prot · GL0935 · 1997-11-27 00:00:00 — För att kunna uppträda somrättsmedveten samhällsmedborgare är det nödvändigtatt känna till principerna för hur det svenska rättsvä-sendet och lagarna fungerar. är det alltför fåmedborgare som har denna kunskap. Detta berordelvis på utbildningen, men det beror också på bris-tande tillgång till aktuell och lätt tillgänglig informa-tion. Intresset hos allmänheten är förmodligen stort,men det är inte lätt att nå begriplig information.Det viktigaste är att tillhandahålla en grundläg-gande och bred samhällsinformation. Med kvalifice-rad tillgång på bredden kan medborgaren själv gåvidare på djupet. Utan tillfredsställande kunskap påbredden är detta knappast möjligt. Det bör vara ettsamhällsansvar att organisera tillgängligheten försådan information som är väsentlig för den enskildemedborgarens integritet och möjlighet till aktiv dia-log. I detta ansvar bör ingå att definiera ett grundläg-gande informationsinnehåll, att standardisera former-na och att främja tillgängligheten i praktiken.Det andra som rör den enskilda människans möj-ligheter att tillgodogöra sig informationsteknikengäller de funktionshindrade och äldre. För dessagrupper krävs speciella insatser, och jag förutsätter attutskottets positiva formuleringar inte bara stannar vidord i ett betänkande utan leder till konkreta åtgärderoch utvecklingsprojekt.Herr talman! vill också lyfta fram någ-ra frågor kring och Telias medieverksamhet. motion från befarade vi att Telias ex-pansion på medieområdet innebar att ett nytt ochdominerande statligt mediebolag håller på att växafram. Att detta kan skapa problem för konkurrens,yttrandefrihet, tillgänglighet och mångfald bekräftasnu bl.a. av att en särskild utredare tillkallats för att seöver behovet av samordnad lagstiftning för radio, TVoch televerksamhet. Vårt yrkande på en avvecklingalternativt försäljning av Telias medieverksamhetkvarstår och har senare i annat sammanhang komplet-terats med förslag om börsintroduktion av talman! Vi står självfallet bakom de reserva-tioner som vi skrivit under, men för att spara kamma-rens tid yrkar jag inte bifall till dem.Anf. 241 ():Herr talman! Jag får tacka för att jag får vara medi trafikutskottets debatt.Jag blev glatt överraskad när jag fick ta del avKarl-Erik betänkande alldeles före debatten.I reservationerna kunde jag läsa min egen text till enmotion som jag hade skrivit inför debatten. Den varundertecknad av fyra moderater, ochKenth Skårvik. Detta tycker jag att man kan lära sigen del av. Först och främst kan man se att datorn är ettlätt och bra medium. Det är lätt att klippa och klistraoch flytta på i datahanteringen. Men det ärockså viktigt att se att det ytterst är den mänskligafaktorn som styr vad som kommer ut av det hela. Enannan erfarenhet kan vara att detta med datapolitikkanske är litet nytt och svårt för oss, och det kanske ärlitet svårt att skilja på moderatpolitik och vänsterpoli-tik. Det kan vara en erfarenhet.Nu skall jag inte uppehålla mig så mycket vid det.Jag skall yrka bifall till den reservation som föruthette 20 och heter 21. Jag inbjuder övriga här iplenisalen att ställa upp på den reservationen, såsomni gjorde i utskottet.Jag tänker sedan gå direkt in på väsentligheterna -dels anförandena, dels själva betänkandet. Det saknasju en hel del. Betänkandet är inte heltäckande i förhål-lande till skrivelsen. En del av hemställanspunkternaär förda till bostadsutskottet och en del till utbild-ningsutskottet. Men det innehåller ändå viktiga delar.Jag tänker ta upp ett par av dem.Det ena är sekelskiftesproblematiken, som BirgittaWistrand också tog upp. Den tycker jag har blivit litetför undanskuffad här. Den har inte blivit seriöst be-handlad. Jag tror att det är en väldigt viktig fråga. Detär en viktig fråga för att ta tag i. Och det ärinte bara frågan om årtalen som är ett problem, utanett viktigt problem för är också personnum-ren. Jag vill ta upp det, för jag tycker inte att det harkommit