbete ute i kommunerna. Jag menar att redovisning-slagen, som egentligen skulle kunna vara en signal fören god redovisningssed ute i kommunerna, i ställetkan komma att uppfattas som motsatsen?Fru talman! Jag står självfallet bakom alla reser-vationer från moderat håll som finns i finansutskottetsbetänkande, men jag nöjer mig med att yrka bifall tillreservation 3 under mom. 3.Anf. 203 ():Fru talman! För många av de viktiga verksamhe-terna i människors vardag har kommunerna en avgö-rande roll. Det handlar om vård, omsorg och utbild-ning, men också om snöröjning, busstrafik och gatu-belysning. Kommunerna tar ju en väldigt stor del avvåra inkomstskatter.Kommunerna skall ha en god hushållning i sinverksamhet. Det säger såväl sunda förnuftet somkommunallagen. Trots att staten redan i stor ut-sträckning är inblandad i de ekonomiska villkoren förkommunerna tycker vi i att det finns godaskäl att också införa ett balanskrav.Kommunerna har en väldigt viktig roll i den totalasamhällsekonomin. De utgör en stor andel och påver-kar den mycket. Det finns ett allmänintresse av en godhushållning i kommunsektorn. Det är i slutändanmedborgarna som får betala misshushållning genomsämre service och högre skatter, medborgare även iandra kommuner än i den som misskött sig.Folkpartiet har en rad synpunkter på hur villkorenför kommunernas ekonomi och verksamhet i övrigtser ut och förslag på hur de skulle kunna förändras.Detta kommer till viss del upp i morgondagens debatt,men inte desto mindre finns det anledning att ta uppnågra avgörande saker i detta betänkande.Fru talman! Före valet sade socialdemokra-terna att uppsägningarna i den offentliga sektornskulle stoppas om de kom till makten. Verksamheterskulle prioriteras före transfereringar. Personalenskall få utvecklas, inte avvecklas stod det på valaffi-scher i . Jag vet inte hur det var i res-ten av landet. Så var det bild på landstingsråd. Sedandess har fler än någonsin fått sluta i kommuner ochlandsting.I kombination med att en rad initiativ till förnyelsehar stoppats har resultatet blivit allvarliga kvalitets-problem i vården, omsorgen och skolan. Många för-slag som vi lagt fram om extra resurser, t.ex. statligaskattemedel för att hjälpa upp de värsta bristerna iäldreomsorgen och försäkringspengar för att kortaoperationsköer, har i olika omgångar röstats ner. Viser mycket allvarligt på läget i kommuner och lands-ting.Med vår politik är vi övertygade om att situatio-nen skulle ha varit en annan. De extra pengar som nuskall komma ger sken av att de ekonomiska proble-men skulle vara över och att det nu är slutsparat. Vihar varnat för detta, och har varnatför det och säger att det är fel. Trots de extra pengar-na, dessutom lånade pengar, finns det stora hål atttäcka i kommunernas ekonomi. Det visste regeringen,för i samma proposition som de extra miljardernautlovades föreslog man att balanskravet skulle skjutasframåt i tiden. Om de extra miljarderna hade varittillräckliga hade man inte behövt skjuta på balanskra-vet.Vi i motsätter oss inte det, mot bak-grund av hur verkligheten ser ut och mot bakgrund avregeringens oförmåga att föra en ekonomisk politiksom leder till jobb och tillväxt. Icke desto mindre villvi varna för att detta tas till intäkt för att släppa efterpå kraven ute i kommunerna. Vi befarar nämligen attdet uppskjutna balanskravet kan leda till populistiskakrav på underbalanserade valbudgetar.Så till det mer konkreta i förslaget till redovis-ningslag. Vi tycker att det i grunden är ett bra förslag,men beträffande balanskravets utformning tycker viatt det borde ha varit tydligare vad "synnerliga skäl"är för någonting som gör att man kan frångå balan-skravet. Vi anser att regeringen bör återkomma medpreciseringar.Till sist: Vi i har länge kämpat för attdet skall rensas upp i den kommunala bolagsdjungeln.Det finns alltför många exempel på bolag som