prot · GL0950 · 1997-12-18 00:00:00 — Där kommer flera av de ledande befattnings-havarna att ha tillfälle att framföra synpunkter ochavge skriftliga yttranden, som självfallet går vidare tillregeringen, till utskott och till allmänheten.Vi får också en avvägning inom organisationensom förvisso kommer att vara bekymmersam och därvi förvisso kommer att få se olika argument brytasmot varandra. Jag kan inte se att vi gör någon föränd-ring i överbefälhavarfunktionens ställning i förhållan-de till det nu gällande systemet. Vi moderniserar dockdetta och ökar därigenom i verkligheten regeringens,och allmänhetens möjligheter att på ettvettigt sätt se vilka beslutsprocesserna inom Försvar-smakten är.Anf. 86 ():Fru talman! Vi fattar i teorin försvarsbeslut pågrundval av en säkerhetspolitisk analys. I tider avosäkerhet eller i tider av minskad spänning blir ensådan analys till föga hjälp när man skall bestämmavilken organisation och vilka resurser man behöver.Det praktiska tillvägagångssättet blir då att bestämmaungefär hur mycket pengar vi har råd med, och sedanfår vi se vad det blir.Dagens situation är verkligen en illustration avdetta. Det säkerhetspolitiska läget är omöjligt attskilja från det som rådde ellerför sedan. Jag påstår det. Likafullt är vinu beredda att minska på förbandsverksamheten,korta värnpliktsutbildningen, peta i materielförsörj-ningen m.fl. åtgärder som förvisso inte är extraordinä-ra men de enda möjliga som man har att vidta.Det gör att de alternativ som fanns till femårsbud-get naturligtvis kommer att bli något snävare. Spekt-rumet har minskat. Jag blir inte förvånad om vi i slutetav försvarsperioden får en ekonomi som ligger i nivåmed ursprungliga förslag. Det tyckerjag naturligtvis är bra. Men jag tycker inte det sätt påvilket det har kommit till är bra. Jag utgår också ifrånatt propositionen kommer att innehålla förslagom förändringar i grundorganisationen. Jag vore tack-sam för en bekräftelse på den punkten.Nästa försvarsbeslut kan rimligtvis inte fattas pådet sätt som vi har gjort . Den sektor som arbe-tar med femårsbeslut är nu försvaret. Det är mycketmöjligt att tiden för synnerligen långsiktiga beslut i enföränderlig säkerhetspolitisk miljö är ute och att dehelt enkelt inte är rationella och möjliga att genomfö-ra.En sak bekymrar mig. Det gäller effektiviseringenav åtgärdsprogrammen. Rationaliseringar är möjligenlättare att genomföra med kniven på strupen. Menfrågan är: Varför har de inte genomförts tidigare?Anf. 87 Försvarsminister ():Fru talman! De ekonomiska ramar som riksdagenangivit kommer att vara kvar om inte det säkerhets-politiska läget motiverar något åt någotdera håll. Vadvi gör är att vi anpassar verksamheten till ekonomin.Vi gör därigenom också en tillämpning av anpass-ningsprincipen.Vi säger oss: Framtiden är osäkrare än nutiden. Viförsöker att få fram förslag som innebär att de pengarvi använder har större bärighet för framtidensosäkerhet än nuets situation. Det kan betyda viktigaoch svåra men kanske också bra förändringar.Jag är optimist. Jag tror att det här i kammaren, iFörsvarsmakten och i andra organisationer finns idé-er. Man känner: Det är så här det är att vara rationell.Jag ser fram emot detta. Jag vågar säga att jag tror detär många anställda på högre och lägre nivå i Försvar-smakten som känner: Det här är spännande.När det gäller grundorganisationen räknar jag medbetydande innehållsmöjligheter. Men jag ser ingetakut behov att göra förändringar i den inriktning avvar vi har våra fredsförband som beslutadeom , inklusive årets beslut om försvaretsskolverksamhet.Slutligen nämnde något om femårs-perioden och femårsbesluten. Det har kommit debatt-inlägg vid sidan av det gjorde som ock-så pekar på att det är en sak som vi borde fundera på.Kanske är det när är slut inte längre detallra bästa att ligga kvar med den typen av planerings-system som tycks innebära att man får en ansamlingav utgifter och möjligen någotmera öppna förhållanden längre fram.Jag