prot · GK0989 · 1997-04-15 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1996/97:89Tisdagen den 15 aprilKl. 13.00 - 15.54Det justerade protokollet beräknas utkomma -------------------------------------------------------------1 § Överlämnande av vårpropositionenAnf. 1 TALMANNEN:Debatten inleds med att finansministern för riks-dagen redovisar vårpropositionen. Därefter genomförsen debatt i enlighet med de regler som överenskom-mits mellan företrädare för partier och somframgår av talarlistan.Vid dagens debatt kommer ett nytt tidtagningssys-tem att prövas. Debattdeltagarna kan själva kontrolle-ra tidsåtgången via monitorn som är placerad på bor-det framför podiet. Men vi kommer dessutom att somförut lämna skriftliga meddelanden om förbrukad tid.Jag överlämnar härmed ordet till finansministerErik Åsbrink.Finansministern överlämnade ekonomis-ka vårproposition 1996/97:150.Anf. 2 Finansminister ():Fru talman! har jag känt en sådan glädjesom när jag lade ekonomiska vårpro-position på bord. För när annars kan enfinansmininister glädjas i sin ämbetsutövning än närhan kan presentera ett program som sätter in storaresurser, som är hederligt intjänade och inte upplåna-de av utländska bankirer, för att skapa nya jobb ochbekämpa arbetslösheten, och befäster alltstarkare statsfinanser och värnar ett fast penningvär-de?Det är förvisso remarkabelt att vi har nått dithän.Det var inte länge sedan som vi befann oss i en heltannan position. hade sedanOECD-områdets största budgetunderskott. På någraår slogs över 500 000 jobb ut, och den fulla syssel-sättningen avlöstes av en lika hög som fördärvligarbetslöshet. Det var skyhöga räntor, minskande pro-duktion, ras i investeringarna och den tröstlösa synenav fabrikslokaler som stod tomma och förföll. Företagsom slogs ut - det var illa nog. Människor som slogsut - det var än värre. Ingenting väcker ett mer berätti-gat ursinne än när människor som vill och kan arbetaförvägras att göra detta.Fru talman! Uppgiften att vända denna utvecklinghar gått före allting annat. Det måste ske snabbt, och ien omfattning som få trodde var möjlig. Det föll påden socialdemokratiska regeringens lott att vid sitttillträde inleda det mödosamma sane-ringsarbetet. Praktiskt taget alla människor har fåttbidra till budgetsaneringen. Att den har inneburit intebara nedskurna utgifter utan även höjda skatter harförbättrat det fördelningspolitiska utfallet. Men ändåhar bördorna känts tyngst hos de mest utsatta grup-perna - hos dem som redan i utgångsläget hade deminsta ekonomiska marginalerna.Därför är det glädjande att vi nu kan se resultatenbörja komma, och det snabbare än vi själva haderäknat med. De offentliga finanserna har förbättrats ien takt som saknar internationellt motstycke. I årkommer att med råge klara den nivå på un-derskottet, högst , som regeringen satt som mål.Nästa år, 1998, är målet ambitiösare. Då skall deoffentliga finanserna vara i balans.Räntorna har gått ned avsevärt. är prak-tiskt taget det enda landet där löntagarnas och pensio-närernas inkomster inte gröps ur av stigande priser.Den starka exportutvecklingen gör att vi kan amorterautlandsskulden. De kraftigt ökade investeringarnalägger en stabil grund för stigande produktion ochinkomster i framtiden.Denna goda utveckling har ännu inte resulterat ien bättre arbetsmarknadssituation. Tvärtom var sys-selsättningsutvecklingen en besvikelse - iSverige och i hela Europa.Fru talman! Ingenting är viktigare för oss social-demokrater än att med all den kraft och fantasi vi ärmäktiga bekämpa arbetslösheten. återvinner vi denhandlingsfrihet som hade gått förlorad. är ett av de få länder som kan sätta in mer resurserför att öka sysselsättningen utan att äventyra de alltstarkare offentliga finanserna. Målet att underskottetskall vara borta 1998 skall vi infria.Den positiva utvecklingen av de offentliga finan-serna skapar ett utrymme utöver detta som regeringenvill använda för att genomföra ett fempunktsprogramför arbete och utbildning. Delar av det