prot · GL0945 · 1997-12-11 00:00:00 — Jag tänkte också tala om cykeln, dettageniala transportmedel. Men först måste jag få säganågra ord om väg E 6 genom . tog tidigare upp den vägsträckan, som vi båda ärengagerade i. Vi har dock totalt motsatta uppfattning-ar om hur den skall se ut. Jag tänker inte försökainleda en debatt här. Jag är nämligen bortlovad till etttorgmöte i dag.När det gäller nämnda vägsträcka är själva hante-ringen av ramanslaget häpnadsväckande. Det handlarom under den närmaste tioårsperi-oden för sträckan från Forshälla upp till norska grän-sen. Från Forshälla och fram till närmaste punkt,Torp, måste man ta sig över en fjord. Där finns Sun-ninge och Sunninge sund. Bara det brobygge som nuär i full gång kostar 1,6 miljarder. Det skulle innebäraatt finns kvar för sträckan frånTorp upp till norska gränsen. har lagt fasten plan för vad hela kalaset skall kosta. Den planenligger på . Detta föranled-de mig att ställa en fråga till . Hon förklarade det hela med att säga: Vi fårväl diskutera medelsfördelningen efter jul.Jag förstår att det som tas upp i det här betänkan-det när det gäller flexibiliteten mellan de båda ansla-gen, dvs. för vägar respektive järnvägar, inte kanbetyda att man där hämtar de här pengarna. Det rörsig, såvitt jag förstår, om endast 2 miljarder kronor.Därför måste pengarna tas någon annanstans, på ettannat sätt. Det förvånar mig att man kan sprängaramar på det här sättet.Vidare har jag uppfattningen att en motorväg ge-nom det här landskapet är totalt bakvänt. Det är attbacka in . Naturen i området har fått taemot mycket mer än vad den tål.Fru talman! Jag skall nu tala om själva cyklingen.Birgitta har redan sagt mycket om cyklis-men som är bra. Själv är jag, liksom , cyklist. Vi har dock helt olika utgångspunkter.För är cyklisten en säkerhetsrisk -det sade här italarstolen. Jag menar att det framför allt är bilen somär en säkerhetsrisk. Cyklister och gående utsätts förrisker. Därför måste vi, precis som , se till att cyklisterna får ett större utrymme,större möjligheter att använda sitt transportmedel.Speciellt inne i stan skulle vi kunna uppnå en heltannan tystnad. Vi skulle kunna få en mycket trevligaresocial verksamhet. Det skulle bli mera plats i vårtgemensamma samhällsrum. Ute på landsvägarna ärdet likadant. I mitt hemlän, , och i min hem-kommun, , skulle det vara underbart att fåcykla i en egen liten fil. Varför inte lägga till1,på varje väg där cyklisten skall ta sig fram?Det är ju livsfarligt att cykla.Jag har väckt en motion om cyklingen och lagtfram ett antal förslag som jag skulle vilja berätta om.Jag vet att många av de beslut som rör cyklismenfattas på nivå, men jag anser att staten börha en högre ambitionsnivå när det gäller att gynnacyklandet så att det blir ett ökat cyklande. om att stödja kampanjer och informationsinsatseroch om att initiera förslag till cykelfrämjande åtgär-der.Jag har åtta förslag som jag tänker redovisa här.Om inte annat kan de vara ett tips till andra.För det första tycker jag att man i större utsträck-ning skall skapa cykelleder inne i städer, mellan tätor-ter och på landsbygden. Speciellt på landsvägar medsmal vägbana och där högre hastighet är tillåten är detviktigt att cyklisten har ett eget utrymme, som jagtidigare sagt. Dessutom skall utrymmet vara tillräck-ligt brett. En cyklist skall, som jag, kunna framföra entvåhjulig cykelvagn för att ta sig fram utan att utsättasig för livsfara. Avskilda cykelbanor är givetvis säk-rast, men det är inte möjligt att åstadkomma sådanaöverallt. Då måste vägen breddas litet grand.För det andra tycker jag att man skall ge cyklistengrönt ljus före annan trafik; detta föratt ge cyklisten företräde. Det ökar säkerheten i trafi-ken.För det tredje gäller det att underlätta för cyklistenatt ta med sig sin cykel på tåg och bussar. BirgittaWistrand var också inne på det. Bl.a. i Stockholmstunnelbana är det förbjudet att ta med sig cykel. Åt-minstone när det inte är rusningstid bör det, tyckerjag, vara tillåtet