fram i debatten tidigare.Sanningen är att vi måste skaffa nya personnum-mer om datasystemen skall fungera in på 2000-talet.Vi kan inte hålla kvar vid de gamla. Då har vi i vårmotion tagit upp tanken att man lika gärna kan sepersonnumren i ett större perspektiv, kanske ett Euro-paperspektiv, när man ändå måste göra om dem. Dettatycker jag är litet torftigt behandlat. Jag är litet oroligför att man kanske har missat här från regeringenssida. Vi har ju bara kvar.Vi hade även en annan viktig fråga som jag tyckerockså att man tar litet lättvindigt på, och det är do-männamnen. Det har ju uppstått en väldig kritik motatt en stiftelse nu har fått ta hand om det här. Mansäger från utskottets sida att man litar på att regering-en kommer att övervaka att det går schyst till. Men viser redan nu att det är trångt när det gäller att få namnpå Internetmarknaden. Det var någon motion sominnehöll förslag om att alla svenskar skulle få en In-ternetadress. Då är det ju ännu mer angeläget att sta-ten tar ett grepp om den här frågan. Det här är jusjälva inkörsporten till människors delaktighet i in-formationssamhället och IT-samhället. Det tycker jagär en viktig sak.Sedan tycker jag också att en fråga är viktig somvi tryckt på både och förra gången vi diskuteradedata: Vad skall vi använda den till? Vad är målet?Vilka är visionerna med data? Här lyfte vi fram att hasextimmarsdagen som målsättning. Här har vi ettutmärkt tillfälle att förbättra livskvaliteten för detstora flertalet människor om vi använder den på rättsätt, på ett effektivt sätt. Den hemställanspunkten ärnu antagligen skickad till Arbetsmarknadsdepartemen-tet. Eftersom man där har behandlat den härfrågan vet vi vad som händer: Man behandlar den ursnäv sektorssynpunkt. Det tycker jag är väldigt olyck-ligt, för det här handlar litet grand om själva livskvali-teten och vad vi vill ha ut av den här tekniken.Det är några frågor som jag tycker att vi hadekunnat lyfta fram litet bättre. Sedan vill jag bara litetkort kommentera ett par av anförandena.Jag kan instämma i mycket av det . Det var väl den allmänna uppfattningen som hangav uttryck för. Det är ungefär så vi ser på dataut-vecklingen och våra förhoppningar.Birgitta tog upp det här med avreglering:Släpp marknaden fri så löser sig allting. Men i nästastycke tyckte hon att staten måste ta ansvar för attförbereda sekelskiftesövergången - ja visst, natur-ligtvis. Sedan måste staten ta ansvar för utbildningenoch se till att alla elever på alla skolor har fast upp-koppling till Internet - ja visst. Staten måste se överlagstiftningen så att allting går rätt till - ja visst. Detär viktigt att här klara ut balansgången mellan vadmarknaden skall sköta och vad staten skall sköta. Jagtror att den moderata logiken inte är hundraprocentig idet fallet.Anf. 242 () re-plik:Herr talman! Vi fick här en inbjudan att gå med påherr reservation. Då kan jag göra det-samma när det gäller vår reservation nr 9, som jagockså vill yrka bifall till. Den rör just samhällsinfor-mation. Vi talar här om vår digitala allemansrätt ochom att man borde undersöka möjligheten att erbjudae-postadresser och Internetanknytning till alla med-borgare. Det vill vi gärna knyta samman med att riks-dag och regering måste ta ett gemensamt ansvar förhur det svenska elektroniska rätts- och samhällsinfor-mationssystemet - svårt ord - skall utformas.Jag tror självklart på att marknaden skall leva sittliv, men när det gäller själva regleringen av hur dethär skall komma medborgarna till del på ett bra sätt,dvs. att bereda marken, har vi ett ansvar. Att däremotsedan lägga monopol tror inte vi på, som mycket väl vet.Dessutom menar vi att kommunerna måste kommain i det här. Även deras regelverk måste komma in iolika nya typer av system. Så det här med att allamedborgare, var de än bor i landet, måste få rätt tillbåde samhällsinformation och rättsinformation på ettenhetligt och lättillgängligt sätt ställer jag helt upp på.Det är det vi vill kalla digital