an-vänds för att försvåra insyn, bedriva verksamhet sominte borde vara , t.o.m. skatteplanera ellerför att på olika sätt konkurrera med privat verksam-het. Vi anser att det kommunala ägandet av bolagensuccessivt bör avvecklas genom att de säljs, avvecklashelt och hållet eller överförs i nämndform. I avvaktanpå att en sådan verklighet blir av, vilket vi är räddaför kommer att ta tid med tanke på det massiva mot-stånd som finns från majoriteten, tycker vi att ettminimikrav borde vara att regeringen återkommermed förslag till koncernredovisning, därkommunverksamheten ihop med bolagen redovisas.Jag yrkar bifall endast till reservation 5, även omjag givetvis står bakom alla våra reservationer.Anf. 204 PER ():Fru talman! Inledningsvis skall jag säga att Väns-terpartiet anser att det är väldigt viktigt med kommu-ner och landsting i ekonomisk balans. Vi tycker ocksåatt det är viktigt med det kommunala självstyret. Vimenar att ett lagstadgat balanskrav, som innebär attintäkterna måste överstiga kostnaderna, minskar detkommunala självstyret. Tillsammans med den tidigarebeslutade lagen, som minskar de generella statsbidra-gen vid höjning av skattesatsen, visar regeringen sinmisstro till kommunpolitikerna. Man tror inte attkommunpolitikerna kan klara av att med acceptablaskattesatser klara balanskravet. Därför går man in ochminskar det kommunala självstyret. Vi tycker att detär en olycklig utveckling.Vi menar att balanskravet inte borde införas. Jaghar inte riktigt samma glättade uppfattning om balan-skravet som sådant som . Det står"synnerliga skäl", och det innebär för mig ganskastora krav för att man skall kunna avvika från det somgäller. Jag ser den här lagstiftningen som ett sätt attinskränka det kommunala självstyret.Det är väldigt bra att det införs regler så att manfår gemensamma redovisningar från de olika kommu-nerna. Ett av de stora problemen är att kommunernajämför sig med s.k. nyckeltal. Dessa nyckeltal ärhämtade från redovisningar där man inte redovisar påriktigt samma sätt. Därför är det bra att det bringasordning i den djungeln för tillfället.Karin har varit inne på hur kommunernasekonomi ser ut. Många kommuner har det väldigtkärvt. De pengar som har pytsats ut kommer inte atträcka. Jag läste senast att de flesta kommunerinte kommer att kunna nyanställa. Det är väldigt fåkommuner som kommer att nyanställa folk. Vad dehär pengarna kommer att användas till är tämligenklart. De kommer att användas till att hindra ytterliga-re uppsägningar, och det kan man i och för sig sepositivt på.Senareläggningen av balanskravet tycker jag ärbra. Jag vill också påpeka att vi i vår motion medanledning av propositionen skrev att om Vänsterpar-tiets yrkande om att förslaget om lagstadgat balan-skrav faller, bör emellertid balanskravet senareläggasminst . Så långt kan vi uppleva det positivt.När det sedan gäller den långa följetongen om hurde kommunala pensionsåtagandena skall redovisastycker jag att man valt en bra linje när man säger attdet är den blandade modellen som skall gälla. Detinnebär att man litet grand planar ut kravet på attskuldföra pensionerna, dvs. att man inte behöver taupp hela pensionsskulden lika snabbt. I ett läge när viär inne i en stor ekonomisk kris och när vi framför alltfortfarande har en hög arbetslöshet är det inte särskiltlyckat att snabba på framtagandet av en pen-sionsskuld. Därför tycker vi att det är bra att mananvänder sig av den blandade modellen.Jag är också anhängare av att man faktiskt skallredovisa en pensionsskuld. Jag tycker att det trots allttillhör en god redovisningssed. Det kan man diskute-ra, för det är inte självklart för alla att man skallplocka fram en kostnad som ligger väldigt långtframme i tiden. Däremot tycker jag att det är litetunderligt att man skall placera denna skuld under egetkapital. På det sättet trollar man fram en soliditet somär betydligt bättre