prot · GK09114 · 1997-06-04 00:00:00 — Det var det som gjorde att ut-skottet skrev som man skrev.Men det är ingen idé att bråka om påvens skägg.Det viktigaste är ju det som utskottet har påtalat ochatt man från sida åtgärdar justdetta.Jag håller med om att det här medAnders inte är någon stor sak. Det endasom jag reagerade mot var att fru ordförande användebegreppet knäpp på näsan. Jag tycker inte att man kanläsa in ett sådant uttryckssätt i vad utskottet har skri-vit. Jag tyckte att det var ganska onödigt med tanke pådet annars så briljanta anförande som fru ordförandehöll. Det är viktigt att vi håller oss inom gränslinjenför den konstitutionella granskningen. Då var det därett kanske obetydligt, men ändock övertramp i dengrå zonen. Det tyckte jag var litet onödigt. Men dethar ju rättats till nu.Anf. 5 () replik:Fru talman! Jag märker att försöka inskränka den diskussion vi har här ikammaren . Jag tycker att det är väldigt viktigtatt utskottet i sina betänkanden och i det vi skriverhåller oss till det som vi skall syssla med. Vi skallgranska statsrådens tjänsteutövning, den administrati-va praxisen och hålla oss till de konstitutionella ad-ministrativa frågorna.Men det får inte, som jag sade i mitt inledningsan-förande, hindra att vi som politiker också i debatteroch i kommentarer runt granskningen kan göra poli-tiska kommentarer och värderingar. Vi skall inte re-ducera oss till något slags amatörjurister, utan fullt utfylla vår roll som politiska granskare. Men det skallinte ske i de betänkanden och de skrifter som vi gerifrån oss.Anf. 6 () re-plik:Fru talman! Jag vill bara konstatera att vad utskot-tet skriver på s. 193 i sitt betänkande är att AndersSundström har hållit sig inom ramen för vad somstadgas i 11 kap. 7 §. Vi har inte granskat vad LennartGöransson egentligen har sagt. Det ligger utanför vårtkompetensområde. Det som är konstitutionellt intres-sant är ju att konstatera att inte har över-trätt 11 kap. 7 §. Det är det jag tycker är viktigt. Dåtycker inte jag att det finns stöd för påståendet att hanhar fått en knäpp på näsan.Anf. 7 Förste vice talman ():Fru talman! När nu har gått av denfyraåriga mandatperiod som inleddes börjar detändå bli möjligt att göra ett preliminärt bokslut överhur den socialdemokratiska regering som vi har hafthar skött sig i ett antal avseenden, inklusive utifrånkonstitutionella utgångspunkter.Det är nu inte uppgift attgöra politiska bokslut. Det tillkommer väljarna. Derasbesked kommer i sinom tid. Här handlar det i ställetom hur regeringen har skött själva utövningen avregeringsmakten i konstitutionellt och administrativthänseende.Det är, när man tittar litet närmare, en förbluffan-de bild som framträder. Det är det inte minst om manjämför med den tidigare fyrpartiregeringen ,också den liksom den nuvarande regeringen en mi-noritetsregering.Rimligtvis borde en fyrpartikoalition, som tillikavar en minoritetsregering, ha kännetecknats av ständi-ga statsrådsskiften, oändliga långbänkar, jättelikasamordningskanslier och ständiga voteringsnederlag ikammaren. En sådan regering borde ha saknat respektutomlands och dess ledare borde naturligtvis inte havarit efterfrågad för tunga uppdrag utanför Sverigesgränser.Nu har det i själva verket, när man tittar närmare,varit precis tvärtom. har vi bytt statsmi-nister. Ett stort antal statsråd har bytts ut - mot enenda förändring under regeringen . Vis-serligen kanske man inte har bytt ut så många somman borde ha gjort under den nuvarande regeringen,men i alla fall. Vi är t.ex. inne på det tredje statsrådetsom handlägger vapenexportfrågor . Re-geringen Bildt klarade sig med en person och undvekmåhända därigenom på grund av personens kompe-tens och på grund av kontinuiteten alla de vapenex-portproblem som har drabbat den nuvarande rege-ringen.Statssekreterare har bytts ut i samma tempo. Mankunde vidare tro, fru talman, att en enpartiregeringskulle behöva betydligt mindre samordningsverksam-het i , men inte alls. Det är