prot · GL0940 · 1997-12-04 00:00:00 — Lika litet som regeringen kan fattabeslut om tidtabeller och sådana saker när det gällerSJ kan den fatta beslut om exakt vilka informations-medel som skall användas vid varje situation. Det ärvi säkert alla överens om.Men jag delar oro över att det intefinns möjligheter att meddela sig när det blir problem.Det är ett problem för hela kollektivtrafiken. Skall vifå människor att gå över från privatbilism till kollek-tivtrafik måste det finnas system som går att lita på,och då är informationen väldigt viktig. Det gäller ioch för sig också när det är mindre störningar elleringa störningar alls.Detta är alltså en viktig konkurrensfråga för helakollektivtrafiken. Jag tror att tågoperatören ocksåär väl medveten om det.Anf. 106 HANS ():Herr talman! Tack för svaret, kommunikations-ministern! Det gläder mig att vi i allt väsentligt delarsynen på behovet av bättre information. Jag förväntarmig inte - och inte någon annan heller antar jag - attkommunikationsministern skall tala om för SJ hurdetta skall lösas. Men jag tror att det är bra om detframgår både från och regeringen att det ärett krav att passagerarna har möjlighet att få bra in-formation och dessutom har möjlighet att meddela sigmed omvärlden i sådana här situationer. Jag hoppasatt det går att finna lämpliga former för att åstadkom-ma en sådan information.SamvetsvägranAnf. 107 (mp):Herr talman! Min fråga riktar sig till försvarsmi-nistern. I ett TV-program i går sade försvarsministernatt han är öppen för en diskussion om en avkriminali-sering av värnpliktsvägran.I dag råder det inte på något sätt brist på ungdo-mar som är villiga att genomgå försvarsutbildning -tvärtom är det problem att krigsplacera de färdigut-bildade ungdomarna. Därför vill jag fråga försvars-ministern om, när och hur han kommer att verka fören förändring som innebär att man inte straffar demsom samvetsvägrar.Anf. 108 Försvarsminister ():Herr talman! Ja, jag välkomnar en diskussion isamhället om den här frågeställningen. Jag tycker inteatt den är alldeles lätt. Det är inte lätt att tänka sig attta bort straffsanktionerna. Men det är heller inte lyck-ligt att ha en utveckling där det å ena sidan finns enhel del ungdomar som vill göra plikt inom värnplikteller civilplikt och inte blir uttagna, och å andra sidanandra som inte önskar göra plikt eller begär uppskovoch som drabbas av straffsanktioner.Jag tycker att en diskussion i samhället är någotpositivt. En parlamentarisk utredning om pliktsyste-mets framtid håller på att tillsättas. Jag anser att det ärriktigt att man får en överblick av hur pliktprincipenför det fortsatta totalförsvaret skall komma att tilläm-pas innan man aktualiserar frågan om straffbestäm-melser, som bör kunna omgärda ett pliktsystem.Anf. 109 (mp):Herr talman! Jag har tittat på direktiven till plik-tutredningen. Där står endast att utredningen skall seöver reglerna för personer från vissa religiösa sam-fund. Det är ett mycket snävt mandat till utredningen.Jag anser att det behöver vidgas så att det gäller allasamvetsvägrare, oavsett medlemskap i vissa religiösasamfund. Avser försvarsministern att avseende dennafråga ge ett tilläggsdirektiv med vidgat begrepp förjust generell samvetsvägran?Anf. 110 Försvarsminister ():Herr talman! Frågan om straffsanktioner i det härhänseendet ligger under . Jagönskar att den kommande pliktutredningen kommer igång och börjar sitt arbete med hur den framtidaplikten skall utformas. Därefter kan man, med beak-tande av hur diskussionen i samhället går vidare,överväga frågan om en studie av sanktionsbestämmel-ser kring pliktprincipen.InternetadresserAnf. 