prot · GL0937 · 1997-12-01 00:00:00 — Det omfattande bered-ningsarbetet har inneburit att tidpunkten för reformensikraftträdande har skjutits upp.Riksdagen har beslutat att intjänandereglerna skallträda 1999 och att de första utbetalningarnaskall ske . Den senareläggning detta innebärhar medfört att ändringar bör göras i de beslutadeövergångsreglerna för reformen. En utgångspunkt ärdärvid att justeringarna inte skall medföra större avvi-kelser i förhållande till de antagna riktlinjerna. Enannan utgångspunkt är att de som omfattas av refor-men skall kunna förutse effekterna av ett förtida pen-sionsuttag.I en departementspromemoria (Ds 1997:67 In-komstgrundad ålderspension, m.m.) som för närva-rande är ute på remiss har förslag lämnats till sådanajusteringar. Förslaget, som Genomförandegruppen harställt sig bakom, innebär att ålderspensionsreformenskall omfatta personer födda och senare och attden nedre åldersgränsen för pensionsuttag skall höjastill . Om åldersgränsen inte höjsvid denna tidpunkt skulle den äldsta årsklassen kunnata ut pension före reformens ikraftträdande. De somväljer att göra förtida uttag skullealltså inte kunna få definitiv information om hur derasålderspension kommer att förändras i och med denomräkning med reformerade regler som senare skallgöras. Det är för att personer inte skall behöva fattabeslut på oklara grunder som tidpunkten för höjning-en av åldersgränsen till har tidigarelagts ett år.Jag anser att det är angeläget att förändringar somvidtas inom trygghetssystemen skall förberedas ochinformeras om i så god tid att enskilda inte drabbas pådet sätt som beskriver i sitt exempel. Idet här speciella fallet har vi dock prioriterat villkorenför övergången till den reformerade ålderspensionen,dvs. att när personer födda tar ut ålderspensionskall de veta vilka effekter de reformerade reglernakommer att få för deras framtida pension. Detta hartyvärr medfört en kort förberedelsetid för höjning avåldersgränsen för förtida pensionsuttag. För att för-länga informerade vi om förslaget i ettpressmeddelande , som Ge-nomförandegruppen fattade beslutet. Vidare gickRiksförsäkringsverket ut med riktad information isamband med att budgetpropositionen presenterades iseptember. Samtliga födda , dvs. ca 90 000 per-soner, informerades per brev. Av dessa skulle om-kring 2 000 personer kunna förväntas ta ut pensionunder nästa år.Det är viktigt att myndigheterna så tidigt sommöjligt informerar om föreslagna förändringar av dethär slaget. En avvägning får göras från fall till fall näri beslutsprocessen detta kan ske. Går man ut medinformation i ett för tidigt skede kan det skapa förvir-ring om beslutet därefter skulle senareläggas eller påannat sätt justeras.Anf. 27 ():Herr talman! Jag vill inleda med att tacka social-försäkringsministern för svaret på min interpellation.Socialförsäkringssystemet och studiemedelssyste-met är sannolikt de områden där statliga förändringarfår störst genomgripande påverkan på enskilda män-niskors försörjning. Jag är inte förvånad över att so-cialförsäkringsministern i sitt svar koncentrerar sig påsakförhållanden kring pensionsförändringen. Det ärdock litet synd. Vad min interpellation i grundenhandlar om är regeringens syn på sitt ansvar för en-skilda människors möjligheter att planera sitt liv.Vad det gäller mitt ena exempel om försämringar-na i möjligheter att få studiemedel för utlandsstudierär det positivt att regeringen i sakfrågan insett att manmåste dra tillbaka förslaget. Det var ett dumt förslagfrån början. Jag noterade också den omsvängningen imin interpellation men konstaterade att det problemjag lyfte fram ändå kvarstår.Den sena tiden för information till dem som berörsgör att många hamnar i en mycket svår sits. För densom kanske planerat för kompetenshö-jande utlandsstudier, som mitt exempel handlade om,blir det ett dråpslag när besked kommer om att regler-na ändrats innan studierna vartänkta att starta. Kontakter och intagning på skolan iutlandet är då kanske i princip