prot · GK0968 · 1997-02-25 00:00:00 — Inflations-takten är historiskt låg, och allt tyder på att den kom-mer att ligga kvar på en mycket låg nivå. Exporten harutvecklats mycket starkt, detta trots en starkare kron-kurs. har stora och växande överskott i utri-keshandeln och bytesbalansen. liggerdock arbetslösheten på en oacceptabelt hög nivå. Densocialdemokratiska regeringen har därför som mål atthalvera den öppna arbetslösheten till år 2000.Ett gott näringsklimat kännetecknas utöver sundamakroekonomiska förhållanden av god kompetensför-sörjning, väl fungerande marknader, en effektiv kon-kurrens samt konsekventa och långsiktigt fasta spel-regler. Jag menar att det i råder ett gott nä-ringsklimat.Detta visar bl.a. det faktum att sedan år1993 har haft ett nettoinflöde av direktinvesteringar.År 1995 var vi världens femte största mottagare avutländska investeringar. Detta kan inte vara någotannat än ett tecken på att bedöms som etttryggt investeringsland. Internationella investerareförlägger ju produktionen där förutsättningarna ärbäst.Men givetvis kan klimatet bli bättre. Regeringengenomför därför en rad åtgärder i detta syfte. Låt migge några exempel.För det första har regeringen satsat på att bygga ututbildningen och därmed ge företagen ökad kompe-tens.För det andra förstärks kapitalförsörjningen påolika sätt. Räntorna har pressats ned, och i höstaslättades ägarbeskattning i små och medelstora företagför att förbättra deras tillgång till riskkapital. Densjätte har fått möjligheter att satsa i onote-rade företag.För det tredje har statens inflytande ökat i de stif-telser som bildades av löntagarfondsmedel. Det för-bättrar samordningen av samhällets resurser förforskning och utveckling.För det fjärde satsar regeringen på en ekologisktuthållig utveckling. Vi gör det bl.a. genom engergi-politiken och genom att anslå tillinvesteringar som är sysselsättningsskapande, tekni-kutvecklande och miljöförbättrande.För det femte har vi underlättat företagens inter-nationalisering, främst i samband med medlemskapeti EU.De nya momsreglerna innebär att av fö-retagen är undantagna från systemet med snabb inbe-talning av moms. Dessutom lämnade regeringen nyli-gen en lagrådsremiss om ett nytt system för skattebe-talningar, som innebär stora förenklingar jämfört mednuvarande ordning.Vi har inrättat en småföretagsdelegation som skallverka för att företagen får enklare regler.Förutsättningarna och förhållandena för närings-livsutveckling skiljer sig mellan olika delar av Sveri-ge. Det är aktörer på det regionala och lokala planetsom allra bäst vet vad som bör göras för att förbättranäringsklimatet. Vi kan på central nivå vetavilka åtgärder som är mest lämpliga i det enskildafallet och vid ett givet tillfälle. Därför måste skillna-der i regionala förutsättningar få påverka näringspoli-tikens utformning och inriktning. För att utveckla entillväxtfrämjande närings- och regionalpolitik harregeringen därför initierat en bred samverkan i länen.Nyföretagandet i ligger på en högnivå. Om näringsklimatet i vore så dåligt somPer påstår är jag övertygad om att inte såmånga skulle vara villiga att satsa tid, pengar ochengagemang på att starta företag. Det är ett rikstagan-de att starta ett företag, och det gör man inte underosäkra och dåliga förhållanden.Med detta har jag gjort klart att Per Westerbergsverklighetsuppfattning inte är korrekt då han menaratt regeringen inte bryr sig om villkoren för företagenoch företagarna. Den socialdemokratiska regeringenhar med flera konkreta åtgärder medverkat till attförbättra villkoren, och det skall vi fortsätta att arbetamed.Anf. 16 PER ():Fru talman! Först ber jag att få tacka statsrådet försvaren på mina frågor. Jag noterar bara att det alldelesuppenbart är väldigt olika anspråk på bra näringskli-mat som näringsministern åsyftar och som jag åsyftar.Jag har väldigt svårt att se att näringsklimatet är till-fredsställande när vi har en arbetslöshet på rekordni-våer, och de har fortsatt att stiga även under de senas-te tolv