prot · GL0949 · 1997-12-17 00:00:00 — Är det ellerär det inte en väsentlig olägenhet att en sådan persontar ledigt och blir borta från jobbet ?Tror ni att det i så fall går att hitta någon vikarie mednågra månaders varsel?Arbetsgivarna skall vid äventyr av skadeståndkunna klara av att tillämpa den här lagstiftningen. Dåborde lagstiftaren rimligen också kunna tala om vadman faktiskt har tänkt.Sedan har jag en annan fråga. Det står i förslagetatt en arbetstagare har rätt till ledighet bara under enperiod hos samma arbetsgivare. Men det står ingen-ting om hur man skall hantera den situationen att treanställda vill ha ledigt . Det är inte alls nå-gon ovanlig företeelse att tre arbetskamrater vill startaeget och beslutar sig för en avknoppning. Om det nuär ett litet företag med fem anställda och det kommertre medarbetare och vill ha ledigt, dvs. av ar-betsstyrkan, är det då någonting som arbetsgivaren fårtåla enligt socialdemokraternas sätt att se på saken?Anf. 192 () replik:Herr talman! med i spetsen vill naturligtvis avslå hela betänkandet.Det kan sannolikt inte förvåna någon. Så är det alltidnär arbetstagarnas position skall flyttas fram en litenaning på arbetsmarknaden genom lagstiftning.Det är ett stort steg att ta att säga upp sig från sittjobb och gå till en osäker tillvaro som företagare. Jagär helt övertygad om att många fler kommer att vågasig på detta försök när de vet att de kan gå tillbaka tilljobbet om det inte blir som de hade tänkt sig det hela.Det måste naturligtvis gälla alla arbetstagare, vad deän kallas, om det är personer med nyckelfunktion ellernågonting annat.Däremot står det mycket klart och tydligt i vårtbetänkande att en arbetsgivare kan säga nej om detblir en väsentlig olägenhet. Det får inte innebära enväsentlig olägenhet. Jag kan inte bedöma här och nuhur det skall tolkas, utan det måste naturligtvis göraspå varje enskild arbetsplats, i varje enskild diskussionoch för varje enskild arbetstagare som skall begäraledigheten. Då måste man bedöma om det blir enväsentlig olägenhet på arbetsplatsen eller inte. Detberor inte enbart på att man har en viss roll på ar-betsplatsen.Anf. 193 () re-plik:Herr talman! Det borde ändå kunna begäras avlagstiftarna att de ger någon vägledning om hur lagenskall tolkas för dem som skall tillämpa den. LailaBjurling svävar fortfarande på målet vad gäller nyck-elpersoner och deras rätt till ledighet. Hur mycket fårarbetsgivaren tåla? Är det , eller avarbetsstyrkan som vill ha ledigt för att startaverksamhet?Vi moderater om några vill att det skall startas nyaföretag. Vi inser nämligen att det är det enda sättet attkomma till rätta med massarbetslösheten i vårt land.Men det är fullständigt meningslöst att det startas enmassa nya företag om det slås ut lika mångagamla företag på grund av att företagsklimatet är såuselt.Hur får och socialdemokraterna denhär ekvationen att gå ihop samhällsekonomiskt? Harni gjort någon marknadsundersökning som visar attdet här med att säga upp sig från jobbet verkligen ärnågot större hinder? Det står i propositionen att ävenni inser att allt företagande innebär ett risktagande.Den som skall starta eget måste rimligen ha gjortinvesteringar av olika slag och redan tagit ekonomiskarisker. Skulle det verkligen för en sådan person varanågot som är så avhållande att han inte vågar säga uppsig från sitt jobb?Anf. 194 () replik:Herr talman! Det finns en väldig massa männi-skor, framför allt kvinnor, som umgås med tankar påatt starta eget och som har funderat ganska länge pådet. Men många känner en försiktighet, som kvinnorofta gör, när de skall starta företag, och det gör att deinte vågar ta det allra sista steget när tillvaron kännsotrygg runt omkring. Man kanske jobbar på sin fritid,kanske och , men man skulle varaintresserad av att pröva det här i litet större skala omman bara vågade ta det sista steget. Vi tror att den härlagstiftningen kan hjälpa till med det.Det kan inte vara så att enbart detta att en arbets-tagare får vara ledig från sitt arbete