sammanivå på de kanslihusanställda, åtminstone antalsmäs-sigt sett, som under den borgerliga tiden.En gång talades det om att det långa socialdemo-kratiska regeringsinnehavet - det här var -hade gett en rent unik erfarenhet i det praktiska rege-ringsutövandet. En kader av mot socialdemokratinlojala ämbetsmän, tillsammans med erfarna socialde-mokratiska statsråd med i kanslihuset, ga-ranterade en kvalitet på regeringsutövandet som,oavsett det politiska innehållet, höll en anständig nivå.Det här är nu faktiskt, när man tittar närmare,borta. Tvärtom har regeringarna och Perssonkännetecknats av osedvanligt mycket konstitutionelltoch administrativt sjabbel, från till Peking.Man har ibland svårt, när man ser på alla de härincidenterna som alltså skiljer sig från den tidigareregeringen , att frigöra sig från misstanken att endel bottnar i något så elementärt som brist på kunska-per om arbetsformer, på parlamentariskerfarenhet och på kunskaper om internationella förhål-landen och förvaltningsteknik.Borta är de gamla stabila socialdemokratiska re-geringarna av folkhemssnitt. Valhäntheten har i ställetkommit att känneteckna regeringarna ochPersson.Regeringarna och har i varje fallvisat, decennier av regeringserfarenhet inom det so-cialdemokratiska partiet till trots, att man i alla fallinte besitter någon särskild regerings-kompetens.Nu har man överlevt ändå. Opinionssiffror är junaturligtvis ingenting annat än indikationer. Det ärvalresultatet som avgör. Man får väl fortsätta medregeringsombildningar fram till valet . För destatsråd som eventuellt då försvinner finns landetsstörsta fallskärm till statsministerns förfogande, näm-ligen hela statsförvaltningen.Som vid det här laget till tjänsteåren ganska gam-mal ledamot av KU har jag, med det perspektiv somåren i utskottet ger, förvånat mig över en del av deanmälningar som grundar sig på konkreta händelser,som vi nu har haft att ta ställning till. Det har varitlitet väl mycket sjabbel. Det kan inte bara vara tillfäl-ligheter. Det finns på något sätt något slags systematiki den här valhäntheten.Vi skall diskutera enskilda frågor. Ut-skottet riktar på några punkter enhällig kritik motenskilda statsråd. Det är t.ex. unikt med kritik av detslag som riktas mot förutvarande försvarsministern isamband med Volvo-Arboga-affären, och jag skallåterkomma till detta.Får jag också peka på några ärenden som intekommer upp . uttalande i TV omett enskilt ärende som berörde en enskild person ärnaturligtvis ett exempel på den brist på parlamentariskerfarenhet och konstitutionellt kunnande som jag härhar pekat på. Så gör man rimligtvis inte om man kankonstitutionen och om man har erfarenhet.Det här kan synas som en bagatell. Det är det na-turligtvis inte för de individer som drabbas. Man fårett besked i TV om att föräldrarna får stanna. Sedanfår man veta att det som statsrådet sadeingalunda är förankrat i det departement som finns.En liten sak, fru talman, kan naturligtvis vara trauma-tisk för den som drabbas.Vi har också granskat en del av utvecklingsbistån-det till och . Vi har kunnat konstateraatt det demokratikriterium som bl.a. har sattupp för u-hjälpen kunde ha följts upp på ett bättresätt.När det gäller vapenexporten och de s.k. följdle-veranserna är det glädjande att utskottet har kommitfram till en begäran om att regeringen skall se överföljdleveransbegreppet. Jag har ändå någon erfarenhetav dessa frågor. Därför vill jag, fru talman, varna föratt tro att man med hjälp av nya bestämmelser kanlösa hela den här problematiken. Utvecklingen gårrasande snabbt. Nya vapensystem kommer till. Högteknologiprodukter låtersig inte definieras på det sätt som vi är vana vid närdet gäller att ta ställning till reservdelar, ammunitionoch annat, till krigsmateriel. Att tro att vi nu löserproblemen är ungefär lika naivt som att kräva attregeringen skall se till att alla barn är snälla och attdet är vackert väder . Det kommer även ifortsättningen att bli en prövning från fall till