månaderna.Vi har en öppen arbetslöshet på , ochmed åtgärder är siffran uppåt . Det är arbetslös-hetstal som vi knappast har sett i modern tid i Sverige.Vi har en ungdomsarbetslöshet som kanske är denhögsta vi har sett under 1900-talet.Vi noterar att konkurserna bland företagen liggerpå en fortsatt utomordentligt hög nivå. Nivån är 90 %av en nivå som möjligen kan jämföras med den underdet s.k. stålbadet under ränte- och finanskrisen 1993-1995.Vi har ett fortsatt sjunkande nyföretagande. Den äralltjämt på en oacceptabel nivå. Vi har en tillväxt iekonomin som ligger klart lägre än vad som gäller ijämförbara länder i och i synnerhet i ochi Fjärran östern.Det goda klimatet kan väl illustreras med hur och 101 företagsledare uppenbarligenanser att regeringen inte lyssnar på näringslivet kravoch villkor utan närmast hamnar i någon form avkonfrontation.Jag noterar även hur småföretagarna med Företa-garnas riksorganisation konstaterar att avalla beslut som berör små och medelstora företag harförsämrat småföretagarklimatet i . Det gällersåväl investeringar och sysselsättning som kompe-tensutveckling i näringslivet.Dem som näringsklimatet syftar till att förbättraför uppfattar uppenbarligen att det är klara och enty-diga försämringar. Det är detta som den här fråganegentligen gäller.Sverige har trendmässigt minskat sys-selsättningen i näringslivet och fortsätter att göra det.Det är vi ganska ensamma om i hela Västvärlden, däri stället näringslivssysselsättningen har ökat. Jag kaninte se att detta är något bra betyg på den svenskanäringspolitiken.Det finns en enighet om att det behövs 500 000nya jobb, och det finns en enighet om att de måstekomma inom näringslivet. Då vill det till att det ärväsentligt förbättrade villkor där varje enskild regelinnebär minst lika konkurrenskraftiga förmåner ochmöjligheter som i konkurrentländerna. Men det harman ju inte, och det visar sig i fråga efter fråga.Barsebäcksuppgörelsen upplevs uppenbarligensom ett direkt slag i ansiktet på en stor del av nä-ringslivet. Vi kan notera att en del krav i miljöfrågor-na har ställts på ett sätt som allvarligt skadar närings-livet. Vi kan även notera att många av de uppgörelsersom kommit till stånd tenderar att uppfattas som renttaktikspel och knappast som något skapande av stabiltnäringsklimat som befordrar investeringarna i landet.Nej, det är nog inte jag som har fel i fråga om nä-ringsklimatet. Det är inte små- och storföretagarnasom har fel uppfattning om näringsklimatet. Det ärnog så att näringsministern önskedrömmer i många avdessa frågor.Utlandsinvesteringarna kommer inte med nya fab-riker, utan investeringar görs beroende på att svensktägande och svenska företag är straffbeskattade jäm-fört med utlänningar. Vad avser näringsministern göraför att bryta trenden med sjunkande sysselsättning inäringslivet - den sysselsättning som i praktiken ärgrunden för hela den svenska återhämtningen? Det ärdet trendbrottet vi väntar på, och det måste kommainom kort.Anf. 17 ():Fru talman! Anledningen till att jag ville säga nå-got i den här debatten är den känsla av frustration jaghar efter att ha läst uppropet från de 101 direktörernaoch efter att ha läst Per interpellation.Jag läste att den amerikanska investmentbankenLehman brothers har gett ut en liten rapportsom heter The market you love to hate, alltså Mark-naden du älskar att hata. Det handlar om . Deskriver så här: Det finns gränser för hur länge en ra-tionell marknad kan ignorera ett land med så bra eko-nomiska fundament.Varför fortsätter då delar av marknaden att skällapå den ekonomi som enligt deras egna värderingarborde vara mycket högt värderad? Kanske är det PerWesterberg och de 101 direktörerna som är förkla-ringen. De lyckas ropa så högt att de kanske gör litetintryck på marknaden.Jag kom att tänka på en konferens som bjöd in till . Jagminns inte om Per var där. Vi fick bl.a.lyssna till en man som heter och bl.a. ärrådgivare till Clinton. Han talade om de "lata" kapita-listerna. Stora rika företag med gott