prot · GK0980 · 1997-03-18 00:00:00 — Denföreslagna klassificeringen innebär dock inte att äm-net klassas högt med avseende på dess effekter påmänniska eller miljö. har inte anfört någonallvarlig kritik mot analysen och förslagen i den före-liggande rapporten.Underlag finns således redan för att bedöma äm-nets effekter, både genom svensk och internationellforskning.Den andra frågan rör vilka åtgärder jag avser vidtaför att miljömedicinska effekter skall ingå i en miljö-konsekvensbeskrivning.Enligt miljöskyddslagen skall effekter på männi-skors hälsa ingå i en MKB. Möjligheterna finns såle-des redan och tillämpas ofta. Hur de tillämpas i detenskilda fallet är dock en fråga för den tillståndsprö-vande myndigheten.När det gäller regeringens beslut angående Scan-raff får jag hänvisa till den motiveringsom lämnats i beslutet och avser inte vidare att gå in idetalj i det ärendet.Den tredje frågan rör vilka åtgärder jag avser vidtaavseende genomförandet av innehållet i de ovan re-dovisade EG-direktiven.De direktiv som Per omnämner är direktivetom utsläpp av farliga ämnen till ytvatten, direktivetom utsläpp av farliga ämnen till grundvatten ochdirektivet om existerande ämnen. I samtliga fall är detså att direktiven redan har blivit genomförda i Sveri-ge. Det skedde genom ändringar i relevanta lagar ochförordningar samt genom särskilda författningar isamband med inträde i EU.Däremot är det så att just ämnet kumen inte före-kommer i de listor som Per hänvisar till i di-rektiven om utsläpp till yt- eller grundvatten. EU harsåledes inte bedömt att ämnet har en sådan miljöfar-lighet att det bör finnas med i de aktuella listorna.I övrigt kan jag informera om att kemikaliefrågor-na utgjort ett prioriterat område inom ramen förNordsjökonferensens arbete. Vid det senaste mötet iEsbjerg 1995 beslutade miljöministrarna att verka föratt förekomsten av syntetiska miljöfarliga ämnen imiljön skall vara noll . De nordiska ländernasträvar efter att denna målsättning även förs in iOsparkonventionen, vilket skulle innebära att mål-sättningen blir juridiskt bindande för konventionslän-derna.Jag kan även informera om att ,som har i uppdrag att göra en översyn av kemikalie-politiken, inom ramen för sitt uppdrag kommer attgöra en bedömning av hur det aktuella riskpanoramatöver kemiska ämnen ser ut. Kommittén skall redovisasitt betänkande till regeringen senast den 30 juni1997.Anf. 109 PER ():Fru talman! Anledningen till attjag har interpellerat i denna fråga är just att en enskildhar överklagat ett koncessionsnämndsärende till re-geringen och fått avslag.Vi lever i en kemisk djungel. Det är klart att detinte är lätt att sätta sig in i alla dessa kemiska ämnen,framför allt inte i kolvätena. Kumen är ett av de nyakolväten som inte har producerats i ,men som nu tänker producera. Anledningenär att man vill framställa alkylatbensin genom att tabort bensenen och sedan genom en syntes med propy-len få fram ämnet kumen. Det innebär att man skaparen ny sorts bensin som är smutsig. Giftigheten kanman diskutera.Miljöministern svarar på mina frågor när det gäl-ler om ämnet finns med på den första eller andraförteckningen - den svarta eller den grå förteckning-en. Jag stöder mig på motsvarigheten till i , som 1994 sade att detta ämne ingicki förteckning två, men att det borde övervägas om detinte skulle ingå i förteckning ett - den svarta listan.Det är den rapporten som jag har utgått från.Det finns inte, som miljöministern säger, en eniginställning till ämnet kumen i forskarvärlden. Det ärverkligen olika meningar om farligheten, framför alltvad beträffar långtidseffekter när det gäller lågdospå-verkan.Scanraff är som raffinaderi som en stor läckandekemisk bomb. Det pyser och läcker oerhört mångafarliga ämnen ur . har man bett om att fåöka tillverkningen. Det är inte så att man byter ut entillverkning, utan man ökar på en tillverkning. Manskapar bl.a. det nya ämnet kumen.Vad jag vänder mig emot är att man inte i störreutsträckning från regeringen kräver att få en