prot · GL0947 · 1997-12-15 00:00:00 — Regeringenkonstaterar: Det är "inte rimligt att en bostad betrak-tas för en make som permanentbostad medan den förden andre betraktas som fritidsfastighet". Nej, deflesta medborgare förundras över detta uttryckssätt.Men uttrycker man sig Orwellskt blir konstigheternamonstruösa. När en av makarna "flyttat till särskiltboende" blir hans/hennes del i permanentbostadenomvandlad till fritidsbostad. Först och främst vill jagdå säga att man inte flyttar, utan man tvingas flytta tillsärskilt boende på grund av ohälsa. Att på privat väg,med litet hjälp, ta hand om den gamle/sjuke själv, ärinte möjligt på grund av skattesystemet. har ävenregeringen insett det befängda i reglerna, dvs. att enpermanentbostad ett, tu, tre blir fritidsbostad. Det ärbra, men låt fritidsfastigheterna över huvud taget varai fred vid reduktionen av bostadsbidraget! Vi modera-ter föreslår att fritidsbostäder inte skall beaktas vidberäkningen av bostadstillägg och anslår ytterligare115 för ändamålet. Egentligen skulledetta nämnas i imperfekt, eftersom vi inte får tala ompengar nu.Slutligen några ord om basbeloppet. Ett pensions-system skall vara stabilt. Det står så i texten. Dess-utom skall pensionen vara förutsebar. Vi yrkar attbasbeloppet räknas upp . Visserligen sägerutskottet att den begränsade uppräkningen inte bety-der så mycket på grund av en minskande inflation.Det är emellertid inte möjligt att räkna upp pensio-nerna på ett helt basbelopp redan budgetåret 1998.Varför inte? De flesta kostnaderna för ett återställtbasbelopp faller på AP-fonderna. Dit skall ju delpen-sionsfonden på kanske läggas.ATP-pensioner ger skatteintäkter som statskassan inteannars skulle ha fått, men viljan finns inte. Därföråterställs basbeloppet till . 1999 är rätt.1998 är fel. Detta är politisk logik.Jag yrkar bifall till reservation 39 om delpension. Ipolitikens värld, inte i budgetens värld, lever våraövriga förslag kvar.Anf. 79 ():Herr talman! Utgiftsområde 11 handlar om eko-nomisk trygghet vid ålderdom. Jag tänker här ta uppett par saker på detta område.I dagens pensionssystem är låginkomsttagare,framför allt kvinnor, förlorare i vår modell, som byg-ger på inkomstbortfallsprincipen. Därför är det bra attdet nu finns en fempartiöverenskommelse om ett nyttpensionssystem som bygger på en garantipension - ibotten lika för alla - som sedan kombineras med eninkomstrelaterad del. Det bygger på principen omgrundtrygghet.Dagens modell tar inte hänsyn till att kvinnors ochmäns livsmönster är olika. Bland folkpensionärernafinns det många ensamstående kvinnor som haft sitthuvudsakliga arbete i hemmet, som varit ryggraden ifamiljeföretaget eller kanske jobbat litet extra medstädning, skolbespisning eller hemtjänst. hardessa kvinnor bara folkpensionen att leva av.Men det finns också många män som hela livet haftmycket låg inkomst och som befinner sig i sammasituation. Dessutom har pensionärerna, liksom allaandra grupper i samhället, fått vidkännas neddrag-ningar i samband med saneringen av statens finanser.I väntan på att även dessa pensionärer ingår i detnya pensionssystemet anser vi i att detär rimligt att inom ramen för det statsfinansiella ut-rymmet höja pensionstillskottet för pensionärer. Ut-skottet delar uppfattningen att det är en av mångamöjliga åtgärder. Vi i anser att regering-en bör återkomma med ett sådant förslag i vårpropo-sitionen 1998.Bostadstillägget för pensionärer återgår nu att vara85 % av bostadskostnaden mellan 100 och 4 000 krper månad. Det är tillfredsställande att denna höjningär möjlig. har länge, som jag tidigarenämnt, arbetat för mer av grundtrygghet i pensions-systemet. I själva verket är bostadstillägget för pen-sionärer en del av pensionssystemet, varför kostnadenockså borde inlemmas i detta system. Det bör övervä-gas om en sådan förändring kan komma till stånd,vilket anges i vår partimotion. En utredning bör därförtillsättas som ser över frågan. Utskottet har med an-ledning av detta sagt att man förutsätter att