prot · GK09102 · 1997-05-14 00:00:00 — 1 (särskild delgivning med andra juridiskapersoner än aktiebolag)1. utskottet2. 1 (m)Votering:238 för utskottet70 för res. 14 avstod37 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 22 c, 21 fp, 20 v, 17 mp, 12 kdFör res. 1: 70 mAvstod: 4 mFrånvarande: 15 s, 6 m, 5 c, 5 fp, 2 v, 1 mp, 3 kdMom. 2 (delgivningsförsök med behörig ställföreträ-dare m.m.)1. utskottet2. 2 (fp)Votering:287 för utskottet21 för res. 23 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 71 m, 22 c, 20 v, 17 mp, 12 kdFör res. 2: 21 fpAvstod: 3 mFrånvarande: 16 s, 6 m, 5 c, 5 fp, 2 v, 1 mp, 3 kdMom. 6 (lagförslagen)1. utskottet2. 7 (fp)3. res. 5 (kd)Förberedande votering:25 för res. 721 för res. 5265 avstod38 frånvarandeKammaren biträdde res. 7.Huvudvotering:264 för utskottet22 för res. 726 avstod37 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 60 m, 22 c, 20 v, 16 mpFör res. 7: 1 m, 21 fpAvstod: 13 m, 1 mp, 12 kdFrånvarande: 15 s, 6 m, 5 c, 5 fp, 2 v, 1 mp, 3 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Uppskjuten voteringPå förslag av talmannen medgav kammaren attåterstående ärenden på dagens föredragningslista fickavgöras i ett sammanhang vid morgondagens arbets-plenum.19 § Domstols sammansättningFöredrogsJustitieutskottets betänkande 1996/97:JuU17Domstols sammansättning (prop. 1996/97:133)Anf. 133 (m):Fru talman! I detta betänkande från justitieutskot-tet, nr 17, behandlar utskottet ett antal ändringsförslagi . Det är tre huvuddelar som berörs.Det är för det första förslag från regeringen om enminskning av antalet nämndemän från tre till två. Detär för det andra ett antal ändringar i sammansättningoch domförhetsregler i tingsrätt, länsrätt och hovrätt.Det är också förslag om ändrade skatteregler förnämndemän, så att de skall slippa betala skatt på sinreseersättning. För det tredje finns det ett antal frågorsom rör nämndemännens roll och villkor.Moderata samlingspartiet har valt att inte bejakaen neddragning av nämndemännens antal. Vi har valten modell som innebär att vi inte tar ställning tilldessa olika förslag och förändringar som föreläggs ipropositionen, av det skälet att vi tycker att det ärrimligt att förslagen behandlas utifrån ett helhetspers-pektiv. Det är många bollar i luften och många förslagoch utredningar på gång inom det svenska rättsväsen-det, och vi tycker att det är rimligt att pröva förslagenom ändringar av dessa regler i ett sammanhang. Visäger också att det säkert finns anledning att se överett antal saker. Det innebär alltså att vi inte katego-riskt säger nej till alla dessa förslag men att vi vill sedem prövade i ett sammanhang.Man kan exempelvis notera Domstolskommitténsutvidgade direktiv. Den kommittén skall vara färdig ibörjan på , och med de tilläggsdirektivsom kommittén har försetts med finns det åtminstonemöjligheter att få en förskjutning i balansen till för-mån för den första instansen, dvs. tingsrätt och läns-rätt. Det finns också möjligheter att pröva ärendeför-flyttningar mellan tingsrätterna och länsrätterna iförsta instans.Över huvud taget är det mycket vida direktiv somDomstolskommittén har. Om sådana förslag kommeratt läggas fram från är det heltuppenbart att nämndemännens roll och funktionkommer att påverkas. Detta sammantaget leder till attvi inte är beredda att ta ställning i de här olikadelfrågorna.Med anledning av regeringens proposition har detväckts ett antal motioner just mot förslaget om attreducera antalet nämndemän. Det har också, fru tal-man, väckts motioner från Socialdemokraterna, fem itolv, om att gå emot förslaget. På det sättet kan manså att säga rädda situationen. Utskottet föreslår attriksdagen skall gå emot förslaget om en reducering avantalet nämndemän.Den andra frågan som har varit uppe och som vitar ställning till från moderat sida är frågan om vissaskattevillkor för nämndemännens reseersättningar.Genom att lösa frågan tekniskt, med att låta nämnde-männens bostad bli arbetsställe, klarar man dettatämligen