att ta med sig cykel. Det är ju tillåtetatt ta med sig barnvagn. Det här gäller självklart allkollektivtrafik och hela landet.För det fjärde tycker jag att man skall satsa mer påcykelparkeringar, gärna täckta och bevakade sådana.Låsbara obevakade, som man har i , kan varaett komplement. I har kommunen, polisenoch ett försäkringsbolag initierat ett samarbete ombevakning på de största cykelparkeringarna, samtidigtsom medlen för cykelparkeringar nu är lika stora sommedlen för tillskapande av nya bilparkeringsplatser.Det är oerhört positivt. ligger i framkanten idet här avseendet.För det femte har jag förslag om införande avtjänstecyklar på statliga och kommunala förvaltningar.Den som väljer att ta tjänstecykel skall på något sättpremieras, tycker jag, såsom redan sker i ett antalkommuner. Det är en utmärkt idé.För det sjätte föreslår jag införande av cykelut-hyrning där man för en billig penning kan låna encykel. Det här finns t.ex. i och Köpenhamnoch är mer eller mindre lyckat, men man måste försö-ka. Pengarna återbetalas när cykeln återlämnas. Cyk-larna skall ha ett speciellt utseende så att risken för attde stjäls minimeras.För det sjunde vill jag ha något mycket märkligt,nämligen cykelkonsekvensbeskrivningar. Vi har mil-jökonsekvensbeskrivningar och en mängd andra kon-sekvensbeskrivningar. Jag tycker att det är ganskavettigt med någonting som vi skulle kunna kalla förcykelkonsekvensbeskrivningar, detta för att inte gecyklisten epitetet säkerhetsrisk i trafiken eller trafikfa-ra, utan just tvärtom. Hur mycket tål en cyklist, hurmycket tål en gående? Var finns säkerhetsavståndentill bilarna?Jag tycker att cykelkonsekvensbeskrivningarnaskulle införas vid antagande av kommunala över-siktsplaner, arbetsplaner för osv. Länssty-relsen kan kräva särskilda gång- och cykelplanerav kommunerna.För det åttonde och sista tycker jag att hastighets-sänkningar för att gynna cyklister och gångtrafikanteroch särskilt barn är på sin plats. I t.ex. Stockholminförs nu på gator i innerstadenutom genomfartsleder. Det kan leda till stora förbätt-ringar för cyklisterna, som på ett annat sätt kan vågasig ut i trafiken. I österrikiska ledde sänkningentill /h till att olyckorna minskade med 23 %första året och med . Statistikfrån visar tydligt att andelendöda vid trafikolyckor stiger brant mellan hastighe-terna /h och /h.Jag vill, fru talman, med dessa ord yrka bifall tillreservation 7.Anf. 62 () re-plik:Fru talman! Per Lagers anförande visar att cyklis-ter är av olika slag. Vi har olika uppfattningar trots attvi bägge tycker att man skall gynna cyklismen. Vad vidäremot delar synen på är att både Per och jaggärna vill se att cyklister är annat än säkerhetsrisker.Jag inledde mitt anförande med att säga det. Det är såsom cyklister beskrivs i olika skrifter. Jagtycker faktiskt att varken cyklister eller fotgängareskall bedömas som säkerhetsrisker. De har rättigheterprecis som bilar, båtar och flygplan. De är ocksåtrafikanter och gör ett trafikarbete. Där är vi eniga,men det finns många olika åsikter om cyklism.Anf. 63 PER () replik:Fru talman! Om inte sade attcyklister utgör en trafiksäkerhetsrisk, som jag uppfat-tade att hon gjorde, tar jag självklart tillbaka det jagsade. I så fall hörde jag fel, och då har vi precis sam-ma uppfattning om det andra som är trafiksäkerhets-risker i trafiken, nämligen i första hand bilarna.Anf. 64 ():Fru talman! Jag begärde ordet igen därför att HansStenberg ansåg att han inte fick svar på sin andrafråga. Det skall han givetvis få. Jag hann helt enkeltinte, det var inget undansmitande.Först vill jag dock slå fast att det Hans Stenbergsade, att vi vill ta medel från underhåll, inte stämmer.Det tyckte jag att jag redogjorde för. Om Hans Sten-berg gör en annan tolkning får det stå för honom, menjag kan stå för att vi inte alls gör det. Jag tycker att jaghar redovisat det.Den andra frågan gällde en nedskärning av investeringar. Jag uppfattade det så att HansStenberg menade att vi försöker smita från ansvaretför