prot · GL0940 · 1997-12-04 00:00:00 — Det han läser ut av artikelnär fullständigt nonsens. Jag har talat om att det ärstrukturfrågor som handlar om lönebildning. Detmåste löna sig att utbilda sig, . Detmåste bli möjligt för en undersköterska som tar stu-dielån och satsar på att bli sjuksköterska, att med denlöneökning man får efter skatt kunna betala tillbakastudielånet. Det är vad som står i artikeln bl.a.Jag vet att försöker rida på en folk-lig populism mot de här strukturåtgärderna. Min mot-fråga till är: Inser inte att det finns strukturproblem? Tror att vi har en jämviktsarbetslöshet som ligger runt4 %, eller ännu lägre, av den öppna arbetslösheten?När det gäller folkomröstningen kommer vi atthävda precis det som jag har gjort här , nämligenatt inte kan gå med i nu eftersom detskulle riskera att arbetslösheten ökar och att Sverigedrivs ut ur hela . Vi kommer inte attaktivt verka för att det skall hållas en folkomröstning.Det jag har sagt. Som jag har skrivit i min artikel iDN är slutsatsen av vårt resonemang att om någon villföra in i EMU före valet krävs det enfolkomröstning. Vi kommer inte att kräva detta.Anf. 29 ():Fru talman! Jag förstår att det är behagligare attanvända mer abstrakta begrepp som strukturfrågoroch lönebildning eftersom inte vill sägavad det handlar om i praktiken, nämligen att de somhar högre löner skall ha ännu högre löner och attde som har lägre löner skall ha ännu lägre löner. MatsOdell vill arbeta för en omdaning av samhället så attfler kvinnor är hemma och vi har färre jobb inom denoffentliga sektorn. Det är det som er politik innebär ipraktiken. Jag förstår inte varför skalldölja det bakom de här abstrakta orden.Vi vill också ha stora förändringar av det somMats kallar struktur. Det handlar om arbetsti-dernas fördelning. Det handlar om skattesystemet somär alldeles för litet utjämnat. Det handlar om attfrämja kreativitet i små företag. Det handlar om enrad andra sådana saker.Vad menar med strukturella reformerär ökad ojämlikhet och större klassklyftor.När det gäller inställningen till folkomröstnings-frågan förstår jag inte den demokratiska innebörden.Är det inte fråga om att svenska folket skall ta ställ-ning oberoende av vilka majoritetsförhållanden sområder här i ? Motivet till en folkomröstningmåste väl vara att vi anser att frågans vikt är sådan attsvenska folket i en demokratisk folkomröstning skallfå avgöra den.Anf. 30 ():Fru talman! talar om att vi vill attfler kvinnor skall vara hemma. Kristdemokratiskfamiljepolitik går ut på att svenska barnfamiljer, möd-rar och fäder, skall få en större valfrihet och att deskall få mer tid för sina barn. Vi vill införa ett vård-nadsbidrag - så fort vi får chansen villvi göra det - för att man skall kunna minska sin ar-betstid något och kunna vara hemma något längre närbarnen är riktigt små. Det är en valfrihetsfråga. Jagvet att är emot det. Jag vet att Vänster-partiet enbart vill ha den institutionella omsorgen ochatt alla resurser som staten och samhället satsar påbarnfamiljer skall vara institutionell omsorg. Där harvi olika uppfattning.Det har egentligen ingenting att göra med destrukturreformer som jag talade om. Strukturrefor-merna behövs, , om vi skall få nedarbetslösheten. Det är glädjande att Vänsterpartietockså vill se de strukturreformerna. Men den diffushetsom bestod oss med var större änmin. Jag har ändå talat om vad det är för reformer pålönebildningens område.Vad vill göra där? Är det intealarmerande att vi nu får en lönekostnadsökning somligger långt över det mål som alla har enats om ärnödvändigt för att arbetslösheten skall kunna gå ned?Det här är de viktiga strukturella problem som gör attSverige nu har fastnat i massarbetslösheten. Denkonjunkturella minskningen av arbetslösheten räckerinte. krävs det att vi tar tag i strukturåtgärderna.Innan vi har gjort det kan vi inte gå med i EMU.Anf. 31 () replik:Fru talman! Det som fick mig att begära replik ochhaja till var när sade, och det skrev hanockså i , att det råder