lätt och elegant. Det blir en rimlig behand-ling av nämndemännens reseersättningar ur skattesyn-punkt.Den tredje gruppen av frågor är samlade kringnämndemannainstitutionen som sådan. Det är uppen-bart, som jag tidigare sade, att med möjligheterna tillförändringar i avvägning mellan första och andrainstans i rättsväsendet kommer frågan om nämnde-männens roll att tas upp. Oaktat att utskottet pekar påatt det har gjorts en hel del utredningar om detta är vifrån moderat sida övertygade om att det krävs enhelhetssyn på just nämndemannarollen och de villkorsom finns.Där finns bl.a. frågan om de ekonomiska villkorenför nämndemännen. Det är inte bara problem att re-krytera - det kan finnas många skäl till detta - utanfrågan måste också ställas om de ersättningar somutges till nämndemännen är rimliga. Ingen kan påstånågonting annat än att det är ett utomordentligt an-svarsfullt och krävande värv att sitta och ta ställningtill eventuella frihetsberövanden för sina medmänni-skor. Det är då ganska rimligt att låta det ansvarsta-gandet och den ansvarsfulla uppgiften påverka deregler som gäller för ersättning. Men det är någontingsom man rimligtvis bör ta ställning till i ett helhet-sperspektiv i en sådan utredning om olika nämnde-mannafrågor.Det innebär, fru talman, att jag yrkar bifall till re-servation nr 1.Anf. 134 ():Fru talman! Först vill jag uttrycka min tillfredsstäl-lelse över att ett enat utskott går emot regeringensförslag att minska antalet nämndemän från tre till två itingsrätt och länsrätt. De skäl som regeringen harangett för att reducera antalet nämndemän verkarmycket krystat. Regeringen påstår att en reducering avantalet nämndemän skulle bidra till en mer allsidigrekrytering, om det leder till att varje nämndeman intebehöver tjänstgöra så ofta som . Det är en dåligoch dum förklaring, tycker jag.Vi vet att svårigheterna att rekrytera en allsidigsammansättning av nämndemän snarare beror pådåliga ekonomiska villkor vid tjänstgörandet. Jagåterkommer till detta senare.Genom att utskottet nu gemensamt kräver attnämndemännen även i fortsättningen skall vara trevärnar vi om det folkliga inslaget, dvs. den lekman-namedverkan som är en mycket gammal och viktigtradition i de svenska domstolarna.Nämndemännens medverkan i domstolsförfaran-det har stor betydelse för att trygga att verksamheten idomstolarna ligger i linje med allmänna värderingar isamhället. Nämndemännen medverkar också till attmedborgarnas förtroende för domstolarnas verksam-het upprätthålls. Dessutom tillgodoser nämndemännenmedborgarnas intresse av insyn i den dömande verk-samheten. Vi får heller inte glömma att fler nämnde-män innebär ytterligare synpunkter på bevisning ochpåföljdsval.Däremot har det varit svårt att få en allsidig sam-mansättning av nämndemannakåren. Inslaget av yngre nämndemän och personer medinvandrarbakgrund är litet. Flera olika yrkeskategorierär mycket lågt representerade. Dels har många perso-ner inte tid att avsätta för nämndemanna-arbetet. Dels förlorar många ekonomiskt på arbetet.Det är därför bra att utskottet än en gång påtalaratt det skulle vara önskvärt med en höjning av nämn-demännens arvoden. Från sida vill visärskilt framhålla vikten av att grundarvodet höjs närutrymme finns av statsfinansiella skäl. Det är väldigtmånga människor som har svårigheter att påvisa för-lorad arbetsinkomst eftersom deras arbetstider ärväldigt varierande. Många kvinnor arbetar t.ex. ocksåmed obetalt arbete. Skall de då också bli förlorarnavid dessa ersättningstillfällen?Trots att vi vet att arvodesfrågan är en viktig orsaktill svårigheterna att rekrytera nämndemän på ettallsidigt sätt menar vi också, i likhet med Moderater-na och , att det krävs en ny nämn-demannautredning. Det finns nämligen en uppenbarrisk att regeringens mycket kritiserade förslag omprövningstillstånd i hovrätten kommer att gå igenommed stöd av moderater och kristdemokrater, och dåkommer det självklart att behövas en utredning omhur nämndemannainflytandet