allemansrätt.Anf. 243 () replik:Herr talman! Jag tackar för inbjudan till den reser-vationen. Då kan jag kvittera med att bjuda in till enreservation som jag också yrkar bifall till, nämligenden om domännamn. Där säger vi så här: "Det börvara demokratiska och inte ekonomiska faktorer somavgör hur tilldelningen av elektroniska namn sker.Enligt utskottets mening bör det därför ankomma påregeringen att redovisa för hur verk-samheten bör regleras. "Jag tror inte att vi kan lämna ut det här med do-männamnen till en privat stiftelse med vinstsyfte. Detkan skapa komplikationer. Det har redan i datakretsarvållat väldigt stor uppståndelse att man har släpptifrån sig den möjligheten.Anf. 244 ():Herr talman! Det här kommer att bli en årlig de-batt. Varje gång vi skall debattera det här är det unge-fär samma frågor som dyker upp. En av de mest in-tressanta är hur mycket vi som politiker egentligenskall gå in och peta i den här utvecklingen, somegentligen i viss mån har fötts av sig själv. På ett sättskall det självklart finnas en kreativitet i den egnautvecklingen som inte är beroende av statlig styrning.Men för mig finns det en absolut koppling mellanpolitik och framtid.Det är självklart att vi som politiker skall försökapåverka samhällsutvecklingen. Det är själva poängenmed vår verksamhet. På det sättet finns det också ettberättigande för att politiker lägger sig i IT-utvecklingen.När det gäller dagens betänkande skiljer sig Mil-jöpartiet de grönas och min syn på IT-politiken intesärskilt mycket från majoritetens. Men det finns vissameningsskiljaktigheter. Jag skall mycket kort ta uppnågra av dem.Inte minst på grund av regeringens egen skrivelsetill noterar vi att synen på IT som ett verk-tyg för bättre miljö är ganska så teknokratisk. Mantalar om mätningar, om tekniskt avancerade database-rade miljökontrollprogram osv. Men man talar inteom informationsteknik i miljöns tjänst som ett verktygför att påverka livsstil och verka för miljön på fleraolika områden, alltså inte bara det naturvetenskapliga.Det här är något som vi anser bör genomföras medkraft. Det är absolut en viktig uppgift för staten attdriva på den utvecklingen.Den här inställningen från vår sida kommer tilluttryck i reservation nr 3, som ochVänsterpartiet står bakom.Över lag vill vi i de gröna understrykabetydelsen av att informationsteknik sprids till sam-hällets alla områden och att inte en övervägande delav investeringarna förskjuts till teknik- och naturve-tenskap. Vi anser att den här tekniken också skallkunna användas inom samhällskunskap och inte minstinom humaniora. Det bör alltså vara en prioriteraduppgift inom skolvärlden att skapa ett nytt förhåll-ningssätt till en maskin, dvs. inte enbart förbehållentekniker.Trots att ett antal exempel aldrig kan bli en helsanning, och jag vet att det finns olika uppfattningarom det här, har en rad olika mycket anmärkningsvär-da exempel tydligt visat att det finns förlegade upp-fattningar inom systemet. Man har fortfarande kvarden här föreställningen. Det finns alltså en snedvrid-ning inom skol- och universitetsvärlden mot teknik-och naturvetenskap när det gäller investeringar. Efter-som vi vet att killar i större utsträckning än tjejer gårtill de här utbildningarna blir det också en jämställd-hetsfälla. Det är alltså viktigt ur ett jämställdhetspers-pektiv, och även ur andra perspektiv, t.ex. socioeko-nomiska, att man förändrar människors syn på maski-ner, inte minst inom lärarkåren och bland skolperso-nalen.Jag behöver inte gå in på konkreta exempel. Mendet finns flera sådana om ni vill att jag skall ta uppdem i ett replikskifte.Det här ser jag inte bara som ett led i den utveck-ling som hör det gamla systemet till, utan även som enkonsekvens av den syn man har just nu i samhället pånaturvetenskap kontra humaniora. Det här är också enutveckling vi ser mycket tydligt inom EU. Man satsarmer på teknik och naturvetenskap än på humaniora.Jag hoppas att regeringen mycket noga bevakar dettaoch återkommer i frågan tydligare än man gjorde iden förra skrivelsen.