betydandeosäkerhet om vilka länder som går med.Våga se verkligheten som den är, . Detär tämligen klart, närmast glasklart, att det är elvaländer som går med. Euro-X kommer att bytas ut motEuro-11. Med den politik som förespråkarkommer att stå utanför Euro-11.Jag skulle vilja uppmana att åtminsto-ne göra en tydligare avsiktsförklaring att han tyckeratt svenskt EMU-medlemskap i princip är önskvärt,behjärtansvärt, eftersträvansvärt så snart som möjligt.Beträffande reformvilja tycker jag att det är intres-sant att notera att några av de europeiska länder somhar varit värst ute vad gälleroffentliga finanser och ekonomisk stabilitet - Italienoch - tack vare konvergensprocessen väsent-ligt har förbättrat sin situation. Man har där på två årgjort mer än vad man har gjort på 40 år.Vi brukar i ofta få höra att konvergensoch konvergensprogram innebär åtstramning. I dessaländer har konvergens och konvergensprogram inne-burit en penningpolitisk expansion som har överflyg-lat den finanspolitiska åtstramningen och reformpoli-tiken.Mats tyckte också att jag inte hade någranegativa synpunkter på EMU. Låt mig säga att jagt.ex. tycker att tillväxt- och stabilitetspaktens till-lämpning och kanske också dess texterskall ändras så, att man tar större hänsyn till ländernasutgångsläge. Om länderna har låg skuld och hög sys-selsättning skall man tillämpa åtgärdspaketen på ettmera liberalt sätt. Detta är för mig dock ett argumentför att vi skall gå med, och förfäkta och genomdrivaförändringar, inte för att vi skall stå utanför.Anf. 32 () replik:Fru talman! Låt mig först säga att jag gärna erkän-ner att konvergensprogrammen har varit bra i denämnda länderna och även för . Jag vill på-minna om att tillskillnad från stod bakom det konver-gensprogram som har genomförts i . Jag be-klagar att i sista stund valde att inte ståbakom detta.När det gäller avsiktsförklaring har jag varit gans-ka tydlig. Det som hindrar oss är folkets uppfattning.Vi hade här utanför en mycketgles skara av demonstranter som krävde att Sverigeskall gå ut ur EU.Jag kan försäkra , som liksom jagär en varm anhängare av svenskt medlemskap ochkämpade för det svenska medlemskapet i EU, att omen riksdagsmajoritet skulle tvinga in i EMUoch börja använda EMU som argument för att genom-föra reformer med de förtecken som har varit inne på, kommer demonstrationstågenhär utanför att bli något tätare. Kraven på att Sverigeskall lämna EMU kommer att öka mycket starkt, ochdet är för mig den viktigaste anledningen till att nuinte förespråka att skall gå med.Jag hade inte möjlighet att replikera på inlägg. Han talade om tre saker: instabili-tet, risk för investeringssvikt och högre ränta. Jag trorinte att instabiliteten beror på valutan, utan den berorpå regelverket, de svenska företagarnas spelreglermed förtida momsinbetalning, arbetsgivarperiod isjukförsäkringen och allt sådant som har förekommit.Jag tror att detta är ett mycket större bekymmer för desvenska företagen än valutan.När det gäller investeringsflykten vill jag säga attde koncerner som utreder att flytta sina huvudkon-tor inte gör detta på grund av den svenska valutapoli-tiken utan på grund av skattestrukturen, företagskli-matet och strukturproblemen i svensk ekonomi, CarlB ! Jag tycker att det är detta som vi nu medgemensamma krafter skall ta itu med. Vi vet att riks-dagen kommer att fatta beslut om att i den förstaomgången stå utanför EMU.Anf. 33 () replik:Fru talman! En mycket enkel fråga till i princip för EMU? Tyckerkristdemokraterna att EMU är bra för , och villni att EMU skall lyckas och att skall vara medi EMU? Ett principiellt ja eller nej!Anf. 34 () replik:Fru talman! EMU är ett bra projekt för Europa.Det är ett dåligt projekt för ,eftersom det skulle förvärra arbetslösheten och kunnadriva ut hela ur EU. Därför säger vi nu nej tillEMU. Om vi tillsammans kan åtgärdadessa förhållanden, lösa strukturproblemen och fåsvenska folket att förstå att det här kan vara bra, låtoss då återkomma till den andra frågan.Anf. 