om höga vinsterutifrån en monopolställning blir lata. De saknar för-måga att förnya sig och ställer i stället överbudskrav.Mycket vill har mer. Detta var hans resonemang.Dessa företag är långsiktigt förödande för närings-livsklimatet och de "flitiga" företagarna. Det var alltsåen stor kapitalägare som själv talade om motsättning-en mellan de lata kapitalisterna och de flitiga företa-garna.Vi fick också höra en annan man, är vd för något som heter iEngland. Han sade att allt prat om skattetryck är för-hållandevis ointressant. Det viktiga är just självanäringsklimatet, relationen mellan de anställda ochföretagarna på arbetsplatsen. Det är det avgörande inäringsklimatet sade han.Frågan är naturligtvis berättigad. Arbetslöshetenär ett gigantiskt problem, och näringsklimatet måsteförbättras. De skrämmande opinionssiffrorna kan fåoss att grubbla, men vi får vid hoppas att PerWesterberg och hans partikamrater inte får genomslagför sin överbudspolitik, dessa kravmaskiner som resersig. Det skulle faktiskt innebära att massarbetslöshe-ten inte bara ökade utan att den också definitivt skullepermanentas.Anf. 18 Näringsminister ():Fru talman! När jag lyssnar på moderater brukarde i regel börja första årtiondeoch berätta om hur fint det var i då, medstadshotellen som byggdes runt om i landet och hurfantastiskt det växte och knakade. Per ären yngre person, så han börjar tideräkningen vid1945. har det gått utför, menar han.Det kan väl kanske vara riktigt om man har PerWesterbergs hatt på sig, men jag är inte övertygad omatt utvecklingen har varit så väldigt negativ sedan1945. Det är sant att det är färre som jobbar i skogen,som står där med sågen och sågar, och det är färresom jobbar i våra jordbruk. Vårt jordbruk och vårtskogsbruk är kanske de effektivaste i världen. Det ärsant att många fler får avlönat jobb i tjänstesektorn,och för Per är det tydligen oerhört belas-tande att många av dem jobbar i offentlig sektor, att vihar barnomsorg, äldreomsorg och sjukvård i offentligregi i stället för i privat. Detta är tydligen någontingmycket skadligt för samhället.Jag är inte lika övertygad om det. Jag är faktisktövertygad om att det finns vissa jobb som kan utförasi offentlig regi. Det gäller speciellt vård, omsorg ochutbildning. Det gör att de sektorer som vuxit i Sveri-ge, liksom i alla andra länder, här har organiseratsgemensamt i större omfattning än i många andra län-der. Vi har varit snabbare på att effektivisera såvälindustrin som jordbruket och skogsbruket. Det tyckerjag att vi kan vara glada och stolta över. Att vi sedanhar byggt upp en tjänstesektor baserad på vård ochomsorg är väl en ganska bra lösning.Men låt oss åter tala om näringslivsklimatet. Jagvill nämna några hårda fakta. Antalet konkurser harhalverats i förhållande till den tid PerWesterberg var näringsminister. Antalet nyetablering-ar ligger runt 30 000 , fler än under deborgerliga åren. Inom industrin - där de nu är väldigtbesvikna - har lönsamheten stigit från 1992 till40 % 1995, mätt enligt den vanligaste metoden, vin-standel av förädlingsvärdet. Räntabiliteten på egetkapital har stigit från 2 ½ % till21 %, i det närmaste en tiodubbling! De utländskadirektinvesteringarna har stigit från i snitt 30 miljar-der kronor till 1995.I tidningen skrev man apropå flytt-ning till utlandet att svenska storföretag behöver inteutreda om det lönar sig att flytta. Ett snabbt överslagvisar att en flytt inte skulle gagna aktieägarna. Dettasagt med anledning av förra veckans häftiga debatt.Jag vill mena att vi har ett bra näringslivsklimat.Däremot har jag inte tron att man på några korta må-nader eller ens bygger upp det som rase-rats. Det skedde faktiskt enoerhörd minskning av sysselsättningen i det privatanäringslivet när Per var näringsminister.Jag tror att det då försvann 400 000 jobb i näringsli-vet. Det tar litet tid att återskapa dessa, men jag tyckeratt vi är på god väg.Anf. 19 PER ():Fru talman! och jag har haftsifferexercis ett antal gånger. På löpsed-lar stod "Tusen förlorade jobb