111 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga om Interne-tadresser. Användningen av dessa ökar väldigt snabbt.Alla vi här i har t.ex. en egen adress.Tidigare har staten haft ett grepp om Interne-tadresserna via KTH. Men sägs det att en privatstiftelse skall ta över adresserna och kanske ävenbörja tjäna pengar på det hela.Hur ser kommunikationsministern på den frågan?Anf. 112 Kommunikationsminister ():Herr talman! Internetadresserna eller domännam-nen, som de också brukar kallas, har inte varit någonstatlig egendom. Domännamnen har administrerats aven privatperson vars namn är . Han har ioch för sig arbetat på Sunet och varit knuten till KTH,men det har aldrig varit KTH, dvs. staten, som har ägtdomännamnen.I och med att Internethanteringen ökar väldigtmycket ökar också hanteringen av namnen. Därför harbranschen funnit att denna organisation inte fungeraroch bestämt sig för att ha en stiftelse i stället. Jagtycker att formen stiftelse har väldiga brister eftersomden kan hindra insyn. Jag skulle vilja ha en betydligtstörre offentlighet när det gäller hanteringen av do-männamnen. Men det är inte så enkelt att man barakan gå in och ta över något som man aldrig har ägt.Staten har aldrig ägt detta.Anf. 113 ():Herr talman! I och har man upp-märksammat det här. Där har staten gått in och tagitett grepp om det hela. Tänk om Internetadresser blirlika vanliga som telefonnummer och postadresser! Dåinser man det orimliga i att detta skall skötas privat.På sikt får vi räkna med att detta blir allmän egendom,och jag hoppas att regeringen tar ett grepp i frågan.Konkurrenssituationen för svenskt jordbrukAnf. 114 ():Herr talman! Jag har en fråga till näringsministern.Näringsministern har nu i dagarna tagit emot en ut-redningen om en livsmedelsstrategi för . Detär en viktigt utredning. Där presenterades fakta somvi i och för sig kände till tidigare, nämligen attsvenskt jordbruk lever i en negativ konkurrenssitua-tion bl.a. beroende på skatter och avgifter, dvs. sådanakostnader som är baserade på politiskt fattade beslut.Jag vill nu fråga näringsministern hur snabbt han troratt det kan komma förslag från regeringen utifrån denhär utredningen som innebär att våra lantbrukare fåren bättre konkurrenssituation jämfört med böndernaute i EU.Anf. 115 Näringsminister ():Herr talman! Först och främst vill jag säga att denutredning som vi har beställt är ett resultat av att re-geringen anser att livsmedelspolitiken skall knyta ihopjordbrukspolitiken med livsmedelsindustrin och attdenna industri är en viktig del av det svenska närings-livet. Den är en speciellt viktig del av den svenskalandsbygden. Det är ett mycket bra dokument som nuhar kommit. Det kommer att remissbehandlas pålitet olika sätt via hearingar och remisser. Så små-ningom kommer det att landa i förslag i propositioner.En del av dessa kommer , en del kommersenare.Det är viktigt och intressant att konstatera är attdenna sammantagna bransch är en mycket stor och förSverige viktig bransch som den här regeringen kännerstort ansvar för. Jag tycker att det är fel att påstå attden här regeringen skapat sämre förutsättningar förden här branschen. Utredningen pekar på en del skat-ter som är till nackdel för den svenska jordbrukaren,men man pekar också på skatter som är till fördel försvenska jordbrukare, t.ex. jämfört med de danska.Anf. 116 ():Herr talman! Jag vet inte om jag sade det i minfråga även om jag kanske har den uppfattningen, menjag delar näringsministerns uppfattning när det gällervikten av livsmedelsproduktion - både primärpro-duktionen och livsmedelsindustrin i . Där harjag ingen annan uppfattning än näringsministern. Jagser med tillfredsställelse på att denna utredning harkommit. Den vidimerar vad bl.a vi moderater har sagtunder , nämligen att svenska bönder lever i enmycket negativ konkurrenssituation bl.a. i förhållandetill sina kolleger i Danmark.Jag vill fråga näringsministern om han utifrån defakta som finns i utredningen har någon mer precisuppfattning om hur mycket han kan komma med såsnabbt som möjligt, dvs. Vilken sek-tor favoriserar näringsministern i en sådan här be-dömning? Är det vegetabiliesektorn eller animaliesek-torn? Det är också viktigt i det här sammanhanget.Grundsynen har vi gemensam. Livsmedelssektornär viktig för . frågar jag: Kan vi ocksågemensamt ha den uppfattningen att så snabbt sommöjligt rätta till