prot · GL0947 · 1997-12-15 00:00:00 — Närregeringen skriver om falska flyktingar och missbrukav asylrätten i olika pressmeddelanden tänker folk:Jaså, de är falska. Men om man söker till ett universi-tet är man inte falsk därför att man inte kommer in.Om en flykting söker sig till och inte får stan-na så är han inte falsk och han missbrukar inte asylrät-ten. Det är väldigt viktigt att man skiljer på det här.Anf. 156 () re-plik:Fru talman! Varför gömmer de sig? Många människor flyr undan krig,förföljelse och naturkatastrofer och kommer till Sve-rige och söker asyl. Många har ett skyddsbehov.Många kommer också till av andra skäl. Devill finna ett bättre liv för sig och sin familj. Detta ärnaturligtvis inte straffbart, men det ger inte uppe-hållstillstånd i Sverige.Många människor vill inte fatta detta, och de villinte lämna landet. De gömmer sig i förhoppning omatt få stanna kvar. Det är det här som jag tycker är såtragiskt. Människor tvingas gå under jorden ochgömma sig. Barnen far illa - så illa att de till slut fåruppehållstillstånd av humanitära skäl eftersom de är iså dåligt fysiskt och psykiskt skick. Det är här jagfrågar mig var ansvaret kommer in. Varför gömmerman människor på detta vis?Anf. 157 () re-plik:Fru talman! Lagen är sådan, som säger. Men det är inte så att det inte sker miss-tag. Misstag har begåtts. Det har hänt att människorsom har kommit tillbaka har försvunnit. Det gälleräven anknytningsinvandring. T.o.m. fängslande, tortyroch försvinnanden har inträffat när det gäller dengruppen.Det är alltså inte så enkelt som . Det är klart att vi måste följa lagen. Men deflesta av dessa människor anser att de inte har fåttgehör för sina skyddsbehov, och det är det som är detviktiga.Jag har träffat många gömda flyktingar. Jag harinte gömt någon, men jag har träffat många. Mangömmer dem inte, utan de ber om hjälp. De har lagtfram sina skäl, advokater har hjälpt dem att skriva nyaansökningar och det har hänt att de har blivit troddaoch fått stanna i nästa omgång. Det är viktigt att denmöjligheten att komma igen finns.Anf. 158 () re-plik:Fru talman! Lagen är sådan, säger . Lagen blir som vi stiftar lagen. Det är vi somstiftar lagar. Vi har varit överens om, , att vi skall ha en reglerad invandring. Med enreglerad invandring följer att alla människor somkommer till och söker asyl inte har skäl att fåstanna här.Anf. 159 ():Fru talman! Först har jag en kort kommentar tilldet som sade om falska papperkontra betyg. Det är faktiskt en viss skillnad mellanfalska pass och ID-handlingar och korrekta betyg sominte accepterats på grund av att de inte är på den nivåsom krävs. Det var en litet långsökt jämförelse somRagnhild Pohanka gjorde.Fru talman! Här skall vi behandla nästa års kost-nader för flyktingpolitiken, invandrarpolitiken ochäven återkallelse av uppehållstillstånd.I våras begärde jag att revisorer skulleutreda de totala kostnaderna för den svenska flykting-politiken. Många har sagt att detta är en ekonomisktillgång för oss. Det har varit det på kort sikt. Jagmenade att man skulle ta reda på vad allting kostade,och även givetvis ta fram de pluspengar som finns.Jag fick ett svar där man tackade förmin begäran om ett utredningsuppdrag, men de villeinte utreda frågan. Det innebar att jag skrev en motion med samma begäran. Jag troratt den nu finns i det utskott som behandlarflyktingfrågorna. Jag vet inte hur det går med den,men jag misstänker att det blir nej. Om det blir nej,misstänker jag att jag förstår varför.Det här betänkandet handlar om återkallande avuppehållstillstånd. Jag menar att det är ett bevis på entotalt havererad asyl- och flyktingpolitik. Den är heltunik jämfört med hela EU och samtliga övriga in-dustriländer i världen. Svenska politiker har tydligenen förmåga som alla övriga länders medborgare ochpolitiker saknar. Vi ser bevis på en miss-lyckad politik.I morse läste jag i en att stats-rådet känner sig träffad av den här kritiken.Han skrev att nu har vi minsann skärpt flyktingpoliti-ken. Men