fall. Detkommer att bli många svåra avgöranden, och yttersthar naturligtvis regeringen ansvaret i den här typen avfrågor. Det kan den aldrig komma ifrån.Fru talman! Vi kan göra en snabb konstitutionelltillbakablick. har bevisat att en bred rege-ringskoalition kan utöva regeringsmakten - oavsettvad man tycker om politiken; den må vi ha olika me-ningar om - väl så effektivt som en enpartiregering.Allt tal, fru talman, om att koalitioner leder till mins-kad effektivitet i regeringsutövandet har visat sig varafel. Med ett preliminärt facit i hand kan vi tvärtomkonstatera att det inte är antalet partier i en regeringsom är avgörande för effektiviteten i regeringsutöv-andet.Regeringarna och visar tvärtomatt ett enda parti som utövar regeringsmakten kan -jag säger bara kan - vara mer oenigt i väsentliga poli-tiska frågor än fyra partier i en koalition. Det har vifått svart på vitt på . Ytterst handlar det naturligtvisom hur en regering leds, och det bör vara något atthålla i minnet inför det val som närmar sig.Anf. 8 () re-plik:Fru talman! Det som tog upp sist,det förestående valet, präglade nog hans konstitutio-nella anförande . Det var mer ett politiskt inriktatanförande än en konstitutionell granskning.Jag konstaterar att har en stor för-måga att göra det omöjliga. I den här granskningsde-batten diskuterar han frågor som egentligen inte harvarit föremål för diskussion i utskottet och i det härbetänkandet. På en punkt lyckades faktiskt AndersBjörck ändå träffa rätt. Det gällde krigsmaterielexpor-ten. När det gäller granskningen av den är nog AndersBjörck och jag ganska överens.Det finns anledning, fru talman, att säga några ordom detta med långbänk som inleddesitt anförande med. Även om tiden löper snabbt minnsjag fortfarande hur den borgerliga regeringen hante-rade nere i . Kommunfullmäkti-ges ordförande, som var moderat, ordna-de soppkalas på i medan man vän-tade på att den borgerliga regeringen skulle ge beskedom . Det kom aldrig. Ärtsoppan stanna-de som regel i halsen på när den bor-gerliga regeringen i sin långbänk inte kunde åstad-komma beslut. Många människor sprang dit någongång då och då när regeringssammanträdena skulleäga rum för att kunna högtidlighålla ett beslut frånden borgerliga regeringens sida, som nästan aldrigkom.Det var en långbänk, , och det finnsnog anledning att studera detta vidare.Anf. 9 Förste vice talman () replik:Fru talman! Jag är naturligtvis smickrad över attKurt anser att jag är i stånd att göradet omöjliga. Det är inte var dag man får ett sådantberöm. Därför tar jag naturligtvis åt mig detta medstor glädje.Nog är det konstitutionellt intressant att konstateravissa saker när det gäller enpartiregeringarna Carlssonoch . Har de haft färre statsråd i regeringen?Svaret är nej. Har de haft färre politiskt sakkunniga?Svaret är nej. Har propositionerna kommit snabbare,och har det varit färre förseningar? Svaret är nej.Så här är det på punkt efter punkt. Vi kan ta i stortsett vilka parametrar som helst. Det är alltså en mytatt en enpartiregering - den må ledas av ,eller - är effektivare. Och allt talom att koalitioner inte klarar av att regera effektivt äralltså nonsens. Det kan vi empiriskt bevisa. Det ärbara att läsa betänkandet. Jag delar uppfattning att det finns en hel del i den admi-nistrativa delen av betänkandet, en hel del faktaupp-gifter, som totalt jävar alla påståenden om att detskulle vara någon särskild effektivitet i det regerings-utövande som vi nu har fått se.Man kan naturligtvis av politiska skäl föredra denena eller den andra regeringen; vi måste respekteravad medborgarna tycker. Men det finns i granskning-en ingenting som bevisar attenpartiregeringar är effektivare.Nu har bron ändå börjat byggas i , KurtOve . Det vet ju . Detär trots allt bättre att få vänta på litet soppa i sambandmed ett brobeslut än att få soppkök runt om i landetpå grund av regeringens ekonomiska politik.Anf. 10 () re-plik:Fru talman! har också en stor för-måga att springa från en