detta sker isamband med genomförandet av den nya pensionsre-formen. Vi har ändå valt att uttrycka vår syn i enreservation och att det bör ges regeringen till känna.I en motion av och tas upp omställningen i efterlevandepensionen.Omställningstiden kortades ned till sex månader.Denna tid är alldeles för kort, varför motionärernaföreslår att den återgår . Den sommist sin make eller maka går igenom en mycket svårsituation med en stor förändring av livssituationensom kräver än för anpassningtill nya förutsättningar. Vidare anförs att inkomst-prövningen av folkpensionen inte skall påbörjas förr-än barnen är . Jag delar denna uppfattning ochanser att frågan bör prövas.Herr talman! står bakom reservatio-ner och yttranden som finns på detta område, och jagyrkar i övrigt bifall till utskottets hemställan.Anf. 80 BO ():Herr talman! Den största och också viktigaste avalla socialförsäkringar är ålderspensionssystemet. Detär därför mycket glädjande att vi i vårt land förefallervara nära att kunna genomföra en mycket betydandepensionsreform i bred politisk enighet, bred i denmeningen att den tycks omfatta mer är av kam-marens ledamöter.De grundprinciper som legat till grund för arbetethar handlat om att det skall fortsätta att vara ett all-mänt pensionssystem, dvs. att alla skall vara med, attdet skall skiljas från förtids- och sjukpen-sionssystemet, som snarare skall föras samman medsjukförsäkringen än med ålderspensionen som hittills.Det skall bygga på en livsinkomstprincip, dvs. att allade pengar som man har tjänat under livet och somavgifter har betalats för skall grunda pensionen. Pådetta skall man i vissa fall få mer. Om man har haftextra låg inkomst skall man kunna få en utfyllnad upptill garantipension. Om man har haft hand om småbarn eller gjort värnplikt skall man kunna få mer ipension utöver detta.Ytterligare en viktig princip har varit att ha enföljsamhet i vad som händer i samhället och samhälls-ekonomin men också vad som händer med den förpensionssystem så viktiga utvecklingen av medellivs-längden. Systemet skall inte bara, som , bygga påprincipen pengar in och pengar ut utan också innehål-la ett fonderat inslag. Det brukar kallas för premiere-servsystem. Skall jag nämna ytterligare ett viktigtinslag bland de många som finns i det nya systemet ärdet möjligheten för makar att dela pensionsrätten omde så vill och enligt det senaste förslaget kunna över-föra den fonderade delen, premiereserven, mellanmakarna.Vi har fått in alla remissvaren på deförslag som har varit ute. Några korta kommentarertill dessa vill jag göra, herr talman.Den fonderade delen, premiepensionsförslaget,har fått ett gott bemötande av remissinstanserna. Detär bifall på de allra flesta punkterna. Men det finnsförstås inslag i svaren som innebär i flera fall möjlig-heter till förbättringar av förslaget, bl.a. har det attgöra med möjligheten till ökad konkurrens jämförtmed utredarens förslag.I de andra delarna, de som rör inkomstpensionenoch garantipensionen, är bilden något mera blandad. Ihuvudsak har de nya förslagen fått, såvitt jag kunnatse, bifall från flertalet remissinstanser. Det innebär attdet finns goda möjligheter nu att lägga fram ett ännubättre förslag än det som presenterades under höstentill ett nytt pensionssystem.De fem partier som arbetat med det nya pensions-systemet har strävat efter att få ett ekonomiskt stabiltsystem, dvs. att reglerna skall vara sådana att det finnsminsta möjliga risk för att de skall behöva ändras, inte behöver ha den ryckighet som har känne-tecknat en hel del av socialförsäkringarna. Men intebara det, utan vi har önskat att få ett system som skallvara politiskt stabilt. Det har varit detta som har fåttde fem partierna att utifrån i vissa fall olika utgångs-punkter ändå vara beredda att försöka nå ett gemen-samt förslag för att man skall kunna uppnå de stabilaspelregler som så många medborgare efterfrågar.Det här reformarbetet har fått en hel del interna-tionell uppmärksamhet. Jag tänkte nämna någrapunkter som har