prot · GL0934 · 1997-11-26 00:00:00 — Man vill gärna presente-ra dem så snyggt och professionellt som möjligt. Entvingande lagreglering kan komma att dämpa denarbetsglädjen.Lagförslaget undanröjer inte heller de brister somi dag finns när det gäller möjligheten att jämföra olikaföretags miljöredovisningar med varandra. De kom-mer att kvarstå, och företagen kommer att på egenhand arbeta sig fram till redovisningar som antagligenkommer att bli mer jämförbara. Det är betydligt bättreom företagen själva får fortsätta att utveckla sinamiljöredovisningar, sina miljöinformationer, medhänsyn till de krav som finns från kunder, finansiärer,den egna affärsverksamheten och inom ramen för denfrivillighet som råder i dag.Därmed vill jag yrka bifall till reservation nr 1.Anf. 136 ():Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 2.Jag vill också säga att naturligtvis stårbakom båda sina reservationer och också de särskildayttranden som vi har fogat till det här betänkandet.I reservation 2 har pekat på att vitror att det faktiskt är fler företag än de som omfattasav redovisningslag som bör avge miljöredo-visningar av något slag. Det konkreta yrkandet går utpå att vi vill att regeringen skall definiera vilken typav företag det skulle kunna vara och åter-komma med någon sorts utvidgad miljöredovisnings-skyldighet. Utskottet pekar på att de som inteomfattas av den här skyldigheten är ganska många.Man har också gjort sig litet smårolig och sagt:Skall vilken korvgubbe som helst ha miljöredovisningpå sin verksamhet? Det är naturligtvis inte det vi ärute efter. Men en biluthyrningsfirma t.ex. är väl ettypperligt exempel på ett företag som borde avge mil-jöredovisning men som inte gör det . Det skullekunna vara så i alla fall. Det är möjligt att vi har miss-uppfattat alltihop. Men då tycker jag att den social-demokratiska majoriteten, utskottsmajoriteten, börförklara detta på ett tydligare sätt och beskriva vadman egentligen menar. Jag tror att det här är en viktigdel när det gäller att komma vidare i arbetet.Reservation nr 4, som vi också har skrivit, mensom jag inte yrkar bifall till för att spara litet tid,handlar också om utvidgad miljöredovisning. Vi hartidigare pekat på brister i dagens miljöredovisnings-system därför att helheten inte syns. Vi vill att dettydligt och klart skall framgå varifrån t.ex. de råvarorkommer som behandlas inom ett företags verksamheteller produktion. Det gäller också hur råvaror hartransporterats, i det här fallet till . Det gällerhur varorna har transporterats vidare till butiken osv.Det gäller framför allt också hur man tar hand om denhär produkten, varan, efteråt.När det gäller de särskilda yttrandena vill jag pekapå ett litet särskilt. Det handlar om miljöutbildning förrevisorer. Det är ofta så att vi använder fina ord i denhär kammaren. Men vi skall också se till att det ärverkligheten som förändras. Det skall inte bara varafina ord som svävar omkring i luften eller på papper.Där tror vi att revisorerna fyller en ganska viktigfunktion. har väldigt få revisorer utbildning imiljökunskap. De vet inte vad de skall titta efter. inte vad de skall pressa på. Därför skulle vi viljaha en särskild miljöutbildning som riktar sig till revi-sorer. Vi har ju ställt ökade krav på miljöinformationoch miljöredovisning. Med det vill vi visa att vi fak-tiskt menar allvar, så att vi kan fortsätta att förebyggamiljöproblem i framtiden.Anf. 137 ():Herr talman! Jag börjar med att yrka bifall till re-servationerna 3 och 4. Enligt den här propositionenom miljöredovisning och miljöinformation, skall deföretag som omfattas av redovisning-slag också lämna upplysningar om verksamhetensmiljöpåverkan om verksamheten är tillstånds- elleranmälningspliktig. Det här är en förbättring, men detkan knappast betecknas som ett steg mot en hållbarutveckling. Egentligen innebär det att företagen nuskall redovisa det de redovisar