ytterlighet till en annan.Anders tog ju faktiskt själv upp frågan omdetta med långbänk. Jag pekade på en fråga där vihade en långbänk under den borgerliga regeringsperi-oden. Den saknar nog motstycke i svensk politik. Menjag har inte sagt att inte håller sig tillkonstitutionella frågor. Jag sade att höll sig till de konstitutionella frågor som vi hardiskuterat i det här granskningsbetänkandet, och detär litet skillnad.Ett exempel var påstående attmånga socialdemokratiska statsråd sedan den social-demokratiska regeringen kom tillbaka i regerings-ställning t.ex. har avgått och ersatts av andra. Det ärinte särskilt konstigt om man betänker att vi också harbytt statsminister. Statsminister haderätt att själv bestämma sin avgång. Han byttes mot enny statsminister som naturligtvis måste ha rätt att väljavilka regeringskamrater han skall ha. Det är alltså intekonstigt i sig att man i det sammanhanget byter stats-råd. Det är i och för sig en konstitutionell fråga, mendet är ingen fråga som vi har diskuterat i det här be-tänkandet, som ändå är det som vi är här för att disku-tera i dag.Anders vill diskutera regeringarnas effek-tivitet. Den debatten vill jag hemskt gärna ställa upp i.Kanske tillhör inte heller detta dagens debatt, men jagvill ändå påpeka att de två socialdemokratiska rege-ringarna har brottats med en katastrofal ekonomisksituation. har man rättat till det mesta. Det visarändå vad en effektiv regering kan åstadkomma.Anf. 11 Förste vice talman ():Fru talman! Jag hoppas att vi i den kommandegranskningen tittar litet på långbänkarna, gör litet flerjämförelser av regeringsutövandets volym, försening-ar och mycket annat. Jag har ingenting emot detta. Jagtycker i hög grad, fru talman, att detta tillhör konsti-tutionsutskottets granskning. Men jag upprepar: An-vänd vilka parametrar som helst - antalet statsråd,statssekreterare, politiska tjänstemän i Regerings-kansliet eller vad ni vill - så skulle dessa rimligtvis hablivit färre med en enpartiregering. Så har det inte allsblivit. Det är precis tvärtemot vad och andra sade när de kritiserade regeringen föregående mandatperioden: det har inte bliviteffektivare.Jag har, fru talman, pekat på att allt det småsjabbelsom vi har upplevt. Jag tror att detta faktiskt beror påbrist på erfarenhet, parlamentarisk erfarenhet ocherfarenhet i regeringsutövandet.Kurt sade att det förhållandet attstatsråd avgår inte är någonting som konstitutionsut-skottet har diskuterat. Det får det väl göra när manbyter statsminister. På den punkten delar jag helt KurtOve uppfattning, jag har ingenting emotatt statsråd avgår i den nuvarande regeringen - ju fler,desto bättre.Anf. 12 ():Fru talman! KU skall enligt regeringsformengranska statsrådens tjänsteutövning och regeringsä-rendenas handläggning. kan vi komp-lettera den skriftliga information vi inhämtar frånRegeringskansliet och slutna förhör med statsråd medoffentliga utfrågningar för att närmare belysa engranskningsanmälan. Det är viktigt att detta sker påett sådant sätt att det väcker respekt. Jag anser att KUutvecklat en olycklig praxis när det gäller dessa ut-frågningar. Tonen är oftast insinuant, tjatig och ovän-lig. Det kan upplevas som om KU:s ledamöter vill"sätta fast" meningsmotståndare eller "nypa till", somAnders brukar uttrycka det eller "ge en knäpppå näsan", som sade. Utfråg-ningarna pågår ofta timme ut och timme in med upp-repningar av samma frågor. Jag plågas av dessa till-ställningar.Ofta tar vi upp händelser som fått stort genomslagi massmedierna och därför intresserar allmänheten. Vikan ogilla beslutet, men det är inte KU:s uppgift att"överpröva" beslutet. KU har endast befogenhet attundersöka om statsrådet handlat enligt grundlagen.Därmed blir vår uppgift begränsad och borde kunnaklaras snabbt och utan övertoner av fördömande. Detär säkert ganska få av lyssnarna till KU:s offentligautfrågningar som inser hur begränsad vår uppgift äroch i stället tror att vi ställer statsråd till svars förkontroversiella