lyfts fram speciellt. Det ena är att detär en så pass tidig reformering jämfört med mångaandra länder som brottas med problemen fortfarande.Det andra är att det är långtgående. Det tredje är denspeciella konstruktionen i det nya systemet, som be-står av två pelare, en som är ofonderad och en som ärfonderad och den ofonderade delen är utformad på ettsådant sätt att det finns extra mycket stabilitet i det.Det är i högsta grad viktigt att vi , herr talman,kan gå i mål med det nya ålderspensionssystemet ochatt vi skall få en stabil grund för framtiden.Om det råder stor enighet om det nya ålderspen-sionssystemet så råder det djupaste oenighet om deförsämringar i änkepensionerna som genomdrivits iden här kammaren och som gäller fr.o.m. iår. Vi har från sida gång på gång sedanförslaget framlades för kammaren kritise-rat och röstat emot de föreslagna försämringarna. Detfanns, som har nämnts från talarstolen, en upp-görelse med mycket långa över-gångsregler för att förändra änkepensionssystemet.Man kan tycka bra eller dåligt om de förändringarna,men de fanns ändå och det fanns, vågar jag säga, allanledning för medborgarna, framför allt de närmastberörda, att tro att de reglerna skulle vara bestående.Det är enligt min mening ett av de mest uppröran-de beslut som fattats i denna kammarenär man beslöt att med kort varsel ändra systemet påett sådant sätt att tusentals människor fick sin eko-nomi mycket väsentligt försämrad.Vår uppfattning är att de nya reglerna vad gällersåväl förkortningen av tiden för omställningspensio-nen från som inkomstprövningenbör avskaffas och att man bör återgå till de regler somfanns tidigare. På en punkt har det skett en viss åter-ställning av de gamla reglerna, och det gäller fråganhuruvida de privata pensionspengarna skall räknas ineller inte. Vi från vår sida som har efterlyst en sådanförändring välkomnar förstås att vi har fått gehör påden här punkten.Jag vill, herr talman, läsa upp vad utskottet säger isamband med änkepensionerna: "Enligt utskottetsmening finns det inte , trots det något positivareläget, utrymme för att fullt ut återgå till tidigare reglerpå detta område." Den uppmärksamme läsaren måsteändå tro att man , relativt snart, skall åter-gå till de gamla reglerna samt att det nu tagits ettbetydande steg med tanke på att det sägs att man"fullt ut" inte kan göra det man kanske eftersträvar.Jag har därför en fråga till den socialdemokratiskeföreträdaren i vår debatt, , som sena-re går upp i talarstolen: Är det inte så att den föränd-ring som ägt rum bara rör en hundradel av hela be-sparingen? Om det är så, är frågan om tycker att detta är ett rimligt sätt att formulera signär man säger att man inte "fullt ut" har gjort detta.Den tredje frågan till skulle närmastvara: Är detta att man säger att man inte kangenomföra det en antydan om att änkorna någon gångi framtiden skall kunna få de regler som fanns tidiga-re?Jag har också, herr talman, en fråga till Centerpar-tiets företrädare, med anledning avfrågan om änkepensionerna: Hur skall man tolkacentermotionen på den här punkten och det uttalandesom gjorde alldeles från talar-stolen? Det är ju som tillsammans medSocialdemokraterna drivit igenom de här två försäm-ringarna, dvs. från tolv månaders omtällningspensiontill respektive att införa en inkomst-prövning med alla de konsekvenser som det har haft.Frågan till är nu närmast hur man skall tolkadet hela, om genuint vill ha en ändring vadgäller omställningspensionen och en viss dämpning avde värsta effekterna för dem som har barn under 18år. Vidare: Varför skulle det inte vara möjligt att få enmajoritet i kammaren för de här två ståndpunkterna,även om flera av oss, inte minst , vill gålängre och återställa reglerna till det som gällde tidi-gare?Herr talman! Frågan om bostadstilläggen till pen-sionärerna ses ju över, så att bostads-tilläggen kan anpassas på ett bra sätt till det nya pen-sionssystemet. Men en punkt som vi har tagit upp isamband med höstens budgetbehandling är att maninte skall räkna