prot · GK0953 · 1997-01-22 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1996/97:53Onsdagen den 22 januariKl. 9.00 - 12.2614.00 - 22.30Det justerade protokollet beräknas utkomma -------------------------------------------------------------1 § Skrivelse från statsministernFöljande skrivelse hade inkommit från statsminis-ter talmanJag vill härmed informera om att jag avser attentlediga statsrådet och chefen för G från uppdraget att vara chefför Försvarsdepartementet vid utgången av januari1997. Statsrådet kommer därefter att varastatsråd i Statsrådsberedningen.Jag avser vidare att, med verkan från och med den1 , förordna statsrådet vara chef för och statsrådetLeif att i cheferna för samt Nä-rings- och handelsdepartementens ställe föredra vissaärenden i dessa departement, bl.a. de ärenden somtidigare utgjort statsrådet ansvarsområde.Stockholm den 21 januari 1997Göran PerssonSkrivelsen lades till handlingarna.2 § Allmänpolitisk debattPartiledardebattAnf. 1 ():Fru talman! Politiskt arbete handlar om att sökastöd för vad man anser leda till en god samhällsut-veckling. Vår uppgift som politiker är att utifrån våravärderingar och våra kunskaper om hur samhälle ochekonomi fungerar presentera en vision, en uppfattningom hur ett gott samhälle bör vara organiserat. Att varapolitiker är att be om förtroende, att begära den poli-tiska makten för att använda den till att skapa förut-sättningar för det man ser som ett rättfärdigt ochlyckligt samhälle.Den politiska debatten i en demokrati går därmedut på att inför väljarna redovisa och be om stöd försitt program. Det är därför vi moderater sitter här iriksdagen. Vi söker det svenska folkets förtroende föratt genomföra det vi tror på. För den som vill leda ettland är det inte bara en rättighet att ha och ge uttryckför politiska uppfattningar - det är faktiskt en skyl-dighet. Ty om ett samhälles ledande politiska företrä-dare inte redovisar sina uppfattningar, om de inteorkar stå för någonting, förflackas det politiska samta-let - det blir naturligtvis tråkigt, men framför alltfråntas väljarna sin demokratiska rätt att välja mellantydliga och klara alternativ.Sedan mitten av 1980-talet har Socialdemokrater-na sökt fly undan denna skyldighet, detta ansvar motväljarna. Visst fattar socialdemokratiska regeringarbeslut, men jag har svårt att urskilja vad partiet ochdess ledning vill med den politiska makten. tog idéerna slut - inte sedan Socialdemo-kraterna med löntagarfonder ville socialisera detsvenska näringslivet har de haft ett eget politiskt pro-jekt. Man slutade bygga, man slutade tänka - manbörjade hantera, man började administrera. 1997 styrsSverige av ett parti som i huvudsak tycks söka maktenför dess egen skull. Idémässigt verkar regeringenfungera som en expeditionsministär.Det aktuella politiska projektet för Socialdemokra-terna tycks vara att göra politik till en sorts medialmenuettdans, där det optiska och det taktiska får gåföre idéer, analys och kritisk reflexion. Det är ingenslump att det är samma person som ledde den social-demokratiska eftervalsanalysen 1991 som ägnarsig åt en energipolitisk akrobatik som ligger bortanförfattningsförmågan för varje utomstående. Det politis-ka arbetet reduceras till positionsspel.Detta sker i ett samhälle med stora problem. Vistår inför flera för framtiden avgörande beslut. Skallvi förmå genomföra den liberalisering av arbetsmark-naden som alltfler - nu senast återigen i sinSverigerapport - ser som nödvändig för att arbetslös-heten skall kunna bekämpas? Skall vi även fortsätt-ningsvis kunna erbjuda svenska företag och hushållsäker, miljövänlig och billig energi? Skall vi kunna fåtill stånd ett pensionssystem som är långsiktigt håll-bart, både ekonomiskt och politiskt och som såvälgamla som unga kan lita på? Hur ser vår säkerhets-politiska framtid ut? Vilken roll skall vi spela i Euro-pa? Skall vi delta i det europeiska valutasamarbetetfullt ut eller skall vi välja utanförskapet?Socialdemokraterna saknar en klar linje i sågott som alla viktiga