Över lag tycker vi att utvecklingen på informa-tionsteknikområdet bör övervakas, inte nödvändigtvisi syfte att utverka repression t.ex. mot kriminell verk-samhet via Internet, utan för att se till att skydda denenskilde medborgaren i en alltmer elektronisk värld.Förra veckan kan man säga att den säpodebatt somvarit mycket intensiv kulminerade. Den handlade omåsiktsregistrering i . Eftersom informations-tekniken ger oerhört förändrade förutsättningar förpolisen, inte minst med tanke på kostnadseffektivitetnär det gäller att bevaka medborgarna via t.ex. digitalspaning, är det väldigt viktigt att vi folkvalda hängermed och har någon insyn.Herr talman! Det är viktigt att poängtera att IT kanvara ett verktyg för demokratisering av samhället.Men då gäller det också att hålla den demokratiskamotorn i samhället levande. Det är också väldigt an-märkningsvärt att de spelregler som gäller för demo-krati och individens integritet i övrigt i samhället integäller i fråga om IT-utvecklingen. Det gäller t.ex. påvilket sätt man förhåller sig till datakonton, adresser,elektronisk post och senast även disketter. Där haregendomsrätten företräde framför integriteten. Detbetyder t.ex. att lärare och personal i vissa skoloraktivt går in och kontrollerar elevernas konton, derasdisketter och sådant som vi tycker bör vara högstprivat för eleven. Det är också så på arbetsplatser attarbetsgivaren som äger utrustningen kan gå in ochkontrollera den trafik som de anställda har haft sinse-mellan. Det här är någonting som jag tycker att vi börbevaka och vara uppmärksamma på.Det är uppenbart att ett verktyg som informations-tekniken, särskilt när det är så pass samhällsföränd-rande som informationstekniken ändå är, också kanutnyttjas i väldigt avskyvärda syften. Då tänker jaginte bara på barnporr och rasism utan även på vanligporr, som för mig är ett mycket vidrigt inslag. För migär det precis lika illa att förnedra en kvinna eller enman efter den dag hon eller han har fyllt 15, 16 eller18 år - beroende på vilken dag vi vill sätta som gränsför när tillståndet barn upphör - som . Det ärmycket bra att utskottsmajoriteten väldigt tydligt harskrivit att man vill ha kraftfulla åtgärder mot det häroch att man vill att det tas starkt avstånd från alltdetta. Det bådar gott . Jag tycker att viskall ha en enad front i mot barnporr ochrasism på Internet.När det gäller Telias medieverksamhet vill jag sä-ga till att vi har ett särskilt yttrande medanledning av er motion. Självklart är det väldigtolyckligt att ett statligt monopol utvecklar en egenliten medienisch, inte så liten heller. Men vad är al-ternativet ? Om vi tittar närmare på medi-ebranschen i övrigt finns det ingenting som värnar ommångfalden om vi säljer ut Telias medieverksamhet.Det finns ingenting som garanterar att vi skulle få enstörre mångfald efter det. Om vi skulle avveckla verk-samheten, vad skulle det innebära? Ja, det innebär ioch för sig försämrad service till medborgarna. Detinnebär också en förlust av det man investerat inya anslutningar. Vi vill nog ha ytterligare beredninginnan vi är beredda att ta ställning till den frågan.Men principiellt håller vi med Folkpartiet.När det gäller har jag blivit väldigtförvirrad av era utläggningar angående landsbygden.Det är väl känt att också har ett väldigtstarkt intresse av att hålla en levande glesbygd i Sve-rige. Men vi ser inte avreglering och konkurrens somett hot mot glesbygden, snarare tvärtom. Här tyckerjag att är otydligt. Man vill ha störrereglering men i vissa andra sammanhang förespråkarman fri konkurrens. Hur är det egentligen med eraavvägningar?När det gäller kryptering vill jag säga till minis-tern att jag hoppas att regeringen reagerar kraftfulltoch självständigt för den svenska linjen i olika inter-nationella organ.Jag vill yrka bifall till reservation nr 7.Anf. 245 ():Herr talman! Vi är ledande på tillgång till och an-vändning