prot · GK09115 · 1997-06-05 00:00:00 — MenSverige har gått med på att torkade aromatiskaörter, kryddor och vegetabiliska smaksättningsprepa-rat skall få bestrålas och även sagt ja till att senast år2002 godkänna en lista på andra livsmedel. Jag tyckeratt detta avviker radikalt från det beslut harfattat, och jag måste säga att jag är mycket förvånad.Jag anser att detta naturligtvis borde ha tagits uppi jordbruksutskottet, som är det utskott som hanterarfrågan i . Utskottet hade ett möte med repre-sentanter för dagen innandetta kom upp i . Inte ett ord om dettanämndes. Jag tycker att det hade varit mycket lämp-ligt av jordbruksministern att se till att frågan tagitsupp i jordbruksutskottet, även om den sedan inteskulle ha hanterats på jordbruksministermötet. Dettaär en fråga som jordbruksministern naturligtvis vetintresserar jordbruksutskottet. Vi hade kunnat få enbra diskussion om den.Jag vill gärna veta hur det kom sig att man fråndepartementet valde att inte ta upp frågan i jord-bruksutskottet, när man ändå hade möjlighet till detdagen innan sammanträde.Jag skulle också vilja höra hur jordbruksministernanser att skall kunna agera i fortsättningen närden här listan kommer utan att bryta mot det riks-dagsbeslut som har fattats. Om detta innebär att Sve-rige skall godkänna en lista med alla de här livsmed-len, kan man undra hur det skall gå till. I så fall kandetta inte vara i enlighet med riksdagsbeslutet.Om man undrar vilka livsmedel det kan röra sigom kan man få en liten vink om det om man tittar pådet kommissionsförslag till beslut som kom 1988.Torkad frukt, baljgrönsaker, torkade grönsaker, fling-or, kryddor, räkor, fjäderfä, kött och gummi arabicumfinns med där. Det är en diger lista. Det finns mångaländer inom EU där man bestrålar betydligt mer änvad vi gör, t.ex. och . De tryckernaturligtvis på i sammanhanget.Jag anser att naturligtvis skulle ha gåttemot förslaget. En märkning av bestrålade livsmedelfinns ju redan - det står också i den text som jord-bruksministern har givit inför det beslutsom fattades i samband med budgeten och proposition1996/97:1. Där står att enligt rådets direktiv79/112/EEG finns bestämmelser som säger att omlivsmedel bestrålats skall de märkas med orden"bestrålad" eller "behandlad med joniserande strål-ning". Detta står också i det underlag som fick.Regler runt bestrålning finns alltså redan, och detkan inte vara det som är den största anledningen tillatt man var intresserad av att komma fram med direk-tivet. Det var naturligtvis i stället den fortsatta ut-vecklingen som var intressant. De länder som vill haen fortsatt utveckling, dvs. som vill börja bestrålamer, har fått med sig de andra länderna på att godtaatt det skall komma en lista på livsmedel som allaländer skall säga ja till.Jag förutsätter, jordbruksministern, att den dag dåden här listan blir aktuell kommer frågan upp i enproposition till så att vi får möjlighet attdiskutera den. Det får inte bli som , att riksdagenmöjligen kanske blir rådfrågad. Det underskott pådemokrati som vi från har sagtskulle komma i och med EU visar sig verkligen i dehär frågorna. Och det gäller inte bara de här frågorna- vi vet ju också hur jordbruksministern har hanteratomläggningen av CAP och jordbrukspolitiken.Vad kommer att ske härnäst?Anf. 193 ():Fru talman! Jag skall inteförlänga debatten så mycket, eftersom jag i stort delarGudrun oro för den här frågan.Det allvarliga, som jag ser det, är att man öppnarför en EU-lagstiftning som är mycket vidare än denlagstiftning vi har här i Sverige.Vad gäller märkningen tror jag inte att det egentli-gen finns några meningsskillnader. Det som är bestrå-lat skall naturligtvis märkas - det är konsumenter ochdelvis också producenter överens om. Det är inte detsom är problemet, utan problemet är vilka varor somöver huvud taget får bestrålas. Jag hoppas verkligenatt det som jordbruksministern säger i sitt svar är detsom kommer att gälla även . Man måstemarkera hårt att det bara är kryddor som skall märkas.Man får inte öppna