till på ett nytt ställe, ett nytt papper, nämligeni årsredovisningarna. Det är vi i och för sig positivatill. Men det är inget steg mot en hållbar utveckling.Det är en kosmetisk åtgärd.I dag gäller det kontroll över de stora punktutsläp-pen. Dem har vi koll på. Men det vi inte har koll på ärde många små utsläppen. Alla verksamheter som haren viss miljöpåverkan - den lilla kemtvätten, åkerieteller jordbruket t.ex. - borde redovisa sin miljöpåver-kan. På samma sätt vill vi utvidga miljöredovisningen.Den som tillverkar en produkt borde också ha eninformationsplikt till konsumenter och till allmänhe-ten om att ha en livscykelanalys.I denna livscykelanalys vill vi att en produkts på-verkan genom hela användningskedjan skall fram-komma, t.ex. i transporten, vid konsumenternas an-vändning och vid de olika effekterna av naturen iproduktionen.Den tid är förbi då vi kunde fokusera på det somkommer ur skorstenar och avloppsrör. Regeringensäger själv att ett miljöanpassat näringsliv är en förut-sättning för en hållbar utveckling och att man villunderlätta och stimulera utvecklingen till en hållbarsådan. Men det sker inte med denna proposition.Dessutom kan man säga att det finns andra somställer krav på en vidgad miljöredovisning. ärdet svårt att bedöma olika ekonomiska risker hos deföretag som skulle kunna innebära olika miljörisker.För detta har det förekommit stark kritik från bl.a.finansinstituten. De kan inte få information omolika företags miljörisker. Det finns vissa företag somhar miljöredovisningar. Men det är inga miljöredo-visningar som finansinstituten har någon nytta av. Detär oftast en allmänt hållen text som handlar om attföretaget i fråga är duktigt på miljö. redovisarman olika andra åtgärder. Men det finns ingen gemen-sam redovisning som verkligen kan visa på de miljö-risker som olika företag innebär.Det finns alltså ett krav från marknaden på att manskall ha miljöredovisningar. Allmänheten kan ha nyttaav att få information om olika produkter, då kan kon-sumenterna läsa om dem i tidningarna och jämföraolika produkter. Då kan utvecklingen drivas i riktningmot produkter som är bättre för miljön. har vi enganska ytlig sådan utveckling. Vi vill driva på ut-vecklingen mot mer miljöanpassade produkter.Jag vill kommentera en sak i propositionen. har i en utredning sagt att man villminska antalet verksamheter i som skall varatillstånds- och anmälningspliktiga, detta bl.a. på grundav att man inte har pengar för att kontrollera all verk-samhet. Det innebär alltså att det blir färreverksamheter som blir tillstånds- och anmälningsplik-tiga. Det innebär att det blir färre verksamheter somkommer att ha detta upplysningskrav. Propositionenförlorar så att säga i omfattning. Antalet verksamhetersom berörs av lagen kommer att krympa. Vi tror skall driva på utvecklingen mot mer miljöanpas-sade produkter och att det är en av de viktigaste frå-gorna. En förutsättning för detta är att vi har miljöre-dovisningar och att vi har livscykelanalyser och attalla företag och inte bara vissa av dem som faktiskthar påverkan på miljön omfattas av denna.Anf. 138 ():Herr talman! Utskottet anser att ett miljöanpassatnäringsliv är en av förutsättningarna för ett ekologiskthållbart samhälle. Att förbättra den miljörelateradeinformationen om företagen är i sin tur en viktig för-utsättning för att miljöanpassningen skall komma tillstånd. Utskottet tillstyrker regeringens förslag att det iårsredovisningslagen införs ett särskilt upplysnings-krav för sådana bolag som är tillstånds- och anmäl-ningspliktiga enligt miljöskyddslagen. Upplysnings-kravet omfattar verksamheter som påverkar den yttremiljön. Utskottet tillstyrker även förslaget om änd-ringar i de särskilda lagarna om årsredovisning förkreditinstitut, värdepappersbolag och försäkringsföre-tag.Lagutskottet har yttrat sig och förordar att de fö-reslagna förändringarna i lagstiftningen