efter vad jag har hört verkar det integälla . De vill utöka den ännu mer. Jagundrar bara var pengarna till den här än mer generösaflyktingpolitiken finns.Man kan konstatera att dagens betänkande berorpå att antalet asyler som har beviljats baserat på orik-tiga uppgifter nu är så stort att man inte länge kangöra som man gjorde innan, dvs. avgöra från fall tillfall i huvudsak, utan nu fattar man ett generellt besluttvärs över. Det sägs här att detta bara kostar margi-nellt. Det kostar kanske bara marginellt i pengar, menjag tror att det kostar mycket mer ute bland allmänhe-ten i form av ett minskat förtroende.Enligt TT sade statsrådetSchori att den här lagen fanns i praktiken tidigare. Dåkan man undra varför man skall införa en lag somredan finns. Det är tydligen så att den här lagen är ettbevis på oförmågan hos att skriva en lätt-fattlig lagtext eller på inkompetensen hos de myndig-heter som skall tolka den lagstiftning som vi beslutarom i riksdagen.Huvudorsaken till dagens situation är att mångamänniskor har lämnat felaktiga ID-handlingar, intehar haft några ID-handlingar, saknat pass eller färdbil-jetter som de bevisligen i de flesta fall måste ha visatflera gånger under resan till Sverige.Fru talman! Jag inser att den som är politisk flyk-ting och riskerar att bli fysiskt eller psykiskt förföljd isitt hemland svårligen kan erhålla ett pass eller möj-ligheter att resa ut om han eller hon uppger korrektnamn. Men jag kan inte förstå varför man inte kanlämna de riktiga uppgifterna den dag då de söker asyli . Det kan bero på att de inte har den flyk-tingstatus som de påstår. Det kan också bero på, vilkethar skett i flera fall, att de redan har fått asyl i ettannat land.Vi har också sett och hört att advokater bevisligenhar uppmanat asylsökande att dölja korrekta uppgif-ter. Jag är inte jurist, fru talman. Det erkänner jag.Men jag tror inte att poängen med att ha en advokatsom hjälp i ett mål är att advokaten skall uppmana sinklient att ljuga eller dölja sanningen. Det kan inte havarit den ursprungliga uppgiften för en advokat.Tidigare under den här debatten hörde jag berätta om sin pappa. Han och hanskollega, två poliser från , deltog i en sådanverksamhet att de medverkade till att människorsmugglades ut ur till under andravärldskriget. Sedan anade de på goda grunder attockupationsmakten misstänkte dem för samröre medmotståndsrörelsen. De ansåg att det var skäl nog attlämna . Men när de kom till ville deinte tala om vad de hette och vad de hade haft föryrke och uppgift i . Det skulle vara skälet till inte lämnade korrekta uppgifter.Jag skall inte ifrågasätta det här anförandet. Detvar mycket känslofullt, och det som berättade var säkert sant. Men jag inbillar mig attnazisterna var så ondskefulla och infantila att omnazistisk polis i under anadeatt norska poliser hade samröre med motståndsrörel-sen och sedan plötsligt försvann, skulle det försvin-nande även drabba de försvunna norska polisernasfamiljer. Jag tycker inte att skälet till att bränna ID-handlingar var riktigt korrekt.Enligt vad jag hörde skonade riks-dagens kammare från ett brandtal om flyktingpoliti-ken. Det skulle hon spara till . Det kan man jutacka för. Men hon lyckades ändå, fru talman, attanklaga alla andra människor och länder som inteaccepterar flyktingpolitik för att varamer eller mindre omänskliga. Det var en bravad, trotsett uteblivet brandtal.Rose-Marie Frebran förde också ett intressant re-sonemang om flyktingpolitikens påverkan på vårekonomi. Det skulle vara intressant att vid ett annattillfälle höra hur hon kom fram till de faktiskt ganskakloka synpunkter som hon hade.Jag skulle vilja fråga alla er här som i mor-gon kommer att fatta beslut om detta betänkande: Vadskall ni säga till de människor som för ett antal årsedan sökte asyl i och som fördrog att lydamyndigheternas uppmaning att tala sanning vid asy-lansökan därför att man då har bästa möjligheten attfå sin asylansökan behandlad på ett korrekt vis?Många av