konkurrensnackdelarna för svensklivsmedelsindustri?Anf. 117 Näringsminister ():Herr talman! Min slutsats av det jag hartagit del av när det gäller utredningen är följande.Det här är en stor och viktig näring. Den är tyvärrväldigt mycket inriktad på en marknad i . Denär mer beroende av än många andra länderslivsmedelsnäring. Den har för lågt förädlingsvärdeoch för liten exportandel.Jag ser det som det viktigaste att öka insatsernaför att höja exportandelen och höja förädlingsvärdet,dvs. det är livsmedelsindustrin som måste bli starkare.Det är detta som långsiktigt kan se till att också pri-märproduktionen kan vara lönsam.Jag vet inte hur jag skall tolka , menom jag får betona någonting så ligger jag närmaremarknaden i mina insatser och liggerlitet närmare planekonomin.FörsvarspliktAnf. 118 ():Herr talman! Jag har en fråga till försvarsminis-tern. Tusentals totalförsvarspliktiga gör ju sinutbildning för det svenska totalförsvaret. skall dettillsättas en utredning. Det har varit en väldig debatt imassmedierna om värnplikten och totalför-svarsplikten. Vi kristdemokrater vill gärna ha en såbred översyn av pliktsystemet som möjligt.Min fråga är då: Överväger försvarsministern nuatt även ta med den ekonomiska situationen för depliktiga? Detta har ju också diskuterats i massmedier-na. Dagersättningen är t.ex. . Vi har före-slagit en höjning i vårt budgetalternativ. Övervägeralltså försvarsministern att ta med detta i direktiventill den här pliktutredningen.Anf. 119 Försvarsminister ():Herr talman! Det är fullt möjligt för utredningenatt komma med förslag som innebär att man läggervikt vid t.ex. meritvärdering och ekonomiska ersätt-ningar under olika former av plikttjänstgöring. Jagkan gärna förutskicka att det inte finns några medelför förändringar reserverade inom det femåriga total-försvarsbeslut som löper fr.o.m. det här året och femår framåt. Jag hoppas att en bred utredning, som tarupp hur pliktprincipen skall kunna tillämpas så attsamhällsintresse och individens önskemål kan parasihop på bästa sätt, kan ta upp alla relevanta delar.Anf. 120 ():Herr talman! Tack för det svaret, försvarsminis-tern. Plikten är ju en mycket viktig del av vår för-svarsprincip. Jag tror att det är väldigt viktigt att viäven inbegriper den ekonomiska situationen i detta.Jag vill bara fråga: Är utredningen tillsatt? När kom-mer den att presentera sina förslag?Anf. 121 Försvarsminister ():Herr talman! Regeringen har fattat beslut om di-rektiven för ganska många veckor sedan. Om jag inteär felunderrättad har partikanslierna just fåttinbjudan att komma med förslag till nomineringar.EricssonAnf. 122 ():Herr talman! Min fråga riktar sig till näringsminis-tern. Den gäller inte en bransch som behöver statligtstöd. De har ju annars dominerat här. Det är slåendeför en nykomling att branscher som behöver stöd ochgränsskydd har en så stor andel också av den härfrågestunden.Min fråga gäller emellertid . Vi har i me-dierna sett att omstrukturerar och minskarsin personal. Vi har också i medierna, både i maj1997 och även , kunnat läsa attEricsson utreder en flytt av sitt huvudkontor frånSverige. Uppenbarligen går in i ett slut-skede i fråga om huruvida de skall flytta sitt huvud-kontor eller inte.I det här skedet har , ledande social-demokrat i , skrivit ett brev till Ericssonoch frågat vad staden kan göra för att behålla huvud-kontoret här. Självfallet skulle en flytt av ett av Sveri-ges allra största företags huvudkontor, ett av våramest dynamiska och moderna företag, från Sverigeskicka ut väldigt negativa signaler och ha negativaspridningseffekter för näringslivet, både innanför ochutanför vårt land.Min fråga är ganska självklar: Har regeringen, påmotsvarande sätt som , tagit kontakter medEricsson för att förhindra eller bromsa en utflyttningav huvudkontoret eller tänker man göra detta?Anf. 123 Näringsminister ():Herr talman! Först vill jag säga till såvitt jag känner är han en stark vän aven ekonomi som blir alltmer globaliserad. Av dettaföljer att företag