av informations- och kommunikationstekni-ken. Vi ligger i täten. Vi har väl utbyggda nät för tele-och datakommunikationer och vi har en mobiltelefo-nanvändning som är bland de högsta i världen. An-vändningen av Internet ökar mycket snabbt, för attinte säga lavinartat i . Utvecklingen förändraroch omvandlar det svenska samhället. Den leder ossin i informationssamhället.Den nya tekniken skapar många nya möjligheter.Om informationstekniken används på rätt sätt kandemokratin fördjupas, tillväxten och sysselsättningenkan öka och klyftorna i dagens samhälle överbryggasmellan regioner, mellan åldrar, mellan kön och mellanolika grupper i samhället.Därför är IT en samhällsomdanande kraft införframtiden. Det är inte bara ytterligare ett verktyg somunderlättar. Samhället kommer i grunden att föränd-ras.Informationstekniken kommer att förändra vårt re-sande. Den förändrar våra arbeten, vårt sätt att arbeta,var vi arbetar och hur vi förlägger vår arbetstid. Den förändrar vårt sätt att kommu-nicera och lära känna andra människor runt hela värl-den. Den förändrar vårt sätt att hitta och hämta kun-skap, och den förändrar undervisningsformerna. Denförändrar demokratin, delaktigheten i att påverka.Just för att utvecklingen i informationssamhället ärså omdanande måste vi se till att möjligheten gälleralla, inte bara några få.Att släppa allt löst, laissez-faire, låtgåpolitik, låt"marknadskrafterna" ta hand om utvecklingen, äringen bra metod. Då står vi inför stora risker medökande klyftor mellan åldrar, mellan kön, mellan rikoch fattig och mellan olika delar av landet.Att göra det motsatta, dvs. förstatliga allt, försökaha full statlig kontroll och sköta allt via statsfinanser-na är inte heller vare sig möjligt eller önskvärt. Dethandlar i stället om vår hederliga svenska modell medblandning av marknadskrafter och ett politiskt ansvar.Ett politiskt ansvar innebär bl.a. en stark och tyd-lig lagstiftning. Vi har ökat tempot med att skapa enlagstiftning som är anpassad till de nya formerna ochmönstren utan att rucka på samhällets grundvärde-ringar. Till skillnad mot den förra regeringen gör vien kraftsamling för att reformera lagstiftningen inomintegritetsskyddet, upphovsrätten, regelverk för elek-tronisk dokumenthantering, reglering av distansarbete- och vi vässar telelagen.Därför vill vi jobba internationellt med att få framregelverk för digitala signaturer. Därför finns det enarbetsgrupp tillsatt för att få fram en policy för hante-ring och användning av kryptosystem, som för övrigtinom kort skall presentera ett underlag för det fortsat-ta arbetet.Därför tar vi med kraft avstånd från spridning avrasistiska budskap och barnpornografi. Det är mycketangeläget att dessa brottsliga handlingar motverkasbåde i , i EU och globalt. Här kan ett medelvara den hemsida på Internet som statsminister har informerat kammaren om. Det är enhemsida för demokrati och mångfald, en hemsida somarbetar mot de antisemitiska krafterna som funnits pånätet.Ett politiskt ansvar innebär också att vi tar över-gången på största allvar och att vi i god tidföre försäkrar oss om att "2000-säkringen" - som har kallat det -skall få fullt genomslag.Genom en bred tillgång till information och kun-skap kan vi öka delaktigheten i samhället och fördju-pa demokratin. Skolan har ett mycket stort ansvar i attöverbrygga klyftorna i informationssamhället. Skolanhar kommit ganska långt, men har kommit olika långti olika delar av landet. Men vi ligger i den absolutavärldstoppen både kvantitativt och kvalitativt vadgäller IT-utrustning i skolan. Utbildningsväsendetjobbar nu vidare med undervisningsformer, fortbild-ning för lärare, med vuxenutbildning, folkbildningoch med ett europeiskt skoldatanät - som faktisktkommit till stånd på svenskt initiativ.Eventuell snedvridning av datautbildning skallsjälvfallet följas noga av utbildningsväsendet för attkunna göra förändringar. Vi måste följa den utveck-lingen noga.Ett annat sätt att se till att