miljö-konsekvensbeskrivning med miljömedicinska aspek-ter, vilket jag tar upp i min fråga. Det handlar om denärboendes hälsa. Om det inte direkt handlar omhälsan handlar det om oron för hälsan. Vad gällermiljön har man i passerat alla gränser förvad naturen tål om.Varför kräver inte regeringen en miljökon-sekvensbeskrivning värd namnet? Varför nöjer mansig med den rapport som företaget har kommit med?Anf. 110 Miljöminister ():Fru talman! Till att börja med vill jag kommenteraatt ämnet över huvud taget används. kan olikagoda förutsatser krocka. I detta fall är tillverkningenav alkylatbensin, precis som Per tog upp, fak-tiskt positiv. Det handlar om att tillverka en så renbensin som möjligt. Men då kan man hamna i situa-tionen att man använder kemikalier som inte använtslika mycket tidigare.Jag kan också tala om att jag efter det att vi skrevsvaret - - fick beskedet att , som harhaft i uppdrag att utvärdera ämnet, nu har kommitmed sin redovisning. Det innebär att den inom någraveckor skall upp till sista bedömningssammanträdet.Det innebär också att riskvärderingen kommer attgöras . Där finns det också möjlighet för demsom har andra uppfattningar än att framförasådana synpunkter. Enligt den spanska utvärderingeninnebär kumen inga risker för hälsan.När det gäller den principiella frågan om miljö-konsekvensbeskrivningar är det naturligtvis viktigt ganska tydligt har definierat vad som skall ingå isådana. Jag menar att miljökonsekvensbeskrivningenvar tillfyllest i detta fall. Men för att fålitet mer struktur över detta återkommer vi i förslagettill ny miljöbalk till att strukturera kraven på miljö-konsekvensbeskrivningar något mer än i dag.Anf. 111 PER ():Fru talman! Jag hänger upp mig på miljökon-sekvensbeskrivningen bara för att jag tror att den inteär tillfyllest. Jag tror att de miljömedicinska aspekter-na måste finnas med, framför allt för de närboende.Precis som miljöministern sade är alkylatbensinförmodligen en bättre bensin än de vi har, men i andraändan skapar den ett större problem. En liter av alky-latbensinen skapar av kumenbensinen. Då ärfrågan: Skall de närboende kring processen på Scan-raff betala priset för t.ex. att man kör med en bättrebensin i ?Den ansökan gjorde, gällde 300 000 tonalkylatbensin. Dessutom skulle man göra 70 000 toneter, och sedan skulle man generera svavelsyra frånnittioprocentig till nittioåttaprocentig halt. Till slutskulle man ha det här lättreformatet, som man kallarkumenet. Det är mycket underligt. Det är svårförståe-ligt i många led i hela den process som har pågåttunder det senaste året.Vad man gör är att man släpper ut mer. läst en artikel av , som jobbade påLänsstyrelsen i och som anses som en av destörsta experterna. Han undrar just vad som sker meddet här överskottet av kumenbensin, eftersom vi intekommer att använda denna i vad jag förstår.Den är för smutsig helt enkelt. Kommer den att expor-teras? Är det meningen med det här? Det är precis såman gör när man raffinerar oljan på raffinaderi-et. Då får man kvar av en myckethögsvavelhaltig olja som man exporterar. Detta ärproblem som vi skickar utomlands. Är miljöministernmedveten om de här effekterna av processen?Anf. 112 Miljöminister ():Fru talman! Det sista tror jag var en fråga som intePer tagit upp tidigare. Därför är det mycketmöjligt att jag missförstod vad Per sade. Alky-latbensinen skall vi ju använda i . Den säljs juockså i Sverige.Jag borde egentligen inte ge mig in på expertbe-dömningar när det gäller kumenet, jag brukar jagundvika att göra det i fråga om sådant som jag inte ärexpert på. Jag kan ändå konstatera att det tjänstemänoch experter säger, och mycket tydligt har visat, är attett skäl till att kumen inte har ansetts hälsovådligt förmänniskor, i alla fall inte mer än att det är irriterandeför andningsvägarna, är att det är väldigt snabbt ned-brytbart. Det är ett mycket lättflyktigt ämne, som haren halveringstid på mellan och 1-2 dagar.Det är därför man inte heller har varit så oroad när detgäller hälsorisker för människor, utan