verkar på en allt större del av jord-klotet. Det gör nu framgångsrikt, och detgläder oss bägge.Ericsson är också ett företag som lägger väldigtmycket av sin produktion, sin utveckling och sin före-tagsledning i vårt land trots att marknaden finns påhelt andra ställen på jordklotet. Vi är väldigt stoltaoch glada över det. Vi håller naturligtvis en närakontakt med för att följa utvecklingen förföretaget. Jag har också samtal med hur utvecklingen ser ut i företaget. Jag vill ogärnagå in på de samtalen, men jag tycker att jag kan kännaen viss tillförsikt. Jag tycker att ledningalltid ställer upp och gör reklam för på ett brasätt, nu senast i det samtal vihade med president . 124 ():Herr talman! Jag tolkar det som att näringsminis-tern känner tillförsikt att huvudkontoret kommer attstanna i . Är det på det sättet?Anf. 125 Näringsminister ():Herr talman! Jag bestämmer inte var harsitt huvudkontor. Jag hoppas att harsamma uppfattning som jag i det fallet, nämligen attdet är ett beslut som fattar. Däremot gör jagbedömningen att både vi som regering och bedömer som ett fint land attverka i. visar detta, tycker jag, på ett tydligtsätt genom att lägga så stor del av sin produktion, fouoch företagsledning i vårt land.Jag är inte den som reglerar var företaget läggervare sig sin produktion eller sin företagsledning.MuseiförändringenAnf. 126 ():Tack herr talman! Jag skall be att få ställa en frågatill kulturministern.I förra årets kulturproposition skriver regeringenmed anledning av den föreslagna museiförändringen:Regeringen avser att återkomma till riks-dagen med närmare förslag rörande den nya myndig-heten.Nu har vi inte så kvar i och nå-got förslag har vi inte sett under 1997.Den tillsatta expertkommittén, som i det stora helaär helt enig, utom på vissa punkter, säger i en frågadär man är absolut helt enig att det inte skulle ligga inågons intresse att sammanföra de fyra institutioner-na, dvs. i och Göte-borg, och Östasiatiska museet.Man är t.o.m. av den åsikten att en sammanslag-ning bara kan äga rum om man först slår samman debåda museerna och låter dem fungeraoch låter byggnaden i vara klar och fungeraunder . Om man inte går den vägen är exper-terna rädda för att hela projektet kan haverera.Jag har två frågor till kulturministern. För detförsta: Står tidpunkten kvar försammanslagning, trots de förseningar som ägt rum?För det andra: Hur vill kulturministern kommenteraexperternas enighet om att det är en mycket farlig vägatt gå att först slå samman till ochsedan så småningom få en fusion med de fyra närförutsättningarna ännu inte föreligger?Anf. 127 Kulturminister ():Herr talman! Det var många frågor på en gång. Låtmig först säga att det finns en redogörelse i budget-propositionen. Vi har alltså återkommit till riksdagenmed en redovisning i budgetpropositionen av vadVärldskulturmuseikommittén har haft att komma medoch vad de har hunnit med. Vi återkommer närmast ivårpropositionen och sedan vid ytterligare minst etttillfälle.Jag vet inte om jag vill ge mig in på frågan om ex-pertgruppen. De har ju lämnat ett arbetsmaterial tillkommittén. Jag tycker inte att det är en ministersuppgift att ge sig in på den typen av detaljer. Jag kandäremot kommentera samman-dragning av vad expertgruppen påstår. Jag känner inteigen mig i beskrivningen.Det finns delade meningar på några punkter. Detfinns några museer av de befintliga museerna i Stock-holm som får mycket hård kritik. Jag avstår från attrecensera det hela. Det finns delade meningar och detfinns ett starkt stöd från minst en av experterna för detnya . Vi har också börjat få införslag från kommittén om själva lokaliseringen. Tilldetta återkommer vi alltså i vårpropositionen.När det gäller den tidpunkt som vi talade om ikulturpropositionen, alltså , skall jagockså be att få återkomma vid senare tillfälle. Attmuseet skulle kunna börja fungera fullt ut vid dentidpunkten har vi aldrig trott. Vi har talat om att man islutet av 1999 skulle kunna börja att bedriva någonform av verksamhet