framtidsfrågor. Otydlighet harupphöjts till norm, och regeringspartiet missköterdärmed enligt min mening en central demokratiskuppgift. I många frågor vägrar statsministern ochregeringen att redovisa vad de tycker, i andra har depå lyckats inta de flesta kända uppfattningar.Vi lever i ett land där regeringens åsikt om a-kassanalltid är dagsaktuell - jag skulle uppriktigt sagt intebli förvånad om statsministern här redovisadeytterligare någon ståndpunkt i frågan. Den kortsiktigapartitaktiken har inte bara gått före det långsiktigaansvarstagandet, den har fått gå före det demokratinskrav på tydlighet som faller på ett parti av Socialde-mokraternas storlek.Låt mig hämta några exempel från de områdensom rör ekonomi, jobb och energi. Industriförbundetvisade i går att tillväxten har svårt att komma i gångoch att massarbetslösheten består. I stället för att ta itumed strukturproblemen såsom bl.a. och nusenast SNS-ekonomerna förordar agerar regeringenkortsiktigt och duckar undan för kravet på tydlighet.Och i stället för att påbörja sin halvering steg därmedarbetslösheten , varslen blev fler och delediga platserna färre. Allt tyder på att denna utveck-ling fortsätter i år.Runt en miljon människor som kan, vill eller bor-de arbeta gör det inte. Skall detta gigantiska antalannat än naggas i kanten krävs en helt annan politikän dagens. Det krävs en företagandets och det friaarbetslivets renässans. Vi måste få till stånd en växt-kraft i näringslivet som är så kraftig att den lyfter vårtsamhälle upp ur arbetslösheten. Det är den enda vä-gen. Värdiga slut på arbetslivet, utbildningssatsningaroch RAS kan aldrig ge annat än marginella föränd-ringar.Och så till råga på allt - i ett läge där vi verkligenbehöver utveckla våra produktiva resurser är rege-ringen på väg att avveckla dem. Om ni socialdemo-krater i kärnkraftsfrågan låter det politiska spelet varaviktigare än välfärden och jobben, riskerar dennakammare att fatta beslut som kommer att slå ut mångatusen arbetstillfällen. Men inte nog med det: Det blirdyrare för oss alla att leva. Och eftersom förnybaraenergikällor ännu inte är tillgängliga som alternativ,får vi på köpet luftföroreningar och annan miljöför-störing alldeles i onödan.Fru talman! Det är min förhoppning att vi underde kommande åren skall kunna föra en öppen, tydlig -och gärna hård - politisk diskussion om Sverigesframtid, en diskussion där väljarna ges möjlighet attvälja mellan klara regeringsalternativ, där de som göranspråk på den yttersta politiska makten i vårt landtalar om vad man vill använda den till.Det kräver att man har en övertygelse. Det kräveratt man tar ned sitt nervöst fuktiga finger ur opini-onsvinden och säger sin mening. måstesom statsminister tala om vad han vill an-vända den politiska makten till.Vi moderater har med all önskvärd tydlighet klar-gjort vårt alternativ. Vi vill leda in med en politik grundad på övertygelsen att ettfritt samhälle, där människor tillåts ge uttryck för sinvilja till arbete, företagande och förkovran, skaparvälstånd, en verklig trygghet och social rättvisa.Vi har föreslagit skattesänkningar som underlättarför företagande och tillväxt och som framför allt gerutsatta grupper bättre möjligheter att försörja sigsjälva. Vi har föreslagit en långtgående avreglering avden svenska arbetsmarknaden. När en miljon männi-skor står utan riktiga jobb, vore det ansvarslöst att interiva ned de hinder som utestänger alla dem som ingethellre vill än att klara sin egen försörjning.Vi vill att satsar på det europeiska samar-betet. Den gemensamma valutan säkrar ett stabiltpenningvärde, och tidigt inträde i valutaunionen ärsjälvklart, om man avvisar devalveringspolitik och omman inte vill att skall bli en marginaliseradnation i periferi.Vi vill att behåller kärnkraften så längedet är ekonomiskt, miljö- och säkerhetsmässigt för-svarbart. Att störta stora delar av svensk basindustri iekonomisk katastrof och försätta hela vårt land i ettberoende av fossila bränslen eller östeuropeisk kärn-kraft vore en