är beredd att ta en diskussion. Jag är tacksamatt försvarsutskott och dess politiker läm-nar sina synpunkter på hur försvarets planeringshori-sont bör vara för framtiden.Anf. 88 ():Fru talman! Jag tackar för beskedet eller åtminsto-ne antydan om att perioden med femåriga försvarsbe-slut närmar sig vägs ände, om vi skall uttrycka det så.Däremot är inte anpassningsprincipen att manskall anpassa organisationen efter hur pengarna räckereller inte räcker, utan det är en princip att det skallfinnas möjligheter att följa den säkerhetspolitiskautvecklingen. Jag tycker att försvarsministern har väntuppochned på hela principen.Anf. 89 Försvarsminister ():Fru talman! Jag har lagt ned möda både i beslutet och i mitt anförande att ytterligare belysa an-passningsprincipen. Jag kan visa hur vi syftar attlägga ut våra åtgärder i och för framtiden. Jagkan också visa att vi står kvar vid att anpassning skallbetyda möjligheter till att kunna öka försvarets för-måga, att ominrikta dess förmåga men också att i ettän ljusare säkerhetspolitiskt läge göra nedskärningar.Anf. 90 ():Fru talman! Låt mig ta ett exempel. Försvarsminis-tern aviserade minskat flygtidsuttag. Detta motiverasicke av någon säkerhetspolitisk analys. Jag tror att detkan vara klokt och möjligt även med en säkerhetspo-litisk analys att genomföra detta. Men försvarsminis-terns förslag till åtgärder grundas på att pengarna heltenkelt inte räcker. Det är inte anpassning av flyg-tidsuttag utifrån den princip som jag menar att vi skallha.Anf. 91 Försvarsminister ():Fru talman! Det är givet att det under det förstabudgetår som ligger framför oss, , måste skeäven en tillämpning - och jag hoppas att Försvar-smakten kommer att vara framgångsrik även på denpunkten - med traditionell neddragning av utgifter inuet. Men avsikten är givetvis att för hela den kvarva-rande perioden kunna göra en tillämpning av anpass-ningsprincipen så att vi på det sättet kan ha en ge-nomgång av vår beredskap, vår utbildningsförmågaoch våra krigsförbands ställning i jämfört medvad vi kan komma att begära av dem i framtiden.Anf. 92 ():Fru talman! Det var väl ingen som hade väntat sigatt vi skulle få veta något nytt i sak . Den politis-ka cirkus som pågått förefaller istället ha övergått i politisk livräddning.Försvarsministern sade att det nu gäller att åter-ställa försvarsbeslutet till de ramar som gällde. Jagundrar om försvarsministern verkligen vet det. Detmest sannolika är väl att vi inte alls vet hur det härkommer att sluta när vi får successiva budgetuppfölj-ningsprognoser från Försvarsmakten.Beskedet är att försvarsbeslutet liggerfast, dvs. åtminstone grundbultarna i den politiskauppgörelsen mellan Socialdemokraterna och ,nämligen den regionala förbandsstrukturen och folk-försvarstanken. Det är de som skall räddas kvar tillvarje pris. Då gäller det att i stället spara och gneta.Det är alldeles uppenbart att intressena här nogdelas av ÖB och regeringspartierna. Jag anser fortfa-rande att försvarsministern och ÖB delar ansvaret förden skandal som har inträffat, även om försvars-ministern helt och hållet har tagit över det politiskaansvaret för den frågan.Sedan får vi se om regeringen sitter kvar efter va-let 1998 när nya svarta hål dyker upp, om uppgörel-sen med gäller eller om det då blir dags att taitu med strukturproblemen i försvaret.Försvarsministern gör naturligtvis en stor affär avdet beslut som har fattats om högkvarteretsorganisation. Vi vet att det beslutet har varit på väglänge. Jag skulle vilja ställa en fråga till försvarsmi-nistern. Har det efter den skandal som vi upplevt ihöst tillförts någonting nytt till det beslut om högkvar-tersorganisation som har fattats som är en följdav det som vi nu har upplevt?Anf. 93 Försvarsminister ():Fru talman! En viktig sak som har skett under ar-betet i Försvarsdepartementet med högkvartersorgani-sationen har varit att renodla de nya funktionerna. Jagkan gärna säga att jag har lagt ned stor möda på detta.Regeringen har