prot · GL0943 · 1997-12-09 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1997/98:43Tisdagen den 9 decemberKl. 9.00 - 16.53Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 3 december.2 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återUtrikesutskottets betänkanden /98:UU1 och UU23 § Beslut rörande utskottsärenden som slutde-batterats den 8 decemberJuU1 Utgiftsområde 4 RättsväsendetMom. 4 (utgångspunkter för kriminalpolitiken)1. utskottet2. 3 (m, kd)Votering:221 för utskottet79 för res. 349 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 24 c, 19 fp, 19 v, 14 mpFör res. 3: 66 m, 13 kdFrånvarande: 16 s, 14 m, 3 c, 7 fp, 3 v, 4 mp, 2 kdMom. 6 (en rättspolitisk strategi m.m.)1. utskottet2. 4 (m, fp, kd)Votering:184 för utskottet98 för res. 419 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 5 c, 19 v, 15 mpFör res. 4: 67 m, 19 fp, 12 kdAvstod: 19 cFrånvarande: 16 s, 13 m, 3 c, 7 fp, 3 v, 3 mp, 3 kdSivert () anmälde att han avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja.Mom. 10 (en särskild glesbygdsfaktor)1. utskottet2. 8 (c, v, mp)Votering:243 för utskottet59 för res. 847 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 67 m, 19 fp, 12 kdFör res. 8: 24 c, 19 v, 15 mp, 1 kdFrånvarande: 16 s, 13 m, 3 c, 7 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdMom. 15 (förändrade arbetsmetoder)1. utskottet2. 11 (m, fp, kd)Votering:203 för utskottet99 för res. 1147 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 24 c, 19 v, 15 mpFör res. 11: 67 m, 19 fp, 13 kdFrånvarande: 16 s, 13 m, 3 c, 7 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdMom. 18 (återanställning av civil personal)1. utskottet2. 13 (m, v, mp, kd)Votering:188 för utskottet114 för res. 1347 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 24 c, 18 fp, 1 mpFör res. 13: 67 m, 1 fp, 19 v, 14 mp, 13 kdFrånvarande: 16 s, 13 m, 3 c, 7 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdMom. 23 (prioritering av utredningar om sexuellaövergrepp mot barn)1. utskottet2. 16 (c, fp, v, mp)Votering:221 för utskottet78 för res. 1650 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 66 m, 12 kdFör res. 16: 24 c, 19 fp, 19 v, 15 mp, 1 kdFrånvarande: 18 s, 14 m, 3 c, 7 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdMy () anmälde att hon avsett att rösta jamen markerats som frånvarande.Mom. 27 (samordning av miljöbrottsbekämpningen)1. utskottet2. 21 (c, fp, mp, kd)Votering:166 för utskottet70 för res. 2164 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 4 m, 18 vFör res. 21: 24 c, 19 fp, 15 mp, 12 kdAvstod: 63 m, 1 vFrånvarande: 17 s, 13 m, 3 c, 7 fp, 3 v, 3 mp, 3 kdLennart () anmälde att avsett att avstå frånatt rösta men markerats ha röstat ja.Mom. 34 (antalet tingsrätter)1. utskottet2. 28 (c)Votering:185 för utskottet25 för res. 2889 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 16 v, 14 mp, 12 kdFör res. 28: 24 c, 1 fpAvstod: 67 m, 18 fp, 3 v, 1 mpFrånvarande: 18 s, 13 m, 3 c, 7 fp, 3 v, 3 mp, 3 kdMom. 35 (domstolarnas sidoverksamheter)1. utskottet2. 29 (c)Votering:263 för utskottet37 för res. 291 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 67 m, 17 fp, 19 v, 15 mp, 1 kdFör res. 29: 24 c, 1 fp, 12 kdAvstod: 1 fpFrånvarande: 17 s, 13 m, 3 c, 7 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdFanny () anmälde att hon avsett att rösta nejmen markerats ha röstat ja.Mom. 36 (frivårdens resurser)1. utskottet2. 30 (mp, kd)Votering:256 för utskottet46 för res. 3047 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 67 m, 24 c, 19 fp, 1 vFör res. 30: 18 v, 15 mp, 13 kdFrånvarande: 16 s, 13 m, 3 c, 7 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdMom. 42 (besökslägenheter)1. utskottet2. 