programmetskall vi börja genomföra redan i år.Den första punkten gäller vården, omsorgen ochskolan. Detta är omistliga delar av välfärden - deverksamheter som alla människor värdesätter. Rege-ringen tillför , och totalt 8miljarder . Vi höjer kvalitetengenom att temporärt tillämpa den s.k. Kalmarmodel-len över hela landet från . Besluten omhur resurstillskottet av nya pengar skall disponerasbör fattas lokalt. Men det är ingen tvekan om vad deflesta människor anser: Pengarna skall gå till en bättrevård, en bättre omsorg och en bättre skola. På vissahåll kan befintliga arbetstillfällen värnas, på andrahåll kan nya jobb skapas.Den andra punkten gäller utbildningen. Sverigestår inför en andra utbildningsrevolution. Den högreutbildningen byggs ut ytterligare. Den kvalificeradeyrkesutbildningen förstärks. Vuxenutbildningen inomkunskapslyftet utökas än mer. En ny modern lär-lingsutbildning införs. Välutbildade människor hävdarsig bättre på arbetsmarknaden och gör att blirmer konkurrenskraftigt. Många orter i landet kommeratt stimuleras. Det blir nya idéer, nya företag och nyaarbetstillfällen.Den tredje punkten gäller att utveckla arbetsmark-nadspolitiken. Genom att vi tillför ökade resurser kankvaliteten höjas och arbetsmarknadsutbildningenhållas uppe. Vi erbjuder äldre arbetslösa en tillfälligavgångsersättning . Dessutom aviserar viförslag om en s.k. generationsväxling. Vi föreslårockså regelförändringar för att öka det lokala infly-tandet och göra det möjligt att använda arbetslöshet-sersättningen mer flexibelt.Den fjärde punkten gäller att skapa hållbar till-växt. Det skall ske genom omfattande lokala investe-ringsprogram. Det skall ske genom investeringar i nyenergiproduktion, effektivare energianvändning, ökadforskning och utveckling. Det skall också ske genomett nationellt investeringsprogram för infrastrukturen.Det handlar bl.a. om och ,men även om storstadsprojekt i och Göte-borg.Den femte punkten gäller att ytterligare förbättraföretagsklimatet i . Regeringen föreslår skatte-sänkningar, framför allt för de mindre företagen. Detblir lättnader i ägarbeskattningen och i skattereglernaför fåmansbolagen samt en utvidgning av sänkningenav arbetsgivaravgifterna för små företag. En viktiginsats avser sänkt produktionsskatt på vattenkraft,som är särskilt viktig för den elintensiva industrin.Mer pengar avsätts också för att stödja kooperativtoch kvinnligt företagande.För att klara en ökad sysselsättning under dekommande åren måste lönebildningen fungera bättre.Detta är ett ansvar främst för arbetsmarknadens par-ter. Regeringen studerar nu de synpunkter somkommit från parterna i syfte att reformera lönebild-ningen. Regeringen kommer att tillsätta enutredning för att arbeta vidare med olika konstruktivaförslag, bl.a. för att förstärka medlingsfunktionen.Fru talman! De insatser som jag har nämnt finan-sieras till en mindre del genom höjd tobaksskatt ochengångsvisa besparingar. Till största delen finansierasde genom ett växande överskott i de offentliga finan-serna under de kommande åren.Regeringen vill nu precisera det mål om överskotti de offentliga finanserna som riksdagentidigare har ställt sig bakom. Vårt förslag är att etable-ra ett överskott om av BNP i genomsnitt över enkonjunkturcykel. Det målet skall nås gradvis till år2001.Trots att fempunktsprogrammet kostar mera än de10 miljarder kronor som regeringen ursprungligenhade utfäst sig att satsa klarar vi de budgetpolitiskamålen med balans 1998 och ett växande överskottdärefter. Det uppkommer rent av ett ytterligare ut-rymme . Det vill vi inte inteckna , men detger en möjlighet att överföra pengar från den offentli-ga till den privata sektorn . Vi vill göradet på ett sätt som ökar rättvisan och jämlikheten iSverige.Fru talman! De föreslagna insatserna ingår i enuppgörelse med . Det finns en majoritet iriksdagen bakom förslagen. Än en gång har det gåttatt på ett förtroendefullt sätt vidareutveckla det sam-arbete mellan och Socialdemokraternasom har betytt så mycket för