självmordspolitik utan motsvarighet imodern politisk historia.I alla dessa frågor har valt tystna-dens - eller, kanske mer riktigt, mumlandets - strate-gi. Vi lever i ett land där den som besitter det högstapolitiska ämbetet inte redovisar sin uppfattning i förvårt land viktiga framtidsfrågor. Därför uppmanar jagstatsministern att här ta chansen och tala om vadhan vill, att klargöra vart han vill leda det svenskasamhället. Kan här, inför den riksdagoch det folk som valt honom, redovisa vart han syf-tar?Anser statsministern att skall delta fullt uti det europeiska valutasamarbetet? Vad anser han omkärnkraften? Om arbetsrätt och lönebildning? OmSveriges säkerhetspolitiska framtid?Kan här och tala om vad hanvill med den politiska makt han besitter? Det skulleinte bara stilla min nyfikenhet - det skulle också in-nebära att statsministern faktiskt tar det demokratiskaansvar som faller på honom.(Applåder)Anf. 2 Statsminister ()replik:Fru talman! Jag får tillfälle att utveckla min syn påpolitiken senare i debatten.Först har jag en reflexion. Klarsynen omkring ar-betslösheten kom litet sent i det moderata fallet. Dethade varit på sin plats när den tredubblades och nihade ansvaret. Vad vi gör är att röja efter ert storstila-de projekt, det nyliberala systemskiftet. Vad det harbetytt vet svenska folket.Jag har dock en fråga till om denmonetära unionen. Så här sade i en intervjui : "Jag varmycket tydlig på den punkten under folkomröstnings-kampanjen. Ett ja innebar också ett ja till svensktdeltagande i . Om man var emot EMU bordeman ha röstat nej till svenskt medlemskap." Jag villfråga och : Har rätten att fatta beslut om ett svenskt medlem-skap i EMU eller ej? Är frågan redan avgjord, enligtmoderaternas uppfattning?Anf. 3 () replik:Fru talman! Svaret på detta är enkelt. Jag har läm-nat det förut till statsministern. Vi har naturligtvistraktatsmässigt förbundit oss att delta i . Vi haringa förbehåll, förutsatt att vi uppfyller de giltigavillkoren. Det är den juridiska tolkningen.Samtidigt är det naturligtvis så, att om vi politiskti bestämmer oss för att inte vara med kommeringen att kunna tvinga oss till detta. Tvärtom blirnaturligtvis reaktionen att man inte vill ha med ettland som inte kan samarbeta. Avgörandet ligger här iSveriges riksdag.Vad vi moderater tycker är vad har ut-tryckt, att vi skall gå med så snart det är möjligt. Ge-nom att såsa har regeringen sett till att vi sannoliktinte får komma med från början, eftersom vi inteuppfyller kravet på anslutning till ERM.Jag ställer frågor till statsministern: Vad vill rege-ringen? Vad vill statsministern själv beträffandemedlemskap i det europeiska valutasamarbetet? Detfår vi inte veta. Han frågar vad andra tycker. Han somär ansvarig för att leda i denna som han självhar betecknat som den viktigaste frågan ,viktigare än medlemskapet i EU, har ingen uppfatt-ning. Han vet inte. Han skall tala om vad han tycker.Det skall enligt partisekreteraren ske så sent somnågonsin är möjligt. Så kan man inte leda ett land.Anf. 4 Statsminister ()replik:Fru talman! Det var ett bra besked. Det är Sveri-ges riksdag som tar ställning. Visserligen var det litetkrumbukter innan kom fram till detta,men det är välkommet. Det kontrasterar mot de kavatauttalanden som fällde i Svenska Dagbladet.Det andra som jag vill ha ett besked om är kärn-kraftsfrågan. Vi skall avveckla kärnkraften. Vi kom-mer att göra det med politiska beslut. Får jag frågaLars om kan sätta sig i enregering som med politiska beslut tar en kärnkraftsre-aktor ur drift.Anf. 5 () replik:Fru talman! Detta börjar bli parodiskt. Jag ställerfrågor till statsministern som företrädare för regering-en om vad regeringen vill göra med den politiskamakten. Statsministern svarar inte, utan kommer till-baka genom att ställa frågor till mig om hur jag skullevilja bete mig om jag sutte i en regering som för när-varande inte finns och som vi inte vet hur den ser ut.Jag kan försäkra statsministern att går regeringenin för att avveckla kärnkraften - som jagtyckte det