dem fann att de skäl som de fullt san-ningsenligt uppgav inte räckte till. De fick inte asyl iSverige. Men många av dem som ljög, som användevilseledande uppgifter, fick asyl i Sverige.Vad har ni alltså att säga till de människorsom trots allt följde det korrekta rättesnöret och för-sökte att ljuga så litet som möjligt och att hålla sig tillsanningen så mycket som möjligt?Till sist, fru talman, några ord om det svenskamedborgarskapet. Tydligen finns det där fler undan-tag än regler. Jag skall ge ett exempel.En kvinna från vill söka medborgarskapi . Kvinnan är kontorist - hon har alltså intedirekt ett statusfyllt yrke - gifter sig med en svenskoch vill bli svensk medborgare. Men hon har icke enchans i världen att bli svensk medborgare innan före-skriven tid har gått ut. Om man däremot är veten-skapsman eller idrottsstjärna - speciellt det sistnämn-da, baserat på akuta brister på medaljer ibåde och - får man inom en relativt kort tidsvenskt medborgarskap.Jag tänker nu dra en lans för vårt grannland Dan-mark. Där är man konsekvent i det här fallet. Därgäller för alla, oavsett vilken position manhar när man söker medborgarskap.Anf. 160 ():Fru talman! En sak vill jag kommentera. säger att det troligen blir avslag på en motionsom han har lämnat in och att han i så fall vet varför.Vi i får avslag på i stort sett alla våramotioner. Jag vet också varför. Men det handlar inteom någon konspirationsteori, utan vi får avslag därföratt en majoritet och vi har olika åsikter. Om vi kankomma överens får vi medhåll. Det är alltså ingetkonstigt med att få avslag på en motion. Det vill jagbetona. Ingenting annat vill jag kommentera.Anf. 161 ():Fru talman! Jag har små händer. En del säger attjag har svårt att fatta. Jag fattar faktiskt inte vad fruPohanka sade till mig. Kan ta det en gångtill?Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )9 § Hälsovård, sjukvård och social omsorgFöredrogsSocialutskottets betänkande 1997/98:SoU1Budgetpropositionen för , utgiftsområde 9Hälsovård, sjukvård och social omsorg (prop.1997/98:1 delvis)Mål för utgiftsområdet, m.m.Anf. 162 ():Fru talman! Kommunsektorns andel av ekonominutgör , något som internationellt sett ärunikt. Kommuner och landsting disponerar för närva-rande netto ca , varavca är skattemedel. Enligt deuppgifter som jag har inhämtat via går av dessa pengar till vård, 16 %till skola, till omsorg och till allt övrigt.Landstingssektorns skatteintäkter minskar enligtRiksrevisionsverket med 1998och med 1999. Detta beror påden höga arbetslösheten, dvs. på ett minskande antalskattebetalare. säger regeringen att denskall "rädda vården" genom ett tillskott på 4 miljarderkronor från staten till kommuner och landsting.Då måste man fråga sig om en sektor som i dagförfogar står och faller medett tillskott som motsvarar av denna summa, dvs.4 miljarder.Det avgörande är ju att öka kommunernas ochlandstingens inkomster genom att minska arbetslöshe-ten. Vi måste få fler arbetsgivare och därmed flermänniskor i arbete som kan betala skatt. Det är bristenpå skattebetalare som skall åtgärdas. Om man med ensådan politik kan få 100 000 nya jobb - dvs. nyaskattebetalare - inom den privata sektorn ökar, enligtSCB:s statistik, kommun- och landstingssektornsinkomster med 20 miljarder kronor.En politik som stimulerar företagande kan ge ettrejält tillskott med pengar till vård, omsorg och skola- de områden som måste prioriteras främst inom denoffentliga verksamheten. Det är mot den bakgrunden,fru talman, som man skall bedöma våra förslag tillskattesänkningar, vilka främst riktas till små- ochmedelinkomsttagare. Dels minskar vi löntagarnasbidragsberoende, dels minskar vi arbetsgivarnas ar-betskraftskostnader. Då blir det fler i arbete, lägrekostnader för arbetslösheten och ökade skatteintäkter.Vi finansierar våra skattesänkningar med motsva-rande neddragningar av bidragen, dvs. vi minskarrundgången i ekonomin. Socialdemokraterna antyderatt skattesänkningarna skulle äventyra vård, omsorgoch