att sanera statsfinansernaoch stärka den svenska ekonomin. Jag vill här ut-trycka min stora uppskattning av de förtjänstfullainsatser som har gjort i detta sam-manhang.De planerade åtgärderna, tillsammans med denkonjunkturuppgång som blir allt tydligare, leder tillatt arbetslösheten börjar minska och syssel-sättningen stärks. Vi kommer successivt att närma ossmålet att fram halvera den öppna arbets-lösheten.Sverige står väl rustat att möta de närmaste årenmed ökad framtidstro och tillförsikt. Vi är på väg mothögre tillväxt, förbättrad sysselsättning och höjd väl-färd.Fru talman! Det ljusnar för Sverige.(Applåder)Anf. 3 BO ():Fru talman! Dagens vårproposition visar att densocialdemokratiska regeringen är en avvecklingsmi-nistär. Efter förslaget om en förtida avveckling avkärnkraften kommer förslag om en förtida avveck-ling av arbetskraft - allt i syfte att dölja det monumen-tala misslyckandet när det gäller arbetslösheten. Pri-set, urholkat välstånd, kommer medborgarna att fåbetala.Den politik som regeringen i vårpropositionenkallar mest offensiva sysselsättningsstrategigår ut på att vi svenskar skall arbeta mindre i ställetför att arbeta mer. Arbetslinjen, som haft breduppslutning i , överges till förmån för avveck-lingslinjen.Politiken bygger enligt vårpropositionen på att viskall efterfråga mer fritid, att sjukfrånvaron inte läng-re skall minska, att produktiviteten i svensk ekonomiinte längre skall öka så starkt och, för att citera pro-positionen själv, att såväl generationsväxlingen sommöjligheterna till tillfällig avgångsersättning ochexpansionen av utbildningen förväntas hålla tillbakaarbetskraftsutbudet.Färre i arbete i stället för fler i arbete är avveck-lingsministären linje.Med de förutsättningar som finns i propositionen,som naturligtvis kan ifrågasättas, beräknar regeringenatt den öppna arbetslösheten kan uppgå till4,av arbetskraften. Men till det skall man läggadem som finns i åtgärder, och det är ,och dessutom, som redovisas i propositionen, 188 000människor i extraordinära utbildningsinsatser därföratt det inte finns tillräckligt många jobb. Det är ytter-ligare . Sammantaget är det en arbetslöshet påöver . Det är i stort sett samma arbets-löshet som . Det innebär att ungefär 600 000människor, då liksom , kommer att drabbas avarbetslöshetens gissel, många sedan lång tid.Det innebär att kostnaden för oss alla ligger kvarpå enorma per hushåll i genomsnitt varje årmed så hög arbetslöshet därför att människor inte fårproducera någonting och därför att de måste ha stödför att klara sin ekonomi. Det är alltså persvenskt hushåll i genomsnitt för att arbetslösheten intekan pressas tillbaka av regeringen. Det innebär natur-ligtvis att bidragsberoendet inte bara ligger kvar hosdem som är arbetslösa utan också hos de många låg-och medelinkomsttagare som betalar dryga skatter föratt arbetslösheten är så hög och som har liten margi-nal och blir beroende av bidrag.Denna utveckling har vi fått därför att regeringen,med stöd av , vägrar lägga om politikenoch skapa de goda förutsättningar för företagande ochnya jobb som skulle kunna ge en annan dynamik,minska arbetslösheten och öka välståndet.Erik tog i debatten upp att lönebildningenmåste fungera väl och att arbetsmarknaden skall varaflexibel. Men han lägger inte fram några sådana för-slag. Man inser att det krävs,men det kommer inga förslag och fler och fler blirarbetslösa under längre och . De kraftigaskatteskärpningarna på arbete, företagande och inves-teringar ligger fast i sina huvuddrag. Små randför-ändringar nedåt görs, men inget mer.Det regeringen föreslår i form av åtgärder för attdra ned arbetskraften är inte heller finansierat, trots attskatten höjs med . Detgäller framför allt skatten på arbete för låg- och me-delinkomsttagare. säger att regeringenräknar med att kunna ta i anspråk ett budgetöverskottsom skall vara nästan ,men det är inte sant. I det överskottet räknar han inallas våra pengar till pensionerna, den premiereservpå som blir en skuldtill