för en lagstiftning som ocksåinnefattar torkad frukt osv., dvs. det som tidigareingick i förslaget till lagstiftning.Jag delar också synen på den demokratiska aspek-ten. Jag tycker att det är litet allvarligt att detta intekontrolleras. Även om jordbruksministern nu hävdaratt det inte har skett någon förändring i in-ställning i frågan, kan det vara bra att informera jord-bruksutskottet på ett annat sätt än vad som gjorts i dethär fallet.Anf. 194 Jordbruksminister ():Fru talman! Låt mig först säga att rutinerna är så-dana att regeringen skall informera omvad som sker i det löpande EU-arbetet. Det har rege-ringen också gjort. Om ledamöter inte ärnöjda med sin egen organisation av verksamheten,föreslår jag att man i diskuterar de föränd-ringar man vill ha när det gäller samarbete med riks-dagen kring det pågående EU-arbetet. Regeringenrättar sig då givetvis efter detta. Enligt min uppfatt-ning har regeringen följt de rutiner som gäller ochinformerat i form av . Jagförutsätter att det inte är vattentäta skott mellan och partier och utskott. I varjefall tror jag inte att det var avsikten med denna orga-nisation av verksamheten.Det har funnits en risk för att det förslag som Gud-run refererade till, som var kommissionensförslag till vad som skulle finnas på listan över vadsom skulle kunna bestrålas, skulle ha blivit minister-rådets beslut. Vårt agerande innebar att vi tog ställ-ning för ett annat förslag. Det innebar att vi kundeavvärja det här mycket mer omfattande förslaget. Jagmenar att det var helt i linje med vad harbeslutat och vad har begärt av oss att viskall arbeta för.Vi har inte sagt ja till en lista som innehåller ettantal produkter. Vi har sagt ja till en arbetsmetod. Vihar sagt ja till att det skall finnas ett förslag,som det skall arbetas fram ett beslutkring, över vilka produkter som får bestrålas. Vi harockså klart deklarerat att vi inte är intresserade av attgodkänna några produkter utöver dem som vi redanhar talat om, nämligen kryddor som inte kan behand-las på något annat sätt.Låt mig i det sammanhanget säga att jag är litetnyfiken på den metod som tydligenmenar är ett mycket bättre sätt att hantera kryddor på.Den är helt okänd för resten av världen, och det skullevara intressant att veta vad den går ut på. Det metodsom traditionellt har använts för att få bort bakterierhar ju varit gasning med etylenoxid, som bevisligenhar gett resthalter i kryddorna. Dessutom har dettagett en mycket dålig arbetsmiljö. Det är möjligt att detär aspekter som inte intresserar , menjag tycker i alla fall att det är intressant. Alternativetatt över huvud taget inte behandla kryddorna kan juinnebära en stor risk för sjukdomar, t.ex. salmonella-epidemier, vilket vårt grannland har bittraerfarenheter av.Jag menar att det förslag som det nu har fattatsbeslut om är ett mycket stort framsteg, särskilt sommärkningen innebär att man skall märka såväl helalivsmedel som livsmedel med ingredienser som ärbestrålade. Det är en väsentlig skillnad i förhållandetill vad som gäller , där det alltså bara är helabestrålade livsmedel som skall märkas men inte livs-medel med sådana ingredienser. Enligt vår uppfatt-ning och bedömning är det ett stort framsteg att vi nuhar fattat ett beslut där alla livsmedel som innehållerbestrålade delar skall märkas. Det är en förutsättningför att konsumenterna skall kunna göra sina egnamedvetna val.Att detta nu öppnar för en gemensam EU-lagstiftning är enligt min uppfattning bra. Det tidigareoreglerade tillståndet innebar faktiskt att vi inte medall säkerhet kunde hävda våra regler t.ex. vid denhändelse någon skulle ha dragit oss inför . Det innebar inte heller att det var särskiltenkelt att se till att verkligen ha en hundraprocentigkontroll av om det t.ex. finns bestrålade ingredienser.Att skapa ett gemensamt system med en gemensammärkning ger oss betydligt bättre möjligheter att få enkontroll och en överblick över läget. Det ger ävenbättre möjligheter för konsumenterna att göra sina val.Anf. 195 ():Fru talman! Om