skola. Det är inte sant. Vi moderater har faktisktsamma budgetförslag som regeringen när det gällerstatens anslag till vård, skola och omsorg. Dessutomhar vi mer än regering-en eftersom vi avlastar kommunerna för assistans-kostnader.Vi har föreslagit en långtgående växling från sub-ventioner och bidrag till omfattande skattesänkningarför alla, främst för låg- och medelinkomsttagare.Samtidigt värnar vi de människor som är i störst be-hov av gemensamma insatser och som har små elleringa möjligheter att påverka sin egen situation. Vi slårockså fast att det allmänna skall tillföras resurser föratt på ett tillfredsställande sätt kunna genomföra deuppgifter som måste vara gemensamma.Vi förordar en ny tandvårdspolitik med etable-ringsfrihet och avskaffande av anslutningskontrolleroch prisreglering inom tandvården. Vi vill införa enny läkemedelsförsäkring och genomföra rationalise-ringar inom läkemedelsförsörjningen. Dessa förslaginnebär besparingar på 4,4 miljarder kronor.Handikapporganisationernas rekreationsanlägg-ningar bör få oförändrat stöd med 15 miljoner kronoräven för . Vidare anser vi att assistansrefor-men bör återställas till sin ursprungliga utformning,vilket innebär att rätten till assistans vid vistelse ibarnomsorg, skola och dagcenter bör återinföras.Schabloniseringen av assistansersättningen bör av-skaffas, och finansieringsansvaret för de skall återgå till staten.Vi vill införa ett särskilt bostadsstöd till personermed funktionshinder för att underlätta för dem att bokvar i handikappanpassade bostäder. Kostnaden harvi beräknat till 100 miljoner kronor.De psykiskt funktionshindrade bör enligt lagen omstöd och service för vissa funktionshindrade ingå ipersonkretsen. I avvaktan på detta anser vi att ettsärskilt stimulansbidrag bör utgå till kommunerna föratt dessa mer aktivt än skall arbeta med dennaglömda grupp funktionshindrade. Vi anslår300 för detta ändamål. Mina kollegeri utskottet och kommersenare under denna debatt i sina respektive inlägg attnärmare redovisa våra alternativ.Fru talman! Den kommunala sektorns omfattningunderstryker betydelsen av att pengarna används väl.Det blir då avgörande att den positiva produktivitets-utveckling som ägde rum under första hälften av1990-talet återkommer. Den socialdemokratiska poli-tiken har i stället inneburit att det framgångsrikakommunala förnyelsearbetet från haravstannat. Varje procents förbättring ger ett betydan-de utrymme för att minska trycket på skattebetalarna.En avreglering och en ökad konkurrensutsättningmåste därför genomföras.Kommunsektorns storlek gör också att kommuneroch landsting i mycket hög grad är beroende av till-växten i den totala ekonomin. Om sysselsättningenutvecklas positivt förbättras den kommunala skatteba-sen. Den svaga sysselsättningen harslagit hårt mot kommunernas skatteunderlag. Dennuvarande stagnationspolitiken måste ersättas med enpolitik som ökar tillväxten och antalet nya arbetstill-fällen. Därmed minskar också trycket på kommuner-nas och landstingens budgetar och skapashelt andra och bättre arbetsförutsättningar för kom-munsektorn.När nu landstingen och kommunerna i vårt landförfogar över mer än 400 miljarder borde man välkunna klara vården, omsorgen och skolan inom dennatotalram, eller hur? Men vi noterar att , dvs.drygt 150 miljarder, används till annat än vård, om-sorg och skola.Socialdemokraterna, som värnar stora och mäktigalandsting och kommuner, saknar politisk kraft ochförmåga att prioritera vård, omsorg och skola framförlandstingens och kommunernas övriga verksamheter.Den politiken leder till ständigt högre skatter, högarbetslöshet och sämre kvalitet i vården, omsorgenoch skolan.Vi moderater förordar en annan inriktning av po-litiken. Vi vill skapa förutsättningar för ett ekono-miskt, kulturellt och socialt växande . Genomen större enskild sektor och ett starkare civilt samhällekan både företag och människor växa. Massarbetslös-heten kan steg för steg pressas tillbaka somden sociala tryggheten också i