lät som var på väg - kommer vi att med allvår kraft här i kammaren och inte minst ute på fältetbland väljarna tala om vilken katastrof det skulleinnebära. Jag är övertygad om att problemet, att ettbeslut skall vara fattat när det bildas en borgerligregering, därmed inte behöver uppstå.Anf. 6 () replik:Fru talman! Jag är överens med omhans syn på politiken och oss politiker. Vi har ettförtroende, och det förtroendet har väljarna gett oss.Därför skall vi vara mycket noga med att redovisa förväljarna vad vi tycker och vilka framtidsplaner vi har.Utifrån den situation som vi nu har i landet, medtätt duggande rapporter om tillståndet inom vården,inom omsorgen, inom utbildningen, i kommunalaangelägenheter, vill jag ställa frågan till : Vilka konsekvenser tror att erabesparingsförslag, som är på treår just vad gäller kommunerna, kommer att få förverksamheterna? Hur kommer det att påverka utveck-lingen inom sjukvården, barnomsorgen och skolan?Jag tror att det är många väljare som är intresseradeav att få veta det.Det andra som är viktigt för oss politiker är att viupprätthåller respekten för demokratin. Jag vill frågaLars , apropå debatten om kärnkraftsav-vecklingen: Tycker att det rimmar välmed demokratin att de än så länge två största politiskapartierna i den svenska politiken, ochSocialdemokraterna, så effektivt har blockerat denavveckling av kärnkraften som en folkomröstningredan år 1980 faktiskt gav uttryck för skulle ske ochsom sedan följdes upp med beslut här i omen avveckling? Rimmar det väl att tala om denna nuförsenade avveckling i termer av förtida avveckling?Anf. 7 () replik:Fru talman! Våra besparingar på de offentliga ut-gifterna är alldeles tydligt så avvägda att de ger ut-rymme för människor att med de skattelättnader vigenomför klara sin egen försörjning bättre.Gudrun räknar upp ett antal områdensom hon varit orolig för. Vården är ett exempel. Detfinns uppgifter om att pengarna inte räcker till, och envårdskatt förordas. Sanningen är ju den att av depengar vi redan anslagit för vård - landstingsskatten -går en mycket stor del till annan verksamhet. Den delsom satsas på vård har minskat, och den del som gårtill administration och annat har ökat. Likadant är detmed sjukförsäkringen. Där höjdes avgiften med enprocentenhet , men denna höjning gårinte till vård. Den går till ett redan stort överskott isjukförsäkringen och går sedan in i statskassan förannan användning. Pengar finns det. Det gäller attorganisera det här på ett bättre sätt.Sedan undrar om det inte är de-mokratiskt ofullkomligt att man inte har genomförtavvecklingen av kärnkraften. Jag vill påstå att vi harlevt upp till det resultat vi fick i folkomröstningen.Det föreskrev att vi skall använda våra reaktorer sålänge det är ekonomiskt och säkerhetsmässigt för-svarbart och i avvaktan på att förnybara energikällorblir konkurrenskraftiga. Där är vi inte . Den somvill avveckla är alltså den som bryter motfolkomröstningen.Jag känner ingen som helst rädsla för att gå tillfolket i den här frågan. Jag är mycket klar över att detskulle ge besked om att vi skall fortsätta användakärnkraften.Anf. 8 () replik:Fru talman! Man kan inte använda demokratiskainstitutioner som folkomröstningsinstitutet till att tjatapå tills man får det beslut man vill ha. Vi hade enfolkomröstning om kärnkraften. En klar majoritet -om vi lägger ihop linje 2 och linje 3 - sade myckettydligt: Avveckla kärnkraften! Sedan har detta beslut,fattat i demokratisk ordning, blockerats av moderateroch socialdemokrater i under mycket långtid. närmar vi oss, tack och lov, en lösning på denhär frågan. Men att använda ett sådant språk så talar om en förtida avveckling av någonting, närdenna avveckling borde ha varit påbörjad för 15 årsedan, måste skapa stor förvirring, också bland demoderata väljarna hoppas jag. Det är att slarva meddemokratin.Vad gäller besparingar av in-om kommuner och landsting tror inte jag att någonblev särskilt klok på det svar som gav.Vad kommer det att innebära för sjukvården? Vadkommer