lämnat det förslag som ÖB före-slog på en viss punkt, nämligen en s.k. matrisorgani-sation. Det är en organisation som inneburit att för-svarsgrenarnas främsta företrädare, s.k. generalin-spektörer, skulle vara verksamma inne i högkvarteret.En central del i det kommande högkvarteret är enkrigsförbandsledning. I utredningen som bifogasbeslutet sägs att en möjlig underindelning är följande:lednings-, underrättelse- och sambandsförband,inklusive ledningssystem och ledningskrigföringrörliga operativa förband bestående av mark-, sjö-och luftstridskrafterterritoriella förbandunderhållsförbandsjukvårdsförbandsäkerhetsinspektionerHär har vi alltså drivit försvarsgrensintegrationenvidare.Regeringen har också föreslagit - kom-mer att möta detta i en proposition på nyåret - attgeneralinspektörerna som är företrädare för försvars-grenarna kommer att förläggas på de taktiska centrumsom kommer att finnas i landet. Därigenom kommergeneralinspektörerna att spela en annan roll, koncent-rerad kring utvecklingsarbetet på sin funktion, ochinte vara delar i högkvarteret, som tidigare förslaginneburit.Jag har drivit de här idéerna . Jagtycker att utvecklingen när det gäller överplaneringeninom Försvarsmakten och hur överbefälhavaren visatvilket program och ansvar det var knutet till visar attdet är ett framsynt tänkande som regeringen går frammed.Anf. 94 ():Fru talman! Jag räknade väl med ungefär det sva-ret. Frågan var mer retoriskt ställd.På vilket sätt har beslutet påverkats, förändratsoch förstärkts av den skandal vi nu har upptäckt härunder hösten?Vad det handlar om är nämligen dels en skandalar-tad underbudgetering från ÖB:s, och förmodligenäven från regeringens, sida i Försvarsbeslut 96, delsom grova brister i planerings- och uppföljningssys-tem. Dessa bär naturligtvis ÖB och försvarsministerngemensamt ansvaret för.När det gäller försvarsministerns syn på ansvarvill jag avsluta med att konstatera att den terapeutiskaansvarssyn som på goda grunder har börjat göra siggällande exempelvis för ungdomar, dvs. att man eftervandalisering skall städa upp efter sig, tydligen nu harspridit sig även till samhällets högsta toppar.Anf. 95 Försvarsminister ():Fru talman! I sitt föregående inlägg tog LennartRohdin upp frågan om innehållet också i andra hänse-enden i det som vi lägger fram i budgetanvisningarna.Jag vill lyfta fram att det i flera av de här punkter-na finns intressanta och viktiga möjligheter till för-ändring. Det kanske är så att det inte handlar om såoerhört stora pengar i förhållande till de knappt 40miljarder som vi anvisar. Men vi skjuter framsaker som har framtidsinriktning.Detta har att göra med anpassningsprincipen; Vil-ken tillgänglighet skall finnas för förband dugliga förkrigstjänst? Vad betyder förändringar i krigsplan-läggningens omfattning och i ledningsberedskapen?Vad betyder det när man förändrar infrastrukturen,t.ex. omfattningen av våra mobiliseringsförråd? Ochvad betyder det om vi får en modern försöksverksam-het med värnplikt?Jag tycker att det är möjligt att behålla de ramarsom har angivit och inom dessa åstadkom-ma en korrekt balans mellan utgifter och verksamhet.Man kan få fram förändringar som är positiva, ochsom jag tror kommer att uppfattas som positiva avmånga som blir berörda. På det sättet är det som vi nugör något som i verkligheten är positivt för försvaret,naturligtvis inklusive det som är ledningockså av denna verksamhet i vårt samhälle.Anf. 96 ():Fru talman! Jag hade inte tänkt förlänga debatten.Men när försvarsministern kommenterar storleksord-ningen kan jag inte undgå att säga: När man vet hurmycket resurser som saknas i vården av sjuka ochgamla i det här samhället är det anmärkningsvärt atten skandalös underbudgetering av den här storlekennärmast betraktas som felräkningspengar av för-svarsministern.Anf. 97 Försvarsminister ():Fru talman! Jag har inte använt det uttrycket. Jaghar sagt, och jag har avsett att säga, att inom ramenför ett anslag som ligger mellan 35 och 40 