andra bemärkelser kanöka genom att hushållen får en större ekonomisksjälvständighet. För att skall få fler företagoch fler jobb behövs en politik som stimulerar före-tagsamhet. Särskilt de mindre företagen behöver nylivskraft och möjlighet att utvecklas och växa. Förstdå kommer de nya riktiga jobben. Arbete åt alla gervälfärd åt alla.Anf. 163 ():Herr talman! Låt mig börja med att kort kommen-tera de arbetsformer som vi nu har kring budgeten ochbudgetförslagen. Jag tycker att det är svårt att få enriktigt bra struktur på debatten med utgångspunkt i detsätt som vi behandlar budgeten på. Det måste varaviktigt att medborgarna i landet får en bild av vad somär de olika partiernas långsiktiga mål för en verksam-het och vad som är budgetfrågor för närmast liggandebudgetår. Det framgår inte riktigt tydligt nu.De partier som har andra budgetförslag kan ocksåi det väva in frågan om de långsiktiga målen, medanför partier som som har samma ramar somregeringen öppnas inte samma möjlighet att få disku-tera de långsiktiga frågorna. Som ett exempel på detkan nämnas tandvårdsförsäkringen, där det från allapartier har föreslagits andra budgetramar än de rege-ringen och har föreslagit. Där är det stormöjlighet att få en sådan debatt. Vi har också lagtfram ett mycket omfattande motionsförslag om tand-vårdsförsäkringen, men det förslaget kom upp i sär-skild ordning vid en särskild debatt tidigare. Jag villsäga, herr talman, att det är viktigt att fundera på dehär arbetsformerna framöver så att det inte blir att delångsiktiga målen kastas in som jästen efter degen i enbudgetdebatt. Nog om detta.En stark ekonomi är naturligtvis en förutsättningför att välfärdssamhället skall fungera. Genom att vi iCenterpartiet haft modet att ta det ansvar som detmodet för med sig kan vi medverka i den ekonomiskasaneringen både i samarbete med den nuvarande re-geringen och under arbetet tillsammans med denförra. Det är viktigt att komma ihåg att det här arbetetinte har börjat nu utan faktiskt började redan då. Vihar varit modiga att ta det ansvaret, och jag tycker attvi i hög grad bör kunna ta på oss äran av att vi nuhåller på att få en ekonomi i balans, att vi är på rättväg i för att skapa de förutsättningar somkrävs för ett gott välfärdssamhälle där alla människorkan leva i trygghet.Det har också gett oss möjligheter att efter fleraårs besparingar ge ökade resurser till kommunernaoch landstingen så att de kan utföra sin viktiga del avvården och omsorgen. Det är här som tyngdpunktenligger. Genom de som anslås merför 1998 och de 8 miljarder som anslås mer för 1999- inalles blir det mer till kom-munsektorn - har förutsättningarna för en förbättringav vård och omsorg skapats genom den saneringspo-litik som vi har bidragit till.Centerns mål för vården och den sociala omsorgenär solidarisk finansiering. Grunden för finansieringenskall vara våra gemensamma skatteintäkter. Visstskall man ha kompletterande finansiering via avgifter,och visst skall man kunna på annat sätt ta in pengartill vården, men grunden måste vara det som man fårin via skatter.Vård och social service skall utgå från människorsvårdbehov, inte från deras förutsättningar att betala.Utformningen av vården, så som den organisatoriskskall vara, skall utgå från medborgarperspektivet.Medborgarens uppfattning om vilken typ av organi-sation han eller hon vill ha på verksamheten skall varautgångspunkten för utformningen av vården, var denskall finnas geografiskt och på vilket sätt den organi-satoriskt skall tillhandahållas.Valfrihet är en viktig del i vård och omsorg.Människor måste kunna välja vilken vårdgivare manskall ha när man behöver vård och omsorg. Vem somproducerar vården får inte stå strid med den solidaris-ka finansieringen. Så länge samhället svarar för enhuvuddel av kostnaderna skall också samhället ställakrav på dem som tillhandahåller vården så att det skeri de former som man vill.Det är viktigt att den vård och omsorg som vi be-höver finns nära, att vi har nära till