klara. Planer för lös-ning av boendet, med lägenhet såväl i somutomlands, kanske har kommit i gång. kullkastasallt detta, som det kan vara för sent att sökaandra kurser.Det är då positivt när besked kommer om att detinte blir en förändring - under förutsättning att maninte hunnit agera. För den som hunnit avsäga sig sinplats på skolan i utlandet och söka in på kurser i Sve-rige blir det förstås en ny kalldusch. Resultatet kan bliatt man förlorar , eftersom det lär vara ännusvårare att ändra tillbaka igen.Socialförsäkringsministern poängterar i sitt svaratt information som går ut för tidigt kan skapa förvir-ring om beslutet därefter skulle innebära en föränd-ring. Det är förstås helt sant. Man kunde önska attregeringen inte lade fram ogenomtänkta förslag av detslaget.Jag tror att vi alla inser att förändringar av bi-dragsnivåer och annat kan komma med ganska kortvarsel. Men när det är hela den planerade livsförsörj-ningen det rör sig om är min uppfattning att manmåste vara mycket försiktig med i vilken takt man gårfram. Enskilda människor måste då ges rimlig tid attplanera om. Det är därför min poäng är att informa-tionen måste komma ut i tillräckligt god tid. Det harnu inte varit fallet i de exempel jag lyfte fram.Det var mot den bakgrunden jag undrade om re-geringen kan tänka sig att göra förändringar sommildrar övergången för dem som drabbas i omnämndaoch liknande fall. Jag kan bara konstatera att social-försäkringsministern inte väljer att beröra den fråganeller anser att man bör göra något sådant.Socialförsäkringsministern delar ändå min upp-fattning att förändringar som vidtas inom trygghets-systemen skall förberedas och informeras om i godtid. Vi är också överens om historieskrivningen närdet gäller förändringarna i pensionssystemet. Denperson född som fått besked om att han ellerhon kan gå i förtida pension och planeratför detta drabbas nu av att föresin pension få veta att det inte går förrän först . Idet fall jag lyfte fram leder det till att personen i frågakan tvingas ut i arbetslöshet under detta år, efter etthelt yrkesverksamt liv.Jag vet att förslaget emanerade i pensionsöverens-kommelsen och den beklagliga försening av införan-det som regeringen får ta på sig ansvaret för. Det ärett förändringsförslag med en bred parlamentariskförankring . Socialförsäkringsministernkonstaterar att ett pressmeddelande gått ut . Förden enskilde som berörs har dock besked kommitförst , när gick utmed sin information i samband med att regeringenlade fram budgetpropositionen.Min poäng med detta exempel är att när det finnsen bred majoritet för ett senkommet förslag borde enmyndighet känna sig fri att gå ut möjligt medinformation. Det gör att den enskilde åtminstone kanförbereda sig för andra tänkbara alternativ. I det häraktuella exemplet hade personen inte hunnit lämna sittnuvarande jobb. Människor måste kunna ges en rimligomställningstid i sin livsplanering. Det var därför jagställde frågan om regeringens syn på detta, dvs. att isituationer som denna låta myndigheterna gå ut medtidig information om den planerade förändringen ävenom det formella förslaget inte lagts fram av regering-en. Jag fick inget rakt svar på den frågan. Kanske kanjag få det nu av socialförsäkringsministern.Anf. 28 Statsrådet ():Herr talman! Det är självklart en ambition och ettmål att vi skall informera så fort det är möjligt attlämna korrekt information. Någon annan ståndpunktkan jag som statsråd naturligtvis inte ha, i synnerhetinte i ett sådant fall som nämns i interpellationen.Självklart är det oerhört beklagligt att människordrabbas på det sätt som beskrivs.Sakläget var att Genomförandegruppenegentligen hade att göra ett val mellan två alternativ,varav inget var särskilt bra. Det ena innebar att manskulle se till att människor verkligen känner till allasina förutsättningar för sin framtida pension och där-med fattar beslut om 61-årsgränsen . Detandra innebar att man inte skulle göra det utan låtaenskilda människor fatta beslut på oklara grunder,vilket