det är som säger,att det inte fanns någonting som bestämde hur livsme-del skulle märkas i EU före det här, har jordbruksmi-nistern farit med oriktiga uppgifter i en proposition.Här står det nämligen att det finns ett gemensamtdirektiv som säger att livsmedel som bestrålats skallmärkas med ordet bestrålad eller behandlad medjoniserad strålning. Precis det redovisades också iEU-nämnden. Det fanns alltså tidigare.För del, som inte tar in dessa livsmedel,är det naturligtvis mest intressant att kryddornamärks. säger man att livsmedel ned till att ingredi-ensen ingår skall märkas. Jag kan tänka migatt det finns väldigt få livsmedel som har kryddor somär av innehållet. För vår del, som baragodkänner kryddor, är det inte intressant. Men det blirnaturligtvis intressant om vi skall börja ta in kycklingoch kycklinggrytor osv. Men jordbruksministernsäger ju att vi inte skall det. Det är litet inkonsekventhär. Antingen är det mycket intressant med den härmärkningen därför att det kommer att komma in andrabestrålade livsmedel än de vi har - och då ärmärkningsdirektivet naturligtvis intressant för Sverige- eller också är det som jordbruksministern säger, attde inte kommer att komma in. Då var det direktiv somredan fanns, 79/112, tillräckligt.Jag menar inte att inte har fått in-formation. Och man kan natur-ligtvis rida exakt på paragraferna och säga att deträcker med det. Men jordbruksministern och jord-bruksministerns tjänstemän har gång efter annan sagtatt det är mycket viktigt att vi har diskussioner i jord-bruksutskottet innan jordbruksut-skottets politiker - vi sitter inte alla i -skall få en chans att tycka till. Det hade varit mycketlämpligt att den här frågan hade tagits upp i jord-bruksutskottet.Jag hoppas att vi inte så ofta kommer att få höraatt jordbruksministern låter bli att informera jord-bruksutskottet genom att rida på paragraferna. Vi har också i en motion förra årettalat om att vi skulle önska att informationen i riksda-gen mer skedde mellan respektive fackutskott ochdepartementet och inte bara i . Jag hop-pas att det är ambitionen. Det är först då som vi kan fåen bra diskussion om olika frågor.Det finns många importörer av kryddor som me-nar att de har så säker hantering i det land de importe-rar från att de varken behöver bestråla eller användagas. Detta handlar naturligtvis om hur tredje världenskall kunna bygga upp sin livsmedelssäkerhet. Salmo-nellabakterierna kommer inte dit av en slump. Dekommer dit genom att det flyger fåglar över ellergenom att det springer råttor i torkningen. Om mankan se till att man har en säker hantering av kryddornabehövs detta naturligtvis inte. Så har vi det ju i Sveri-ge. Här säljs dessutom KRAV-märkta kryddor sominte är besprutade och hanteras mycket varsamt. Manbehandlar dem på ett sådant sätt att man inte riskeraratt de blir kontaminerade med bakterier. Det är oer-hört viktigt för tredje världen att man kan få en livs-medelssäkerhet även där. Det är mycket fördelaktigtom tredje världen kan hjälpas att få en livsmedelssä-kerhet som gör att man inte heller där utsätts för livs-medel som t.ex. innehåller salmonellabakterier.Jag menar att vi inte hjälper den utvecklingen ge-nom att införa bestrålning. Då säger vi: Det viktigasteär att ni kan sälja billigt till oss. Sedan kan vi alltidbestråla och se till att det blir den kvalitet vi vill haändå.Jag tycker att det är att motverka en bra livsme-delssäkerhet i u-länderna.Det finns många anledningar att gå emot bestrål-ning. Det olyckliga är ju - precis som vi har framhållit- att i och med detta har förbundit sig attacceptera den lista som kommer före år2002. Den tar också upp andra produkter än de aro-matiska örter, kryddor och vegetabiliska smaksätt-ningspreparat som vi skall tillåta bestrålning av. Vihar ju öppnat för detta . Vi har ju sagt i EU attSverige, genom att gå med på det här, kan accepteraatt vi skall ta in andra livsmedel. Sverigeborde naturligtvis ha stoppat detta. Såvitt jag harförstått i kunde , genom att röstanej till