och en successiv uppbyggnad.Kommittén gör en annan bedömning. Man trorinte att museet kommer att kunna fungera fullt ut föreår 2002. Det är inte tidpunkten som är det avgörande.Det viktiga är att det blir ett mycket bra museum. Jaghar all anledning att fortfarande tro det efter det ge-digna arbete som kommittén har lagt ned. 128 ():Tack herr talman! Det är riktigt att det fanns enredovisning, men i kulturpropositionen stoddet att vi skulle få ett förslag. Det är det som kulturut-skottet hade velat ha.Jag talade inte om de detaljer där man är oenig.Jag är fullt medveten om dem. Det vet kulturminis-tern, hoppas jag, ännu bättre än jag. Jag talade om justde punkter där man är helt enig, nämligen att det kanvara stor risk för de här fyra museerna om man gården väg som kulturministern har talat om ochsom kommitténs ledamöter är mycket oroliga för. Viär i en farlig situation. Jag hade hoppats att vi skullefå ett förslag som hade rensat luften för alla dem somär engagerade i museifrågan.Anf. 129 Kulturminister ():Herr talman! Jag har förstått , att hon inte alls är ute efter att rensa luften. vill rensa bort detta världskulturmu-seum som vi har beslutat i skall ha ett an-svar också för tre befintliga museer i Stockholm.Jag tror inte att kommer attlyckas med denna utrensning. Det finns ett mycketstarkt politiskt stöd och en politisk uppbackning fördetta. Dessutom finns det ett mycket starkt stöd frånmuseivärlden.Jag vill inte gå in och recensera ett arbetsmaterialsom en expertgrupp har tagit fram och lämnat tillkommittén. Kommittén har ju att behandla detta. Deär fullkomligt lugna på denna punkt.Vi kommer att återkomma med förslag. Kommit-tén beklagar att man inte riktigt har gått i mål med attpresentera de konkreta förslagen på alla punkter redani budgetpropositionen. Vårpropositionen kommer däratt vara ett mycket viktigt dokument.Postens tjänsterAnf. 130 ():Herr talman! Riksdag och regering har gång pågång uttalat vikten av att statliga myndigheter, verkoch bolag tar regionalpolitiskt ansvar. Vi tvingastyvärr då och då konstatera att man inte riktigt leverupp till det åläggandet.Häromdagen hörde jag att Posten håller på att svi-ka igen i en viktig fråga. Det gäller rätten för männi-skor att få sin dagstidning utburen . avser att höjapriserna mycket dramatiskt för den här tjänsten.Jag skulle vilja fråga kommunikationsministernhur hon ser på detta. Är det acceptabelt att driva upppriserna på sådant sätt att tidningarna i landet inteförmår betala för den här tjänsten med påföljd att folki glesare bebyggda delar av vårt land inte får någondagstidning ?Anf. 131 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det här är en fråga som varit aktuellvid tidigare tillfällen. Att den kommit på tapeten igenvar jag tyvärr inte alldeles medveten om.Dagstidning är naturligtvis viktigt settur kulturpolitisk synpunkt.När det gäller Posten och dess ekonomi har riks-dagen och därigenom också regeringen fattat beslutom att det är ganska små delar som ersätts av stats-budgeten för att klara av det som postlagen har sattsom en generell postservice. I det ingår inte dagstid-ningarna. Det handlar om brevbefordran.Jag återkommer gärna vad gäller den aktuella frå-gan om dagstidningar. Jag inser fuller väl att detta ärett problem som man behöver titta närmare på frånbåde allmänpolitisk, regionalpolitisk och kulturpoli-tisk synpunkt.Anf. 132 ():Herr talman! Jag hoppas att det blir så. Trafikut-skottet hade i går tillfälle att träffa ledningen för Pos-ten, och jag tog upp denna fråga också då. Man sägeratt man har vänt sig till Kommunikationsdepartemen-tet i denna fråga och avvaktar ett besked. Jag hoppasatt kommunikationsministern behandlar denna frågasnabbt, eftersom det såvitt jag förstår träder i kraftredan den 1 januari 1998. Det är fara för att mångamänniskor blir utan dagstidning , omingenting görs.Frågestunden var härmed avslutad.3 § Information från regeringen om kulturåret1998Anf. 133 Kulturminister ():Herr talman! 