miljarderför framåt så är det belopp som det handlar omett stort belopp. Men jag säger också: Det är ändåmöjligt att kring detta belopp årsvis göra förändringarsom är betydelsefulla.Det betyder nämligen mycket för framtiden hurman inriktar förändringen. Jag tror att vi kring detsom vi gör här nu kommer att få en dialog. Där kom-mer allmänheten och självfallet att varamed, och det kommer att komma förslag som tidigareinte sett så mycket av dagens ljus. Jag hoppas att det iverkligheten är så här: När vi kommer till rätta meddenna bekymmersamma och allvarliga överplanering,icke ännu utlöst i form av verkliga underskott vadgäller , gör vi något som är mycketbetydelsefullt och positivt för Försvarsmakten.Anf. 98 ():Fru talman! Den redogörelse vi har fått här i daghandlar naturligtvis inte om anpassning, utan om ennedrustning. Det är inte en anpassning utifrån detförvarsbeslut fattade i december förra året.Detta kan inte återställas . Just det var juen markering i försvarsbeslutet.Riksdagen fattade ett försvarsbeslut somskall gälla . diskuterade vi här ikammaren styrning och uppföljning av Försvarsmak-ten. Utskottet betonade där att beslutsunderlaget "- -- måste vara så genomarbetat att det tål en kritiskgranskning. "Försvarsministern är alltså politiskt ansvarig förförsvaret. Hur har regeringen egentligen hanterat denförsvarsmaktsplan som låg till grund för regeringensoch förslag till totalförsvarsbeslut? Kommerverkligen försvarsbeslutet att gälla efter denredovisning vi har fått här? Försvarsbeslut handlar omlångsiktighet. Försvarsministern talade här om enosäker framtid. Jag vill gärna ha en kommentar tilldetta, tack.Anf. 99 Försvarsminister ():Fru talman! Jag tycker att det var en verkligt befo-gad frågeställning. säger att försvarsbe-slutet byggde på en återtagningsförmåga . Jagvill vara tydlig här. Vad vi säger i uppdraget ochanvisningen till högkvarteret och Försvarsmakten är:Försvarsmakten skall redovisa förslag på vilka för-band som inte behöver omfattas av kravet på att kun-na uppnå full krigsduglighet - detta efterett särskilt beslut och beräknade besparingar av dessaförslag.Det är möjligt att vi, när vi får förslag från överbe-fälhavaren med denna inriktning, finner att det ärnödvändigt att be fatta ett formellt beslut.Det kan bli en förutsättning. I så fall kommer vi själv-fallet att vara mycket tydliga och noggranna med attdet är riksdag som avgör sådana fundamenta-la frågor. Här öppnar vi en möjlighet för en diskus-sion som jag tror välkomnas i stora delar av totalför-svaret, där man ser att man hellre vill kunna användade resurser som man har fått sig tilldelade av på ett sätt som bär framåt.Jag tror att när det gäller detta, när det gäller ut-bildning och när det gäller andra ting kan det i verk-ligheten bli fråga om någonting som innebär att mansänker krigsdugligheten i för att på ett bättre sättbevara och trygga den för framtiden.Om det fordrar tydliga riksdagsbeslut är detsjälvklart att vi återkommer. Men jag tror att redandiskussionen om detta är positiv och bör kunna göraspositiv av oss alla.Anf. 100 ():Fru talman! Jag välkomnar naturligtvis att rege-ringen återkommer till med ett sådant be-slutsunderlag. Men problemet är ju att när vi skallhöja krigsdugligheten under det här återtagandeåret,eller vad vi nu skall kalla det, får det inte bli så att viurholkar försvaret och att alltmer skall rymmas underdenna tid. Det här kommer naturligtvis ,om nu det hemska skulle inträffa att vi behöver höjakrigsdugligheten, att kosta så oerhört mycket mer.Långsiktighet är ju ett mycket viktigt ord i detta sam-manhang.Regeringen garanterade i försvarsbeslutet att detvar en ekonomisk balans. visar det sig att be-slutunderlaget var värdelöst. Hade vi vetat detta förett år sedan hade naturligtvis försvarsbeslutet varit ettannat. Vem bär ansvaret för detta, försvarsministern?Anf. 101 Försvarsminister ():Fru talman! Nog tycker jag att gicklångt när han använde ordet värdelöst om det förrabeslutet.I