per arbets-dag". På samma tidnings löpsedlar stod "Tusen nya jobb per arbetsdag". Det var alltså en klarvändning från en ekonomi i fritt fall 1991. Det var envändning under vilken det även genomfördes en långrad besparingar och förstärkningar av statsbudgetensom fått genomslag först efter den borgerliga mandat-perioden 1991-1994.Man ska inte ha pajkastning genom att jämföravinstsiffror från en internationell lågkonjunktur medsiffror från en högkonjunktur. Det visar ingenting. Jagnoterar bara att nyföretagandet faller enligt nyföre-tagarbarometrarna, och det ligger inte på någon an-märkningsvärt hög nivå utan på en efter svenska måttmätt förhållandevis låg nivå. Jag noterar att antaletkonkurser är fortsatt högt. Man kan naturligtvis mätaolika år, men vi fortsätter att ha en fortsatt hög nivå.Det kan sägas att det finns lata kapitalister i Sveri-ge, men problemet är att de i så fall bara är lata iSverige i och med att det inte kommer fram nya jobb,nya företag och nya produkter i tillräcklig utsträck-ning här.Näringsklimatet spelar roll, enligt min uppfatt-ning. Företagen skall etablera sig där de har de bästaförutsättningarna för att vara konkurrenskraftiga, attkunna utvecklas, att kunna tjäna pengar, att kunnautveckla sina produkter och sig själva. Det är dettasom gör att i hela omvärlden, hela västvärlden, ökarsysselsättningen i näringslivet. Det har den gjort un-der årtionde efter årtionde, medan den faller i Sverige.Då måste man börja fundera över varför det i huvud-sak bara är i som man långsiktigt förlorarjobben inom privat och även offentligt näringsliv. Detär naturligtvis så att reglerna är sämre och att nä-ringsklimatet inte är tillräckligt gott.Jag skall ställa en fråga till näringsministern: inte beredd att ge svenska företag villkor som ärlikvärdiga med dem som finns i alla andra länder? Deträcker inte bara med finansiella placeringar till Sveri-ge på aktiebörsen. har haft en nettoexportunder av ungefär 300 000 arbetstill-fällen. Importen via utländska investeringar som gettnya jobb har varit i det närmaste försumbar. Däremothar det skett en väsentlig ökning av utländskt ägandepå svensk börs beroende på diskrimineringen avsvenska ägare.Tyvärr är det så att näringsklimatet är dåligt. Ex-pansionen i näringslivet är inte tillräcklig. Det är inteså att alla jävlas just i , utan det finns faktisktrationella förklaringar till detta. Det är just detta somdet finns anledning att rätta till. Det är inte via nyaoffentliga jobb som vi löser de här problemen. Jag äråtminstone ense med om att det be-hövs 500 000 nya jobb, som måste komma i närings-livet, för att det skall kunna bli balans och tillväxt iden svenska ekonomin.Jag tror inte att 101 företagsledare från de mestvälrenommerade svenska företagen har fel. Jag trorinte att småföretagarnas organisationer har fel när desäger att av de riksdagsbeslut som berördem har försämrat deras förutsättningar. Jag tror inteatt vi har fel när vi klagar här i över denrekordarbetslöshet vi har i , den låga tillväxtenoch de dåliga framtidsutsikterna. Det är inte mer parti-taktik och vackra bortförklaringar vi behöver, utanstabila, goda och konkurrenskraftiga näringsvillkorför svenska företag. Man måste tillsammans medföretagen gå igenom vad det är som felas i -punkt efter punkt. Där verkar inte samarbetsklimatetvara nämnvärt gott.Anf. 20 ():Fru talman! Jag har ytterligare en siffra att bidramed, även om Per inte gillar siffror: In-vesteringar i maskiner och anläggningar har ökat med52 % i fram till . ITyskland är motsvarande siffra minus . Kan PerWesterberg förklara det?Per skriver i interpellationen om denalarmerande trötthet som finns hos en del företagare . Det är säkert sant, men frågan är vad denna trött-het beror på. Jag tror att den möjligen kan ha att göramed att företagarna ser att människor som inte bidrarmed någonting till produktionen, utan bara sitter däroch klipper kuponger och flyttar papper hit och ditöver ett skrivbord, kan tjäna miljarder medan flitigaföretagare som står