konsekvenserna av "idiotstoppen". I Hans Sten-bergs ögon kan de verka som idiotstopp. Med tankepå den värderingen skulle jag vilja säga: Vi står fördet, vi tar fullt ut konsekvenserna. Det kommer att bliså som kommunikationsministern sade, att det kanhända att en väg stannar mitt i en åker. Om den vägeninte är motiverad skall den inte byggas. Om den är etthot mot vår miljö skall den inte heller byggas. Vimenar att varje krona man satsar på väg underlättarför bilismens expansion. Det har vi vetenskapligt stödför att hävda. Vi menar också att det därför är såoerhört viktigt att prioritera medlen inom investe-ringsanslaget på ett sådant sätt att det gynnar miljön.Det är inte så att vi skär ned allmänt på infrastruktur-investeringarna, utan vi ligger faktiskt över regering-ens ram både i det här betänkandet och i vårens in-frastrukturbetänkande.Anf. 65 HANS () replik:Fru talman! Det var ett bra klargörande av ElisaAbascal . Öppet och ärligt redovisade hon också kan stå för konsekvenserna. Man skullehoppas att de andra partierna kunde göra liknandeklarläggande.Det är riktigt att föreslår väldigt storasatsningar på järnvägssidan, men det här landets tra-fiksystem är så uppbyggt att andelen järnvägsnät äroerhört liten jämfört med andelen vägnät. Även om visatsar så mycket som föreslår, fördubblareller tredubblar de satsningarna kommer ändå flertaletmänniskor i det här landet att bo ganska långt frånnärmaste järnväg och vara väldigt beroende av ettfungerande vägsystem i alla fall.Anf. 66 () re-plik:Fru talman! Vi i de gröna anser att detsvenska vägnätet så som det ser ut är relativt settfärdigbyggt. Vi kommer inte heller att ha för avsikt attstänga av några vägar i inland. Det är inteheller så att det bara är nya spår vi vill satsa på, ävenom vi vill t.ex. investera där det finns kapacitets-problem, utan även på kollketivtrafikanläggningar.Nyckeln i de grönas trafikpolitik äratt om det sitter ett gäng betongpolitiker i ett områdesom är i majoritet, då skall de ha medel disponibla attföra den politik de vill inom trafikområdet. Det kangöra att det blir motsats effekt i förhållande till Miljö-partiets politik. Men vi tror väldigt mycket på attbesluten skall decentraliseras och fattas på lokal nivå.Därför har vi ett väldigt stort anslag till regionalainvesteringar. Det kan vara såväl miljövänliga inves-teringar som miljöfarliga. Det kan också vara t.ex.säkerhetsåtgärder, som att satsa på vägunderhållet.Det är någonting som vi tror kommer att prioriteras. Idet avseendet har vi faktiskt ryggen fri.Anf. 67 ():Fru talman! sade till mig då jagicke hade ytterligare replikrätt att tarhela väganslaget. Detta måste rättas till. Därför harjag begärt ordet.Jag läser i trafikutskottets betänkande: Vägar ochjärnvägar, A 2, väghållning och statsbidrag, ram11 . Det vill vi banta med2 , alltså icke hela anslaget.Anf. 68 HANS () replik:Fru talman! hörde inte på vadjag sade, att föreslår en minskning avanslaget med 2,3 miljarder. Av framgick att det var nyinvesteringarnasom man vill spara på.Då konstaterar jag att hela anslaget när det gällerinvesteringar i det nationella vägnätet är 2 miljarder334 . Okej, det blir 34 miljoner kronoröver, så jag får väl be om ursäkt.Men vi vet att det är upphandlat för oerhört mycketmera. Den här upphandlingen går inte att göra, ominte menar att vi också skall draned på det regionala anslaget och på drift och under-håll. Men så uppfattade jag inte hans resonemang.Jag får erkänna att det blir 34 miljoner kronoröver, men det räcker ju inte på långa vägar till attbetala ut de skadestånd som blir följden av en sådrastisk neddragning som vänsternföreslår.Luftfart och post- och telekommunikationAnf. 