blir någon formav illojal konkurrens mot arbetsgivaren, utan detmåste bero på vad man jobbar med. Man har ingenrätt att vara ledig för att konkurrera med arbetsgiva-ren. Man har inte rätt att vara ledig om det blir enväsentlig olägenhet för arbetsgivaren.Var procentsatsen går kan lagstiftaren naturligtvisinte avgöra, utan det måste vara på företaget som detgörs en bedömning av när det blir en väsentlig olä-genhet. Det kanske är eller . kanskedet är första gången som någon ställer frågan påett företag. Det kan inte lagstiftaren säga någontingom i lagen.Vi vill också påpeka i det här fallet att det inte ärförbjudet för företaget och den anställde att kommaöverens om både och eller attkomma överens om att skjuta fram det ett tag. I lagentalas det bara om rättigheten för den anställde, ochden omfattar hos en arbetsgivare.Anf. 195 () re-plik:Herr talman! Min uppfattning är den att det vikti-gaste vi kan göra från politiskt håll är att ansträngaoss för att skapa goda generella betingelser för företagoch företagande. Att ta bort skatter som motverkarstartande av nya företag, att ta bort krångliga regleroch att förändra attityder till företagande är några deviktiga åtgärder som fordras för att få till stånd detklimat som skapar möjlighet för nya företag att upp-stå.Den socialdemokratiska synen blir i stället oftaden att man hittar på nya regleringar, nya specialstödoch nya förändringar i befintliga regelverk, och på detsättet tycker man att man gör någonting kraftfullt.Man talar väl om de små företagen , men det härförslaget är väl anpassat för de större företagen ochligger därmed väl i linje med den socialdemokratiskatraditionen. Jag tycker att det visar väl att man inte vethur de verkligt små företagen fungerar. För demkommer det här otvetydigt att ställa till stora bekym-mer i den konkreta vardagen.Är det rimligt att en nybliven företagare, som pådetta sätt prövar vingarna men har funnit att den nyaverksamheten inte fungerar, kan kräva att få kommatillbaka till sitt arbete med en enda månads varsel?Vilka konsekvenser får det i de minsta företagen?Jag tror ärligt talat inte att de som har formuleratdenna lagstiftning har tänkt linan ut. De har inte settatt förslaget snarare kommer att påverka sysselsätt-ningen negativt än tvärtom.Anf. 196 () replik:Herr talman! När vi har funderat på balansenmellan arbetstagarens rättighet och arbetsgivarensrättmätiga krav i denna fråga har vi tittat på bådadessa sidor. Vi vet mycket väl att det troligtvis ställertill större besvär hos ett litet företag än hos ett stortföretag när en medarbetare skall vara ledig, oavsettvilken anledningen är.Därför har vi sagt att arbetsgivarna har tre måna-der på sig att planera ledigheten. Tre månader innanledigheten skall träda i kraft måste arbetstagaren sägatill.Ledigheten får inte innebära att löntagaren kon-kurrerar med arbetsgivaren. Den får inte innebära enväsentlig olägenhet för arbetsgivaren. Skulle det interäcka med de bestämmelserna har man möjlighet attändra tidsgränserna genom kollektivavtal. Man kan-ske tycker sig behöva längre varseltid åt det ena ellerandra hållet inom branschen.Kristdemokraterna oroar sig för vad som skallhända om arbetstagaren ångrar sig och vill kommatillbaka till jobbet . Det är inte mycket att oroasig för. Vi har väldigt klara spelregler för hur manskall lösa en sådan situation. Den bestämmelsen finnsvid alla sorters ledigheter. Man kan avbryta ledighe-ten och komma tillbaka.Jag kan inte tänka mig att tyckeratt tryggheten att kunna gå tillbaka till jobbet när manhar prövat på att driva näringsverksamhet utgör någonform av illojal konkurrens.Anf. 197 () re-plik:Herr talman! Tanken är att man inför en ny möj-lighet för anställda att ta tjänstledigt under sex måna-der och pröva på en ny verksamhet. Det i sig innebärsjälvfallet en betydande olägenhet för företagen. Detinnebär framför allt en betydande olägenhet för deallra minsta företagen, där det finns några få anställda.Om jag som liten företagare vill rekrytera en per-son