på golvet och jobbar i produktio-nen däremot inte tjänar ett öre på sin verksamhet.Med den moderata politiken, där man bl.a. tar 50miljarder kronor från kommuner och landsting på treår, försvinner flera tiotals tusen jobb från kommuneroch landsting. fördelar omytterligare, och på ett ännu mer orättvist sätt än vadsom redan har skett. Detta kommer att leda till att detprivata sparandet ökar ännu mer, och till att den priva-ta konsumtionen kommer att falla. Därmed kommerockså moderat politik att öka arbetslösheten ytterliga-re.Vi får verkligen hoppas att inte bara den s.k.marknaden utan också den svenska allmänheten be-griper att den våldsamma moderata högerpropagan-dan, understödd av ett antal direktörer i näringslivet,är en populistisk överbudspolitik som skulle leda katastrof för svensk ekonomi och för arbetslöshe-ten i Sverige.Anf. 21 Näringsminister ():Fru talman! När Per satt i regeringen,och när det var som värst, hörde tre av tilloffentlig sektor. av BNP, tror jag att det var,gällde offentlig verksamhet. Detta slås bara av degamla . Det här uppnådde Per Westerberg.Han lyckades med konststycket att radera ut storadelar av svenskt näringsliv. har den offentligasektorns andel av BNP minskat kraftigt. Det är bra,därför att det naturligtvis inte går att ha en offentligverksamhet som upptar av BNP, som under PerWesterbergs tid.Här är litet hårdfakta: Det viktiga är ändå att vi harfått ordning på ekonomin. Vi måste få bort budgetun-derskottet och få ned inflationen så att det bär sig attinvestera i nya uppfinningar och nya innovationer ochsatsa på ny tillverkning av varor och tjänster. Vimåste kunna öka utbildningsinsatserna och få mereffektivitet för de pengar vi stoppar in i forskning. Vimåste få en bättre regional- och näringspolitik. Dettycker jag är viktig, och där har vi lyckats. Per We-sterberg kan väl kosta på sig att säga att det har varitlyckosamt.Per tar upp samarbetsklimatet. Det ärmånga som har fått vara med för att detta skulle lyck-as. Det är många som har fått vara med och dra etttungt lass. Pensionärerna har inte fått uppräkning avpensionerna, de arbetslösa och de sjuka har fått sämreersättning. Vården och omsorgen har fått minskaderesurser för att vi skall kunna åstadkomma dennabudgetsanering och skapa ett utrymme för det privatanäringslivet att växa. I likhet med Per ärjag nämligen övertygad om att det skall växa.Jag tycker att Per skall fundera överdet ord som har använts: samarbetsklimat. Hur åstad-kommer man ett samarbetsklimat i ? Gör mandet genom att säga: har ni avstått en massa saker,och sedan vi har fått budgetbalans skall ni avståytterligare en massa saker för att få näringslivet attväxa. Eller leder detta till en motsatt reaktion - densom kom i ? I går fanns en arti-kel på och en annan . Är detta ettfruktsamt sätt att arbeta? Ligger det inte ett ansvar hosbeslutsfattare i näringsliv, i fackliga organisationeroch i politiken; i regering och i opposition att faktisktförsöka hyfsa debatten på något sätt. är ettlitet land. Vi har en unik chans . Vi har gått igenomen oerhört smärtsam period. är vi på gång. Vadtjänar det för intresse att måla i så oerhörtdystra färger och siffror?Jag skall gå tillbaka till litet hårda fakta. I det 100 000 fler företag än 1993. 100 000 flerföretag! Visst ligger det en verklig chans i detta? Vadfinns det för vinst i att Per förringar nyfö-retagandet? Nivån på nyföretagandet är mycket hög -25 000-30 000 nya företag , och 100 000 fler iförhållande till . Är inte detta något attta fasta på? Kan man inte säga att detta är bra, och attvi rör oss åt rätt håll? Tror inte Per att hanskulle göra en större insats för genom attberätta om det goda som finns här och inte bara klagaoch klaga och vara ett riktigt särintresse av sämstasort?Anf. 22 PER ():Fru talman! Man kan inte tala särintresse när vihar den största arbetslösheten i modern tid i Sverige.Man kan inte tala om särintresse när vi aldrig under1900-talet har haft en sådan ungdomsarbetslöshet somvi har . Man kan inte tala