informationsteknikenkommer alla till del är att underlätta tillgången tilldatorer. LO är ett mycket bra exempel på hur mansom förening kan stötta sina medlemmar och erbjudadatorpaket.En rätt använd informationsteknik skapar möjlig-heter till ökad tillväxt och ökad sysselsättning. Infor-mationstekniken är den mest expansiva branschen justnu och kräver tusentals nya jobb. Det finns redan bristpå spetskompetens inom vissa områden i IT-branschen. Där kommer utbildningssatsningen med10 000 utbildningsplatser inom IT-området väl tillpass. Den görs i samverkan mellan arbetsmarknads-utbildningen och IT-branschen, och frågan skall sena-re behandlas i arbetsmarknadsutskottet.Vi kan också aktivt bidra till att förverkliga regio-nalpolitikens övergripande mål om uthållig tillväxt,rättvisa och valfrihet så att likvärdiga levnadsvillkorskapas för medborgarna i hela . Den nya tek-niken öppnar möjligheter för den anställde att di-stansarbeta och för företag att förlägga sin verksamhetvar som helst i landet. Små och medelstora företag iutsatta och geografiskt spridda orter får genom tekni-ken tillgång till marknader som de tidigare inte haftmöjligheter att nå. Dessutom kan användningen avinformationstekniken förbättra den lokala serviceninom t.ex. handel, sjukvård samt lantbruks- ochskogsrådgivning.När det gäller nätutbyggnaden och den regionalabalansen måste vi använda vårt politiska ansvar ochfölja utvecklingen noga. Jag är övertygad om att helaSverige skall ha tillgång till den nya tekniken. Vi hardebatterat frågan ett antal gånger. Vid varje tillfällekan vi konstatera att vi har kommit närmare målet. Nukan av alla företag och av alla privatper-soner ha ISDN. beräknas samtliga kunderkunna erbjudas ISDN. Det är ju jättebra. Men varförhänga upp sig på en viss teknik? Både skärmadekoppartrådar, ADSL, bredband och annan ny teknikkommer att öka kapaciteten med interaktiva tjänster,utvecklat hemarbete och höghastighetsanslutningar tillInternet. Detta kan faktiskt vara landsomfattandeinom en snar framtid.Herr talman! Man kan tro av de många reservatio-nerna att vi inte är överens om IT-strategin. Men jagkan glädjande nog konstatera att vi har en bred enig-het för våra IT-mål, vår IT-strategi och för betänkan-det.I någon reservation vill man avreglera allt och låtamarknadskrafterna styra. De andra reservationerna ärvisserligen viktiga, men är till för att belysa och lyftafram ett visst område. Det är viktiga områden som vifrån utskottsmajoriteten kan hålla med om, men vi villavvakta med genomförandet eftersom det pågår arbe-ten inom de flesta områden. Det är ju därför som vi iriksdagen har begärt en årlig avrapportering av IT-strategins genomförande. I betänkandet beskriver vihur denna rapportering bör utvecklas.Som jag uppfattar det råder det en bred enighetom våra långsiktiga mål. Jag yrkar bifall till hemstäl-lan i betänkandet och avslag på reservationerna.Anf. 246 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det har slagit mig när jag har lyssnatpå inläggen - så mycket debatt har det inte varit hit-tills - att när man använder blomsterspråk är det lättatt anse att det råder en viss oenighet. Men när mansom kommer in på det mer konkreta,tycker också jag att det verkar som om enigheten ärrätt så stor.Vad som är tydligt på området är att framtiden ärrätt osäker. Framtiden innehåller både risker ochmöjligheter. En del av detta kan man som individpåverka. Men ofta måste politiken vara med som ettstöd. Där delar jag verkligen om att man skall vara uppmärksam på detecken som kommer så att vi, med hjälp av politiken,får möjligheter att styra i den riktning som vi tycker ärriktig och rättvis.Tekniken förändrar samhällets förutsättningar ra-dikalt. Den påverkar all mänsklig verksamhet - inteminst det politiska och kulturella livet. Den proposi-tion som regeringen överlämnade , Åtgärder föratt bredda och utveckla användningen av informa-tionsteknik, handlade om ett antal områden som riks-dagen tog ställning till.