på ett vikariat kommer detatt vara jättesvårt. I mitt hemlän finnsdet brister när det gäller nyckelarbetare sommontörer, svetsare och verktygsmakare. Om jag blirav med en sådan person och skall rekrytera en nykommer det att vara omöjligt att hitta en som tar ettvikariat på sex månader.Skulle det ändå vara så att jag lyckas, vilket jagalltså inte tror, har den nyckelarbetare som har ägnatsig åt något annat rätt att komma tillbakatill det arbete som han eller hon har lämnat med enmånads varsel. Detta kommer att orsaka enorma pro-blem.Skulle man göra förfrågningar bland de mindre fö-retagen är jag säker på att det skulle bli tummen ned.Beskedet skulle vara att förslaget radikalt försämrarnäringsklimatet i och snarare kommer att ledatill färre än fler anställda.Jag förstår att syftet trots allt är att skapa plats förfler anställda, men jag tycker att man hamnar fel frånregeringssidan.Anf. 198 ():Herr talman! Vi kan inte tolka vad som kan händapå alla företag när lagen träder i kraft. Om arbetsgiva-ren inte kan bedriva sin verksamhet enligt det exem-pel som ger innebär det en ganskaväsentlig olägenhet för företaget. Såvitt jag kan be-döma faller då ledigheten. Det är inbyggt i detta.Jag kan inte låta bli att fundera litet grand på hurkonsekventa är. Vi gick inte in såmycket på de andra motionerna och på övriga reser-vationer som har fogat till betän-kandet.Man är riktigt upprörd och oroar sig för att en an-ställd skall få vara ledig . Däremot vrä-ker man frimodigt fram förslag om att föräldraledig-heten skall vara och att föräldrar skall kunnavara halvtidslediga under hela barnets förskoletid. Detgör man utan att blinka och utan att tala om någraolägenheter. Det är inte riktigt konsekvent, GöranHägglund.Kan det bero på att utgår frånatt det är kvinnor som är föräldralediga och att det ärmän som begär ledigt för att driva näringsverksam-het? Är det så att , precis som ar-betsgivarna i , inte riktigt har upptäckt att ävenmän blir föräldrar - att även män på arbetsmarknadenfår barn?Anf. 199 ():Herr talman! Det sker att arbetstagarestartar ett eget företag bredvid det vanliga arbetet. Detsker ofta i konkurrens. Man startar ett konkurrerandeföretag. Det finns många exempel på det. Vi hoppasatt regeln om att man inte får konkurrera skall slå välut.Laila använder ordet "hon" närhon pratar. Det är för kvinnornas skull man har lagtfram detta förslag. Då tycker jag att det är konstigt inte tittar på det förslag som vi har presenterat imotionen. Vi tycker att det skall gå att ta ledigt pådeltid för kvinnornas skull.Vi vet att kvinnor inte startar lika många företagsom män. Om kvinnor startar företag startar de småföretag som de sköter på deltid.Jag tycker ändå att skall fundera pådetta.Anf. 200 ():Herr talman! Visst är kvinnor som startar egna fö-retag ofta litet mer försiktiga än män som startar egnaföretag. Det visar sig bl.a. när de vill låna pengar. Devill ofta låna så litet pengar att bankerna inte törs lånaut dem.Det är kanske att dra parallellen litet för långt,men det är till viss del likadant här. Ansöker man omför litet ledighet finns det ännu större risk att verk-samheten inte kan ställa upp på det. Det är ännumycket svårare att vara borta på halvtid än på heltidpå vissa företag. Är man borta på heltid kan företagetåtminstone sätta in en heltidsvikarie i de fall det fun-gerar. Att få en halvtidsvikarie eller en vikarie somarbetar enstaka timmar är oändligt mycket stökigareoch oändligt mycket svårare för arbetsplatsen.Därför har vi sagt att rätten att vara ledig bara kanomfatta begäran om heltidsledighet. Däremot finnsdet naturligtvis inget hinder när det gäller att kommaöverens om en deltidsledighet med arbetsgivaren.