36 (v, mp, kd)Votering:254 för utskottet48 för res. 3647 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 67 m, 24 c, 18 fpFör res. 36: 1 fp, 19 v, 15 mp, 13 kdFrånvarande: 16 s, 13 m, 3 c, 7 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdMom. 47 (m.m.)1. utskottet2. 42 (m, c, fp, mp, kd)Votering:161 för utskottet139 för res. 4249 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 16 vFör res. 42: 67 m, 24 c, 19 fp, 1 v, 15 mp, 13 kdFrånvarande: 16 s, 13 m, 3 c, 7 fp, 5 v, 3 mp, 2 kdMom. 49 (en konsumentrepresentant i )1. utskottet2. 43 (v)Votering:268 för utskottet33 för res. 431 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 67 m, 24 c, 19 fp, 13 kdFör res. 43: 19 v, 14 mpAvstod: 1 mpFrånvarande: 16 s, 13 m, 3 c, 7 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdMom. 54 (resurser till kvinno- och brottsofferjourer)1. utskottet2. 47 (v, mp, kd)Votering:231 för utskottet47 för res. 4723 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 66 m, 1 c, 19 fpFör res. 47: 19 v, 15 mp, 13 kdAvstod: 23 cFrånvarande: 16 s, 14 m, 3 c, 7 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdMom. 55 (stärkt ställning för brottsoffer)1. utskottet2. 49 (m, c, fp, kd)Votering:179 för utskottet123 för res. 4947 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 19 v, 15 mpFör res. 49: 67 m, 24 c, 19 fp, 13 kdFrånvarande: 16 s, 13 m, 3 c, 7 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdMom. 60 (utvärdering av den nya rättshjälpslagen)1. utskottet2. 52 (mp, kd)Votering:256 för utskottet46 för res. 5247 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 67 m, 24 c, 19 fp, 1 vFör res. 52: 18 v, 15 mp, 13 kdFrånvarande: 16 s, 13 m, 3 c, 7 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.KU1 Budgetpropositionen - utgiftsområde 1 samt förvaltningskontorsårsredovisningMom. 1 (anslag m.m. under utgiftsområde 1, Riketsstyrelse)1. utskottet2. 1 (v)3. res. 2 (mp)Förberedande votering:24 för res. 115 för res. 2263 avstod47 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:189 för utskottet19 för res. 193 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 1 m, 24 c, 7 fp, 12 kdFör res. 1: 19 vAvstod: 66 m, 11 fp, 15 mp, 1 kdFrånvarande: 16 s, 13 m, 3 c, 8 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdBeatrice () och () anmäldeatt de avsett att avstå från att rösta men markerats haröstat ja.Mom. 10 (upphandling av miljövänlig el)1. utskottet2. 3 (c, v, mp)Votering:176 för utskottet59 för res. 367 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 1 m, 18 fp, 13 kdFör res. 3: 24 c, 1 fp, 19 v, 15 mpAvstod: 1 s, 66 mFrånvarande: 16 s, 13 m, 3 c, 7 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.4 § Kultur, medier, trossamfund och fritidFöredrogsKulturutskottets betänkande 1997/98:KrU1Budgetpropositionen för , utgiftsområde 17Kultur, medier, trossamfund och fritid (prop.1997/98:1 delvis)KulturfrågorAnf. 1 ():Fru talman! Låt mig börja dagens debatt med attslå fast att kulturen har ett egenvärde och att denenskilda människan skall ha möjlighet att själv väljaden kulturyttring som vederbörande önskar och attden enskildes val skall vara fritt och inte styras medhjälp av skattemedel.Ansvaret för kulturen åvilar såväl staten som regi-onala myndigheter och kommunerna. Ett särskiltansvar har staten vad beträffar det nationella kulturar-vet, vilket innebär bl.a. ansvar för vårt kulturlandskap,våra historiska byggnader och minnesmärken, våranationalscener, arkiv, vissa museer m.m.Vad gäller de teatrar som inte är nationalscenerbör ansvaret övertas av de regionala huvud-männen. Vad gäller nationella uppdrag på museiom-rådet bör enligt vår mening sådana inte aktualiseras sålänge museerna befinner sig under omorganisation.Den viktigaste kulturförmedlande institutionen ärskolan. Jag inkluderar här naturligtvis förskola ochliknande verksamheter. Kulturverksamheten i skolanskall inte drivas som särskilda projekt med special-destinerade bidrag utan skall utgöra en integrerad