påverkas.Det finns ytterligare två positiva inslag i betän-kandet. Nämdemännens resor mellan bostaden ochdomstolen kommer fr.o.m. att betrak-tas som tjänsteresor. Därmed kommer deras ersättninginte att beskattas. Det blir således samma regler förnämndemän i länsrätt och tingsrätt.Till slut vill jag också peka på vad utskottet skri-ver om socialförsäkringsmålen. Vi framhåller att vi,mot bakgrund av vad som sagts i socialför-säkringsutskottet, förutsätter att möjligheterna attavgöra ett socialförsäkringsmål med ensamdomareskall utnyttjas restriktivt. Vi slår fast att nämndeman-namedverkan i socialförsäkringsmålen är viktig.Med detta vill jag yrka bifall till reservation nr 11.Anf. 135 ():Fru talman! I propositionen föreslås det att manskall ha en lagfaren domare och två nämndemän itingsrätter vid brottmål och vid familjerättsliga tvisterdär nämndemännen medverkar i själva avgörandet.Möjligheten för tingsrätt att utöka antalet lagfarnadomare utvidgas också enligt förslaget. När det gällerlänsrättens sammansättning, skall det vara en lagfarendomare och två nämndemän. Vid särskilda skäl, medhänsyn till målets omfattning eller svårighetsgrad,skall länsrätten kunna bestå av en lagfaren domareoch tre nämndemän. Vidare införs för länsrätten engenerell regel om mål av s.k. enkel beskaffenhet. Därskall ett slutligt avgörande kunna göras av enbart enlagfaren domare. Man utökar också ensamdomarbe-hörigheten till att gälla ytterligare vissa målkategorier.Gränsen för ensamdomarbehörigheten i mål avseendefråga om inkomstbeskattning, som det står i proposi-tionen, höjs från till ett s.k. halvt basbelopp.När det gäller nämndemännens resor har man änt-ligen föreslagit en ändring som innebär att resornahädanefter inte kommer att beskattas. Jag vill börjamed att säga, fru talman, att det är bra att vi nu äntli-gen kommer att besluta att inte nämndemännens resorfrån bostaden till tjänstestället behöver beskattas.Äntligen har vi fått en vettig lösning vad gäller dendelen. får vi bara hoppas att vi snart också kom-mer fram till en vettig lösning när det gäller nämnde-männens ersättning i övrigt.Folkpartiet har avslagit förslaget om minskning avantalet nämndemän. Därför är det glädjande att ettenigt utskott har avslagit regeringens förslag i dennadel. Vi menar att medverkan av lekmän i domstolarnaär ägnat att upprätthålla förtroendet för hela rättsvä-sendet. Fler nämndemän för att fler synpunkterpå bevisningen och påföljdsfrågan kommer fram, ochdet blir fler frågor som blir berörda över huvud taget.Vi vet också att nämndemännens närvaro förbåde god insyn i och god kontroll av den verksamhetsom bedrivs i domstolarna. Deras närvaro och delta-gande bidrar till att både allsidiga och medborgerligauppfattningar kan bli, och blir, betraktade på olikasätt.Vi i vill också ha kvar den s.k. storanämnden, dvs. att det är en lagfaren domare och femnämndemän i mål som gäller brott för vilka det, somdet heter, inte är föreskrivet lindrigare straff än fäng-else , och även i vissa mål som gäller ekono-misk brottslighet. Detta lyckades vi inte få majoritetför i utskottet. Därför har vi en reservation. Jag vill yrka bifall till reservation 2.Folkpartiet är också emot den generella möjlighe-ten för ensamdomare att avgöra mål av s.k. enkelbeskaffenhet. Även JO har varit kritisk mot dennagenerella regel om en ensamdomarbehörighet i mål avenkel beskaffenhet. JO säger att det ur rättssäkerhets-synpunkt är olyckligt om det införs en domförhetsre-gel som grundar sig på en så allmänt hållen bestäm-melse, och att regeln lämnar alltför stort utrymme tillolika tolkningar. Här, fru talman, har också Folkpar-tiet en reservation. För tids vinnande yrkar vi intebifall till denna, men naturligtvis står Folkpartietbakom den.Anf. 136 ():Fru talman! När vi nu skall behandla justitieut-skottets betänkande om domstolarnas sammansätt-ning, är det oerhört glädjande att regeringens propo-sition, där man föreslog en minskning av antaletnämndemän från tre till två, inte