svenska medborgare. Det finns inga 14 miljarderatt fördela.Man tar inte heller någon hänsyn till de 20 miljar-der förtidsavvecklingen av kommer attkosta. Till det kommer en slapp utgiftsprövning istörsta allmänhet. Det har gått bättre på inkomstsidanän vad man har räknat med, men budgetprocessenförutsatte att man i stället skulle ha en rejäl utgift-sprövning. försämrar man budgetmarginalerna föråren 1997, 1998 och 1999.Målen man sätter upp för budgetpolitiken är ocksåmärkliga. Målet för en socialdemokratisk regering,och uppenbarligen också för , är att varjeår skall hushållen överbeskattas med7 för att få ett permanent överskott som går tilldet offentliga. Hushållen skall inte få det bättre. Detär det offentliga som skall klara detta.När det gäller budgetstrategin väljer man att låtadet höjda partistödet från förra årets budget liggakvar, men drar man bort ytterligare pengarför dem som verkligen behöver vårt gemensammastöd. Man minskar bl.a. stödet till tolktjänst för dövaoch dövblinda. Jag har väldigt svårt att förstå sådanabudgetprioriteringar från regeringens sida.Fru talman! kommer vi moderater attpresentera en annan politik. Dess utgångspunkter äratt företag och människor skall kunna växa, att mas-sarbetslösheten skall kunna elimineras genom till-räckligt många nya jobb och inte genom en avveck-ling av arbetskraft och att det skall vara möjligt attleva på sin lön. Stat och kommun skall lösa sina kär-nuppgifter, sjukvård, äldreomsorg och stöd till demsom verkligen behöver stöd på ett bra sätt.Fru talman! Vår politik syftar till att utvecklaSverige, inte till att avveckla jobben.(Applåder)Anf. 4 ():Fru talman! När den första ekonomisk-politiskaöverenskommelsen mellan och rege-ringen presenterades minns jag att mode-raternas talesman sade att samarbetet var för smaltoch för svagt. I likhet med andra dystra sibyllors talhar det nu dementerats.De förslag som läggs fram efter överläggningarmellan och regeringen visar att dengemensamt formade politiken är både stark och håll-fast. För många människor är vardagen alltjämtotrygg. Pengarna i den egna plånboken upplevs oftasom för få. Alltför många är arbetslösa. Människorkänner oro för tryggheten och kvaliteten i vården, ibarn- och äldreomsorgen. Föräldrar och barn efterly-ser ofta bättre skolor.Nu har politikens och demokratins möjlighetervidgats. De senaste årens uppoffringar har inte varitförgäves. Men gäller det att sköta ekonomin så attpolitiken kan tillgodose de behov som medborgarnaförväntar sig att folkstyret skall tillfredsställa.För några år sedan var var tredje krona i budgetenen lånad krona. har visserligen ännu behov avatt omsätta gamla lån. Men svenska representanterbehöver inte längre, som tidigare, kröka rygg införbankirer och penninghandlare. har blivit star-kare.Nu vänds budgetunderskott till överskott. På så sätt har Cen-terpartiet och Socialdemokraterna rätt att göra an-språk på att vara frihetens partier framför andra idenna kammare. Långivarnas förmyndarskap ochtvång kan vi undanröja. Det var ingen självklarhet . Med stärkta offentliga finanser ökarutrymmet för att främja sysselsättning och företagan-de och skapa en hållbar utveckling i hela . Nugår vi från defensivt sparande till offensivt satsande,utan att för den skull äventyra saneringsprogrammetsgenomförande.Centerpartiet har , utan att huka föruppgiften, medverkat till att lösa den ekonomiskakrisen. Det har varit ett mödosamt men nödvändigtarbete. kan entydlig vändpunkt noteras, en vändpunkt med rätt in-nebörd - från defensiv till offensiv, från underskotttill överskott. Tvärtemot olyckskorparnas kraxandevåren 1995 har det blivit ordning i statsfinansernasnabbare än någon vågat drömma om. Det är bra, ochdet är en förutsättning för att med kraft kunna angripaarbetslösheten.Nu skall politiken inriktas på att skapa varaktigaöverskott i de offentliga finanserna, så att statsskuldensuccessivt kan avvecklas. 