in fritidsfastigheterna för pensionärer-na när man bedömer nivån på deras pensioner. Det ärett krav som vi har upprepat, och som förstås finnsmed också i dagens handlingar - även om den budge-tordning vi har gör att jag inte kan ge de raka ochklara yrkanden som jag annars skulle kunna ge.Till sist på detta område, herr talman, skulle jagvilja ta upp marginaleffekterna för pensionärer. Jaggör det närmast för att förhoppningsvis få något be-sked från talesmannen för utskottsmajoriteten på denhär punkten. Vi har vid sidan av de vanliga bostads-tilläggen, som ju tillsammans med pensionerna gerhöga marginaleffekter, också ett annat system medsärskilda bostadstillägg för pensionärer. Jag för har tyckt, och tycker, att det är ett bra system igrunden. Dock har det observerats ibland får marginaleffekter för pensionärer somöverstiger . Det är alltså rena s.k. Pomperipos-saeffekter. Man kan få mindre kvar fast man har fåttin mer i ursprunglig inkomst. Min fråga till LennartKlockare på den punkten är om Socialdemokraternaär beredda att genomföra sådana förändringar i dessasystem så att man åtminstone, jag understryker det,kan garantera människor att de inte får mer än 100 %i marginaleffekt - dvs. att de inte skall förlora på attfå mer i pension.Anf. 81 () replik:Herr talman! Jag vill instämma i vad Bo Könbergsade om arbetet med det nya pensionssystemet. Detfordras att fem partier strävar efter att nå konsensusoch efter att få ett stabilt system. Det fordras att manlyssnar - även på remissinstanser. Jag hoppas attarbetet skall kunna fullföljas.Jag blev därför litet grand förvånad när man gjor-de vissa saker i pensionssystemet så där ad hoc. Detgällde bl.a. efterlevandepensionerna. Att jag tog uppAlice i Underlandet beror på att jag tycker att det ärett väldigt bra litterärt sätt att visa hur farligt det är attfrångå fasta spelregler. Har ni glömt i Under-landet så gå hem och läs den, och titta även på illust-rationerna.Man kan inte ha ett pensionssystem där reglernaändras , där basbeloppsreglerna ändras varjeår. Det hoppas jag att denna kammare kommer attinse; att vi måste få stabila regler även om det innebärett visst "ge och ta". Detsamma har gällt bostads-tilläggen till pensionärerna. Jag ser med tillfredsstäl-lelse att ännu en utredning kommer, en utredning somkan anpassas till det nya systemet. Jag tror därför skall lugna sig med att göra ändringar - utom närdet gäller den där vansinniga regeln att permanentbo-stad är fritidsbostad när någon bor i särskilt boende.Sådana regler borde aldrig ha släppts igenom här iriksdagen.Anf. 82 BO () replik:Herr talman! Jag skall försöka leva upp till detönskemål om enighet som har ut-tryckt genom att förklara mig enig med henne på, trorjag, samtliga punkter - inklusive förkärleken för Alicei Underlandet.Anf. 83 () replik:Herr talman! frågar här om omställ-ningstiden för änkepensionerna och den förlängdamöjligheten till folkpension för barn. Det är så att detfinns möjligheter till en majoritet för det här. Men vihar ju fattat beslut om budgetramarna. ochSocialdemokraterna har en överenskommelse, och vihar i denna budget inte haft några pengar med till denhär omställningen. Därför anser vi ändå att frågan börprövas vid ett senare tillfälle.Anf. 84 BO () replik:Herr talman! Jag tackar för detbeskedet. Det var ju klart och redigt. Det visar att deförsämringar som tyvärr har varit medom att genomdriva tillsammans med Socialdemokra-terna åtminstone blir bestående till med Cen-terns hjälp. Jag tycker att det är tråkigt, men det varett klart besked.Anf. 85 ():Herr talman! För någon tid sedan hade vi en sär-skild debatt i den här kammaren om de äldres situa-tion i . Alla partier var eniga om att någotmåste hända. Debatten kom till stånd efter en skakan-de information om hur många äldre far illa på vårainstitutioner och om hur många äldre har det ekono-miskt.För, som det kan tyckas, länge sedan, var de äldrei samhället utsatta för andra människors godtyckeeller välgörenhet. Kommunerna inrättade fattigstugordit mer välbeställda kunde skänka av sitt överskott.