våra anvisningar som jag har nämnt och i vår ut-läggning kring anpassningsdoktrinen kommer visjälvklart stå fast vid att det måste finnas en förmågaatt också i det korta perspektivet kunna genomföraberedskapshöjningar. Incidentberedskapen kvarstår.Jag har läst upp det, och jag kan gärna nämna någotytterligare. I det korta perspektivet skall det militäraförsvarets förmåga kunna ökas omgående. Det hindrarinte att vi kan göra en översyn. Jag hoppas att resulta-tet av överbefälhavarens arbete kommer visa exaktvilken rad av resurser som bör avsättas i detta syfte.Här öppnar sig en bra möjlighet att hantera det kortaperspektivets anpassning inom ramen för det somriksdagen har anvisat.Anf. 102 ():Fru talman! Det finns en principiellt viktigt fråga idet här sammanhanget. När får ett förslagfrån regeringen, och det är ju regeringen som styr,måste man ju utgå ifrån att regeringens ekonomiskaberäkningar är väl grundade och stämmer med denverksamhet som föreslås i en proposition. Försvars-ministern är förhoppningsvis väl medveten om attvarken utskottskanslier, vi ledamöter eller partikansli-erna har de resurser som krävs för att bedöma omregeringens förslag är realistiskt eller inte.Hur kommer försvarsministern att setill att får ett sådant beslutsunderlag somriksdagen förväntar sig av regeringen? Hur skall för-svarsministern återställa förtroende för denhär hanteringen av beslutsunderlagen?Anf. 103 Försvarsminister ():Fru talman! Självklart är det regeringens plikt attframlägga material som är korrekt och relevant förriksdagen. Det finns ingen tvekan om att det är så detskall vara.Det föregående ställningstagandet i försvarspro-positionen 1996 skedde genom att utgiftspost ochintäktspost byggde på material som kommit från För-svarsmakten. Min företrädare strävade efter att minu-tiöst följa de prislappar som Försvarsmakten hadesatt.Diskussionen nu handlar i huvudsak om två ting.Den handlar om hur det rationaliseringsutrymme somligger i riksdagsbeslutet skall användas. Enligt rege-ringens åsikt, och det var också , är detanvänt av för att ange nya verksamheter.Det är vidare så att det har vuxit fram nya prislappareller större varor och tjänster inom Försvarsmaktenunder det år som har gått. Däri ligger det som överbe-fälhavaren har framhållit i sin skrivelse till mig.Jag är inte nöjd med här utvecklingen och situa-tionen som jag har kommit att möta den. En viktig sakär att vi kommer till i vår med ett nytt för-slag till ekonomiskt styr- och planeringssystem. Jagavser att också där försöka tillämpa tankarna på hurman skall kunna avväga utgifter i och utgifter förframtiden. Det är möjligt, och det anges i regeringensbeslut , att vi kan få ett tredelat anslagssystem -utgifter för verksamheten , utgifter för vår inter-nationella verksamhet och utgifter som med ett över-gripande ord kunde kallas för investeringar både imateriel och fortifikationer och inte minst i forskningoch utveckling.Jag hoppas att vi därigenom skall få en rationellbudget över tidsaxeln. Jag hoppas att högkvartersor-ganisationen skall ge en rationell avvägning, medmöjligheter till insyn, mellan de olika komponenternai vårt militära försvar.Anf. 104 ():Fru talman! Låt mig börja med att med glädjekonstatera att försvarsministern som en av de förstapunkterna lyfte fram vårt internationella engagemangi försvaret. Jag tror att det är oerhört viktigt för attbehålla den goda profil som har i internatio-nell politik.Sedan skulle jag vilja ställa en fråga som på sättvis hänger ihop med den fråga som med, nämligen nästa steg. Den frågan är:Har försvarsministern nu fått tillfredsställande förkla-ringar från Försvarsmakten om varför man inte harverkställt, eller enligt planeringar inte tänker verkstäl-la, de av beslutade rationaliseringarna?Anf. 105 Försvarsminister ():Fru talman! Jag har tidigare uttalat att jag anser attdet underlag som kom , undertecknat avchefen för , var ett bättre och säkrareunderlag för politiska bedömningar och