detta, stoppa det här beslutet. Då hade vi inteöppnat för att få in andra livsmedel som också hadevarit bestrålade. Så tycker jag och mitt parti att manskulle ha agerat.Anf. 196 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag delar inte interpellantens uppfatt-ning att vi hade kunnat stoppa beslutet genom attrösta tvärt nej. Däremot hade vi i så fall kunnat bidratill att det hade fattats ett betydligt sämre beslut, somt.ex. inte hade innehållit den här delen om att vi skallfå en fullständig märkning. Mot bakgrund av deninställning som vi har i och som harfattat beslut om, var det vår uppfattning att vi arbeta-de bäst genom att bejaka det här beslutet.Det innebär för det första att ingen nu under denärmaste åren ifrågasätter vår möjlighet att hävda vårtimportförbud, vilket annars hade kunnat bli fallet,eftersom det inte finns något regelverk som ger ossrätten att hävda detta importförbud. Om någon skulleha velat ifrågasätta det hade i alla fall risken funnits.Vi har inte förbundit oss att acceptera en lista. Vihar skapat oss möjligheten att aktivt vara med ocharbeta för att den listan skall vara så begränsad sommöjligt. Vi har klart deklarerat, liksom flera andraEU-länder som vi ser det som oerhört angeläget attsamarbeta med, att vi är emot ett godkännande avlivsmedel som har bestrålats. Detta har vi gjort, inteför att det skulle innebära några risker utan för att vimenar att det kan föra konsumenten bakom ljuset.Dessutom är det inte nödvändigt, eftersom vi har enlivsmedelshantering som i de flesta fall ändå klararhygienen och undviker dessa problem. Vi har alltsåinte förbundit oss att acceptera någon lista, men vi hardäremot förbundit oss att aktivt delta i arbetet för atthävda våra ståndpunkter.Det är min bestämda uppfattning att detta var ettbra beslut, som har gett oss bättre möjligheter äntidigare att arbeta för den svenska linjen i den härfrågan.Anf. 197 ():Fru talman! Det fanns ju inget alternativt förslag.Det fanns ett förslag som hade att säga ja ellernej till. Så har det framställts i , och såframställs det också i de dokument som finns här. Detförslag som man hade att diskutera var just detta omen slutlig lista . Dessutom handlade detom att införa vissa märkningsregler. Så som detframställdes i - här får vi kontrolleraprotokollen - hade , genom att säga nej, kun-nat stoppa beslutet. Eftersom det inom EU finns vilja att ha ett gemensamt direktiv på området,förmodar jag att frågan hade återkommit.Det händer ju väldigt ofta att det finns länder somsäger nej och att en fråga återkommer. Det här är enfråga som faktiskt har beretts mycket länge på kom-mitténivå och där det har varit svårt att komma framtill ett gemensamt beslut.Om det inte är så, borde den minister som före-drog den här frågan på ha samrått mermed . Den ministern hade nämligenuppfattningen att genom att rösta nej kunde setill att det här beslutet stoppades för tillfället.Det är precis som säger: harvi förbundit oss att vara med om att ta fram en lista påandra livsmedel som skall godkännas för bestrålning.Om har uppfattningen att denlistan kommer att vara blank är jag mycket nöjd. Jaganser att det riksdagsbeslut vi har fattat säger att iSverige skall vi inte ha andra bestrålade livsmedel änkryddor. I den promemoria som departementet hartagit fram står det mycket klart och tydligt att manförbinder sig att vara med om att ta fram listan och attockså godkänna den, den dag den är färdig. Det är detsom är problemet.Jag kan inte se annat än att vi har öppnat för detta.Om den här listan kommer att innehålla ingenting ärjag mycket nöjd. Om den kommer att innehålla nå-gonting kan jag bara säga att det har blivit en försäm-ring. Om den kommer att innehålla någonting förut-sätter jag att jordbruksministern återkommer med enproposition till för att få acceptans här förde nya livsmedel som vi skall acceptera bestrålningav.Jag är också mycket förvånad över att jordbruks-ministern inte värderar det intresse och den sakkun-skap som finns i jordbruksutskottet, eftersom