genomförs.Herr talman! Fyra reservationer och två särskildayttranden har avgetts. I reservationyrkas avslag på regeringens förslag med hänvisningtill att en del företag redan nu lämnar miljöredovis-ningar och att formella regleringar är en börda förföretagen.Det är riktigt att olika former av miljöinformationi dag lämnas av en del företag, framför allt de stora.De nu föreslagna lagändringarna gör att miljöinfor-mationen kommer att öka och att informationenkommer att vara baserad på mer likformiga fakta. Deförsvårar inte heller möjligheterna till utökad miljöin-formation.Bördan på företagen bör inte i någon större ut-sträckning öka, då de uppgifter som skall redovisasredan i dag insamlas och lämnas till tillsynsmyndighe-terna.I reservationen från föreslår man attalla företag skall omfattas av miljöinformationskravet.Utskottet anser att den föreslagna förändringen förstbör genomföras och vara i kraft så att en utvär-dering kan göras innan överväger om ytter-ligare företag skall lämna miljöinformation.I reservation och i den gemensammareservationen från och Vänsterpartietföreslås att redovisningen skall omfatta även denmiljöpåverkan som de tillverkade varorna kan ge.Utskottet anser att detta skall tas upp i samband medden förut nämnda utvärderingen av den nu föreslagnaförändringen. Regeringen har för avsikt att senareåterkomma med ett förslag om åtgärder för att stödjaen öppen, lättillgänglig och kvalitetsgaranterad miljö-information. I samband med det förslaget borde detfinnas möjlighet att ta med de förändringar som före-slås i reservationerna.I de särskilda yttrandena tas frågan om den inremiljön och om revisorernas kompetens i miljöfrågorupp. Utskottet anser att de inre miljöfrågorna som nubehandlas i arbetsmiljölagstiftningen skall behandlasdär även i fortsättningen.När det gäller revisorernas utbildning förutsätterutskottet att de kommer att bygga på sin kompetensmed de kunskaper som krävs för att de skall kunnafullgöra sitt uppdrag.Herr talman! Jag yrkar bifall till hemställan i be-tänkandet och avslag på samtliga reservationer.Anf. 139 ():Herr talman! Vi tycker också att det är bra att före-tagen har miljöredovisningar som visar hur de förbätt-rar sin produktion allteftersom till miljövänligareproduktion. Men vi tycker att det är fel att knyta dettatill årsredovisningarna och därmed till redovisning-slagstiftningen. Den har ju ingenting med miljön attskaffa på något sätt. Precis som i slutet av sitt inlägg har de revisorer som sköterden ekonomiska redovisningen ingen utbildning ellerkunskap inom detta område.Vi tycker i stället att utvecklingen skall fortsättapå nuvarande sätt, nämligen att man har frivilligamiljöredovisningar. Det har ju visat sig att det finnsen entusiasm ute bland företagen att arbeta med dessamiljöredovisningar och att visa upp hur de går vidareoch hur de klarar av att hantera svåra miljöproblem påolika sätt.Anf. 140 ():Herr talman! Det är naturligtvis som , att det lämnas en hel del miljöinformation idagens läge. av de stora företagenlämnar olika typer av miljöinformation. Det är viktigtoch riktigt. Vi vill naturligtvis hemskt gärna att dettaskall utvecklas även i fortsättningen. Men vi tyckerockså att det är viktigt att den här typen av informa-tion kommer med i årsredovisningarna, eftersom detställs krav från många håll, inte minst från aktieägareoch andra, att denna information skall framgå i årsre-dovisningarna. Det tycker vi också är viktigt. Vi tyck-er också att det är viktigt att detta blir ett litet steg motdet hållbara samhället och kanske ett första steg att fånågon likformighet i en del av de miljöredovisningarsom man gör.Anf. 141 ():Herr talman! nämnde ytterligareen grupp som är påtryckare när det gäller att få framdessa frivilliga miljöredovisningarna, nämligen aktie-ägarna. I detta betänkande och i regeringens proposi-tion finns ingenting som kommer att innebära att detblir