35 ():Fru talman! Det har varit en ganska lång utskotts-runda, och ju mer man lyssnar på den här debattenslås man av hur splittrade de borgerliga partiernaverkligen är i EMU-frågan. och Folk-partiet vill ju, som vi har hört här, ha snabbaste möjli-ga anslutning till valutaunionen. Krisdemokraterna tartill nödargumentet att ekonomi är så dålig attvårt land inte kan gå med ivalutaunionen. anser att EMU är ettfeltänkt projekt.Man kan då verkligen fråga sig hur en eventuellborgerlig regering kommer att hantera EMU-frågandå det verkligen gäller. Kommer en sådan regering attså fort som möjligt föra in i EMU, som Mo-deraterna och vill, eller blir det så somKristdemokraterna vill, att inte under över-skådlig tid kan gå med i valutaunionen? Kommer detatt anordnas en folkomröstning, som vill?Jag har med stort intresse läst debat-tartikel i . Det är möjligt attrubriken var litet vinklad, men man fick ändå in-trycket att nu ställer ultimatum till Mode-raterna och . För att Kristdemokraternaskall gå in för valutaunionen skall det tydligen försthållas en folkomröstning. Jag hoppas att den här de-batten ger oss klara besked i dessa centrala frågor.Spännvidden mellan partierna är ännu större om viockså tar hänsyn till vad och Miljöpar-tiet anser. För är EMU ett illasinnathögerprojekt. anser att hela skall motarbetas och att permanentskall stå utanför, som sade.Fru talman! Inom socialdemokratin har EMU-frågan diskuterats brett. Den debatten är inte slut.Enligt vår partikongress i skall den härdiskussionen fortsätta att präglas av en beredvillighettill ett öppet meningsutbyte. Vi har däremot ett kon-gressbeslut om att inte från starten skalldelta i valutaunionen. Det är alltså först när valutau-nionen varit i kraft som ett svenskt deltagandekan bli aktuellt för vår del.Kongressens ståndpunkter har omsatts dels i enproposition, dels i ett betänkande som ligger påriksdagens bord för beslut. Det är enligt min meningså det skall gå till i en parlamentarisk demokrati, ochsådan skall beslutsprocessen vara i ett parti av folkrö-relsekaraktär.Fru talman! Det är knappast någon överdrift attpåstå att EMU är en fråga av särskild dignitet och attden därför behöver behandlas med stor omsorg ochrespekt. För att få ett så heltäckande beslutsunderlagsom möjligt tillsatte regeringen som bekant redanhösten 1995 en särskild kommitté, den s.k. Calmfors-ska utredningen, med uppgift att ingående analyserakonsekvenserna av en svensk anslutning till den tredjeetappen av den ekonomiska och monetära unionen.Utredningen, som blev klar ,kom fram till slutsatsen att övervägande skäl talaremot ett svenskt deltagande i valutaunionen redan iförsta omgången 1999.Också jag har den uppfattningen att det finnsmånga fördelar med valutaunionen. I utskottets betän-kande understryks att EMU är ett viktigt projekt förEU:s medlemsstater och att det finns en mycket starkpolitisk vilja att genomföra valutaunionen. Sverigesekonomi är som bekant starkt integrerad med övrigaEU-länders. Den ekonomiska utvecklingen inom EUkommer därför att påverka tillväxt och sysselsättning ivårt land. Det är också därför som utskottet anser attSverige har ett betydande intresse av att EMU lyckas,även om vi inte deltar från starten 1999.För oss är det inte ekonomiska skäl som liggerbakom varför vi anser att inte skall gå med ivalutaunionen från början. Som framhålls i utskottetsbetänkandet kan vårt ställningstagande ske från enstyrkeposition. befann sig den svenska eko-nomin i ett närmast katastrofalt läge. Då var det fåsom trodde att inom överskådlig tid skullekunna klara inträdeskraven i EMU.Sedan dess har ekonomin som bekant genomgåtten remarkabel konsolidering. De svenska offentligafinanserna har förstärkts i entakt som internationellt sett saknar motstycke. I årberäknas t.ex. underskottet bli av BNP. Det kanjämföras med prognos över detgenomsnittliga underskottet för de 15 medlemslän-derna, som beräknas hamna på 2,7 %.Sverige har nått en tillräcklig grad av styrkaoch stabilitet för att