fråganinte lyftes upp dit.Anf. 198 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag måste tyvärr konstatera att Gud-run är litet dåligt informerad i sakfrågan. Detförslag som fanns var det förslag från kommissionensom själv har refererat till och sominnehöll betydligt fler produkter än de man egentligenfattade beslut om. Många medlemsländer i EU varintresserade av att detta förslag också skulle bli beslu-tet. Det krävdes kvalificerad majoritet för att få ettsådant beslut.För att rådet skulle kunna välja ett annat förslag änkommissionens krävdes det däremot total enighet. Vihade naturligtvis kunnat se till att det inte fanns någonsådan enighet i rådet genom att rösta nej till det härförslaget, som innebär en märkning av alla bestråladelivsmedel, som innebär att vi återupptar arbe-tet med att enas om listan, som innebär att vi fram tilldess självfallet behåller vår rätt till importförbud.Vi hade kunnat rösta nej till det. Men alternativethade varit att kommissionens förslag hade segrat medkvalificerad majoritet, och då hade vi alltså fått ettbetydligt större antal produkter som hade varit god-kända för bestrålning.Hur jag än vänder och vrider på detta kan jag intefå det till något annat än att vi bättre uppfyllde riksda-gens beslut genom att agera som vi gjorde. Den upp-fattningen vidhåller jag.Avslutningsvis vill jag säga att jag värderar jord-bruksutskottets sakkunskap och kompetens oerhörthögt. Därför har vi ambitionen att ha en fortlöpandedialog med jordbruksutskottet och informera utskotteti olika frågor.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på interpellation 1996/97:350 omdebatt om det mångkulturella samhälletAnf. 199 Statsrådet ():Fru talman! har - mot bakgrundav en aktuell debatt i medierna - frågat mig dels hurjag avser att agera för att utveckla det mångkulturellasamhället, dels varför, som hon säger, jag inte gått in idebatten om det mångkulturella samhället för atttydliggöra regeringens ståndpunkter.Först vill jag säga att jag inte för trorpå de domedagsprofetior om "det mångkulturellasamhället" som några få personer har framfört i medi-erna . Det är visserligen sant att mankan finna exempel, både från historien och samtiden,på hur konflikter har uppstått i samhällen som harpräglats av mångetnicitet. Men det finns ju ocksåexempel på mycket framgångsrika sådana samhällen.Att just samhällen med etnisk och religiös mångfaldgenom något slags inneboende logik därför skullevara dömda till djupgående konflikter vore en orimligslutsats. Det är nog inte graden av mångetnicitet somavgör ett samhälles styrka och svagheter, dess godaoch dåliga sidor, utan snarare om de möjligheter somfinns i mångfalden faktiskt tas till vara.Ett "mångkulturellt samhälle" är i sig varken braeller dåligt. Mångfalden har tveklöst en stor utveck-lingspotential. Men den är ingalunda problemfri. Detfinns exempel på mångetniska samhällen där männi-skor föds och lever inom sin etniska grupp och där detsaknas kontakter över de etniska gränserna. I sådanafall saknas ett sådant ömsesidigt utbyte av värdering-ar, kunskaper och erfarenheter som kan utveckla bådemänniskor och samhälle. Och i förlängningen hotarbåde sociala och etniska konflikter.Jag tillstår gärna att vi i - liksom för öv-rigt i hela - har långt att gå innan vi når ettsamhälle präglat av tolerans mot och likvärdiga möj-ligheter för alla, oavsett etnisk eller religiös bakgrund.Rasism, diskriminering och antisemitism finns ocksåhär. Det finns en oroande utveckling mot ett etnisktsegregerat samhälle. Att bryta denna utveckling är enav regeringens allra viktigaste uppgifter.Regeringen arbetar nu intensivt med att förberedaett omfattande reformarbete på integrationsområdet.Det gäller både ändringar i politiken och organisa-tionsförändringar. känner mycketväl till huvuddragen i regeringens planer. Men låt migändå ge en sammanfattning av åtminstone delar avdetta arbete. En mera fullständig redovisning av ut-vecklingsarbetet ryms inte inom ramen för ett inter-pellationssvar.Som