69 ():Fru talman! kom statistik för november. Den var glädjande mensamtidigt oroande. Den var glädjande därför att denvisar på en kraftig ökning för flyget på alla områden.Antalet passagerare ökar både på utrikesflyget och påinrikesflyget. Antalet passagerare ökade påinrikesflyget till 630 000 och på utrikesfly-get till 1 miljon. Särskilt stora är ökningarna till olikadestinationer i . , som börjademed passagerartrafik på allvar först , har haft100 000 passagerare, men finns alltså inte med i sta-tistiken. räknar man med 200 000 pas-sagerare.Det som är skrämmande är den negativa inställ-ning som finns hos många till flyget. MiljöministerAnna har uttryckt sin negativa inställning fleragånger. representant säger i utskottet gärna vill ha en ny inriktning av Luftfartsverketsverksamhet. Man vill begränsa flygets utveckling låg och nödvändig nivå. Jag vet att många intedelar den uppfattningen. Men det är viktigt att se attflyget är ett transportslag som har framtiden för sig.Det måste finnas flygplatser som kan ta hand om detökande antalet passagerare och den ökande frakten.Därför är det oroande när vi nu ser att kapaci-tetstaket på håller på att sprängas. Det äroroande att några Stockholmspolitiker fortfarande villlägga ned , trots att där reser nu nära en mil-jon passagerare. Vi måste se till att får varakvar och att den tredje rullbanan på kan byg-gas. Det finns dock en del som säger att det kommeratt bli svårt att få tillstånd att bygga den tredje rullba-nan.I slutet av 70-talet inleddes avregleringen av flygeti . Drygt antog EU-kommissionenen tidtabell för en stegvis avreglering av flyget inomEU. , 1997, genomförs det sista steget i dennaprocess. I genomfördes en total avregleringav inrikesflyget . Det fick en stor etable-ring som följd. Men tyvärr är det många stater i Euro-pa som är storägare i många flygbolag.Därför har de nationella flygbolagen särbehandlats,vilket har förhindrat många behövliga strukturaffärer.Vi moderater anser inte att staten skall vara del-ägare i flygbolag. Därför anser vi att , som ärdet svenska moderbolaget i SAS, skall privatiseras. Viser inga som helst skäl till att staten skall äga hälftenav aktierna i bolaget. Tvärtom skulle det fungerabättre i privat regi.Vid en sådan utförsäljning vill vi att man skallsträva efter att SAS i första hand blir ett börsnoteratnordiskt företag med en bred nordisk ägarkrets. Bola-get skall inte behöva att bära de extrakostnader somdet innebär att ha ett trelandsägande. Målet för detnya bolaget skall vara ett privatbolag med bas i Nor-den och med ett konkurrenskraftigt flygnät till ochfrån Norden.Den moderata inställningen är att statliga myndig-heter inte skall bedriva affärsmässig verksamhet. har t.ex. en omfattande verksam-het som inte är behövlig från myndighetssynpunkt.Därför anser vi att , och bör privatiserasgemensamt eller var för sig. Den utvecklingen blirockså mycket mer naturlig när inspektionsverksamhe-ten nu skiljs ut från myndigheten.I dag är det flygplatser som har dentotalt dominerande rollen inom inrikesflyget medArlanda som nav och med 5,5 miljoner passagerarevarje år. Det är naturligt med tanke på företag ochbefolkning.I de studier som har gjort visas attkapaciteten är slut och att man inte dåkan bereda plats för det s.k. beslutsfattarflyget. Dettagäller särskilt morgontiderna. Här kunde man prövamed att konkurrensutsätta just de tidiga slottiderna föratt få till stånd en ytterligare konkurrens. är de33 rörelser som kan klara avredan sprängda, och man har halvtimmeslånga köer.Dessa förseningar kostar t.ex. kommun ca 10miljoner kronor.Arlanda måste alltså bli mer attraktivt. Därför ärdet viktigt att färdigställs. ,precis som , m.fl. andra storaflygplatser, blir då anknutet till ett järnvägsnät, vilketär väsentligt för att skall kunna behålla sinattraktionskraft.Men som sagt, det räcker inte med Arlandabananför att skall fortsätta att vara attraktivt, utandet behövs ytterligare investeringar, t.ex. i terminalerom skall kunna följa tidens krav på effektivi-tet och komfort. Därför vill vi också privatisera Ar-landa för att kunna få fram nödvändigt riskkapital.Detsamma gäller flygplats. fram-tid kunde bli mycket intressant om det blev en sekun-därflygplats till och kanske då ett lågprisal-ternativ.Fru talman! i mitt anförande har jag mesttalat om