kunna delta i valutaunionen. Detgör att vi kan diskutera EMU-frågan fritt och öppetoch utan den tvångströja som de dåliga statsfinanser-na tidigare innebar. Jag tycker att vi skall komma ihågdet, framför allt med tanke på det som i inledningen. Han påstod att regeringens EMU-proposition visade en brist på ledarskap. Det är ettledarskap som har visats under så gott som hela denhär mandatperioden.Jag tycker inte att den fantastiska saneringen avSveriges statsfinanser som har genomförts är ett teck-en på brist på ledarskap. Tvärtom är det om något etttecken som visar att vi har en regering och en riks-dagsmajoritet som har kunnat fatta beslut över block-gränserna som har varit till gagn för den svenskaekonomin.Man kan också tänka litet grand på det räkneex-empel som tog om räntorna, och vadsom har hänt med räntorna sedan de dagar då var statssekreterare åt . Ocksåde har gått ned remarkabelt. Villaägare och bostads-rättsinnehavare har redan gjort de stora räntevinstersom nämnde.Fru talman! Det finns inget brett folkligt stödför ett svenskt deltagande i valutaunionen från starten1999. Jag tror att det är ett konstaterande som deflesta kan hålla med mig om. Alla opinionsmätningarsom har gjorts är entydiga. Det är endast en litenminoritet som är för ett svenskt inträde i valutaunio-nen . Knappt en fjärdedel av svenskarnasäger ja till ett inträde 1999. Det är en siffra som harvarit under flera mätningar. Det finns där-emot en stigande andel som säger ja till EMU, ellervalutaunionen, vid ett senare tillfälle.Denna verklighet måste naturligtvis de politiskapartierna ta på allvar. Ett inträde i valutaunionen fårstora konsekvenser och är i princip ett åtagande för allframtid. Det säger sig självt att den som driver ige-nom ett sådant beslut mot folkmajoritetens vilja spelarett högt spel med förtroendet för demokratin sominsats.Ett ja till EMU som saknar folkligt stöd kan lättleda till att EMU i ett senare skede görs till syndabockför problem som egentligen saknar samband medvalutaunionen. En sådan utveckling skulle naturligtvisleda till ett växande folkligt motstånd mot hela Euro-pasamarbetet. Det är en utveckling som ligger varkeni eller i övriga länders intresse. Men tydligenär man från och sida be-redda att ta den risken, och därmed äventyra EU-medlemskapets legitimitet.Fru talman! Det är mot den här bakgrunden båderimligt och klokt att inte gå med i valutaunionen frånstarten . Däremot skall naturligtvis , somutskottet också framhåller, upprätta största möjligahandlingsfrihet och beredskap . Det ärdärför tillfredsställande att arbetet med de praktiskaeuroförberedelserna fortsätter.Om det efter visar sig lämpligtatt deltar i valutaunionen skall denna frågaenligt regeringen och utskottet underställas svenskafolket för prövning. Det är naturligtvis önskvärt att ensådan prövning kan ske i ett allmänt val. Men det kansamtidigt inte helt uteslutas att det i stället kan skegenom ett extra val eller genom en folkomröstning.Moderaterna och har försökt att utmålaSverige - och det har vi sett många exempel på i denhär debatten - som ett isolerat land, ett utanförland.De har också hävdat att t.ex. brittiska Labour skullestå för en betydligt mer EMU-positiv hållning. VadStorbritannien gör spelar naturligtvis en stor roll förSverige. Det gäller ekonomiskt, eftersom vi har handel med , men det spelar ocksåpolitiskt en stor roll för den svenska opinionen.Nu har däremot och fåttfel även på den här punkten. När Labour väl presente-rade sin inställning till EMU visade det sig att den istort sett var identisk med den svenska ståndpunkten.Labour säger precis som vi socialdemokrater nej tilldeltagande i från starten . Man förbindersig inte att ansluta till EMU vid ettsenare tillfälle. Man säger bara att en EMU-anslutningkan bli aktuell om EMU blir framgångsrikt och detvisar sig ligga i ekonomiska intresseatt delta.En förnyad prövning av frågan om brittiskt EMU-medlemskap kommer inte att göras under innevarandemandatperiod i . Det betyder