snarare har tittatt.ex. på hur ämnet fungerar i vatten. Man har dockinte ansett detta vara något större problem i det härfallet.Jag tror att det viktiga när det gäller kemikaliefrå-gorna - vi kan ju gräva ned oss i de olika expertbe-skrivningarna - är att försöka fåett samlat grepp om vilka ämnen som är farligast föross, vilka som snabbast bör avvecklas och vilka somär långlivade och naturfrämmande. Kemikommitténutför ett arbete just för att ta fram en prioriteringnär det gäller hur vi skall fortsätta kemikaliepolitikenför att fasa ut de farligaste kemikalierna och slippaoro för långlivade, naturfrämmande kemikalier.Jag tror att de frågorna är de allra viktigaste närdet gäller kemikaliepolitiken . Det är kanskeockså viktigare än att vi diskuterar varje enskilt ämneför sig. Det är nog bara genom att också behandlakemikalierna i grupper som vi verkligen förmår att fåbort de farligaste kemikalierna.Anf. 113 PER ():Fru talman! Jag förstår att miljöministern är på rättväg. Vi är säkert överens om det här. Vi skall försökaminimera kemikalierna och de petroleumbaseradelösningsmedlen.Kumen finns beskrivet i en vetenskaplig tidskrift.Där står det om kumenets toxiska effekter. Dödlighe-ten när det gäller kumen bedöms vara högre än exem-pelvis när det gäller bensen och toluen. Det finnsalltså många olika åsikter kumen. Därför menar jag attdet är så viktigt att begära en konsekvensbeskrivning.Man måste vänta på riskbedömningen innan mantillåter att köra i gång med en sådan härprocess. Det är en stor sak. Hela paketet handlar omöver 800 miljoner.Miljöministern nämnde att tanken är att vi år 2020skall kunna nå ett mål som liknar att vi inte har någrafarliga lösningsmedel. En ökning av processen påScanraff bidrar inte till att nå det målet. Det är snararetvärtom. Det går stick i stäv med detta. Vi måste istället försöka minska på fossilbränslena. Det tror jagatt vi är överens om. Man måste se till att inte låta nyaprocesser ta över under täckmantel att man gör brabensin om det i andra änden visar sig ge värre effek-ter.Anf. 114 Miljöminister ():Fru talman! Jag tror ändå att det är bättre att underett antal år framåt också ha alkylatbensin. Jag tror inteatt vi på så kort sikt helt kommer att slippa de fossilabränslena. Däremot är vi överens om att de natur-främmande ämnena skall avvecklas . Vi fåri sommar, när kommer, ett förstaförslag på hur det skall gå till att uppfylla förslag. Sedan får vi gemensamt se tillatt avveckla dessa ämnen i den ordning vi anser demvara farliga för hälsa och miljö - inte bara i Sverigeutan också i vår omvärld.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 1996/97:212 omhemkunskapAnf. 115 Statsrådet ():Fru talman! har frågat migvarför en utökning av antalet timmar i hemkunskapinte finns med i den aviserade ändringen av timplanenoch om det är möjligt att ta med hemkunskap i denplanerade förändringen.I samband med läroplansreformen gjordes för-ändringar i olika ämnens timtal. Flera ämnen fickminskad tid till sitt förfogande för att möjliggöra enförstärkning av de grundläggande kunskaperna, för attge utrymme för ett utökat språkval och för att ge ele-verna möjligheter till eget val. Den inbördes balansenmellan ämnena ändrades; särskilt slöjd och idrott ochhälsa fick en förhållandevis kraftig timreduktion.Hemkunskap däremot fick ett något högre timtal äntidigare.Regeringen har i den framlagda utveck-lingsplanen för förskola, skola och vuxenutbildningaviserat sin avsikt att föreslå ändringar i grundskolanstimplan. Regeringen avser att återkomma till riksda-gen med en proposition som inom ramen för nuvaran-de totala timtid bl.a. ger slöjd och idrott och hälsa mertid.Skälen till att just slöjd respektive idrott och hälsaföreslås få mer tid, är att de i samband med att Lpo 94infördes fick den kraftigaste timreduceringen.Jag vill emellertid också framhålla att det inte en-bart är antalet timmar i ett ämne som skall utgöragrunden för skolornas uppläggning av undervisning-en, utan också de mål som anges i