har gått igenom. Istället är det ett enigt utskott som står bakom förslagetatt antalet nämndemän fortfarande skall vara tre. Fleratalare har tidigare här i talarstolen talat om vikten avlekmannamedverkan i domstolarna, och jag kan in-stämma i allt som har sagts när det gäller det här. Detär oerhört viktigt att allmänhetens rättsmedvetandeoch allmänhetens insyn när det gäller domstolarnaskall bibehållas.Ser man det i ett historiskt perspektiv, brukademan en gång vara tolv nämn-demän. Efter den nya 1948 gick manned till nio nämndemän. Efter den nya enhetligadomstolsorganisationen 1971 gick man ned till fem.Efter 1983 års reform gick man ned till tre. Vänster-partiet ansåg att det var omöjligt att nu minska antaletnämndemän utan att man förlorar den betydelse somlekmannamedverkan har för vårt domstolsväsendeoch för att allmänhetens förtroende för domstolsvä-sendet skall upprätthållas. Därför, fru talman, är detoerhört positivt att förändringen inte har gått igenom.Däremot, fru talman, finns det andra områden iden här propositionen där man förändrar på ett sättsom faktiskt minskar rättssäkerheten och som minskarjust lekmannainflytandet. Det gäller att ensamdomar-kompetensen i länsrätten nu utvidgas på det sätt somman har föreslagit. Tittar man på andra områden därman har haft den här möjligheten, så är ett ganska hemskt exempel. Där har manhaft möjlighet att avgöra ärenden av enkel beskaffen-het utan deltagande av lekmän. Under långa perioderhar av samtliga ärenden avgjorts avordföranden ensam utan medverkan av lekmän underförebärande att ärendena har varit av enkel beskaffen-het. Jag finner det egentligen ganska förvånande attden här förändringen kan gå igenom när nu alla iutskottet är så överens om vikten av lekmannainfly-tande.Även justitieombudsmannen har i sitt remissytt-rande påpekat att det ur rättssäkerhetssynpunkt ärolyckligt om det införs en domförhetsregel som grun-dar sig på en så allmänt hållen regel som den före-slagna, och att den lämnar alltför stort utrymme åttolkningar.Fru talman! Tittar man också på tidigare yttrandennär det gäller socialförsäkringsmål, så anförde social-försäkringsutskottet /95 att socialförsäkringsmå-len kan röra tillfälliga och kortvarigaersättningsförhållanden. Så är det med flertalet mål.Bl.a. kan sjukpenning och föräldrapenning räknas dit.Men det kan också handla om ersättningar som äravsedda att utges under en lång följd av år och som ärav utomordentligt stor vikt för den enskildes försörj-ning. Man framförde från socialförsäkringsutskottetatt socialförsäkringsmål av den sistnämnda arten tillsin karaktär liknar mål om socialbidrag, bostadsan-passningsbidrag och sådant. Det är viktigt att kommaihåg att socialförsäkringsmål kan vara av enkel be-skaffenhet, men att det ändå är oerhört viktigt attlekmannainflytandet finns kvar.1994 förutsatte utskottet att möjligheten att avgörai mål av förevarande slag med ensamdomarkompetensutnyttjas restriktivt. Därför, fru talman, är det en all-deles för vid och alldeles för allmänt hållen regel somnu är föreslagen. Den lämnar alltför stort utrymme förtolkningar. Därför yrkar jag bifall till reservation 6.Fru talman! I fråga om minskningen av antaletnämndemän fanns det också en förutsättning i pro-positionen. Man menade att förbättringarna av deekonomiska ersättningarna skulle vara nödvändiga,och att minskningen skulle ge större möjlighet tillökad ekonomisk ersättning. Det skulle få posi-tiva effekter för nämndemannakårens allsidiga sam-mansättning. blir det ingen minskning av antaletnämndemän. Det sker en förändring av skattereglernasom kommer att förbättra de ekonomiska villkoren förnämndemän, men det kommer inte att vara tillräckligt.Utskottet har också tydligt signalerat i betänkandet atten förstärkning av ersättningen till nämndemän behö-ver göras.Däremot kräver vi från utskottet inte att det för-slaget skall framläggas . Men utvecklingen, som tar ett positivt steg, behöver också gå vidare.Nämndemännens sammansättning är inte