att eneventuell EMU-anslutning kommer att ske efter år2002. Precis som vi betonar Labour också att enEMU-anslutning måste ha ett starkt folkligt stöd. Ettbrittiskt inträde i valutaunionen måste därför föregåsav en folklig prövning. I första hand tänker man sig enfolkomröstning. Därmed har ytterligare ett argumentglidit ur händerna på och sist, fru talman! Även som inte gårmed i valutaunionen från starten gäller det nu attupprätthålla största möjliga handlingsfrihet och be-redskap . Kraven på en hög effektiviteti agerandet från svensk sida inom EU:s olika institu-tioner kommer naturligtvis att skärpas ytterligare. Detblir därför än viktigare att ha en god samordning föratt driva och föra fram svenska prioriterade frågor.Jag vill också understryka utskottets uppfattningatt kravet på den ekonomiska politiken inte minskarom står utanför valutaunionen. Från svensksida måste vi även i fortsättningen tydligt markera vårvilja att upprätthålla ett fast penningvärde och ettlångsiktigt överskott i de offentliga finanserna. Jagyrkar bifall till hemställan i finansutskottets betänkan-de.Anf. 36 () replik:Fru talman! Övriga partier i debatten har i alla fallen ståndpunkt om euron, även Labour har det. Desvenska socialdemokraterna har bara en uppfattningom opinionen. Det är detta jag kallar brist på ledar-skap och ansvarstagande. Man gör ingenting ens föratt bilda eller forma opinionen.Finansutskottets socialdemokrater har ställt sigbakom regeringens proposition. Där står det orda-grant: "de medlemsstater som vid urvalstillfället un-der av stats- och regeringscheferna be-döms uppfylla de nödvändiga villkoren har både enrätt och en skyldighet att delta i valutaunionen." Detklargörs här att inte har något undantag, somDanmark och har. Det sägs också att viuppfyller alla inträdesvillkor. Det är folkopinionen detär fel på. Men det medger ju inte undantag. Kan Sö-ren Lekberg bestrida att det ställningstagande somutskottsmajoriteten gör egentligen är en uppmaningtill fördragsbrott?Sören Lekberg är ledamot inte bara av finansut-skottet utan också av . Han måste jupåminna sig alla de gånger jag, i likhet med Luxem-burgs premiärminister, har påpekat det egendomliga iatt vi sysslar så mycket med euromyntens innehåll närvi själva inte skall ha dem. Är det med tanke påsvenska turister på och som vioroar oss för detta, när vi ändå enligt socialdemokra-terna inte skall använda mynten?Svenska socialdemokrater har en underlig förmågaatt i EU ägna sig åt perifera frågor i stället för kärn-frågor. Det är en motsträvighet som vittnar om inte har något politiskt mod att ta itu med detsom skall göras. Jag riktade förut en fråga till fi-nansministern om hur han skulle ställa sig om SIFOringer. Är det ja, är det nejeller är det vet ej? Är vet ej den officiella partilinjen,som man i fortsättningen skall driva? Hur skall det dånågonsin kunna bli en folkopinion om inte partier,ledande företrädare och opinionsledare som SörenLekberg vågar ha en uppfattning och driva sin opinionmot de uppfattningar ute hos folket som man intedelar?Anf. 37 () replik:Fru talman! ägnar sig mycket åtformalistiska frågor. vet mycket välefter de diskussioner och de studiebesök vi har gjort,bl.a. med finansutskottet, att ställningstagan-de mycket väl går att förena med det fördrag vi har.Vi har tydligt och klart kunnat förklara den svenskalinjen och även fått förståelse för denna. EU består juav länder som är demokratier. Det är inte ett gängdiktatorer som har samlats för att pådyvla varandrauppfattningar. De har alltså en stark känsla för dendemokratiska processen och vet mycket väl att skallman lyckas måste man ha folkopinionen med sig.Jag delar inte heller uppfattning attSverige i EU driver perifera frågor. Se på Amster-damfördraget! Det blev verkligen en framgång förSverige. Vi har fått vara med och få igenom ett nyttsysselsättningskapitel. Vi har gjort framflyttningar påmiljöns område, och vi har fått in en offentlighets-princip i . Det är verkligen inte attdriva