det att innebära för barnomsorgen? Vilkakonsekvenser får det i den grundskola som dig-nar under stora problem? På verkar detsom om människor kommer att få mer pengar och alltkommer att bli mycket bättre om vi spar 50 miljarderkronor. Jag tror inte att de som arbetar inom sjukvår-den uppfattar det på det viset. Jag tror inte att förskol-läraren inom barnomsorgen som har för stora barn-grupper uppfattar det så. Jag tror inte att lärarna inomgrundskolan, som står med oöverstigliga problem -tiden räcker inte till och klasserna blir för stora -uppfattar det så, krävs tydlighet i politiken om vi skall få för-troende av de människor som vi förutsätter skall gåoch rösta . Annars får vi den situation vihar ; alltfler säger: Vad spelar det för roll? Detkrävs tydlighet, . Vad får det för konsekvenser i vården,omsorgen och utbildningen?Anf. 9 () replik:Fru talman! Genom att spara på de offentliga ut-gifterna skapar vi utrymme för skattelättnader. Det får i gång tillväxten, ochdärmed får också människor möjlighet att själva beta-la mera för sin egen försörjning, inklusive sin vård.Om det vore så att man löser de här problemengenom att hälla mera pengar på dem skulle vi inte hanågra problem. Vi har den överlägset största andelenoffentliga utgifter av alla länder i västvärlden, men vihar bestående problem därför att vi inte får ekonominatt fungera och därför att människor inte har möjlighetatt själva träffa sina val.När det gäller kärnkraften är det att alldelesvränga sanningen ut och in att säga att man skall läggaihop linje 2 och linje 3. Det var linje 1 och linje 2 somvar gemensamma i ställningstagandet till hur vi skallanvända kärnkraftverken. Det är den modellen viföljer. Linje 3, som ville avveckla snabbt, är besegrad.Det är det vi skall rätta oss efter i fortsättningen ock-så.Anf. 10 ()replik:Fru talman! började med att tala omatt vi skulle skapa ett gott samhälle och om hur detskulle vara organiserat. tog upp endel av de frågor som jag hade tänkt ställa.Men svaren, framför allt det sista svaret, tyckte jagvar litet klargörande, äntligen. Människor skulle fåbättre utrymme att betala för sin vård och sin omsorg.Innebär det, , att menar attfolkpensionärerna, som inte har råd att enshämta ut sina mediciner, skall ha råd att betala ytterli-gare för sin vård? Menar att de arbets-lösa, som kämpar för att få sin ekonomi att gåihop, skall ha råd att betala för sina barns skolor?Menar att vi skall höja alla avgifter isamhället så att det blir bara de som redan har rådsom har nytta av den skattesänkning som talar om?Det är klart att och jag, vi med vårahöga inkomster, har glädje av en skattesänkning i denbemärkelsen att vi får råd med mer, men den störstaandelen av människorna i det här samhället behöverett trygghetssystem som bygger på att vi, och jag, är med och betalar till det. Jag tycker attLars bör klargöra hur man skall kunna göradessa enorma besparingar på kommunerna och på dettotala trygghetssystemet genom att sänka skatterna såmycket som vill.Anf. 11 () replik:Fru talman! Självklart skall vi slå vakt om demsom har det svårt: folkpensionärer, ensamståendeföräldrar och andra grupper som inte får pengarna atträcka till. Det har varit kännetecknande för våraställningstaganden här i under det gångnaåret och att vi har sett till attjust de grupperna inte skall bli utsatta för en del ony-anserade besparingar som regeringen har föreslagit,t.ex. änkepensionerna, förslag som rör ensamståendemödrar o.d.Däremot kan jag inte förstå hur vi i längden skallkunna hålla i gång den väldiga rundgången för männi-skor som har vanliga inkomster men som drabbas såhårt av skatten att de inte har någon rörelsefrihet utantvärtom hamnar i situationer där de måste hämta bi-drag för att klara sig. Det är den situationen, somberör de många människorna, som vi vill ändra så får behålla mera av sina inkomster sedan skattenär dragen och därmed på ett helt annat sätt förmår attsjälv bestämma hur man skall rikta in sitt liv och vadman vill satsa sina resurser på. Det kommer