re-presentativ. Vi vet att det finns stora grupper som inteär representerade i nämndemannakåren. Vi vet ocksåatt ålderssammansättningen inte är tillräcklig. Rege-ringen skriver i propositionen att den hoppas att detskall ge något bättre förutsättningar för en bredarerekrytering. Men det är en alldeles för låg målsättningatt tala om något bättre förutsättningar. Det behövergöras mycket inom detta område. En målsättningmåste sättas mycket högre. Därför är det viktigt attregeringen, nu när det skall göras förändringar inomdomstolen - kommer med sinaförslag - också tar till sig detta och återkommer medflera förslag som skall förbättra sammansättningen avnämndemän.Däremot tror jag att det skulle vara olyckligt att idagsläget tillsätta en ny utredning som också skall seöver förändringar när det gäller sammansättningen avnämndemän och hur de utses. Det pågår sådana storaförändringar inom rättsväsendet som behöverkomma fram och beslutas och fungera innan man gårin på nya förändringar. Men detta är en oerhört viktigfråga som också har betydelse för att allmänhetenskall ha förtroende för vårt rättsväsende och för attnämndemännen i verklig mening skall kunna repre-sentera det svenska folket. Då behöver man även haen förändring på den sammansättningen.Fru talman! Jag vill yrka bifall till reservation 6. Iövrigt yrkar jag bifall till hemställan i justitieutskot-tets betänkande.Anf. 137 (mp):Fru talman! Ni i kammaren! Och välkommen tillriksdagen alla ni som sitter på åhörarläktaren.Regeringen framhåller i propositionen när detgäller domstolarnas sammansättning att det råder enbred politisk enighet om att lekmannamedverkan idomstolarna är av värde. Hur stort värdet är har nubekräftats av den breda politiska enigheten. Dennahar fastställt att nämndemännens antal inte generelltskall minskas från tre till två, , måste jagtillägga.Min bedömning är nämligen att denna fråga snartkommer att tas upp igen, eftersom harflaggat för att de i ett senare skede kan vara bereddaatt hålla med regeringen om att nämndemännens antalskall reduceras.Moderaterna säger även i en annan reservation attde anser att nämndemäns medverkan i hovrätten be-höver utredas. Till slut blir det kanske som i andrastörre och viktiga frågor inom rättsområdet att Mode-raterna och Socialdemokraterna i koalition förändrarde strukturer som vi tidigare värnat om.Miljöpartiet anser att allmänhetens insyn ochmedverkan i domstolarna är en grundläggande principsom skall bestå. Vi vill inte minska denna insyn ge-nom att minska antalet nämndemän eller helt ta bortdem.Jag yrkar bifall även till reservation 6. I reserva-tionen framför vi att vi är mot att man utvidgar en-samdomarbehörigheten i länsrätterna. Regeringensförslag är att genomföra en generell möjlighet förensamdomare att avgöra mål som är av enkel beskaf-fenhet. Denna regel ersätter tidigare bestämmelser omuppenbarhet, alltså frågor som är självklara. Men dennuvarande bestämmelsen fastställer även vilka målty-per som detta gäller. Det nya förslaget om en generellregel ger stor makt åt domarna och stort utrymme förolika tolkningar.Riksdagens ombudsmän har påpekat att det ärolyckligt om en sådan domförhetsregel införs somgrundar sig på en så allmänt hållen regel och att detlämnar alltför stort utrymme för olika tolkningar.Bland de målkategorier som handläggs i de all-männa förvaltningsdomstolarna finns mål som är avmycket stort värde för den enskilde, exempelvis soci-alförsäkringsmål som gäller t.ex. sjukbidrag, förtids-pension, vårdbidrag, handikappersättning, etc. Rege-ringens motiv för förändring är effektivitet. Det skallgå snabbare, det skall bli smidigare, och det skallframför allt bli billigare. anser att dessaeffektivitetsvinster är små i jämförelse med vikten avinsyn och förtroende för domslutet.När det gäller nämndemännens ersättningar hardet skett en förbättring i och med att deras reseersätt-ning har justerats. Men en höjning av arvodet måsteske nästa gång. Tyvärr blir det väl så att förslag om