perifera frågor.Sedan ställer den fråga till mig somhan också har ställt till : Om ring-er, vad svarar man då? Jag tycker inte att skall bekymra sig så mycket om vad jag kommeratt svara. Han borde bekymra sig litet mer för vadMats kommer att svara . Jag tror att det ären fråga som borde bekymra mer änden som gäller mig.Anf. 38 () replik:Fru talman! Jag är inte ett dugg bekymrad för Sö-ren Lekberg eller för för den delen. Detjag inte kan förstå är hur man som opinionsledare,som aktiv politiker kan hänvisa till en folkopinionsom skall avgöra saken och sedan själv inte inta enståndpunkt. Man låter bara frågan glida och hoppaseller tror att någonting skall hända utan ens egenpåverkan. Detta är inte ledarskap. Det är inte att taansvar för landets framtid.Sedan säger att vi ute i Europamött mycken förståelse för den svenska ståndpunkten.Jag skulle vilja säga att vi har mött förundran. Det äringen som begriper hur vi kan resonera på det härsättet. Vi är med i ett samarbete. Vi har tagit ställningtill detta i ett fördrag. Men som alla andra uppfattardet gör vi inte vad vi kan för att dra nytta av samarbe-tets fördelar.Jag tror inte att andra länder kommer att ingripamot i den meningen att de skickar arméer hitför att tvinga oss till underkastelse och till att användaeuron, inte alls. Däremot är jag övertygad om att vi,med den attityd vi intar i denna fråga liksom i andra,inte kommer att få vårt rättmätiga inflytande i Europa-samarbetet. Vi kommer att behandlas som några somegentligen inte borde ha varit med, som inte vågadebe om det undantag från valutasamarbetet i fördragetsom vi då visste att vi aldrig skulle kunna få. Därmedskulle vi inte heller ha blivit medlemmar. Vi kommeratt betraktas som sekunda medlemmar.Det går inte att beskriva Amsterdamfördraget somen stor framgång för . Då har man återigeninriktat sig på frågor som inte är kärnfrågor i Europa-samarbetet. Det vi inte ägnade oss åt och sökte påver-ka var de institutionella förutsättningar som skallmöjliggöra för de nya länderna i Central- och Östeu-ropa att komma med. Detta var kärnfrågan i de för-handlingar som föregick Amsterdamfördraget. Därhade ingen ståndpunkt, utan ägnade sig åt attfå in skrivningar om jämställdhet, konsumentpolitikoch vad det nu kunde vara. Återigen flykt undan kärn-frågorna i Europasamarbetet.Anf. 39 () replik:Fru talman! Först vill jag ta upp vad som står ifördragen om förpliktelser. Låt mig barapåminna om att det var en tidigareregering, en borgerlig regering, som förhandlade omSveriges medlemskap i den europeiska unionen. Dendåvarande Europaministern, , stod häri denna sal och försäkrade klart och tydligt att det varSveriges riksdag som skulle avgöra om skallgå med i eller inte. Det är alltså helt klarlagt, ivarje fall från den dåvarande regeringens sida, att detskulle ske på det sättet. Vi var inte uppbundna av ettbeslut, utan vi skulle själva självständigt fatta det.Men delar tydligen inte den uppfatt-ningen.När det gäller de perifera frågorna viftar bort de framgångar som hade i sam-band med förhandlingarna om det nya fördraget iAmsterdam som inte så viktiga. Vi hamnar i fel frå-gor, säger han. Men sysselsättningen måste väl varaen viktig fråga. Miljön måste väl vara en viktig fråga.Offentlighetsprincipen, detta att medborgarna fårinsyn i beslutsprocessen, måste väl vara en viktigfråga. Men det är det tydligen inte för har vi socialdemokrater sagt att vi intevill att skall vara med i valutaunionen frånstarten. Vi har däremot sagt att vi skall ha högstamöjliga beredskap och att det skall avgöras så små-ningom. Då får också svenska folket möjlighet att sehur valutaunionen kommer att fungera. Jag tycker attdet är ett klokt och förnuftigt beslut. Jag tycker att detvore bättre om försökte övertyga sinkollega i stället för att ägna all sin tid ochkraft åt mig.Anf. 40 får be ledamöterna att försöka hålla replikti-derna.Anf. 41 () replik:Fru talman! Det är alldeles riktigt, ,att jag har skrivit en artikel som är publicerad på DNDebatt .