delav skolans totala undervisningsverksamhet. Kulturenskall således förmedlas till eleverna inte i form av etteller annat författarbesök, enstaka konserter ellerteaterbesök, utan kulturen skall genomsyra undervis-ningen i stort.Glädjande är de senaste årens växande intresse förvår historia, för studiet av våra rötter i det förgångna.En sådan kunskap bidrar verksamt till fortsatt intresseför vårt samhälles utveckling och vår kultur i världen.Jag nämnde tidigare helt kort ansvarsfördelningenmellan stat, region och kommun. Vad gäller finansie-ringen av det allmänna kulturstödet är det viktigt attsom utgångspunkt konstatera att av de samladekulturutgifterna betalas av de enskilda människornasjälva. faller gemensamt på stat, lands-ting och kommun. Dessa fakta kontrasterar starkt motden existerande bilden av kulturverksamheten totalt ivårt land.Vi moderater vill se en successiv övergång tillavtal mellan anslagsbeviljande instanser och motta-gande kulturinstitutioner. På så sätt underlättas enuppföljning och en utvärdering - som utskottet hartalat om - gentemot de kulturpolitiskamålen, och underlättas en ekonomisk kon-troll av anslagsanvändningen.Sedan ett antal år tillbaka har vi i Moderata sam-lingspartiets partimotioner föreslagit inrättandet av endubbleringsfond för kompletterande stöd till nyska-pande kulturprojekt av hög kvalitet. Vi har i vår bud-get avsatt i ett inledningsskedetill en sådan fond. Fonden riktar sig till enskilda somgenom gåvor, donationer och testamenten vill stödjasvensk kultur. Som en motprestation skall så statenbidra till fonden med en lika stor summa som erhållitsfrån de enskilda givarna, donatorerna osv.Stöd ur den av oss föreslagna dubbleringsfondenskall inte utgå till projekt som redan har erhållit of-fentliga bidrag.För att stärka vården av våra kulturmiljöer föreslårvi moderater inrättandet av en motsvarighet till brit-tiska , till vilken både offentliga ochprivata medel kan lämnas. Enligt de stadgar somgäller för , som vi skulle kunna titta påoch inte efterlikna men kanske ha som föredöme,tecknas avtal mellan myndighet och fastighetsägaregenom vilka fastighetsägarna erhåller rätt till avdragpå fastighetsskatten mot att de vårdar de byggnader,parker, broar och andra anläggningar som har kultur-historiskt värde och som kan vara aktuella.Beträffande uppdragsarkeologin, som vi i utskottethar behandlat , vill vi återigen under-stryka vikten av att olika aktörer kan arbeta underlikvärdiga villkor och att de nya bestämmelserna följs.En stor kostnad framför allt för de stora kultur-institutionerna utgörs av hyrorna. Sammanlagt betalarman nästintill i hyra under 1997.I SOU 1997:96, Lokalförsörjning och fastighetsä-gande, föreslås en ny princip för att fastställa hyra förs.k. ändamålsfastigheter - ett begrepp som ocksåinrymmer kulturinstitutioner. Om den nya modellenskulle innebära lägre hyresnivåer för kulturinstitutio-nerna kunde de frigjorda medlen komma till använd-ning i den direkta kulturverksamheten.Kvalificerad forskning är viktig också inom kul-tursektorn. Forskningen skall ske på vetenskapligakriterier. Tyvärr finns exempel på enklare utredning-ar, sammanställningar m.m. som inte borde gå underrubriken forskning. Vi föreslår att medel ställs tillförfogande för forskning på kulturområdet.Det är med tillfredsställelse man kan konstatera attSocialdemokraternas tidigare så negativa inställningtill sponsring har vänts till en i den rådande ekono-miska situationen mer positiv attityd.Det är faktiskt inte några nålpengar som t.ex. Fö-reningen Kultur och Näringsliv bidrar med. Under1996 - redovisningen kommer inte förrän ijanuari - sponsrade ett sjuttiotal svenska företag totaltkulturen med mellan 175 och 200 miljoner kronor.Näringslivets sponsring sägs öka med omåret. Räknat i antal projekt blev det 325 s.k. kul-tursamarbetare 1996. Uttalanden