än vad den i verkligheten är. Menarman från majoritetens sida att denna pensionsskuldinte är en skuld? Den frågan måste ställas. ellersenare kommer den att dyka upp som kostnad. Då ärdet de facto en skuld. Att redovisa denna pen-sionsskuld under eget kapital ter sig en aning under-ligt. Vilket företag skulle, om det hade ett sådantpensionsåtagande, redovisa det under eget kapital ochinte under långfristiga skulder? Här handlar det litetför mycket om kosmetika. En skuld är en skuld ochkan sällan bli eget kapital.Jag står naturligtvis bakom båda våra reservatio-ner, men jag yrkar bifall endast till reservation 1.Anf. 205 () re-plik:Fru talman! Jag kan först instämma i mycket avdet Per sade beträffande redovisningen avpensionsskulden. Hans resonemang understryker judet märkliga i att utskottsmajoriteten har intagit denståndpunkten att man över huvud taget inte skall re-dovisa det totala kommunala pensionsåtagandet för attkunna sätta det i relation till det egna kapitalet.Anledningen till att jag begärde replik var dockdet resonemang Per förde om balanskravetoch den kommunala självstyrelsen. Det balanskravsom regeringen har framlagt är ytterst oförargligt. Detinnebär att det är kommunfullmäktige och landstings-fullmäktige själva som avgör om man skall följa ba-lanskravet eller inte. Som Per säger an-vänder man visserligen begreppet synnerliga skäl. Detär en juridisk terminologi för att det verkligen ärnågonting speciellt som skall ha inträffat för att maninte skall behöva följa balanskravet. Det är bara detatt det är kommunfullmäktige och lanstingsfullmäkti-ge själva som avgör vad som är synnerliga skäl. Dessakan ju säga att enbart svårigheterna att nå ekonomiskbalans, dvs. att man har större utgifter än intäkter, kanvara ett synnerligt skäl för att man inte har upp-nått balans. Sedan kan man ange det som skäl, och detär ingen som kan överpröva detta. På det viset är dethär balanskravet faktiskt mer uddlöst än dagens for-mulering i kommunallagen. Därför tycker jag att PerRosengrens funderingar kring den kommunala själv-styrelsen tedde sig något obegripliga.Sedan vill jag ha den synpunkten framlagd att ettbalanskrav, men ett strikt balanskrav, egentligen äravsett som ett skydd för medborgaren mot att kom-munen hamnar på obestånd. Det är viktigt för denenskilde medborgaren som bor i kommunen.Anf. 206 PER () replik:Fru talman! Jag är själv kommunpolitiker också,och om lagstiftaren säger en sak ser jag nog till attfölja det - även om jag kanske är mer rebellisk än vadLennart är i politiken.Jag tror nog att det här balanskravet kommer attuppfattas som ganska restriktivt för kommunerna. Jaghar inte den lättsinniga synen på en lag - vi bryr ossinte om det; vi formulerar ett synnerligt skäl sompassar oss.Sedan skulle ju balanskravet skydda medborgarnaså att politikerna inte ruinerar kommunen. Men med-borgarna har ju det yttersta ansvaret genom att avgöravilka som skall sitta i majoriteten nästkommandeperiod. Det finns exempel på kommuner där man harkört det hela i botten. vet nog vilkajag menar. Det var väl några kamrater till honom -förlåt ordet kamrater, men jag säger det ändå - somsatt i någon kommun och fick litet problem med sittbostadsföretag, om jag inte minns helt fel. Men då ärdet väl bara att se till att medborgarna får utkräva detansvar som behövs. Det är ju så politiken fungerar.Jag tror att vi som kommunpolitiker lyssnar gans-ka mycket på vad lagstiftaren säger. Det behövs ingasanktionsmöjligheter. Men jag är övertygad om attifall kommunpolitikerna inte sköter detta så kommer iförlängningen också sanktionsmöjligheter mot dekommuner som inte sköter sig.Anf. 207 () re-plik:Fru talman! Jag tror också att det säkert kommersanktionsmöjligheter mot kommuner som inte skötersig. Det är bara det att när ursprungli-gen presenterade förslaget sades det att de skullekomma . Sedan kommer det här