passagerare och deras behov. Men flygfrak-ten blir allt väsentligare. har 145 000 tonfraktats från , och samt ca25 från . I takt med att svenska före-tag exporterar och importerar allt högvärdigare godsblir flyget den enda fraktmöjligheten. Just in time-produktion kan genom flyget. Stöldbegärligavaror är också lättare att skydda. Därför är fraktflygdet sätt som många företag inom t.ex. läkemedels-,elektronik- och telekommunikationsbranschen använ-der sig av. Så därför är det viktigt att inte bara tala ompassagerarnas krav utan också om flygfraktens kravnär det gäller flygets framtid och flygets behov.Först sent började man att diskutera flygets mil-jöpåverkan. När de första jetplanen konstrueradestänkte man inte mycket på buller och utsläpp. ärsituationen helt annorlunda. kan bullernivåernaliksom utsläppen kontrolleras och begränsas. Det försen ständig dialog om flygets miljöansvar. I ett miljö-anpassat transportsystem, , har Naturvårdsver-ket, trafikverken och andra berörda skapat en gemen-sam plattform där en dialog om miljöpåverkan avflyget kan föras.Det är luftfartslagen som reglerar, inte bara flyg-platsanläggningar utan även flygplanens beskaffenhetmed hänsyn till konstruktion och miljöegenskaper. Påsamma sätt finns det också europeiska konventionerom hur flygsäkerhet och miljö skall skötas. Ett resul-tat av detta samarbete är att man håller på att fasa utstarkt bullrande flygplan. Detsamma gäller globalamiljöeffekter av flygsektorns verksamhet. Här handlardet naturligtvis om utsläpp av koldioxid, kväveoxid,kolväten, kolmonoxid och partiklar, men här har nåttsstora framsteg genom teknikutveckling. T.ex. harflygplanens energiförbrukning per passagerarkilome-ter halverats . Det betyder alltså attett modernt flygplan förbrukar lika mycket energi perpassagerarkilometer som en personbil.När det gäller de senast tillverkade flygplanen harman också börjat komma till rätta med koldioxid- ochkväveoxidproblemen.Det är viktigt att notera att både flygplatser ocholika flygbolag nu agerar pådrivande när det gällermiljöfrågor. Detsamma gäller , som haren treårsplan för sitt miljöarbete.En ytterligare fråga som jag vill ta upp, fru talman,är flygsäkerheten. Den har blivit allt viktigare, intebara beroende på att vi har haft ett par riktigt storaoch allvarliga olyckor utan också på grund av attalltfler människor flyger. Trots dessa olyckor är flygetdet kanske säkraste transportsättet. Här har tagits enrad initiativ som jag vill peka på. Ett nytt flygled-ningssystem håller på att ta form inom ochEU-kommissionen har presenterat ett handlingspro-gram, vilket självfallet måste ge effekt på längre sikt.Även inom har man tagit en rad initiativunder det senaste året.Med detta vill jag säga att jag anser att flyget harframtiden för sig och att bör behål-las.Anf. 70 ():Fru talman! Under detta avsnitt är avsikten att viskall diskutera luftfart, post- och telefrågor. Vi fick enanmodan av utskottsordföranden om att vi skall för-söka att fatta oss kort, och jag skall försöka att levaupp till det.När det gäller luftfart har mål ochverksamhetsinriktning tagits upp för granskning i dethär betänkandet. Regeringen föreslår en viss ändringav det övergripande målet för verk-samhet. Den kan synas marginell. Man ändrar formu-leringen till "skapa förutsättningar för ett säkert,effektivt och miljöanpassat flyg som kan tillgodosemänniskors och näringslivets behov av resor ochgodstransporter" i stället för "främja", som man tidi-gare uttryckte det. Det är med andra ord en ganskaharmlös ändring som jag tror att inte någon har någoninvändning mot.Här redovisas också det översynsarbete som rege-ringen har gjort i syfte att åstadkomma en myndig-hetsstruktur som ger ökad tydlighet i mål och upp-dragsbeskrivningar, alltså en ökad effektivitet. Manpekar på tre huvudroller: Den säkerhetsregleranderollen, sektorsansvarsrollen och infrastrukturrollen.Från sida har vi i det här avseendetinga erinringar mot förslaget.Jag vill också säga några ord om