hade hänt om vi inte hade höjt åldersgränsenfr.o.m. Det var ett svårt val att välja mellantvå alternativ, varav bägge hade nackdelar i olikagrad.Till slut valde ändå de fem partier som står bakompensionsöverenskommelsen alternativet att höja ål-dersgränsen , därför att vi helt enkeltprioriterade att se till att människor verkligen kanfatta beslut som grundar sig på regler som skall gällaför dem i deras fortsatta liv som ålderspensionärer.Man skall också vara klar över vilka konsekvenserdet hade fått om vi hade låtit människor fatta beslut påoklara grunder. Det hade för en hel del människorkanske kunnat betyda avsevärda förändringar vid enslutlig omräkning av reglerna år 2001.Detta val handlade väldigt mycket om att mäta ochväga på vilket sätt vi kunde visa den största omsorgenom våra medborgare. Då landade vi alltså på dettabeslut.Vi har internt i Genomförandegruppen men även idepartementet funderat över om man på något sätt kanmilda övergången. Det finns olika alternativ som vihar tittat på. Även i fråga om detta är det svårt attfinna ett alternativ där nackdelarna inte övervägerfördelarna. Det är naturligtvis beklagligt, men så sersakläget ut.Jag vill understryka att när det gälleratt gå ut med information är det av utomordentligtstor vikt att man gör det så fort som det är möjligt attgå ut med korrekt information. På den punkten trorjag att interpellanten och jag är överens.Anf. 29 ():Herr talman! Jag förstår problemet, och det ärglädjande att höra att man ändå har försökt att titta påolika möjliga lösningar för att hantera denna fråga.I fråga om informationen tycker jag ändå att man idetta fall har haft en bred majoritet i ett ganska tidigtskede, om man nu skall tala i relativa termer här, dvs.redan i april. Som jag har förstått detta har inte ansett sig ha möjlighet att gå utmed information innan regeringen lägger fram sinproposition. Det gör ju att den enskilde som berörs avdetta konkret, även om det går ut ett pressmeddelandeoch det kanske står någon notis i en tidning, får be-sked först , och då kanske han eller honredan har hunnit lägga upp sina planer, eftersom detbara är kvar tills han eller hon har tänktatt gå i pension, som i detta fall.Det är alltså olyckligt att man fattar beslut medalldeles för kort varsel. Men man borde också se övermöjligheterna att ge myndigheterna ett mandat att isådana här lägen gå ut med information . Jag villåterknyta till svaret från socialförsäkringsministern,där hon fokuserar mycket att det kan bli förvirrandeom man går ut med information för tidigt om detsedan skulle bli ett annat beslut än det som man harföreslagit. Hanteringen i studiemedelssystemet är ettbelysande exempel. I det fallet var det ett förslag frånregeringen som man har backat från. Alla förslag somman ännu inte har fattat beslut om löper en risk attändras. Men i detta fall, när det gäller pensionerna,fanns det en bred majoritet för det i en berednings-grupp. Då borde man ändå kunna säga att det är likasäkert som något annat som man ännu inte de factohar beslutat om. Det är därför som jag återkommer tillfrågan om man kan se över direktiven, så att myndig-heterna får mandat och egentligen uppdraget att isamband med sådana förändringar, om de dyker uppigen, gå ut med information , även om grund-problemet förstås är att beslutet fattas så sent inpåikraftträdandet. Egentligen borde ett beslut som fattasnu kanske inte träda i kraft förrän föratt människor verkligen skall ha tid att planera omsina liv på olika sätt. Sedan förstår jag ju som sagtproblemet i just dessa saklägen. Jag kan bara konsta-tera att det kanske inte finns så mycket att göra åtdetta, även om det är oerhört sorgligt att det skall blipå detta sätt. Jag hoppas ändå att man försöker seöver alla möjliga varianter för att mildra övergången,även om jag förstår att det kan vara ett problem. Menför framtiden borde regeringen fundera på hur manskall få myndigheter att gå ut med information.Det är detta som jag vill ha framfört.Anf. 30 Statsrådet ():Herr talman! Jag har ingen annan mening än Mi-kael i fråga om att det är väldigt viktigt att viklarar av att gå ut och informera så fort som det ärmöjligt. Från departementets sida gick vi ut direktmed ett pressmeddelande för att få ut denna nyhet.Sedan kom med sin riktadeinformation i september.Detta är en erfarenhet när det gäller informations-frågor som det är viktigt att vi tar till oss och funderaröver för att se om vi ytterligare kan förbättra möjlig-heterna att informera. Men är det viktigt attsäga att vi inte kan gå ut med information förrän vivet att det är en korrekt information som vi kan lämnaut.I detta fall var det ett specialfall. Det var fem par-tier som stod bakom detta beslut. Från oss på Social-departementet var det viktigt att snabbt gå ut meddetta pressmeddelande.Anf. 31 ():Herr talman! Det är positivt att man kanske kandra lärdomar . Detta är måhända ettspecialfall. Som jag påpekade tidigare backar manäven när regeringen lägger fram ett förslag, vilketman kanske tycker borde vinna gehör. Jag tror aldrigatt man kan bli säker. Men när det ändå finns en rim-lig anledning att tro att något kommer att genomförasoch det handlar om en fråga som berör enskilda indi-viders hela livsförsörjning, tycker jag att man bordefundera på om inte myndigheten skall få på sitt ansvaratt se till att det kommer ut något slags information.Då har de enskilda i alla fall möjlighet att planeraolika alternativ beroende på vad som sedan kan kom-ma att hända, så att de inte tror att det kommer att blipå ett visst sätt, som i detta fall, och att det sedanmindre än före ikraftträdande sker enförändring.Jag tror att vi är överens om det olyckliga i dethela och att det är synd att vi inte kan komma vidare ijust dessa enskilda fall men att det kan ge lärdomarför framtiden.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellationerna 1997/98:47 och58 om salmonella i importerat köttAnf. 32 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat vilkaåtgärder regeringen kommer att vidta för att skyddakonsumenterna från den salmonellasmitta som finns ien stor del av det importerade köttet, om regeringenkommer att införa sträng kontroll av import av köttoch hur regeringen agerar för att få det svenska för-budet mot att använda antibiotika och annan kemote-rapeutika i djurfoder att bli regel i hela EU.Maggi har frågat om regeringen avseratt ta några initiativ för att temporärt återinföra gräns-kontroll av allt importerat kött för att stoppa spridningav salmonella, om regeringen kan tänka sig att tainitiativ för att smittat kött destrueras och inte sändstillbaka till ursprpungslandet och på vilket sätt rege-ringen har agerat för att skall ge fortsatt dis-pens för antibiotikaförbud, använda antibiotika i djur-foder.Jag besvarar frågorna i ett sammanhang.Sverige har enligt medlemsförhandlingarna rätt attkräva att importerat kött är fritt från salmonella. Vidinförsel av kött från annat EU-land gäller att salmo-nellakontroll skall ske på produktionsanläggningen.Partiet skall åtföljas av ett veterinärintyg om salmo-nellafrihet, utfärdat av en officiell veterinär. Det köttsom förs in i landet skall ha testats enligt särskildgodkänd metod som visar att partiet är fritt från sal-monella.Kommunerna har ansvaret för att genom tillsynoch provtagning tillse säkerheten i kött som införts iSverige. Att införa gränskontroller mot EU-ländernaär ett brott mot principerna om fri rörlighet. Sådanaåtgärder är således inte realistiska.Alla fynd av salmonella leder till att partier be-slagtas av tillsynsmyndigheterna för att antingen de-strueras eller returneras till avsändarlandet. Kostna-derna för returnering av partier eller för destruktionerläggs av exportören eller hans ombud i landet.I syfte att kontrollera hur våra garantier fungerarhar kommunerna och genomfört dets.k. Av de undersökta partierna medkorrekta intyg innehöll salmonella. Mot-svarande siffra för fjäderfäkött var . Stickprovs-kontrollerna intensifieras därför. Diskussioner förs