från näringslivettyder också på att ökade insatser kommer att görasunder 1998.Framför allt satsar dessa sponsorer på musiken,medan antalet projekt inom bildkonsten tyvärr harminskat. Intresset för industri och kulturminnesvårdökar markant. Likaså ökar intresset för långsiktigaavtal, viket är mycket glädjande och ger möjlighet tilllångsiktig planering och verksamhet.I förra årets debatt framhöll jag att jag med glädjekunde konstatera att Framtidens kultur gått fri frånCarl Thams klåfingrighet. Det är med lika stor glädje,fru talman, som jag kan konstatera att det verkarsom om stiftelsen i fred också under sistlidnaår. Jag hyser faktiskt förhoppningen att detta skallfortsätta, inte minst på grund av att vi om några veck-or går in i 1998 - och kulturhu-vudstadsår. Min förhoppning är att Framtidens kulturverksamt skall bidra till framgång för kulturhuvud-stadsåret.Under åren 1995, 1996 och 1997 har drygt 450projekt erhållit stöd till en summa av 215 miljonerkronor.Så några ord om ett par av våra museer. är ett konstmuseum vars samlingar tillhörNationalmuseum. Östasiatiska ligger geografisktnästintill granne med , och man ut-nyttjar en lång rad av tjänster så-som - jag tar ett axplock - administrativa tjänster,registratorservice, fondförvaltning, transport-, post-och teleservice, elektriker, snickare, säkerhetsperso-nal, centralförråd m.m.Vi finner därför att beslut hösten 1996bör ändras och att Östasiatiska även i fortsättningenskall ingå som en museienhet i Statens konstmuseer.Riksdagens beslut att föra tillden nya i Göteborgvar olyckligt. Beslutet bör därför rivas upp. Medel-havsmuseet ingår som en enhet i Statens historiskamuseer. För den händelse en organisationsförändringär nödvändig bör sammanförasmed Statens konstmuseer - inte minst av den anled-ningen att ungefär hälften av samlingarna ingår i Na-tionalmuseums samlingar och därmed i SKM.Fru talman! Som vanligt för tids vinnande in-skränker jag mig till att yrka bifall endast till en avvåra reservationer, nämligen nr 3, medan vi natur-ligtvis också som vanligt står bakom alla de reserva-tioner där Moderata samlingspartiets namn återfinns.Anf. 2 ():Fru talman! Kulturen är det liv vi lever. Kulturenär själva grunden för mänsklig utveckling, demokratioch mänsklig värdighet.Genom att fler och fler materiella behov tillgodo-setts får de immateriella värdena större betydelse.Genom att själv få skapa och låta åsikter och känslorfå komma till uttryck får människan utlopp för sinkreativitet.I skapande mångfald skriverman följande om kreativitet: "Begreppet kreativitetmåste därför tolkas fritt och inte bara hänföras tillkonstens område, utan också till problemlösning i allaupptänkliga sammanhang. Kreativitet hör långt ifrånenbart samman med konstarterna, utan har avgörandebetydelse för industri och handel, för utbildning ochsocial utveckling. "Vi i anser att det är viktigt med enlångsiktig kulturpolitik som ger utrymme förnya lösningar, nya idéer och nya organisationsformer.I grunden måste den kulturella infrastrukturen medinstitutioner och myndigheter finnas och ges möjlig-het att verka. I med snabba förändringar och enökande inriktning mot mer kortsiktiga projekt förförnyelse och utveckling är det nödvändigt att balans-era med den kompetens och den kontinuitet som finnsi basverksamheten. Vi har reservationer både när detgäller den kulturella infrastrukturen och när det gällerbalansen mellan basverksamhet och projekt.Kulturen har betydelse för en rad olika samhälls-områden. Det handlar, förutom om kulturens självkla-ra egenvärde, om demokrati och identitet, arbetstill-fällen, turism, regional och lokal utveckling, företa-gande, integration, mångkultur och tolerans, delaktig-het och hälsa. Med utgångspunkt från detta menar viatt det finns starka skäl att statens satsning på kultur-sektorn skall öka inför 2000-talet - även om man tarett ökat inslag av sponsring i beaktande.Den stora kulturmanifestation som kommer att innebära bör vara avstam-pet för att göra till ett ännu mer utvecklatkulturland. De medel som avsatts för kulturåret 1998bör enligt vår mening finnas kvar och användas tilluppföljning av kulturåret ute i hela landet. Genomarbetsgruppen Kultur i hela landet har en mängdspännande och intressanta projekt fått stöd. Det arbetesom inletts bör få en fortsättning även när arbetsgrup-pens arbete är avslutat.Fru talman! har länge ansett att barn-och ungdomskultur är ett viktigt område, som måsteprioriteras. Det handlar inte bara om att barn ochungdomar skall ses som konsumenter av en kulturskapad av vuxna. Barn- och ungdomskultur handlarlika mycket om att uppmuntra barns och ungdomarseget skapande.Skapande verksamhet kan för många barn ochungdomar vara oerhört betydelsefull, en möjlighet attfå utlopp för sina känslor och tankar, att få tillfälle attkänna igen sina och andras problem, att få vara bety-delsefull. Konsten och kulturen kan hjälpa dem att fåmotbilder att sätta upp mot det som tycks omöjligt attförändra och förhindra, att återerövra tilliten tillmänniskor. "De som är väldigt kreativa och inte får något ut-lopp för sin kreativitet, vänder den till en destruktivi-tet. Och blir alla de där sångerna man aldrig fickskriva, tavlorna man aldrig fick måla till sönderslagnafönster och nersparkade människor i stället". Detta ärett citat av "" Lindroth.Vi i har länge framhållit att en väx-ande andel av all kulturverksamhet skall riktas motbarn och ungdomar. Därför anser vi att av resur-serna av kulturanslaget bör öronmärkas till kultur förbarn och ungdom. Det är en kraftig markering avvikten av att barn och ungdomar blir delaktiga i kul-turlivet, och det skall ses som ett golv, inte som etttak. Skolan är en av de viktigaste platserna för barnsmöte med kultur. har också ställt sigbakom en flerpartireservation om kulturen i skolan.Den nya kulturpolitiken skall leda oss in i det nyaårtusendet, och anser att den måste getydliga signaler om att kvinnors historia och kulturellagärningar skall synliggöras. Strukturer i samhälletsom inte förmår ta vara på kvinnoperspektivet lika brasom mansperspektivet bör inte höra hemma i det nyaårtusendet. anser att ett landsomfattandeprojekt med uppgift att belysa och framhålla kvinnansroll och betydelse inom kultursektorn och i historienbör genomföras.Fru talman! Ett av de nya målen för den svenskakulturpolitiken är att främja kulturell mångfald. Det ärett mycket viktigt mål. Vi har ett mångkulturelltsamhälle, men ett mångkulturellt samhälle som intefungerar bra. Främlingsfientlighet och rasism brederut sig. Den allra viktigaste åtgärden för ökad förståel-se, för delaktighet och integration är att svenskar ochinvandrare träffas på ett naturligt sätt. Kulturmötenoch mångfald skapar en ny styrka och nya möjlighe-ter. Nya medborgare inlemmas i samhället samtidigtsom vi låter samhället utvecklas till följd av nya im-pulser från andra kulturer. Det är viktigt att ge möj-lighet till egna kulturella uttryck men också att erbju-da delaktighet i det svenska samhället.Förra årets förslag om ett världskulturhus har iårets budgetproposition blivit till ett forum förvärldskultur. Vi är inte övertygade om att ett särskiltforum för världskultur är det mest effektiva sättet attuppnå en fruktbar kulturell mångfald i . Cen-terpartiet anser att det handlar om att ge alla konst-närliga institutioner ett uppdrag att främja kulturmö-ten.När det gäller internationellt samarbete finns i dagflera exempel på institutioner med väl utveckladeinternationella kontakter. En del av dem mötte kul-turutskottet vid resan till . Vi anser att våraolika kulturinstitutioner har förmågan att främja kultu-rell mångfald utan att det behöver gå via en ny byrå-krati. De medel som föreslås