vårdcentralen, attvårdcentralen kan se ut så som vi själva som medbor-gare tycker att den skall se ut. Ett effektivt utnyttjandeav resurserna genom samverkan är också en viktigfaktor som måste tas till vara.Det sägs ibland att partierna här i landet står var-andra ideologiskt alltför nära för att det skall vara lättför medborgarna att se var gränserna och skiljelinjer-na går. När vi nu står inför ett valår är det viktigt attklargöra för väljarna var skiljelinjerna går. Det finnsväl inget område där det är så tydligt var gränsernagår som inom området social välfärd. Det är mångasom i debatten kanske föreställer sig att skiljelinjengår mellan å ena sidan Socialdemokraterna och Cen-tern och å andra sidan , ochKristdemokraterna. Men i realiteten går faktiskt denhär skiljelinjen mellan , som radikaltsöker sig bort från den solidariskt finansierade välfär-den, och alla övriga partier, som på olika sätt visserli-gen vill reformera det nuvarande välfärdssystemetmen ändå bibehålla den gemensamma grunden medden gemensamma finansieringen.De moderata skattesänkningslöftena bygger på attdet sker en omfattande neddragning av den medskattemedel finansierade sociala tryggheten, vårdenoch omsorgen. Medan skillnaden mellan s, c, fp ochkd när det gäller anslag till den här delen av verksam-heten är försumbar, vill , inklusive destatliga pengar som går till kommunerna, skära nedkostnaderna med 20, 30 och så småningom40 miljarder kronor.Det moderata budgetförslaget innebär fram till år2000 minskat ekonomiskt utrymme för staten ochkommunerna med . Detär pengar som till största delen skall tas från den so-ciala sektorn. Detta skall läggas ovanpå de besparing-ar på som redan har genomförtsoch som i hög grad fått bäras av social omsorg ochvård. Det finns en uppenbar risk för att ett sådantsystem som det som förordar leder felaktig fördelning av resurserna. Det finns enuppenbar risk för att vi går mot ett samhälle där peng-arna mer än behoven styr vården och omsorgen.Tanken på att via en obligatorisk försäkring istället för via skatter betala för sin trygghet, är någotsom vi från kan acceptera så länge det gälleratt försäkra sig mot inkomstbortfall av olika slag. Menatt överlämna till och att bedömanär man behöver sjukvård eller omsorg är något heltannat. Det är något som vi i varje fall inte kan accep-tera. Såvitt jag förstår kan inte heller ellerKristdemokraterna acceptera det.För är det den solidariska finansieringenoch detta med vård efter behov som skall vara grund-bulten när det gäller vården och omsorgen. Ett systemdär den som har små behov av vård och omsorg ochtjänar mycket vinner mest, och där den som har låginkomst men stora behov förlorar mest, kan vi frånCentern inte acceptera.Därför vill vi behålla den solidariskt finansieradevälfärden, men vi vill göra reformer som går motvalfrihet, närhet och ett effektivare resursutnyttjande.Anf. 164 () replik:Herr talman! talar om att vårt fi-nansieringssystem inte skulle vara solidariskt. Vårallmänna obligatoriska hälsovårdsförsäkring är verk-ligen solidarisk. Den omfattar alla. Oavsett den in-komst man har eller den situation man befinner sig i,får man del av försäkringen om man hamnar i densituationen att man blir sjuk.Försäkringen följer patienten. Patienten får enökad valfrihet och kan välja mellan olika former avutbud. Dessutom blir det möjligt för fler vårdgivareatt konkurrera med varandra, och personalen får flerarbetsgivare att välja emellan.Det här innebär att vi dessutom kan göra bespa-ringar genom att vi kan avveckla landstingsskattenoch därmed också landstingspolitikerna och den byrå-krati som är förenad med det politiska maktutövandet.De pengar som man sparar genom den reformen kananvändas som ett direkt resurstillskott till den egentli-ga vården. Jag vill alltså hävda att en sådan finansie-ringsform verkligen är solidarisk då den omfattar alla.Anf. 165 () replik:Herr talman! En viktig fråga är naturligtvis vemsom får störst del av de här skattesänkningarna.