generellt prövningstill-stånd till hovrätt går igenom. Det första som manmåste göra om det blir pengar över är att höja nämn-demännens arvoden.Sedan kommer vi till problemet med att nämnde-männens sammansättning inte är representativ, ochden är inte som vi vill ha den. Men detta har ocksåpartierna ansvar för, eftersom det är partierna somutser nämndemännen. Det tycker jag att vi alla härborde tänka på och försöka samla nämndemän och hamöten och tala om vilka uppgifterna är och hur viktigtdet är att vi har en bred sammansättning i fråga ombakgrund och ålder. Det är alltså även på oss dettaberor.Anf. 138 (m) re-plik:Fru talman! Efter att hade hälsatåhörarna på läktaren välkomna ägnade hon sig åtnågra funderingar som gällde om förslag återkommerom ett minskat antal nämndemän. Hon antog att efter-som nog är för detta och eftersom Soci-aldemokraterna också är för detta blir det nog på dettasätt . Det är att dra litet för långtgåendeslutsatser.Det är alltid ett dilemma när man som vi nu hargjort valt att inte ta ställning till delar av förslagetutan i stället vill återkomma i ett sammanhang. Detkan vara mycket frestande att diskutera delarna i dettaförslag. Men vi har valt att avstå från detta. Men på enpunkt kan jag ändå säga att det är av utomordentligtstor betydelse om man får ett beslut framöver som ettresultat av förslag med en för-stärkning i första instans. Då är det alldeles uppenbartatt nämndemännen spelar en central roll i arbetet attdöma. Att drar slutsatsen att mangenerellt skall minska antalet nämndemän i låt osssäga tingsrätterna bara därför att vi vill diskuterabehovet och antalet nämndemän i hovrätterna, somframgår av reservationen, är att dra alltför långtgåen-de och framför allt felaktiga slutsatser.Fru talman! Jag ville bara markera detta.Anf. 139 (mp) replik:Fru talman! Jag tackar fördetta förtydligande. Jag gjorde min tolkning när jagläste era reservationer. Men det gläder mig att det inteär på det sättet. Då behöver jag inte var orolig för attförslaget om att man generellt skall minska antaletnämndemän återkommer. Det var ett bra tillfälle attförklara detta.Anf. 140 ():Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 3och 11.Det är en hygglig samsyn i utskottet när det gällermånga av dessa frågor. Det är ju egentligen mycketlyckosamt i fråga om ett sådant område som är såcentralt i en stats inre liv.Jag har emellertid några synpunkter som gällertingsrätternas sammansättning. Jag tycker egentligenatt man som regel skall ha två lagfarna domare och trenämndemän. Jag tror att det är en ganska bra mix. Jagtycker inte att man skall dela upp målen på det sättsom nu sker. Den rättssökande allmänheten har väl-digt svårt att se att just hans eller hennes mål är ettbagatellmål eller ett mindre viktigt mål. Som regeltycker man nog att det är mycket viktigt och att manvill ha en kvalificerad sammansättning.När det gäller andra beslutande organ i samhälletfinns det ju inte någon uppdelning av ärenden på dethär sättet - t.ex. en bolagsstyrelse - utan det är dennormala sammansättningen och där avgörs saker ochting. Så bör det nog vara i tingsrätten också. Det är juännu mera viktigt , om det skall bli en reformeringav instansordningen, så att tyngdpunkten förläggs tilltingsrätten. Vi kristdemokrater tycker i och för sig attdet är riktigt. Men då krävs det att tingsrätten är kva-lificerat sammansatt och att ordinarie domare dömer.Att ha notarier och fiskaler som dömer i den omfatt-ning som sker är inte bra. Det må vara att de rentfaktiskt kanske oftast träffar rätt, men förtroendet fördomstolen blir inte det bästa när man möter den typenav unga aktörer. Framför allt finns faran att vederbö-rande för sin karriär är benägen att kanske inte alltidinta en helt självständig ställning.Vi skall alltså ha domstolar på riktigt så att säga -ordinarie domare i en kombination med nämndemän.Som alla andra här har sagt är vi, och det kan vi allaberömma oss av, överens om att inte skära ned påantalet nämndemän.