läroplan och kurs-planer. bör timplanens roll som styrmedeltonas ned. I avvaktan på att kvalitetsmått som garante-rar att alla elever får en likvärdig utbildning hinnerutvecklas, fyller dock timplanen alltjämt en funktionsom statligt styrmedel. Timplanen får dock inte utgöraett hinder för pedagogiskt nytänkande och förändring.Därför kommer skolorna i den proposition som viavser att lägga fram att få ökade möjligheter att till-lämpa timplanen mer flexibelt.Anf. 116 ():Fru talman! Tack för svaret! Det är mycket riktigtså som ministern tar upp i svaret att ämnet hemkun-skap inte fick färre timmar i läroplansreformen. Mendet finns en viktig skillnad jämfört med andra ämnen.Hemkunskap är såvitt jag vet det enda ämne där un-dervisningen sker med icke utbildade lärare vissatimmar. I hemkunskap på låg- och mellanstadiet är detvanligast att undervisningen sker med klassläraren,med en fritidspedagog eller med en förskollärare. Ivissa fall kan det kanske fungera ändå, men frågan ärom man uppnår målet med undervisningen. Målet äratt alla elever när de slutar grund- och gymnasiesko-lan skall ha de nödvändiga kunskaper och färdighetersom krävs för att de skall kunna hushålla med sinaegna, samhällets och naturens resurser.Hemkunskapen i skolan startade när kvinnornagick ut i förvärvslivet och hushållskunskaper intelängre gick i arv mellan generationerna. för-värvsarbetar ju faktiskt de flesta av kvinnor.I dag krävs kunniga, kritiska konsumenter. I den nyaekonomiska verklighet som vi lever i är baskunskaperi fråga om vardagen viktiga. Det minskar ojämlikhe-terna i vårt land, där vi tyvärr kan se klyftorna öka.Att laga sin egen mat och sköta sin ekonomi är sådantsom en majoritet av befolkningen alltid måste görasjälv. De flesta har inte råd att köpa dessa tjänster.Det är också en viktig jämställdhetsfråga.I en nationell handlingsplan för nutrition, som re-geringen gett i uppdrag att utformai samarbete med och som sedanantagits av regeringen, står det att ämnesområdet matoch hälsa bör stärkas inom och gymna-siet.Det finns en ganska omfattande dokumentationom sambandet mellan utbildning, hälsobeteende ochkostvanor. Och vi vet att sjukvårdskostnaderna ärhöga på grund av felaktiga matvanor, vilket medförföljdsjukdomar, t.ex. hjärtinfarkt och övervikt. Dåmåste vi ta konsekvenserna av den kunskapen.Hemkunskap är ett praktiskt ämne vad gäller bådeinnehåll och undervisningssätt. Kombinationen avpraktiskt och teoretiskt arbete förbättrar inlärningenpå ett sätt som man borde ta efter i andra ämnen.Dessutom ligger hemkunskapsundervisningen i block.Det gör att det är lättare för eleverna att tränga in iämnet. Det är något som man borde ta efter vid sche-maläggningen i den övriga skolan. Kombinationen avpraktiskt och teoretiskt illustreras bra i följande kine-siska ordspråk: Det jag hör, det glömmer jag. Det jagser, det kommer jag i håg. Det jag gör, det begriperjag.Idrott och hälsa heter det , men tyvärr är intealltid idrottslärarnas kunskaper om kost och näringslä-ra så stora. Enligt uppgift är det inte så vanligt att mantar upp området hälsa i ämnet idrott.Om skolans betydelse för folkhälsan verkligenskall prioriteras och regeringen vill se ett resultat avden nationella handlingsplanen för nutrition tror jaginte att det räcker med att ämnet idrott får mer tim-mar. Man måste satsa på ämnet hemkunskap och gedet goda förutsättningar och utbildade lärare.Anf. 117 ():Fru talman! Jag vill med min närvaro iden här interpellationsdebatten markera att jag anseratt ämnet hemkunskap är viktigt.För mig handlar det om ett lärande för en bättrehälsa. Betydelsen av rätt kosthållning kan inte nogpoängteras, som det mycket riktigt sägs i interpella-tionen. Rätt kosthållning är också en förutsättning föratt elever skall kunna lära. Men hemkunskap ärmycket mer än så. Det handlar om hushållsekonomi.Det är av stor betydelse att man har lärt sig hurman hanterar den.I utbildningsutskottets betänkande nr 8, som be-handlas i , refereras det till ett talsom statsrådet höll . Statsrådeträknade då med att en förändring av timplanernaskulle kunna genomföras . Min frågaär: Gäller denna tidpunkt fortfarande?Statsrådet redovisar nu avsikten att öka timtidenför vissa ämnen. Är det inte rimligt att sådana förslagföregås av en ordentlig utvärdering? Enbart det fak-tum att slöjd och hälsa och idrott fick den kraftigastetimreduceringen i Lpo 94 är inte tillräckligt, vilketstatsrådet redovisar i interpellationssvaret.Dessutom konstaterar jag att det finns en motsä-gelse i det svar som statsrådet lämnade. Hon sadenämligen: "Regeringen avser att återkomma till riks-dagen med en proposition, som inom ramen för nuva-rande totala timtid bl.a. ger slöjd och idrott och hälsamer tid. "Litet senare sade hon: "Jag vill emellertid ocksåframhålla att det inte är antalet timmar i ett ämne somskall utgöra grunden för skolornas uppläggning avundervisningen".Jag menar att statsrådet talar emot sig själv i dettasvar.Anf. 118 ():Fru talman! Jag vill bara understryka vikten avMarianne interpellation.Jag känner en stor oro över att ämnet hemkunskapfår en sådan liten roll i undervisningen. Vi måste varaöverens om att den undervisning som hushållslärarnabedriver i skolan är av avgörande betydelse av fleraskäl.Den svåra ekonomiska situationen gör att vi måstekunna mycket mer. Vi får dyrköpta erfarenheter om viinte besitter dessa kunskaper. Dessutom för vi intetraditionen vidare. Jag fick lära mig detta hemma. Ioch med den ålder som jag befinner mig i var detnaturligt. Dessvärre har vi inte samma möjlighet nuatt föra traditionen vidare. En god kost och en godhälsa är väldigt starkt förknippade med varandra. Detskulle vara oerhört tragiskt om inte hemkunskapen fåren framskjuten plats i utbildningen framöver. Jag ärockså orolig över att ämnet som sådant förlorar ibetydelse om det inte åtminstone blir en viktig del ochinte bara kallas för hälsa, som det gör . Jag hållermed , och även ,om att detta ämne väldigt lätt blir bortglömt. Det fårinte ske.Anf. 119 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig först säga att jag delar denuppfattning som , och framförde om att hemkun-skap är ett mycket viktigt ämne och har en centralbetydelse i skolan.Hemkunskapen omfattar ju många av de centralauppgifter som skolan har som man kan säga samman-fattas i uppgiften att förbereda för rollen som med-borgare. Det handlar om vardagskunskapen, rollensom konsument, möjligheten att ta tillvara på sig självoch ta ansvar för sig själv och kanske en framtidafamilj. Det handlar om kost och hälsa men också omatt kunna fatta många beslut i rollen som samhälls-medborgare och konsument. Hemkunskap har alltsåen mycket viktig roll i skolan. Jag har inga somhelst planer på att minska hemkunskapens vikti-ga och ganska centrala roll i skolan. Någon sådan orobehöver man inte känna.Jag tror också att det finns en mycket stor utveck-lingspotential i hemkunskapen. Man kan utöka sam-arbetet med andra ämnen i skolan. Det pågår enbra utveckling i skolan. Man försöker arbeta meraämnesövergripande och tematiskt. Och lärarna fåroftare en bredare kompetens än vad de harhaft.De tidigare ettämneslärarna har ofta haft problemmed att ingå i arbetslagen på ett naturligt sätt, efter-som kompetensen har varit något för svag för attpassa i organisationen i skolan. Det håller på att för-ändras, och det är en bra utveckling som jag gärna villunderstödja på många sätt.Hemkunskap representerar på många sätt en synpå lärande som jag gärna vill se genomsyra mer avskolans arbete. Det handlar om att förena det praktis-ka och det teoretiska kunnandet. Det handlar om attförena karaktärerna i olika kunskaper.Den kommitté som arbetade fram underlag för denya läroplanerna, , talade om fyraolika sorters kunskaper, de fyra F:n. Man talade omfakta, förståelse, förtrogenhet och färdighet.Dessa fyra olika kunskapsområden ryms inomhemkunskapsämnet. Det är viktigt att de olika kun-skapsområdena kan förenas.Regeringen har i utvecklingsplanen aviserat enförändring i timplanen. Det är viktigt att säga