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 13 §. )13 § betänkande 1997/98:NU1Utgiftsområde 24 Näringsliv (prop. 1997/98:1 delvis)Anf. 201 ():Herr talman! Regeringen har misslyckats med nä-ringspolitiken. Man har misslyckats med att skapa ettgott företagarklimat. Den låga sysselsättningsgradenoch den höga arbetslösheten är till stor del förorsakadav socialdemokratisk oförståelse för de faktorer sompåverkar tillkomsten av arbeten.Medvetenheten om detta sprider sig alltmer. I går-dagens kunde vi läsa om hur femsocialdemokratiska ledamöter tar till orda och upp-manar Socialdemokraterna att fokusera på näringsli-vet. De har rätt. Det är hög tid att det skapas bästamöjliga villkor för företagen i vårt land.Sveriges största utmaning är den gränslösainternationella konkurrensen. Vårt land måste kunnatävla med de mest konkurrenskraftiga delarna avvärlden i fråga om villkoren för företagande. Det ärinte bara storföretag som , ABB och Astrasom har största delen av sin marknad i andra länder.Alltfler mindre företag i har den svenskamarknaden som en marginell del av sin verksamhet.Kunderna finns över hela världen. Globaliseringeninnebär att svenska företag inte bara tävlar medsina utländska konkurrenter. Det handlar i lika höggrad om en tävlan mellan städer, regioner och länder.Det land som erbjuder det bästa näringsklimatet vin-ner.Teknikutvecklingen går svindlande fort. Desvenska företagen måste ligga i framkantenav produktutvecklingen och kunna tävla med detabsolut senaste när det gäller produkter, teknik ochkvalitet.Det är mot denna bakgrund vi moderater så starktkritiserar regeringen och utskottsmajoriteten förminskningen av anslagen till teknisk forskning ochutveckling. Det är av samma skäl olyckligt att, somregeringen gör, skära i anslagen till de tekniska atta-chéerna. Det innebär en minskad spridning av infor-mation om de allra senaste rönen inom teknikutveck-lingen till de små och medelstora företagen. Det ärförvånande att utskottsmajoriteten ställer sig bakomdetta.Vi moderater vill att skall ligga i framkan-ten när det gäller kompetens, kvalitet och tekniskutveckling. Då måste vi också skapa bästa möjligaförutsättningar för detta. Det är fel att spara så väsentliga områden som forskning, tek-nik, teknisk utveckling och teknikspridning.Herr talman! Det är bara i de privata företagensom de efterlängtade jobben kan skapas. Sverigebehöver fler entreprenörer och företagare som vill ochvågar starta och driva företag och anställa medarbeta-re. För att skall bli framgångsrikt och kunnahävda sig i den internationella konkurrensen måsteföretag och människor ges möjlighet att växa av egenkraft. Skall vi komma till rätta med dagens situation,där alltfler människor riskerar att permanent slås utfrån arbetsmarknaden, måste förnyelse och föränd-ringar som underlättar entreprenörskap, företagandeoch anställning genomföras. Hinder som finnsför redan befintliga företags möjligheter att växa ochbli större måste tas bort.Det måste kort sagt bli lättare att vara företagare iSverige.Vi moderater har i många sammanhang kritiseratregeringen för nedläggningen av den avregleringsde-legation som den borgerliga regeringen bildade. Dessuppgift var att rensa i regelverken för att underlättatillkomsten av jobb. Under har detrått stillestånd i avregleringsarbetet.Vi moderater välkomnar nu med stor tillfredsstäl-lelse resultatet av Småföretagardelegationens arbete.Efter att ha tagit del av rapporten och enklareregler kan jag reservationslöst säga ja till så gott somalla de 26 förslagen. De flesta förbättringar som Små-företagardelegationen föreslår ligger helt i linje medförslag som presenterats i moderata motioner. I vissafall, exempelvis när det gäller affärsverk-samhet, vill vi moderater gå längre. Vi vill förbjudaföreteelsen som sådan, eftersom den snedvrider kon-kurrensen. Det är fel att kommuner konkurrerar medprivat verksamhet.Vi vill också genom lagstiftning skärpa kraven påkommunernas upphandling. Det enda som vi vill tittalitet närmare på är förslaget om schablonbeskattningav tjänstebilar. I övrigt ger vi alla Småföretagardele-gationens förslag grönt ljus.Småföretagardelegationen har enligt min uppfatt-ning gjort ett alldeles utmärkt arbete. gäller det förregeringen att snabbt verkställa förslagen. Mitt bud-skap är: Sätt i gång och genomför snabbt Småföreta-gardelegationens bättre och enklare regler!Ytterligare något som brådskar är att frigöra denprivata tjänstesektorn från alla kvävande bromsklos-sar. Här kan vi lära av , och ,som har lyckats skapa många arbeten i denna sektor.