nödvändigaåtgärder än vad som tidigare funnits att tillgå. Det göratt det har varit möjligt att utge dessa anvisningar. Jaganser att därigenom följer jag också vad försvarsut-skottet har skrivit i sitt betänkande.Utskottet säger att: "Utskottet förutsätter att rege-ringen återkommer till medsin bedömning och eventuella förslag till riksdagensbeslut för det fall det krävs en annan inriktning avFörsvarsmaktens verksamhet än den som fastställdes i1996 års totalförsvarsbeslut. "Det gör försvarsutskott mot bakgrundav att man säger: "Detta understryks av att utskottetfått information om att den av regeringen i proposi-tionen redovisade obalansen kan visa sig vara betyd-ligt större. Utskottet har därför ingen erinran mot deuppdrag som regeringen givit Försvarsmakten i syfteatt reda ut problemen och klarlägga behovet av åtgär-der. "Därefter följer den mening som jag först läste upp.Nu är det min och regeringens avsikt att återkom-ma till med en redovisning av vad det är föråtgärder som kan vidtas inom ramen årsbeslut. Finns det någon åtgärd som innebär att 1996års beslut förändras i något hänseende? Det var jaginne på i diskussionen med . Det sammagäller för . Det betyder att vi underden här perioden, i en dialog med Försvarsmakten,har möjlighet att exakt göra det som för-svarsutskott har uttalat sig för. Jag är optimistisk omatt vi kommer att få förslag som innebär realiteter ochsom gör att vi inte når det som är grundfrågan här,nämligen ett möjligt budgetöverskridande de kom-mande åren inom försvarsbeslutet.Anf. 106 ():Fru talman! Jag har bara en liten kort följdfråga.Jag ställer den även mot bakgrund av försvarsminis-terns tidigare värv. Anser försvarsministern att detfinns någon ursäkt i något sammanhang som ger enmyndighet rätt att negligera ett riksdagsbeslut?Anf. 107 Försvarsminister ():Fru talman! Svaret är nej.Anf. 108 ():Tack fru talman! Jag vill fråga försvarsministernett par saker.Förbandsverksamheten var rubriken. Försvarsmi-nistern gillar inte den ökade utbildningsreserven. Detär vi väl få som gör. säger försvarsministern attdet är angeläget att pröva metoden där flera genomförvärnpliktsutbildning, men . Jag frågarmed ord: Vad är det?Det anges alldeles innan att det gäller både som ettförsta steg i en utbildning och att det också kan varafråga om någonting annat, nämligen att man lättareskulle komplettera i ett anpassningsskede. Är det enny härordning som försvarsministern tänker sig, ellerär det att pröva den kortare värnplikts-utbildning som vi har prövat och som har förkastatstidigare?En annan fråga, fru talman, är om det finns en ge-mensam uppfattning i högkvarteret. gickchefen för , , ut och protes-terade i brev till personalen mot påståendet att Flyg-vapnet skulle ha haft en överförbrukning på 800 mil-joner. Vad är det rätta förhållandet i detta enligt för-svarsministern?Anf. 109 Försvarsminister ():Fru talman! Nog är det rätt av regering och rege-ringsledamot att säga: Vi bygger våra förslag på detsom chefen för står för.Jag vet att det finns olika åsikter. Det finns olikaåsikter i hela försvarets organisation. Men vad händerom regeringen inte säger: Det är Försvarsmaktenschef som skall vara den som redovisar det som kanvara utgångspunkten för regeringens agerande.Jag har ingen anledning att ha någon åsikt om attdet finns olika åsikter i militärledningen. När detgäller förslaget om högkvartersorganisation t.ex. vetjag att det fanns protokoll där olika befattningshavarehade olika åsikter. Det är självklart att jag då säger:Självklart skall ni också muntligt kunna lägga ut eraåsikter inför Försvarsdepartementet.Om det finns åsikter i den formen skall de självfal-let få en chans att redovisas. Men ställningstagandetmåste byggas på vad Försvarsmaktens chef säger.Jag vill också nämna att jag tycker att GötheKnutsons fråga om värnpliktsutbildningen är en rele-vant fråga. Vi vill öppna en diskussion som är ny omett nytt system i anpassningsfilosofins tankar. Vi villeventuellt kunna pröva det.