redan vet avser regeringenatt förelägga en propositionmed förslag till mål för, samt inriktning och innehåll isåväl introduktionen av nyanlända flyktingar ochinvandrare som den långsiktiga integrationen. Pro-positionen avses också innehålla förslag till en nymyndighetsstruktur på området ägnad att förbättraintroduktionen, främja den etniska jämställdheten ochmotverka diskrimineringen samt förslag till att följaoch utvärdera integrationsprocessen mot bakgrund avsamhällets etniska och kulturella mångfald.Men det är inte tillräckligt att förbättra integra-tionspolitiken. Jag ser det som en av mina viktigasteuppgifter att verka för att politiken på alla samhälls-områden skall utgå från och ta hänsyn till samhälletsetniska, språkliga och kulturella mångfald.Kampen mot rasism och diskriminering måsteockså intensifieras. Kan vi inte befästa idén om allamänniskors lika värde riskerar samhället att brytassönder inifrån. Jag är övertygad om att det arbete somutförs av och hennes kommitté motrasism och främlingsfientlighet skall visa sig vara avstort värde. En särskild arbetsgrupp, i vilken YvonneRuwaida för övrigt själv ingår, kommer senast den 31oktober att lägga fram förslag om åtgärder för attförebygga och motverka rasistiskt och annat etnisktrelaterat våld. En särskild utredare skall se över lagenmot etnisk diskriminering och lämna en rapport senastden i år.Förhållandena på arbetsmarknaden har stor bety-delse för integrationsarbetet. ochmyndigheter inser nu att mångkulturell kompetensutvecklar både företagen och samhället. Både företagoch myndigheter samt arbetsmarknadens parter arbe-tar nu för att sprida detta synsätt ytterligare. Jag pla-nerar att för min del ta initiativ i samma riktning, bl.a.genom ett antal möten med företrädare för myndighe-ter på den statliga nivån.Den etniska segregationen i boendet måste brytas.En förutsättning för att det skall lyckas är ett starktengagemang hos de boende. Genom de statliga bidragsom infördes för att stimulera kommuner tillmetodutvecklande lokala processer kan punktinsatserersättas av långsiktiga processer genomsyrade av ettunderifrånperspektiv och breda samverkanslösningar.För att åstadkomma ett samhälle som präglas avetnisk jämställdhet och gemenskap över etniska grän-ser är det lika viktigt med enskilda människors attity-der och handlingar i vardagssituationer som medeffektiva politiska medel och åtgärder.Det handlar om allas vår inställning som individeroch om vår vilja och förmåga att anpassa oss till denofrånkomliga förändring som alla moderna samhällengenomgår.Yvonne Ruwaida frågar mig slutligen varför jaginte har "gått in i debatten" för att klargöra min in-ställning. Jag kan berätta för att jagvisst har "gått in i debatten". Jag har både i TV, radiooch press redovisat mina och regeringens ståndpunk-ter.Men jag har också tagit upp dessa frågor på annatsätt. Som integrationsminister diskuterar jag dagligenmed människor på arbetsplatser, i skolor, i bostads-områden, i föreningslivet och på många andra ställen.Jag tror att det i många fall kan vara väl så viktigt attdelta i sådana samtal som att synas i medierna. Efter-som jag inte heller har kunnat notera själv i den mediala debatten i denna fråga, utgårjag från att hon håller med mig om denna slutsats.Jag är övertygad om att det inte råder någon tve-kan om hur regeringen ser på de frågor som YvonneRuwaida tagit upp. Regeringens ståndpunkter behöverinte något förtydligande.Anf. 200 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka ministern,både för svaret och för skriften.Jag förstår att en interpellationsdebatt ger litet tidtill en fråga som är en av de viktigaste i ,nämligen hur vi skall utveckla det mångkulturellasamhället. Jag tycker därför också att det var synd attdet inte gavs tillfälle till en särskild debatt utan enbarten interpellationsdebatt om rasism och främlingsfi-entlighet , även om det var glädjande attalla partier deltog i denna.Interpellationsdebatten föranleddes av en debattsom har förekommit i medierna .