påmyndighetsnivå med berörda exportländer. Förhål-landet är inte acceptabelt. Berörda EU-organ kommeratt informeras.Enligt anslutningsavtal om medlemskap iEuropeiska unionen gäller t.o.m. den 31 december1998 särordningar i fråga om vissa fodertillsatser.Avtalet innebär begränsningar i eller förbud mot an-vändningen av substanser som tillhör grupperna anti-biotika, kemoterapeutika, koccidiostatika och till-växtbefrämjande medel som tillsatser i foder.Sverige anordnade en kon-ferens i som behandlade användningen avantibiotika och konsekvenserna av detta, särskilt resis-tensproblematiken. Vid konferensen presenteradesockså den utredning som skall ligga till grund för densvenska ansökan om att även i fortsättningen få behål-la förbudet mot antibiotika som fodertillsats. deltog ca 200 personer, vilka represente-rade t.ex. myndigheter, vetenskapliga institutioner,konsumenter, lantbruksorganisationer, foderindustrinoch den kemiska industrin.För att ytterligare sprida vår uppfattning i antibio-tikafrågan har departementet tagit fram en broschyrmed titeln minska användningen av antibioti-ka?. Denna broschyr har översänts för information tillriksdagens ledamöter.Sveriges ansökan kommer att överläm-nas till kommissionen. Ett absolut krav är att Sverigeäven i fortsättningen kan tillämpa förbud inom djur-hållningen mot användning av antibiotika och liknan-de substanser i andra än rent medicinska syften. Menproblemet med resistenta bakterier kan bara lösas omanvändningen i den europeiska unionen som helhetminskar. Och inte heller detta är nog. Att minskaantibiotikaanvändningen för annat än medicinskasyften är en uppgift i hela världen.Då , som framställt interpella-tionen, anmält att han var förhindrad att närvara vidsammanträdet, medgav tredje vice talmannen attRigmor fick delta i överläggningen i ställetför interpellanten.Anf. 33 ():Herr talman och fru jordbruksminister! Jag ber attfå framföra en hälsning från , somär på klimatkonferens i Kyoto. Vi i tackar såmycket för att vi på det här sättet ändå kan få svar påde frågor som har ställt.Klimatet är viktigt för oss här på jorden när detgäller den luft som vi andas, men klimatet för matenär inte mindre viktigt. Klimatet för maten i Sverigebetyder väldigt mycket. Jag brukar säga att i dennakammare diskuteras det väldigt mycket om vi skall haen budget i balans. Man diskuterar också ekonominväldigt mycket. Maten diskuteras dock kanske intelika mycket. Ändå är det livsviktigt för människor attfå frisk mat att äta.I har vi haft en unik situation när det gäl-ler den fråga som vi nu skall behandla, nämligensalmonellan. Vi har haft salmonellafrihet. Svensktkött har varit - och skall väl även fortsättningsvisvara, hoppas vi - fritt från salmonella. Än bättre är attdet ännu inte har kommit in resistenta bakterier i detsvenska köttet. Dessvärre får vi in salmonellasmittatkött i landet; detta trots att EU-länderna har krav påsig att köttet skall vara kontrollerat. Köttet skall haveterinärintyg om salmonellafrihet. Men vad hjälperdet om man inte följer de lagar som finns? Problemetär faktiskt väldigt stort.Jag måste säga att jag tycker att EU-länderna visarstor nonchalans gentemot och de svenskakonsumenterna. Svenska konsumenter har rätt attkräva att landets regering, i detta fall med jord-bruksministern i spetsen, ser till att salmonella inteförs in i landet. Jag har också läst svaret och jag tyck-er faktiskt att det är ganska allmänt hållet. Det handlarom konferenser. Det är förvisso viktigt att föra enopinion. Jag vill ändå upprepa åtgärder kommer regeringen att vidta för attskydda konsumenterna från den salmonellasmitta somfinns i en stor del av det importerade köttet?Kommer regeringen att införa sträng kontroll avimport av kött?Hur agerar regeringen för att få det svenska förbu-det mot att använda antibiotika och andra kemotera-peutika i djurfoder att bli regel i hela EU?Anf. 34 ():Herr talman! Fru jordbruksminister, jag vill ocksåtacka för svaret. Jag är övertygad om att vi har sammamål när det