Även på EU-nivån har man insett att det krävs insat-ser för just den privata tjänstesektorn. Förslaget frånEU-kommissionen att tillåta differentierade momssat-ser för tjänsteproduktion är något som vi moderatervälkomnar.Tillsammans med och Kristdemokra-terna har vi föreslagit att arbetsgivarav-giften inte bör tas ut för hushåll-stjänster och att en skattereduktion bör införas för densom köper tjänsten.Det är bråttom att genomföra förändringar somöppnar tjänstesektorn och befrämjar tillväxt och till-komst av nya arbeten i det privata näringslivet. Vimoderater angriper orsakerna till sysselsättningsfällan- de höga skatterna, de krångliga arbetsrättslagarnaoch de hämmande regleringarna.Att det återstår åtskilligt att göra för att underlättaföretagande visar en av förra veckans tidningsrubri-ker. "i botten på EU-lista om småföretagensvillkor" löd rubriken. På flera viktiga punkter placerarsig i botten jämfört med övriga EU-länder närdet gäller att uppfylla förförbättrade villkor för företagen. Det är förslag somSverige har ställt sig bakom på EU-nivå men ändånegligerat här hemma. Regeringen har sedanvalet i stället försämrat villkoren för företagen.Herr talman! överväger att flytta delar avsitt huvudkontor och andra verksamheter från Sverige.Svårigheterna att få tag i välutbildad arbetskraft ochde höga skatterna är faktorer som spelar in.Problem med att få tag i välutbildad arbetskraftdelar med både stora och små företag. Högaskatter skrämmer bort högutbildade från , ochde snedvrider lönebildningen på alla nivåer. Skatternabromsar tillkomsten av arbeten. Skattenivåer, forsk-ning och utbildning ingår bland de faktorer som for-mar näringsklimatet. Likaså påverkas näringsklimatetav arbetsrättsliga och andra regelverk, som inteär anpassade till den nya tidens villkor.Exempel på detta är det som drabbat Köpingföre-taget Ferrita. Ferrita lever med hot om att sättas iblockad av Metall för att företaget inte vill tecknakollektivavtal. Ett annat västmanländskt företag, Me-kauto utanför , har, enligt tidningsuppgifter,varslat de anställda och planerar att lägga ned verk-samheten för att man fått nog av fackets trakasserierom kollektivavtal. Detta är en av många faktorer ilagstiftningen som måste ändras. Fackliga blockadhotbromsar utvecklingen av företag och jobb, och de ärett otyg.Det är också orimligt att dagens arbetsrättsligaregler tillåts stänga ute ungdomar och andra frånchansen att få ett jobb.De hämmande effekterna av regeringens politikvisar sig också på ett skrämmande tydligt sätt i dendestruktiva utveckling som beskriver iden publicerade sigarbete? I beskrivs ett socialt och eko-nomiskt skifte som innebär att allt färre förvärvsarbe-tande måste försörja alltfler via sociala transferering-ar.Denna rapport borde vara en väckarklocka för allasom blundat för behoven av förnyelse i politi-ken. Om allt färre genom eget arbete kan vara medoch skapa välstånd, innebär ju det att alltfler måsteförsörjas genom de skatter som dessa allt färre arbetarihop. Det innebär att människor blir otrygga och Sve-riges välståndsutveckling försämras. Det är en fram-tidsbild som Moderata samlingspartiet inte accepterar.Människor vill arbeta. De vill försörja sig, och devill slippa vara bidragsberoende. Arbetslösa vill intevara föremål för åtgärder. De vill ha jobb. Det är våruppgift som politiker och som ledamöter i näringsut-skottet att bevaka att de rätta förutsättningarna förföretagande skapas, så att människor ges möjligheteratt fullfölja sina idéer och drömmar och så att de kanförsörja sig.Vi moderater har föreslagit ett batteri av föränd-ringar för att öka tillkomsten av arbeten i företag och itjänstesektorn. Vi är övertygade om att tillväxt ochefterlängtade nya jobb kan växa fram, men en förut-sättning är förnyelse