1998 är statsbudgeten ibalans. Åren därefter skall vi ha ett varaktigt över-skott. Det långsiktiga målet är ett överskott på 2 %.Statsskulden som andel av BNP fortsätter att sjunka.Räntorna sänks till nära hälften. Räntemarginalen tillTyskland är nu bara en tredjedel jämfört med april1995. Inflationen är den lägsta inom OECD-området.Utgiftstaket som andel av BNP sjunker.Det är tack vare samarbete och ansvarstagandesom vi har tagit upp på fast mark igen. Detsämsta för och vårt lands befolkning vore enåtergång till den förstelnade blockpolitikens tid medideliga återställare, med konfrontation i stället förkonstruktivt samarbete. finns det utrymme för enoffensiv politik, för fler jobb och bättre villkor förföretagen. Vi kan satsa kraftfullt på utbildning ochbättre kompetens. Vård, omsorg och skola får ökaderesurser. Vård, omsorg och skola är viktiga ingredien-ser i vårt välfärdssamhälle. Steg för steg kan vi ocksåpressa tillbaka arbetslösheten.I dag finns det anledning att känna optimism ochframtidstro i större utsträckning än någonsin tidigareunder . Men det innebär inte att vi kan blåsafaran över. Inflationsbrasan får inte tändas igen ge-nom en lönebildning som avviker från omvärldens.Därför är lönebildningen av central och avgörandebetydelse för att skall lyckas att långsiktigtklara finanserna och för att vi också skall ha en godkonkurrenskraft gentemot omvärlden. Sänkt matmomsoch sjunkande räntor har medfört att löneökningarnabetyder mervärde när plånboken används. Vi får intelåta den vinsten gå till spillo.Sverige behöver fler jobb. Vi behöver framför alltfler jobb i den privata sektorn. Därför behövs det flerföretag och fler företagare. Därför medverkar ocksåCenterpartiet till sänkt skattetryck för småföretagen,de s.k. fåmansbolagen. Sänkningarna av arbetsgivar-avgiften vidgas nu till en lönesumma på 850 000 kr.Det främjar småföretagen, det främjar tjänstesektorn.Högriskskyddet i sjuklöneperioden utvidgas också.Den som vill starta eget företag - och sådana männi-skor behöver vi fler av - ges rätt till tjänstledighetunder . har vi återinfört kvitt-ningsrätten och förbättrat en rad möjligheter när detgäller riskkapital för att just främja småföretagen. Deåtgärder som föreslås innebär också att vi främjarnyföretagande och småföretag.Direktavdrag skall införas för investeringar i bio-baserad energiproduktion för att påskynda omställ-ning av energisystemet och också skapa sysselsätt-ning. EU:s miljöstöd till jordbruket utnyttjas fullt ut,vilket tillför samhällsekonomin 700 miljoner kronor.Lantbrukets roll som framtidsnäring stärks därigenomytterligare. Insatserna för kooperativ och kvinnorsföretagande stärks genom att ytterligare resurser an-slås till kooperativt företagande och kvinnors företa-gande.Produktionsskatten på vattenkraft sänks. Vi slårvakt om den elintensiva industrins möjligheter. Vimåste skapa en hållbar utveckling. När det nya växerfram fasas det miljöskadliga och omoderna ut. Detskapar en förnyelsekraft som svenska folket får nyttaav. Inte satsas denärmaste åren för att stödja lokala investeringsprog-ram, så att det hållbara kan skapas. Det nyakommer till.Till det skall också läggas niomiljardersprogram-met för omställning av energisystemet, dessutomockså ytterligare satsningar när det gäller infrastruk-turinvesteringar i olika delar av vårt land.Sverige skall bli en ledande kunskapsnation. Kun-skapslyftet skall nå hela folket. Det skall ske i helalandet, och det skall ske under hela livet. Därför för-stärks satsningen på utbildning och kompetensut-veckling. Satsningen på vuxenutbildning stärks till attomfatta 40 000 platser. Den decentraliserade utbygg-naden av högskolorna fördubblas från 30 000 till60 000 nya platser. Den kvalificerade yrkesutbild-ningen tillförs också ytterligare platser - 1 500 nyaplatser och ytterligare 2 800 platser . Center-partiets mångåriga krav på lärlingsutbildning blirverklighet. Pilotförsök inleds redan hösten 1997.Vi skall värna sjukvården. Vi skall värna omsor-gen. Vi skall slå vakt om skolan, som tillförs ökaderesurser. Oron för kvaliteten och jobben möts