att detinte är någon proposition. Vi aviserar regeringensavsikt. Det pågår nu ett beredningsarbete för att viskall kunna lägga fram en proposition, . Mina planer är att jag skall kunna lägga framden propositionen , så att kanbehandla den före /99.Bakgrunden till den här aviseringen är dentimplaneförändring som gjordes av den tidigare bor-gerliga regeringen som vi socialdemokrater hadeinvändningar emot i vissa delar. Enligt min uppfatt-ning innebar den väl mycket av teoretisering när detgällde helheten i skolans arbete. Det är viktigt attskolans arbete ses som en helhet och att de praktiskaoch estetiska ämnena har ett tillräckligt utrymme iskolan för att det skall bli en bra helhet.Det var slöjdämnet och idrottsämnet som fick vid-kännas de största nedskärningarna. Också när detgäller de ämnena hade vi socialdemokrater en annanuppfattning än den dåvarande regeringen. Det är motden bakgrunden jag nu föreslår förstärkningar i dessatvå ämnen. Det finns även andra skäl som jag kanskekan återkomma till i ett senare inlägg.Anf. 120 ():Fru talman! Det gläder mig att vi är så eniga.År 1992 var vi nio interpellanter som hade en de-batt med . Då var vi inte särskilt eniga.Men det gick ju ganska bra till slut ändå.Statsrådet tar upp flera bra saker, t.ex. att manskall samarbeta och att det är viktigt med ämnesöver-gripande undervisning. Jag brukar säga att man ihemkunskap kan praktisera matematik. Men man kaninte flytta hemkunskapen till matematiken. Om inte enelev kan läsa ett recept och halvera det hjälper detinte. Då klarar man sig inte hemma. Det är att omsättamatematiken i praktik som är viktigt, och det kan manbara göra i de praktiska ämnena.Det hade fungerat om man redan från början pålåg- och mellanstadiet hade haft utbildade lärare. Mendet finns fall där outbildade lärare gör kakor medeleverna. Jag tycker inte att det är fel att göra kakor.Det är en bra tradition, och det är viktigt för elever attkunna. Men det får inte bara vara det. Näringslära ochandra viktiga saker skall ingå, och det är när elevernaär unga som man kan påverka dem.Jag tycker att man skall göra en utvärdering och sehur hemkunskapsundervisningen går till. Hur ser detut på de olika skolorna? Jag vet att man på mångaställen har två fyrtiominuterslektioner på högstadiet.Hur skall man kunna baka eller göra mat som är bil-lig, långkok och annat, och man har påsig? Det är genom att arbeta praktiskt som man lärsig. Då måste man har tillräckligt med tid.Man måste på skolorna lägga upp undervisningenså att den verkligen har möjlighet att bli praktisk. Detbehövs en utvärdering av hur undervisningen ser ut.Det gäller också undervisningen i ämnet idrott ochhälsa, och om man verkligen tar upp hälsa på det sättsom är viktigt. Vi vet alla att det är viktigt att röra sig.Men står det hälsa i läroplanen, skall det också varahälsa.För övrigt gläder det mig att vi är eniga. Jag hop-pas att det blir ett bra resultat när läroplansomlägg-ningen väl kommer.Anf. 121 ():Fru talman! Det var bra med beskedet att statsrå-det inte avser att minska timtiden. Men skolan är nuen gång klockfixerad. Jag kan hålla med statsrådet omskrivningen i interpellationssvaret att man kanskeskall tillämpa den mer flexibelt.Men eftersom skolan är klockfixerad uppkommerautomatiskt en fråga. I svaret står: "inom ramen förnuvarande totala timtid bl.a. ger slöjd och idrott ochhälsa mer tid". Min fråga är: Var skall timtiden tas?Anf. 122 Statsrådet ():Fru talman! Jag håller självfallet med MarianneCarlström om vikten av att man har utbildade lärare.Ingen kan vara varmare anhängare av det än skolmi-nistern. Det är självklart av central betydelse för attskolan skall kunna utvecklas på det sätt som är avsett.Lärarna måste vara väl utbildade från början menockså få en kontinuerlig kompetensutveckling i sittyrke och följa med förändringen av sitt ämne eller avsina ämnen.Det är inte minst viktigt med tanke på att t.ex. äm-net idrott och hälsa nu är statt i utveckling och föränd-rat till sitt innehåll och sin karaktär.