Ända var fattigpensionä-rerna en stor och synlig grupp i det svenska samhället.När folkpensionen infördes slapp många äldre varahelt beroende av barnen eller andra för sin överlev-nad. Folkpensionen räckte dock inte till för att getrygghet på ålderdomen och vi fick ATP.Tre på varandra följande regeringar har betonatvikten av att värna det som kallas välfärdens kärna,dvs. verksamheterna och däribland äldreomsorgen.Och det är viktigt att värna om verksamheterna, menman måste också se att det finns ett klart sambandmellan verksamheterna och socialförsäkringarna.Försämringarna i socialförsäkringssystemet lederovillkorligen till försämringar i verksamheterna efter-som försämringar socialförsäkringssystemet leder tillatt fler blir i behov av ekonomiskt bistånd som kom-munerna skall stå för. Det tränger i sin tur ut de medelsom kommunerna kan avsätta till bl.a. äldreomsorg.I sin iver att spara pengar för att få budgeten att gåihop lägger många kommuner nu ut äldreomsorgen påentreprenad. Man bjuder ut äldreomsorgen till lägst-bjudande som på gamla tiders fattigauktioner. Degamla bli handelsvaror på en kommersiell marknadmed vinstintressen. Målet för äldreomsorg i privatregi är vinst, och verksamheten blir ett medel för attnå detta mål. Målet för äldreomsorg i offentlig regi ärsjälva verksamheten där den enskilde pensionärensätts i centrum. För att nå detta mål behövs medel,dvs. en solidarisk finansiering av det som borde varaallas intresse, nämligen en äldrepolitik med respektför de människor som byggt upp vårt samhälle.Hösten 1994 beslutades att alla basbeloppsan-knutna bidrag, som studiemedel och pensioner, skulleindexeras och endast räknas upp med en viss procentav inflationen så länge budgetunderskottet var över100 miljarder kronor. När budgetunderskottet under-steg skulle pensionerna räknasupp med hela inflationen. Regeringen har släpptdenna indexering, vilket vi välkomnar.Regeringen föreslår också vissa andra förbättring-ar för pensionärerna. Kompensationsnivån för bo-stadstillägget läggs nu tillbaka till , vilket förraåret var ett krav från - ett krav som vifullt ut finansierade i vår budget. Bostadstilläggetriktar sig mot låginkomstpensionärerna för att även deskall ha en möjlighet att efterfråga t.ex. nybyggdabostäder. Eftersom av dem som får bostads-tillägg är kvinnor, är höjningen också en satsning påkvinnor. Regeringen ändrar också reglerna för beräk-ningen av bostadstillägg till pensionärer boende isärskild boendeform. står bakom detförslaget.Herr talman! Under en lång och mödosam tid generella välfärden byggts upp i . Steg försteg har arbetarrörelsen gjort sig av med välgörenhetoch fattigdom som ersatts med ett socialförsäkrings-system lika för alla, som omfattar alla och som alla fårta del av vid behov. Av var och en efter förmåga åtvar och en efter behov. En av förutsättningarna för attsystemet skall fungera är att det har legitimitet hosmedborgarna. Svenska folket måste känna att det kanlita på de löften som politikerna ger. Annars tvingasman vidta egna åtgärder för att försäkra sig mot in-komstbortfall under olika skeden i livet, och systemenurholkas genom privata försäkringar.Överenskommelsen mellan den borgerliga rege-ringen och Socialdemokraterna om den nya skattere-formen 1992 innebar också att det infördes ett nyttbasbelopp, nämligen ett pensionsbasbelopp som var2 % lägre än det allmänna basbeloppet. Löftet tillpensionärsorganisationerna var att sänkningen avbasbeloppet var en tillfällig åtgärd. Det har , och det är nog helt relevant att ställa sig frå-gan: Var detta en tillfällig åtgärd som har perma-nentas?Vi anser att det nu är dags att räkna upp pensio-nerna med hela basbeloppet, inte bara med 98 %.Pensionärerna har tagit sin del av nedskärningar, ochnu när landet ekonomi stabiliseras finns det all an-ledning att återge de allmänna pensionerna derasköpkraft. Med ett sådant återställande höjs pensionä-rernas levnadsstandard. Då ökar också