vi attfortsätta driva.Jag räknar inte med att och Miljö-partiet kommer att kunna ställa upp på detta - de haren helt annan inställning till de här frågorna. Men jaghoppas att regeringen förstår att det här kommer attvara nödvändigt om vi skall få en vändning i denbedrövliga ekonomiska utveckling som vi har här ilandet.Anf. 12 ()replik:Fru talman! Det var ju ganska klargörande. Mode-raterna menar alltså att genom att skatten sänks föross som är med och betalar trygghetssystemet skall desom har fått vidkännas kraftiga nedskär-ningar få det bättre. Jag kan inte få det att gå ihop. Jagvet att t.ex. inte vill minska EU-avgiften,vill vara med fullt ut i EU, vill att vi skall ha ett för-svar som kostar mer än det gör , oftast inte villspara på några satsningar på vägar osv.Vem skall då betala? Det var väl 30 miljarder somenligt budget skulle tas på transfere-ringarna just till de svaga grupperna, just till dem sombehöver trygghetssystem i samhället i dag.Anf. 13 () replik:Fru talman! Vi sänker skatter för vanliga männi-skor. Vi finansierar våra skattesänkningar med be-sparingar, krona för krona och litet till. Men vi ser tillatt uppläggningen blir sådan att ingen faller igenomsäkerhetsnätet. Det här är en del i ett reformarbetesom kommer att ta decennier. Det krävs en genomgri-pande förnyelse av . Vi har inbjudit alla attdelta i den.Marianne kommer aldrig att göra det.Hon vill att skall lämna det europeiska sam-arbetet, att vi skall lägga ned försvaret och att vi skallslå sönder vårt lands energiförsörjning. MarianneSamuelssons och skulle blikallt, fattigt, isolerat och otryggt. Det är inte vårtSverige, och jag är övertygad om att det inte är detsamhälle som medborgarna vill ha.Anf. 14 ():Fru talman! Vi har hört av de tidigare replikskifte-na att man kan se på politikens uppgifter på olika sätt.Enligt vårt synsätt kräver det politiska vardagsarbetetidéer, visioner och långsiktiga mål. De kommer lätt ibakgrunden när handlingsfriheten begränsas av vack-lande ekonomiska förutsättningar och bristande tilltrotill det demokratiska systemet. Vi har tyvärr längevarit i den situationen.I en sådan situation krävs förmåga att samarbeta,och det finns ingen tid att förlora genom att baravädja till opinionen.Genom samarbete skapas långsiktighet och tro-värdighet. Det krävs för att rätta till ekonomiska oba-lanser. Det krävs för att skapa generationskontrakt,som ger tilltro till pensionssystemet för våra äldre, föratt ta ett exempel som är aktuellt. Det krävs för attlägga fast trögrörliga system, som Energiförsörjning-en i vårt land. Det krävs för att värna vårt lands frihetoch oberoende i försvars- och säkerhetspolitiken.På alla dessa områden krävs strukturpåverkandereformer, där de långsiktiga målen är tydliga ochinriktningen är fast förankrad i vår demokrati. Dettaär vår uppgift som politiker.För är visionen ett decentraliseratsamhälle, med en fördjupad demokrati, rättssäkerhetunder lagarna och likvärdiga levnadsförhållanden ihela landet. Decentralisering, dvs. spridning av maktoch inflytande är inriktningen. Och får man inteöverlåta denna makt åt någon annan, t.ex. marknaden.Vårt enda klot kräver hållbar utveckling. Ekonomioch ekologi är bara olika sidor av samma sak. Krets-loppssamhället är en förutsättning för ett uthålligtnyttjande av knappa resurser. Det förnybara är grun-den. Därför är ett energisystem som bygger på förny-bara och miljövänliga - helst inhemska - råvaror såavgörande. Kärnkraften är en parentes, med evigaavfallsproblem. De fossila bränslena är ett hot motvårt klimat.Samhället måste vara en gemenskap, där alla be-hövs. Det är vår vision för ett socialt, ansvarsfulltvälfärdssamhälle. Det förutsätter rättvisa och solidari-tet, där samhället prioriterar och garanterar grund-tryggheten. Därutöver är välfärden i mycket ett delatansvar.Politik är idéer och visioner men också vilja, att tasamhällsansvar, att påverka, att efter förmåga motsva-ra väljarnas krav.Väljarna har inte sagt att vi inte får samarbeta el-ler - än mer långsökt!