likformiga miljöredovisningar. Det har man juöver huvud taget inte tagit upp. Företagen arbetar ,och de har funnit litet olika vägar. Men de kännerockså trycket från olika intressenter.Vi är helt övertygade om att man kommer att fålikformiga miljöredovisningar. Det som bedrivs inomenmanssystemet bidrar också till detta.Där finns det miljörevisorer som har kunskaperoch som klarar av att revidera detta. Då är det mycketviktigare, , att ni ser till att företa-gen har råd att arbeta med miljöfrågor, att ni bedriveren energipolitik och skattepolitik som gör att man harråd att ta itu med miljöfrågor, t.ex. Metallhemma i som inte har råd även om man hartekniken och kunskaperna att omvandla till en mil-jövänlig produktion. Men man har inte ekonomi, detsätter energipolitik och energiskatter stopp för.Anf. 142 ():Herr talman! Det är naturligtvis så att redovis-ningen inte kommer att bli helt likformig, men denblir likformigare än , beroende på att det är olikasaker som man måste mäta och rapportera . Det ärutgångspunkten för redovisningen. Det är ur årsredo-visningarna för företagen som många av aktieägarna,framför allt många av de nya små aktieägarna - dethar blivit en folkrörelse i landet - hämtar sina upp-lysningar.Jag är inte speciellt orolig för miljökunskap hosrevisorerna. Det finns en hel del miljökunskap, inteminst hos de nuvarande ekonomiska revisorerna.Naturligtvis kan en revisionsfirma köpa in kunskapoch se till att man skaffar miljökunskap för att klaradet ännu bättre.Anf. 143 ():Herr talman! Det enda som sägs i propositionenoch i betänkandet är att den verksamhet som manredan i dag anmäler till , sådant somär tillstånds- eller anmälningspliktigt, skall ingå iårsredovisningen. Det här är ingen reform och innebäringen större förändring. Det är bra att den upplys-ningen finns i årsredovisningarna. Då kan t.ex. aktie-ägare och andra lätt få information. Men det sombehövs i , och det har krävts av t.ex. finan-sinstituten, är en miljöredovisning som visar på t.ex.hur mycket transporter det krävs för att producera enviss vara. Skulle det vara så att man vet om att rege-ringen kommer att höja energiskatten kan man bedö-ma vad det kommer att innebära för företaget. I dagkan man inte få den informationen. Miljöredovisning,som all verksamhet som på något sätt har en miljöpå-verkan och även livscykelanalyser i årsredovisningar-na, är någonting som är en förutsättning för en hållbarutveckling. Varför kan man inte ta det steget? Närman driver sådana krav, som jag skulle vilja kallaKalifornienkrav, som innebär att man säger att detskall tillverkas miljövänliga bilar som inte finns i dagställer man krav på en utveckling. Då sker också denutvecklingen. Man drar utvecklingen genom efterfrå-gan. När kan socialdemokraterna komma att tänka sigatt driva en utveckling mot ett hållbart näringsliv ochkräva utökade miljöredovisningar?Anf. 144 ():Herr talman! Det är ingen som har påstått att dethär kommer att lösa alla problem. Det här är inte detallena saliggörande när det gäller miljöredovisningareller den hållbara utvecklingen, utan det här är ett sättatt i årsredovisningen också få in de relevanta mil-jöuppgifter som kan behövas och som finns tillgängli-ga. Det är precis vad det här är, ingenting annat.Vi är naturligtvis också intresserade av, precissom , att vi får en hållbar utveckling, attvi får till stånd någon typ av standard för miljöredo-visningar. Regeringen har aviserat att det kommer ettförslag om det. Vi skall få ta ställningtill en miljöbalk som kommer att betyda mycket ochsom kommer att ge oss utgångspunkter att jobba vida-re ifrån.Jag har inte några andra åsikter än om att det är på det här sättet vi måste jobbapå. Vi måste se till att vi sätter målen högt och fårutvecklingen att rulla på mot ett hållbart ekologisktsamhälle.Anf. 145 ():Herr talman! Det står i betänkandet att en av förut-sättningarna för att