väldigt uddlösabalanskravet.Det är ju så, Per , att kommuner somsköter sig och har balans i sin ekonomi naturligtviskommer att följa balanskravet. Men de kommunersom har obalans i sin ekonomi kommer attkunna konstatera att staten fortfarande inte ställer ettkrav på balans utan att de kan åberopa synnerligaskäl. Som ett synnerligt skäl räcker det egentligen attåberopa att man har svårigheter att uppnå balansen,t.ex. att balansen skulle förutsätta en förändring avpersonalstyrkan eller andra förändringar i den kom-munala organisationen. Gör man då den protokollsan-teckningen i anslutning till bokslutet är det klart meddet. Ett mer uddlöst balanskrav tror jag är svårt attbeskriva.Anf. 208 PER () replik:Fru talman! Det hela blir litet underligt. LennartHedquist pläderar alltså för balanskrav med en betyd-ligt starkare skrivning än den som finns, och jag villinte ha balanskraven. Jag menar att balanskrav i dethär fallet minskar det kommunala självstyret. Kombi-nerat med det skattestopp vi i princip har ger detingen möjlighet för kommunerna att agera.Jag vet att vill ha ett ännu skar-pare förslag än det här, och jag vill inte ens ha det härförslaget. Det blir en litet underlig debatt på så sätt.Jag har ett större förtroende för kommunpolitiker-na generellt än vad har. Han anseratt det skall finnas en piska, att det skall finnas sank-tionsmöjligheter. Jag menar att vi kan överlåta detta åtkommunpolitikerna. Är det så att de kör sina kommu-ner i putten ekonomiskt får naturligtvis medborgarnautkräva ansvaret i nästkommande val, men låt rättnivå fatta de beslut som behövs. Staten behöver integå in och bestämma allting. Jag trodde att ni förde denpolitiken förut. är det plötsligt överstatlighet ochförstatligande av kommunerna ni förespråkar.Jag är litet förvånad över den moderata förstatli-gandepolitiken, eller vad man skall kalla det. Mycketförvånad är jag.Anf. 209 ():Fru talman! Det är bra att det nu åter införs kravpå balans i kommunerna, att vi får ett lagreglerat kravsom gör att det inte längre blir möjligt att köra medunderskott och ta lån till offentlig konsumtion ute ikommunerna. Det är viktigt, som redan sagts, för attskydda medborgarnas intressen, men också för att setill att kommunerna är i god ekonomisk balans ochverkligen på ett bra sätt kan sköta den mycket viktigaoffentliga service de står för.När man nu gör det här är det emellertid ocksåviktigt att man från statens sida skärper den s.k. fi-nansieringsprincipen, dvs. att om staten på ett ellerannat sätt övervältrar kostnader på kommunerna skallman också se till att kommunerna får med sig pengar-na. Självklart skall det vara likadant åt andra hållet -om staten tar över kostnader från kommunerna skallockså pengarna föras över.Vi menar att man inte riktigt har gjort det frånstatens sida . Man frös de nominellastatsbidragen till kommunerna , ochdet har faktiskt inneburit att de fått mindre pengar.Det har införts egenavgifter som är avdragsgilla motden kommunala inkomstskatten, och det har inneburitatt skatteunderlaget för kommunerna har minskat. Dethandlar om stora pengar i kommunsektorn som på såsätt har försvunnit och försvinner alltmer stegvis ef-tersom staten planerar att fortsätta höja egenavgifter-na. Detta har inte kompenserats. Det gäller ocksåförsämringar i socialförsäkringar och a-kassa, vilkahar övervältrat kostnader på kommunerna i form avökade socialbidrag. Det gäller också en del annatmindre betydelsefullt i pengar räknat.Det finns alltså en lång rad exempel där man frånstatens sida har vältrat över kostnader. harman från statens sida påstått att maninte skall spara på den kommunala kärnverksamheten,det som ibland kallas välfärdens kärna - omsorgenom barnen, omsorgen om de äldre, sjukvården ochskolan.I själva verket har man indirekt skurit ned på justde här centrala välfärdsområdena, genom de indirektaövervältringseffekterna.