av politiken.Erfarenheterna visar att förändringar i företagar-vänlig riktning lönar sig. Den förändringsprocess somden borgerliga regeringen inledde för att forma Sveri-ge till ett land för företagande och tillväxt blev fram-gångsrik. Den dalande sysselsättningskurvan vändeuppåt så att det tillkom 1 000 nya jobb iveckan.Med de nya omvärldsvillkor som vi har är detförödande att som socialdemokraterna klamra sig fastvid stela modeller, rigida arbetsmarknadsregler ochvärldens högsta skattetryck.En annan fråga som jag måste nämna är den somkommer att debatteras under hela morgondagen. Jaganser att den minister som har ett särskilt ansvar förnäringsklimatet och företagens situation - näringsmi-nistern - borde våndas med varje enskild person somär arbetslös. Han borde gå i bräschen för de föränd-ringar som behövs. Men trots arbetslöshetsläget serAnders det i stället som sin uppgift att medberått mod och utan hänsyn till konsekvenserna inledaen förtida avveckling av kärnkraft. I stället för attägna alla krafter åt att ge företagen bättre möjligheteratt behålla jobben och helst skapa nya är regeringen ifull färd med att inleda avstängning av en miljövänligoch säker svensk energikälla. Priset kommer att blimycket högt. Det svenska folket får betala genomdränerad ekonomi, höjda elpriser, utslagning av före-tag och jobb samt försämrad miljö. Förtroendet förSverige som industriland får sig en rejäl törn. Detfinns all anledning att känna oro för jobb och välfärdmed en sådan politik!Regeringen har visat sig sakna ledarskap, det le-darskap som behövs för att komma till rätta med detillväxthämmande faktorer som dragit ned iett lågtillväxtträsk. Rekordhöga skatter och rekordstoroffentlig sektor har tillsammans med rigida arbets-marknadsregler, osäkerhet och brist på ledarskapförsatt vårt land i ett tillstånd med låg sysselsättnings-grad och hög arbetslöshet.Knivskarp internationell konkurrens kräver att vi ivårt land tar oss samman och genomför den förnyelseoch förändring som krävs för att få tillväxt och för attfå företag att växa.Med den inriktning som Moderata samlingspartietförordar kan åter bli en tillväxt- och företa-garnation i klass med världens främsta.Anf. 202 ():Herr talman! Det här betänkandet handlar om ut-giftsområde 24, Näringsliv. Det är ett mycket viktigtbetänkande, som innehåller olika anslag till det nä-ringspolitiska området.Under nästan har det rått ett kärvtekonomiskt klimat. Det har vidtagits en rad åtgärderför att förbättra näringsklimatet, men dåligaekonomi har satt stopp för en hel del nödvändigaåtgärder. Därför återstår mycket att göra. Arbetslöshe-ten börjar sjunka men är fortfarande alltför hög.Det finns mycket att säga om vad som gjorts under1990-talet. Det gäller den borgerliga regeringensinsatser, som jag dock i huvudsak tycker hade en brasmåföretagarpolitik. Saneringen av statsfinansernasom påbörjades under den borgerliga regeringen harfortsatt, och statens budget är i balans.Men jag skall inte prata mer om det som varit utanmer tala om framtiden i stället. Arbetet med att ytter-ligare förbättra näringsklimatet bör i första hand inrik-ta sig på följande åtgärder:1. Främja det personliga ägandet.2. Ytterligare sänka skatter och avgifter.3. Ytterligare förbättra tillgången på riskkapital.4. Satsa på kompetenshöjande åtgärder.5. Förenkla regelverket.Utan att göra någon inbördes rangordning mellandessa fem punkter vill jag börja med det personligaägandet, som är en förutsättning för en väl fungerandeekonomi.Det personliga ägandet tar vara på individens in-tresse och omsorg. Därför är det nödvändigt att detstatliga ägandet reduceras till det som är nödvändigtför att skapa likvärdig service i hela landet eller detsom är effektivast i offentlig regi. Det personligaägandet leder till hushållning med resurser och ärdärför bra för samhället i stort.För att ett företag skall vara livskraftigt måstekapitalet balansera på ett bra sätt mot skulderna.Kapital kan placeras på olika sätt och har alltid enalternativkostnad.