gäller att se till att man lever upp till dengaranti som har att få salmonellafritt importe-rat kött. Möjligen är vi inte lika överens om vägen dit.Med anledning av det s.k. garantiprojektet, med an-ledning av att det faktiskt kommer in mycket merasalmonellasmittat kött än vi kanske trott och medanledning att vi också har fått in antibiotikaresistentabakteriestammar finns det skäl att höja rösten ytterli-gare ett steg.Jag håller med . Det verkar somatt man från övriga EU-länder inte riktigt tar den härfrågan på lika stort allvar som vi i gör. Dettaär allvarligt i sig. Salmonella är ju en allvarlig sjuk-dom. tänker man kanske att det merahandlar om turistdiarré e.d., men det är faktiskt frågaom en sjukdom som leder till dödsfall. Uppemot1 000 personer uppskattas åligen dö i denna sjukdomi övriga , men mörkertalet är väldigt stort.De multiresistenta bakteriestammarna är också ettstort problem. Enligt uppgifter som jag fått tror manatt var tionde holländare och belgare har dessa stam-mar i sig. Det gör att frågan om salmonella är hop-kopplad med frågan om antibiotika. Det är därför somjag har kombinerat dessa frågor i min interpellation.Vidare leder de multiresistenta bakteriestammarnatill att fler blir sjuka och till att de som insjuknar blirsjukare, vilket i sig gör att sjukvårdskostnaderna ökar.Förutom att det handlar om en hälsoaspekt handlardet alltså även om en kostnadsaspekt.Jag har gjort ett studiebesök på . Där menar man att det svenskaprogrammet för att slippa salmonella medverkar tillatt vi kanske gör en besparing på uppemot300 på sjukvårdskostnadssi-dan. Åtgärderna är alltså inte försumbara på den sidanheller. Dessutom blir det ju ett lidande för dem somblir sjuka.Ministern har i svaret gjort en redovisning av och resultatet av det. Jag skulle viljakomplettera med ett par uppgifter.Förutom att en alltför stor del av de korrekta inty-gen visar sig vara ofullständiga på så sätt att detkommer in salmonellasmittat kött var också avde intyg som skickades med ofullständiga. Det är enmycket stor andel av fjäderfäköttet från Frankrikesom är smittat, närmare bestämt . Man kan i ochför sig ställa frågan om det är nödvändigt att importe-ra så mycket fjäderfäkött från över huvudtaget. Finns det något självändamål i att vi producerarfjäderfäkött i som vi skickar utomlands, ochsedan skall vi importera från andra länder? Självahandeln med livsmedel kan ibland gå till överdrift,kan man tycka.Ministern tycker inte att det kan komma på frågaatt temporärt återinföra gränskontrollen med hänvis-ning till att det strider mot . Men det stri-der mot det avtal vi har att bryta löftet att Sverigeskulle slippa salmonella. Jag tycker att det är dags atttrappa upp den diskussion som förs. Det räcker intelängre med diskussionen mellan ministrarna.Anf. 35 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag tror också att vi har en gemensaminställning i sakfrågan. Målet måste vara att det inteskall förekomma någon salmonellasmitta i importeratkött. Jag har litet svårt att förstå att vi skulle behövaha så olika uppfattning om hur vi skall nå detta mål.Låt mig bemöta något av det som har tagits upp idiskussionen.Rigmor säger att vi pratar mycket ompengar i men inte om maten. Jag måste sägaatt jag inte delar den uppfattningen. Jag tycker att vihar en mycket hög medvetenhetsnivå när det gällerlivsmedelssäkerhet i vårt land, vilket kommer tilluttryck också i det sätt på vilket vi organiserar vårtarbete på det här området och det sätt på vilket vidriver frågorna i internationella sammanhang.När det gäller salmonella kan vi inte tala om frihetfrån salmonellabakterier. Sådana finns överallt. Definns även i . Vi har få fall av salmonella hosmänniska i vårt land. har vi t.o.m. septembermånad konstaterat litet drygt 440 fall. Det är 10 fallfärre än förra året.Det är inte bara livsmedel som smittar. Smittankommer t.ex. genom hanterandet av sällskapsdjureller på andra sätt. Vi kan aldrig bli helt fria från den.Men vi har arbetat upp en bra modell.