beslut i regeringen. Folk kan t.o.m. troatt de vittnen vi bett komma är anklagade för någotbrott. Behandlingen av och anser jag vara en skamfläck i KU:s historia.Något liknande har dessbättre inte inträffat i år.KU har gjort allvarliga försök att analysera ut-frågningarnas uppläggning men enligt min meninginte lyckats finna en lämplig form. Vi kunde kanskebörja med att begränsa tiden och ge ordförandenuppgiften att påpeka om en fråga redan ställts. Ord-föranden kunde också i inledningen omsorgsfulltklargöra vad utfrågningen gäller och vad den integäller.Vidare bör den gamla goda seden att hellre fria änfälla också gälla KU. Vi bör självfallet bemöta stats-råd med stor respekt. Hur skall vi annars tro att all-mänheten kan ha respekt för politiker?Jag vill nämna två av besluten som jag anserviktiga och bra, först beslutet om exporten av krigs-materiel. De s.k. följdleveranserna till harenligt min uppfattning varit stötande. Men de harkunnat ske utan att bryta mot gällande regler, och detär endast detta som KU har att ta ställning till. tarKU upp dessa regler. KU har granskat hur praxisutvecklats av tillämpningen av de riktlinjer som skallstyra regeringens undantag från förbudet att exporterakrigsmateriel. Det är tydligt att praxis glidit från riks-dagens intentioner. Vi anser enhälligt att regeringenhar anledning att överväga och precisera det avsnitt iriktlinjerna som behandlar följdleveranser.Så kommer jag till kronförsvaret. KU har ocksåövervägt regeringens ansvar för turbulensen kringkronförsvaret . Vi konstaterar att viinte kan ta ställning till den granskningsanmälan somlämnats i detta ärende utan att man klarlagt vilketansvar andra instanser har. KU skall ta kontakt medandra riksdagsorgan, t.ex. revisorer ochfinansutskottet, och senare återkomma. Jag kommeratt aktualisera frågan om ingen annan gör det iutskottet.När det så gäller domstolsväsendet har Modera-terna och reserverat sig om utformning-en av direktiven till . Utredning-en skall enligt direktivet utgå från att bl.a. inskriv-ningsväsendet skall tas bort från tingsrätterna. Justi-tieministern anför att beslutat detta. Menriksdagen har tvärtom sagt sig vilja avvakta utred-ningar innan man tar ställning. Regeringen får själv-fallet lämna vilka direktiv den vill, men man bör intehänvisa till riksdagsbeslut som inte existerar.Anf. 13 () replik:Fru talman! Det anförande som höll om kritiken mot utskottets sätt att arbetapå är inte något nytt. driver enkampanj mot utskottet för att skada utskottet. Jaghade i min inledning kommentarer kring detta.KU:s granskning är inte något slags bekvämlig-hetsinrättning. Jag kan till och från själv känna otill-fredsställelse med det sätt som vi tvingas att arbeta på,att vara vetgirig, tjatig och envis, för att få fram san-ningen om vad som faktiskt hänt. Om vi skulle införaen princip som handlar om att granskningen skall gåsnabbt och att det skulle ha ett egenvärde är det intealls säkert att vi kan få fram det underlag som gör attvi kan ta en objektiv ställning till det vi har att grans-ka. Att vi hellre skall fria än fälla - vad är det för enprincip? Vi skall ta fram sanningen om vad som häntoch sedan göra vår bedömning utefter det som vilyckats få fram. Det skall inte vägas mellan någotslags snällhet eller elakhet. Vi skall ta fram objektivaslutsatser i vårt granskningsarbete.Jag skulle vilja gå så långt - jag beklagar att be-höva göra det - som att säga att har missuppfattat sin uppgift som deltagare idet viktiga arbetet att utöva kontrollmakt enligt densvenska grundlagen.Birgitta nämnde . Han hari dagarna skrivit en bok där han rakt upp och nersäger att KU inte fick svar på några frågor, ledamö-terna var inte tillräckligt envetna och ställde inte allafrågor. Trots att det ställdes öppna frågor om detfanns något mer att framföra i frågan satt han där ochundanhöll sanningen. Man måste vara envis och tjatigför att få fram sanningen.Anf. 14 () re-plik:Fru talman! Jag tycker att det är litet märkligt