konsumtionen,vilket stimulerar tillväxten i och förhopp-ningsvis också leder till fler arbetstillfällen.PRO har beräknat kostnaderna för en sådan höj-ning av basbeloppet. För ATP blir det ca 2,5 miljar-der kronor och för folkpensionen ca 1,2 miljarderkronor. Höjningen kommer att leda till att intäkternaför kommunalskatten ökar, och sannolikt minskarockså utgifterna för bostadstillägget. Jag vill intehävda att det kommer att gå runt, men de verkligakostnaderna blir inte så höga. Genom att låginkomst-pensionärerna lever under det som regeringen ibudgetpropositionen kallar "ett grundläggande kon-sumtionsbehov" kommer med största sannolikhet enuppräkning av pensionerna med hela basbeloppet attgå helt och hållet till konsumtion, vilket ytterligareökar statens inkomster.En höjning av basbeloppet kommer alla pensionä-rer till godo, inte enbart låginkomstpensionärerna.Vänsterpartiet står bakom den princip som gäller försocialförsäkringssystemet, nämligen inkomstbortfalls-principen. Vi avvisar alla tankar på grundtrygghet. stället för att höja basbeloppet använda de pengarsom basbeloppshöjningen skulle teckna in för att satsaalla medel på t.ex. bostadstillägget leder oss bort ifråninkomstbortfallsprincipen och för oss in på ett grund-trygghetssystem. Vi står också bakom det allra mestfundamentala i våra socialförsäkringar, nämligen denomfördelning som finns i systemen. En progressivskatteskala är därför nödvändig. anseratt det nu är viktigt att pensionärernas olika organisa-tioner kontaktas för att ta upp diskussioner om hur demedel som står till förfogande skall användas.Herr talman! Jag sade att en av grunderna i vårasocialförsäkringssystem är att de är förutsägbara.Människor måste kunna planera sina liv med vissframförhållning - så även kvinnor. Regeringen beslu-tade tillsammans med att behovsprövaänkepensionerna förra budgetåret. Beslutet kom somen blixt från klar himmel och var definitivt inte förut-sägbart.Beijingkonferensens aktionsprogram ålägger re-geringarna att på nationell nivå se över socialförsäk-ringssystemen för att försäkra sig om att kvinnor intediskrimineras. Den har ställt sigbakom detta aktionsprogram. Men ingen kon-sekvensanalys gjordes om hur behovsprövningenskulle slå mot enskilda kvinnor. Ingen på Finansde-partementet - vare sig socialdemokrat eller center-partist - kom på tanken att följa upp jämställdhetsdi-rektivet.I årets budgetproposition presenterar regeringenen tabell som visar hur många änkor som drabbatsoch med hur mycket. Tabellen visar att av 48 949änkor har inte fått någon reducering, medan56 % har fått en inkomstminskning med mellan500 kr och . Tabellen säger egent-ligen inte så mycket eftersom den inte kopplar ihopreduceringen med änkornas inkomst.Det som regeringen borde ha gjort gjorde i ställetTV-programmet . Deras beräkningar visaratt av de änkor som drabbas tjänar under7 och av änkorna över22 . Myten om de rika änkorna som odlatsstämmer med andra ord inte.I Striptease gavs också några exempel på hur be-hovsprövningen slår i olika inkomstlägen. En änkamed a-kassa på netto förlorar imånaden, och en änka som arbetar heltid och tjänarbrutto förlorar i månaden.Det sätt som reduceringen beräknas på innebärockså att ju högre hyra, desto mer änkepension blirdet kvar. Likaså kan en hemmaboende arbetslös 18-årig ungdom påverka änkepensionen. Den arbetslösesonen som inte kan flytta hemifrån därför att ingenhyresvärd accepterar honom som hyresgäst schablon-beräknas som om han betalar sin del av hyran. Genomatt räknar ifrån det som sonen för-väntas betala i hyra från änkans hyreskostnad innanbehovsprövningen görs påverkas alltså änkepensioneni negativ riktning. Detta är en helt orimlig effekt avbehovsprövningen, allra helst som flera kommunervägrar att betala ut ekonomiskt bistånd till ungdomarsom bor kvar i hemmet ålder.Det finns ingen enskild grupp i samhället som harfått sin inkomst sänkt på ett så drastiskt sätt som än-korna. Genom beslutet ändrades grundstrukturen meden folkpension lika för alla.