flygplatserna utei landet. talade huvudsakligen omnavet i svenskt flyg, nämligen , och även litetgrand om . Men vi har också en massaflygplatser ute i landet, och det är viktigt att de funge-rar väl om vi skall ha ett fungerande flyg i landet somhelhet.För vissa regioner ute i landet är flyget det mestrealistiska transportalternativet. är resande-underlaget lågt, och ekonomin för deaktuella flygplatserna i t.ex. inland är hårtansträngd. Av den anledningen finns det också ettdriftsbidrag till kommunala flygplatser i skogslänen,från i söder till i norr.Det är ingen tvekan om att driftsbidraget till dessaflygplatser är helt avgörande för fortsatt verksamhet.En avveckling eller minskning av stödet skulle fåallvarliga konsekvenser för stora regioner i landet.Inte minst för näringslivets utveckling är tillgångentill bra flygförbindelser strategisk och nödvändig.Regeringens förslag på det här området innebär enhalvering av anslaget jämfört med budgetåret1994/95. Det här kraftigt minskade anslaget lederantingen till kraftigt höjda kommunala kostnader föratt upprätthålla trafiken eller till försämrad service.Bidragen till de kommunala flygplatserna i skogslä-nen bör därför enligt uppfattning åter-ställas till den nivå som gällde 1994/95, dvs. 30,2miljoner.På det här området har ju Kommunikationskom-mittén lämnat förslag till hur den fortsatta finansie-ringen skall se ut. Vi förutsätter från Centerpartietssida att ett sådant förslag kommer upp i samband medregeringens trafikpolitiska proposition senare den härvintern. Därför har vi inte agerat i den frågan i det härsammanhanget. Men det är viktigt att den får en lös-ning.Jag skall säga några ord om post- och telefrågorsom också behandlas i betänkandet. En väl fungeran-de post- och kassaservice för alla i enlighet med demål som anges i postlagen är något som man pekar påytterligare en gång. Regeringen framhåller i proposi-tionen att det är av största vikt att betalnings- ochkassaservicen säkerställs. Från sidainstämmer vi gärna i detta. Det är en mycket viktigfråga för hela landet.På det här området är det också aviserat en pro-position om ändringar i postlagen. Då fårvi tillfälle här i till en mer omfattande ge-nomgång av de här frågorna, som är viktiga.På teleområdet gäller att enskilda och myndigheteri landets alla delar skall ha tillgång till effektiva tele-kommunikationer. Från sida kommer viatt fortsätta att påminna om statliga myndigheters,verks och bolags ansvar för regional balans. Jag villerinra om det beslut som har fattat om kra-vet på "väl fungerande telekommunikationer på lik-värdiga villkor som främjar en stärkt regional balans".Så har vi uttryckt oss tidigare, och det finns starkaskäl att påminna om det nu när debatten hargått het om hur teletaxorna skall se ut. De starka re-aktioner som har kommit från olika delar av vårt landvisar att de här frågorna är oerhört viktiga för männi-skorna och för företagens sätt att fungera.På det här området, teleområdet, finns det ocksåen centermotion om ökad tillgänglighet till larmnum-ret 112. Det har konstaterats överbelastning hos . Här konstaterar utskottet att en väl funge-rande alarmeringstjänst är en nödvändighet. Inblan-dade parter arbetar med det här problemet, och utskot-tet förutsätter att regeringen för redovisarresultaten av detta arbete.Med detta är vi från sida nöjda. Viutgår från att det här kommer relativ snart och att mantar det här problemet på stort allvar. Vi måste ha enfungerande i det här landet. Det måste gåatt nå de larmnummer som finns.Med detta fru talman, yrkar jag bifall till hemstäl-lan i TU:s betänkande i de här delarna. Vi har ingenreservation från sida i det här avsnittet.Anf. 71 ():Fru talman! Mitt avsnitt om luftfarten skulle jagvilja inleda med att gratulera till flygplatsen.Våren 1995 ställde jag en fråga till kommunika-tionsministern om när beslutet om flygplatsen i fattas. Jag fick till svar att regeringen inom kortskulle fatta detta beslut. , sena-re, har beslutet fattats av regeringen.