företag, enskilda m.fl. skall kunnadelta i arbetet för en hållbar utveckling är tillgång tillöppen, lättillgänglig och kvalitetsgaranterad informa-tion som beskriver företagens miljöpåverkan. Detta ärmin uppfattning, som socialdemokraterna förhopp-ningsvis kan dela. Däremot delar jag inte socialdemo-kraternas mening att vi behöver avvakta. Vi kan ställakrav. Sedan kan det utvecklas en standard under re-sans gång. Vi kan inte bara sitta och vänta och rullatummarna. När kommer man att genomföra de härkraven? Det vet vi inte så som det ser ut.Jag ville också fråga hur socialdemokraterna serpå att det faktiskt är färre verksamheter som i framti-den kommer att vara tillstånds- och anmälningsplikti-ga. Färre verksamheter kommer över huvud taget attomfattas av den nya lagen när det gäller redovis-ningsplikten.Anf. 146 ():Herr talman! Ur den aspekten är det inte bra omdet blir färre företag. Men om det blir färre företagborde det också vara färre företag som har så passfarliga utsläpp att det är värt att redovisa. Det är väl såman får se på det.Jag tror att det här kommer att leda till att det blirnågon typ av enhetlig redovisning utifrån de ämnensom registreras på de enskilda företagen.Jag tycker också att vi skall ställa krav, och vikommer att ställa krav, på den här utvecklingen. Menvi skall göra det vid rätt tillfälle och när vi har under-lag för att göra det. Vi skall ta det här för precis vaddet är. Det här är alltså ett sätt att föra in viss miljöin-formation i årsredovisningen. Det är ingenting annat.Det här är inte det enda betänkande som kommer attläggas fram om hållbar ekologisk utveckling.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutSfU5 Enhetlig registerlagstiftning på socialför-säkringsområdetMom. 1 (avslag på propositionen)1. utskottet2. 1 (fp, mp)Votering:246 för utskottet37 för res. 166 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 65 m, 18 c, 17 v, 11 kdFör res. 1: 22 fp, 15 mpFrånvarande: 26 s, 15 m, 9 c, 4 fp, 5 v, 3 mp, 4 kdMom. 2 (tydligare ansvar för försäkringsregistren)1. utskottet2. 2 (fp, mp)Votering:Kammaren biföll utskottets hemställan genom upp-resning.Mom. 3 (registerinnehållet)1. utskottet2. 3 (fp, mp)Votering:246 för utskottet38 för res. 365 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 65 m, 18 c, 17 v, 11 kdFör res. 3: 21 fp, 17 mpFrånvarande: 26 s, 15 m, 9 c, 5 fp, 5 v, 1 mp, 4 kdMom. 4 (kvalitetssäkring)1. utskottet2. 4 (mp)Votering:267 för utskottet17 för res. 465 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 64 m, 18 c, 22 fp, 17 v, 11 kdFör res. 4: 17 mpFrånvarande: 26 s, 16 m, 9 c, 4 fp, 5 v, 1 mp, 4 kdMom. 6 (registerutdrag)1. utskottet2. 6 (fp, mp)Votering:246 för utskottet39 för res. 664 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 65 m, 18 c, 17 v, 11 kdFör res. 6: 22 fp, 17 mpFrånvarande: 26 s, 15 m, 9 c, 4 fp, 5 v, 1 mp, 4 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SoU8 Läkarnas vidareutbildningMom. 1 (allmäntjänstgöringen)1. utskottet2. 1 (fp)3. res. 2 (kd)Förberedande votering:25 för res. 111 för res. 2249 avstod64 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:252 för utskottet22 för res. 111 avstod64 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 65 m, 18 c, 17 v, 17 mpFör res. 1: 22 fpAvstod: 11 kdFrånvarande: 26 s, 15 m, 9 c, 4 fp, 5 v, 1 mp, 4 kdMom. 2-4Kammaren biföll utskottets hemställan.SoU9 Anmälan av vissa allvarliga sjukdomarKammaren biföll utskottets hemställan.JoU7 Vissa avfallsfrågorMom. 1 (allmänna avfallsfrågor)1. utskottet2. 1 (v)Votering:267 för utskottet17 för res. 165 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 65 m, 18 c, 22 fp, 17 mp, 10 kdFör res. 1: 17 vFrånvarande: 26 s, 15 m, 9 c, 4 fp, 5 v, 1 mp, 5 kdMom. 2 (avfallsbegreppets omfattning)1. utskottet2. 2 (m)Votering:220 för utskottet65 för res. 264 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 18 c, 22 fp, 17 v, 17 mp, 11 kdFör res. 2: 65 mFrånvarande: 26 s, 15 m, 9 c, 4 fp, 5 v, 1 mp, 4 kdMom. 