genomatt ytterligare satsas fr.o.m. 1998och innevarande år. Det är i allrahögsta grad god Centerpolitik att värna vården av desjuka, att ha en bra äldreomsorg och en bra skola förde unga.Till tryggheten hör också ett rättsväsende somfungerar tillfredsställande. till-förs nu området, för bl.a. tillskott till polisen. Detkommer att ske en förändring när det gäller de privatapensionsförsäkringarnas ställning vid inkomstberäk-ning av efterlevandepension.Nyckelord är också effektivare och decentralise-rad arbetsmarknadspolitik. Ett system med genera-tionsväxling skall genomföras. Unga arbetslösas in-träde på arbetsmarknaden skall underlättas. De ar-betsmarknadspolitiska åtgärderna skall handla mer omkvalitet än kvantitet.Fru talman! Sammantaget kommer de åtgärdersom nu föreslås att kraftigt förbättra förutsättningarnaför vårt land och för möjligheterna till fler jobb. Förvarje arbetslös som kan få arbete gör vi en mänskligbesparing av betydande värde. skapas ett starkareSverige. Vårt land står inför nya möjligheter.(Applåder)Anf. 5 ():Fru talman! Det har sagts att den här vårbudgetenär regeringens sista chans. Socialdemokrater har själ-va sagt det. Det är med vårbudgeten vi skall vändaopinionen. Bedömare av svensk ekonomi har ocksåsagt det. Skall någonting ske med massarbetslöshetenden här mandatperioden är det nu förslagen allrasenast måste komma.Nu har vi facit i hand. Ni tog inte chansen. Vår-budgeten är de missade möjligheternas dokument.Om de som talade om sista chansen hade rätt ärsaken klar: Socialdemokraterna gör en brakförlust ivalet , och massarbetslösheten be-står.Det är bra att kommuner och landsting får merpengar så att uppsägningarna där minskar. Ni lovade ivalet att de skulle upphöra, så det är hög tid attni uppfyller det löftet. Jag tror att det behövs ytterli-gare insatser för att våra äldre skall få en värdig vårdoch för att de människor som lider i vårdköerna skallfå en snabbare behandling. De 8 miljarderna är ettviktigt steg på vägen.Men det är inte bra - utan ofattbart - att ni nästaninte gör någonting för att få fart på de nya jobben. Avde 16 miljarder ni anser att ni kan disponera för insat-ser för jobben går en enda till rimligare skattevillkorför företagare, trots att ni själva säger att det är där demånga nya jobben skall komma. Resten är ökadeoffentliga utgifter. Socialdemokraterna är på väg attgöra sitt klassiska misstag: att tro att man kan expan-dera den offentliga sektorn utan att företagssektornväxer . Det enda nya är att motorvägar istorstäderna numera blivit en del av det ekologiskasamhället.Betänk följande statistik som har kommit de se-naste dagarna. har högre arbetslöshet änEU:s genomsnitt. Vi är ett av de få EU-länder därarbetslösheten ökar. Vi hade 1996 den näst lägstatillväxten av alla EU-länder. Det är 40 000 fler som ärarbetslösa nu än sedan.Det var några fakta. Låt oss nu ta fantasin till hjälpför att förstå.Tänk er att de över 700 000 arbetslösa bestämdesig för att samfällt protestera mot regeringenspolitik genom att bilda en mänsklig kedja. Vi vet attmånga av dem är i psykiskt och fysiskt dålig kondi-tion, så låt säga att 50 000-100 000 inte orkade varamed. Men om resten mötte upp skulle arrangörernakunna forma en kedja som sträckte sig från finansdepartement i ända till GöranPerssons bostad i . Tänk er detta: att åka frånStockholm till , mil efter mil, timme efter tim-me, och vid vägkanten se arbetslösa männi-skor, hand i hand, med en meters lucka. Tänk er detta.Södertälje, , . Mil efter mil avindivider som vill arbeta men inte får arbeta. Linkö-ping, , . Mil efter mil av kreativa,duktiga människor. , , Markaryd.Mil efter mil av det bästa har: våra männi-skor. , och ända in i Malmöcentrum. Så lång skulle kedjan bli.Skulle prioriteringarna i vårbudgeten bli desammaefter en sådan upplevelse? Jag tvivlar på det!Också era egna har ju förstått vad som behövs. LOoch partiet i skrev för någon vecka sedantill er om ett förslag: Sänk skatten för småföretagare;det är enda chansen!