attKU:s ordförande inte känner till det uttryck som ärledstjärnan för domstolarna i , nämligen hellre skall fria än fälla om inte bevisen är allde-les överväldigande. Det är också litet märkligt attordföranden påstår att jag driver en kampanj motutskottet. Det har blivit en sorts praxis att uttrycka sigpå det sättet. Jag har vid upprepade tillfällen i utskot-tet och i talarstol uttryckt min besvikelseoch bestörtning över det sätt varpå dessa utfrågningargår till.Jag är övertygad om att utfrågningarna är oerhörtviktiga, men de måste ske på ett annat sätt så att deinte verkar så tjatiga och gnälliga som de väldigt oftahar utvecklats till.Jag har tagit mig tid att läsa igenom en hel del avprotokollen från utfrågningarna - jag tänkte att jagsjälv kanske bara var på dåligt humör när jag satt ochplågade mig igenom dem. Men det är alldeles enastå-ende vad vi tjatar om precis samma frågor som ställsom och om igen. Trots att ett statsråd kan visa på hurdet står skrivet ifrågasätter vi bara och misstänkliggör.Jag tar inte tillbaka ett ord av det som jag har sagt.Detta är en praxis som absolut bör ändras, just därföratt de offentliga utfrågningarna är så viktiga.Anf. 15 () replik:Fru talman! upprepar sittmissnöje och sin otillfredsställelse med arbetet ikonstitutionsutskottet. Jag upprepar att jag tycker atthon har missuppfattat sin uppgift. Egentligen skullefrågan ställas till ledningen i hur mandär uppfattar i hennes egenskapav ledamot i konstitutionsutskottet.Konstitutionsutskottet är ingen domstol. Vi dömerinte någon för något som helst brott. Vi gör uttalan-den, och dessa uttalanden skall på bästa sätt speglautskottets uppfattning om saker och ting som har häntoch om behov av förändringar för att förhindra attstora fel begås i framtiden.Jag vet själv vilken betydelse det har för en rege-ring att det finns ett organ som är vaksamtnär det gäller både stora frågor och små detaljfrågor.Maktutövning måste alltid kontrolleras. Makt kor-rumperar alltid. Ingen går fri från detta. Då måste detfinnas personer som vågar och orkar vara tjatiga föratt få fram sanningen.Jag säger inte att det inte har förekommit en ochannan upprepning och en och annan överlöpning.Men jag vill hävda att utskottets utfrågningsteknik är lysande i förhållande till vad den har varitunder vissa perioder. Jag kan bara nämna utfrågningar av och dag avstår utskottets ledamöter från att själva gö-ra sammanfattningar och komma med utlåtanden överden utfrågade. Vi ställer frågor. Det är ingen av ut-skottets ledamöter som har tagit sig den friheten attsjälv göra sammanfattningar efter utfrågningarna ochutfärda det som kallar för domar.Vi fäller inga domar i utskottet.Anf. 16 () re-plik:Fru talman! Jag är väl medveten om att vi intefäller några domar. Jag tycker bara att tanken att för-söka att tolka saker och ting till det bästa är en väldigtfin praxis som också vi borde tillämpa.Sedan vill jag instämma i be-skrivning av vår viktiga uppgift när det gäller utfråg-ningar. Det är oerhört väsentligt att man som rege-ringsledamot har en känsla av att det som man görföljs väldigt noggrant. Jag skriver under på allt detta.Men vi skiljer oss i bedömningen av hur detta bästkan ske. Jag tror faktiskt att det kan ske på ett vänligt,allvarligt och icke tjatigt sätt.Fru ordföranden sade att man var lysande i sitt sättatt sköta utfrågningarna. Jag tror att det finns delademeningar om det.Anf. 17 () re-plik:Fru talman! Jag har bara en synpunkt att bidramed när det gäller den senaste debatten om KU:sutfrågningar. Jag anser att detta är en fråga som vi börlösa internt inom utskottet i stället för att uppta kam-marens dyrbara tid med det.Efter varje granskningsomgång brukar KU göranågon form av utvärdering. Det torde vara lämpligt attdiskutera frågan om genomförandet av utfrågningarnai samband med den. Vi som sitter i konstitutionsut-skottet är precis som alla andra människor. Vi harolika temperament. Detta kommer till uttryck närdessa utfrågningar genomförs.