om särintresse närsysselsättningen i näringslivet viker år ändasedan 1945, och vi inte ser någon öppning framåt.Detta skapar i stället en akut situation, där vimåste vända utvecklingen och där näringsministernvisar en totalt hållningslös attityd. Han berömmerbara, och talar om hur bra allting är, och inser inte attnågot måste förbättras. Jag noterar även att trots en-staka siffror som visar ökande investeringar och somkan se positiva ut - för sådana finns, det förnekar jaginte - visar ändå slutresultatets facit på den katastrofa-la situationen med den sjunkande sysselsättningen inäringslivet och den stabilt höga och ökande arbets-lösheten som inte är bra och som skapar ökande pro-blem.Under 1991-1994 vände vi utvecklingen vad gäl-ler sysselsättningen. Läget var utomordentligt besvär-ligt 1991, och det var inte bra 1994 heller - jag är heltense med näringsministern om det. Vi vidtog mångaåtgärder, som har börjat få genomslag även under1995 och 1996. Men det handlar nu inte om att titta ibackspegeln och bråka om den ena eller andra statis-tiksiffran, utan det är fråga om hur vi skall klara avframtidens problem.Näringsministern vill inte medge att vi för företa-garna i behöver ha minst lika konkurrens-kraftiga regler som gäller för företagarna utomlands.Han har inget att säga om att 101 av störstaföretagsledare tycker att det finns brister i näringskli-matet och framför allt att regeringen inte lyssnar pådem. Han har inget att säga om att småföretagarnatycker att av alla beslut som berör dem iriksdagen går emot dem och försämrar deras möjlig-heter att nyanställa, utveckla sig och därmed skapanya arbetstillfällen.Det handlar nog om att det är för mycket partitak-tik, för mycket vinglande, för mycket berömmande avdet man själv gör och för litet tittande på verklighe-ten. Det är stabilitet vi behöver, stabilitet med bra,konkurrenskraftiga villkor för svenska företag.Anf. 23 Näringsminister ():Fru talman! Då har vi lyssnat en vända till på syn-punkten att allt har varit eländigt och fram-åt. Men sysselsättningen i näringslivet har faktisktökat . Sysselsättningen i näringslivet harökat, däremot har sysselsättningen minskat i den of-fentliga sektorn. I näringslivet har den alltså ökat.Jag träffade , och vi pratadelitet grand om . Sysselsättningen i iSverige har ökat kraftigt under den här perioden.Detta är bara ett framgångsrikt svenskt företag, somunder de här åren har vuxit mycket kraftigt i vårt landi detta goda näringsklimat.Per frågade också om jag anser attSverige skall ha ett lika gott näringslivsklimat somandra delar av världen. Mitt svar är obetingat ja.Problemet är att Per och jag har litet olikauppfattning om vad ett sådant näringslivsklimat är.För mig handlar det om att ha ett klimat som driverfram satsningar på kunnande och kompetens, somställer krav på såväl fack och arbetsgivare som an-ställda och företagare att prestera mer, att åstadkom-ma mer för varje krona som sätts in. Jag upplever detsom att Per talar om ett litet mer lättsin-nigt sätt att bli framgångsrik. För mig handlar det omhårt arbete.Jag bryr mig om de 101 direktörerna. Jag pratarmed dem, jag bryr mig om det de säger, jag fäster migvid vad de säger, att de vill ha ett bra samtalsklimat iSverige, och jag tar till mig det. Vad jag funderar överär om Per bryr sig om det . Det är nämligen viktigt att dessa jobbar åtsamma håll, och i båda fallen är det nödvändigt attkompromissa.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1996/97:119 om bio-massa för drivmedelsframställningAnf. 24 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig när jagavser att aktualisera etableringen av en fullskalean-läggning för framställning av drivmedel av biomassaoch om jag är beredd att föreslå en lokalisering tillNorrbottens inland.Med tanke på hänvisningar tillnäringsutskottets betänkande (1992/93:NU28) ochsvaret på interpellationen 1995/96:58 utgår jag frånatt hans fråga specifikt avser tillverkning av etanolfrån cellulosahaltiga råvaror och alltså inte omfattart.ex.