1998 är kulturens år i , ochjag vill inför detta ge en kort information till riksda-gen och dess ledamöter.Beslutet att utse en stad till kul-turhuvudstad togs . Initiativetkom som bekant från den dåvarande grekiska kul-turministern . Enligt resolutionenskall ett kulturhuvudstadsprogram rymma uttryck förkultur som genom historisk bakgrund och samtidautveckling karakteriserar både de gemensamma ochde särskiljande dragen. Programmen skall för publi-ken visa upp speciella aspekter på stadens, regionensmen också hela landets kultur.Erfarenheterna av kulturhuvudstadsarrangemang-en är så här långt mycket goda. I många av de städersom har utsetts till kulturhuvudstäder har kulturensroll och resurser påtagligt stärkts på grund av dennamöjlighet att satsa och fokusera på kulturen . Alla har inte lyckats, men många har fåttgoda och bestående resultat.Man har nått och berört åtskilliga nya grupper somtidigare inte har haft ett kulturintresse. Man har fångatin människor som har fått uppleva mycket av lust,njutning, självinsikt osv., sådant som stärker oss somkulturella och demokratiska varelser.Kulturekonomen har i en rap-port redovisat noggranna undersökningar av de tioförsta kulturhuvudstadssatningarna. Han har dess-utom, förutom det rent kulturella, visat på positivasamhällsekonomiska effekter av kulturhuvudstadsar-rangemangen. I hans rapport konstateras t.ex. en ök-ning av den utländska turismen om mellan 10 och50 %. För , som hade ett mycket lyckat kul-turhuvudstadsår, gjordes mera detaljerade undersök-ningar, som visar på starkt positiva effekter på denregionala ekonomin bl.a. när det gäller sysselsättning-en.Det var, som nämnts, 1993 som utsågstill kulturhuvudstad 1998. är det dags.Det har gått , en mycket lång föreberedelsetid,som dock säkerligen har behövts. iår kommer att ta över stafettpin-nen från , som är årets kulturstad. Den 17januari invigs officiellt till kultur-huvudstad 1998 med en rad av festligheter för ettmycket stort antal särskilt inbjudna gäster, förstås frånSverige men också från , från Östersjöregio-nen, från i stort och även från andra delar avvärlden.Det är svårt att sätta en enkel etikett på kulturhu-vudstadsåret. Det skall vara en mötesplats för idéutby-te och engagemang. Det skall handla om att nå en nypublik, inte bara den redan frälsta. Därför skall mananvända t.ex. nya och oväntade platser som sceneroch utställningslokaler. De som i det kommunalabolagets form har hållit i de konkreta och praktiskaarrangemangen för är övertyga-de om att kommer att varamycket synligt för många människor i själva Stock-holm men också kommmer att synas i t.ex. förorteroch randkommuner, som har engagerats i åtskilligaprojekt.Många av projekten inbegriper konstnärer påmycket hög professionell nivå från såväl somövriga världen. Där finns också mycket av samarbetemed exempelvis folkrörelser, studieförbund och såda-na som inte yrkesmässigt ägnar sig åt kulturskapande.Jag tror att den här delen av kulturhuvudstadsåretär ganska välbekant, men jag skall ändå kort nämnanågra exempel på evenemang under kulturhuvudstad-såret.Det nybyggda Arkitekturmuseetinvigs , och det är naturligtvis en mycket storkulturhändelse. Det är unikt att man med allmännamedel skapar ett museum av en sådan kvalitet ochmed en sådan räckvidd.En helt ny konsthall kommer att öppnas i Tensta.Alfred Nobels f.d. svavelfabrik kommer att öppnassom ett centrum för skulptur.Art Genda, en plattform för unga kultur-arbetare, som initierades , när Köpenhamnvar kulturhuvudstad, får nu sin fortsättning i Stock-holm. Det handlar om allt från konst och arkitektur tillinteraktiva medier och teater.Ett annat projekt som fortsätter från Köpenhamnär den stora , somskall visas i Årstadal i en gammal fabrikslokal somnumera bär namnet Kulturfabriken.En av allra största satsning-ar är Arkipelag, som handlar om ett fyrtiotal utställ-ningar med 100 av vår tids främsta konstnärer.En storsatsning på barnkultur kommer att genom-föras. 10 000 barn från landets kultur- och musiksko-lor kommer att fylla .