3 (utvärdering av kretsloppspolitiken m.m.)1. utskottet2. 3 (mp)Votering:268 för utskottet17 för res. 364 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 65 m, 18 c, 22 fp, 17 v, 11 kdFör res. 3: 17 mpFrånvarande: 26 s, 15 m, 9 c, 4 fp, 5 v, 1 mp, 4 kdMom. 5 (ändring i )1. utskottet2. 5 (v, mp)Votering:251 för utskottet34 för res. 564 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 65 m, 18 c, 22 fp, 11 kdFör res. 5: 17 v, 17 mpFrånvarande: 26 s, 15 m, 9 c, 4 fp, 5 v, 1 mp, 4 kdMom. 7 (producentansvar för uttjänta elektriska ochelektroniska produkter)1. utskottet2. 7 (c, fp)Votering:246 för utskottet39 för res. 764 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 65 m, 1 c, 17 v, 17 mp, 11 kdFör res. 7: 17 c, 22 fpFrånvarande: 26 s, 15 m, 9 c, 4 fp, 5 v, 1 mp, 4 kdMom. 14 (hantering av bygg- och rivningsavfall)1. utskottet2. 13 (v)Votering:268 för utskottet17 för res. 1364 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 65 m, 18 c, 22 fp, 17 mp, 11 kdFör res. 13: 17 vFrånvarande: 26 s, 15 m, 9 c, 4 fp, 5 v, 1 mp, 4 kdMom. 15 (8 e och 8 f §§ renhållningslagen)1. utskottet2. 14 (m, c, fp)Votering:171 för utskottet114 för res. 1464 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 1 m, 1 c, 17 v, 17 mpFör res. 14: 64 m, 17 c, 22 fp, 11 kdFrånvarande: 26 s, 15 m, 9 c, 4 fp, 5 v, 1 mp, 4 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.JoU8 Miljöredovisning och miljöinformation inäringslivetMom. 1 (lagförslagen)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (v)4. res. 3 (mp)Förberedande votering1:20 för res. 217 för res. 3247 avstod65 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering 2:66 för res. 117 för res. 2202 avstod64 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:186 för utskottet65 för res. 134 avstod64 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 18 c, 22 fp, 11 kdFör res. 1: 65 mAvstod: 17 v, 17 mpFrånvarande: 26 s, 15 m, 9 c, 4 fp, 5 v, 1 mp, 4 kdMom. 3 (utredning om en utvidgad miljöredovisningm.m.)1. 4 (v, mp)Votering:250 för utskottet34 för res. 465 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställanPartivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 65 m, 18 c, 21 fp, 11 kdFör res. 4: 17 v, 17 mpFrånvarande: 26 s, 15 m, 9 c, 5 fp, 5 v, 1 mp, 4 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av förste vice talmannen medgav kam-maren att återstående ärenden på dagens föredrag-ningslista fick avgöras i ett sammanhang vid morgon-dagens arbetsplenum.AjourneringKammaren beslutade att ajournera för-handlingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.16 § Redogörelse för företag med statligt ägan-deFöredrogsNäringsutskottets betänkande 1997/98:NU6Redogörelse för företag med statligt ägande (skr.1997/98:20)Anf. 147 ():Fru talman! Det statliga företagsägandet är ganskaomfattande. Sammanlagt hade den statliga företags-sektorn 1996 exklusive de statliga kreditinstituten enomsättning om . Den hade drygt183 000 anställda. De statliga kreditinstituten hadeföregående år en utlåning om drygt 463 miljarder.Statens kapital i företagen mätt som andel av justeratkapital uppgår till ungefär 148 miljarder. Den före-tagsgrupp som staten är hel- eller delägare till utgöralltså en betydande förmögenhetsmassa.Ägande ställer krav. Ägande av företag kräver an-svarstagande, engagemang och kunskap, och manmåste ta sig att sätta sig in i ägarfrågorna. Inteminst visade bank- och finanskrisen att staten ofta ärdålig som ägare av företag. När krisen kom visade detsig att man inte hade orkat ta tag i ägarfrågorna. Ettpassivt och dåligt ägande kostar i form av välfärdsför-luster, pengaförluster och förlorade jobb.Varför skall då staten äga företag? Det finns ellerhar i varje fall funnits många skäl till det. I vissa fallär det berättigat med statligt ägda företag.