bör i stället via Statenskulturråd fördelas till internationellt samarbete och tillmångkulturellt arbete i Sverige.Kulturen är en viktig del i tillväxtindustrin, efter-som kultur skapar sysselsättning. Vad som ofta glömsbort är att kulturen inte bara har en kostnadssida utanockså ger positiva ekonomiska effekter utöver de mersvårmätbara, som olika upplevelser. Det här sker oftatill en mycket låg investerings- och driftskostnad. Dethandlar om förutsättningarna för turism, om lokalsjälvkänsla och utveckling, om en orts attraktivitet närdet gäller företagsetablering och mycket mer. Manbrukar ofta peka på , som var kulturhuvud-stad 1990, som ett bra exempel. Det finns många flerexempel, som vi också pekat på i vår motion.Fru talman! som huvudstad är även ettsjälvklart centrum för landets kulturliv. Här finns destatliga ansvarsmuseerna, och här finns nationalsce-nerna. Här finns de flesta kulturarbetarna och enmängd intressanta kulturprojekt. Det är naturligt att enhuvudstad också har en nationell uppgift för den na-tionella kulturen och för att visa den för både landetsinvånare och utländska besökare. Det är också avstörsta vikt med ett levande kulturliv i hela landet. Detär vår absoluta uppfattning att alla landets invånarehar rätt till rimlig tillgång till kulturupplevelser.Regeringen har på uppdrag i budget-propositionens kulturbilaga redovisat fördelningen avkulturresurserna i landet. Den analys som gjorts ärenligt vår uppfattning alldeles för begränsad. Dengäller bara de bidrag som betalats ut via samt till . Man säger att "börhela ansvarsområde inkluderas ien regional analys". Vi menar att den analysen börgenomföras alldeles omgående.Mot bakgrund av den regionalisering som skerär det viktigt att regionala utvecklingsplaner utformasför hela det kulturpolitiska fältet. Ett arbete har ocksåinletts av och på olika sätt utveckla det regionalasamspelet inom kulturen. Detta är något som bådeTeaterutredningen och pekade på.Vi ser det som angeläget att man på nationell nivå gerett stöd för detta utvecklingsarbete. På det viset kanman också få en bättre samverkan mellan de regionalakulturinstitutionerna och de lokala arrangörerna.Fru talman! Detta är något om synpå kulturpolitiken. Jag har i det här inlägget inte tagitupp så många detaljer. Vi har fogat ett antal reserva-tioner och särskilda yttranden till det här betänkandetför att markera områden där vi vill något mer än ma-joriteten.Totalt sett kan man ändå säga att samstämmighe-ten om kulturpolitiken är ganska stor i kulturutskottet.Vi skulle nog alla önska att vi hade mer resurser attsatsa på kultur. Det gäller egentligen alla utom mode-raterna, som föreslår en neddragning med 560 miljo-ner på en redan liten kulturbudget. Den dubblerings-fond som föreslår kan på intet sätt kom-pensera hela den neddragningen, i all synnerhet inte iinledningsskedet. Dessutom föreslår enrenodling av det statliga ansvaret för kulturinstitutio-ner och vill att kommuner och regionala myndigheterskall ta ett större ansvar. Hur det går ihop med mode-raternas stora besparingar på kommuner och landstingoch den moderata uppfattningen att landstingen inteskall ägna sig åt kulturfrågor är svårt att förstå. Skullemoderaternas kulturpolitik genomföras vad avserbudgetramarna skulle vi få se en enorm nedrustningav kulturen i landet. Som jag har anfört tidigare anservi i att kulturen är så viktig att ramarnaför kultur i stället bör utökas i framtiden.Fru talman! Jag står självfallet bakom alla de re-servationer där finns med men yrkar förtids vinnande bifall endast till nr 9, 11 och 16.Anf. 3 ():Värderade talman! Jag vill inleda med att markeramin tacksamhet gentemot kulturutskottets kanslichefsedan många år, . Han har lämnatsin tjänst för att som pensionär själv kunna avgöravilka kulturyttringar han vill ägna kraft och intresse åti fortsättningen.