prot · GK0977 · 1997-03-12 00:00:00 — Jag vet att man harsamma rättspatos som Moderata samlingspartiet ochtycker att väsentligt större resurser borde läggas här.Men det är inte lika lätt att förklara, varken här ellerute i centerrörelsen.Anf. 170 () re-plik:Fru talman! Att höja rösten förändrar inte detfaktum att ni för inte har föreslagitnågra ytterligare resurser för den direkta polisverk-samheten som skulle kunna avhjälpa dessa avbrott ispaningen som man påtalade i går, enligt AndersHögmark.Precis om jag framförde, har en del av era resurserför det här budgetåret föreslagits gå till polisutbild-ningen. vet lika väl som jag att detinte ger några färdiga poliser som kommer ut direktdärifrån det här budgetåret. Och resten gick tillSchengensamarbetet.Sedan tycks det inte vara nog med att AndersHögmark glömmer innehållet i egnamotioner. Han tycks inte heller minnas från den enadagen till andra vad som har hänt. Jag deltog nämli-gen inte i besöket i går. Om han inte minns att jag intevar där så är det bara att beklaga.Anf. 171 (m) re-plik:Fru talman! Jag beklagar om jag levde i föreställ-ningen att var där, och jag beklagarom röstläget var något högt. Men det är lätt att bliengagerad när man talar om någonting som man trorpå. Jag skall försöka att hålla en dämpad ton så attIngbritt Irhammar inte blir störd av röstläget.Moderata samlingspartiets budgetförslag redovi-sas i utskottsmaterialet och de betänkanden som harproducerats med anledning av budgetpropositionen.Där redovisas klart att vi har 127 miljoner mer tillvårt förfogande än vad huvudalternativet - regering-ens av stödda förslag - ger. Det har avvisats.Det ger alltså en 127 miljoner lägre ram som svenskträttsväsende har att hantera på det här området. Vitror att dessa 127 miljoner skulle ha betytt ganskamycket.Eftersom inte var där i går hop-pas jag att hon ändå har blivit litet nyfiken på dettaoch på de inlagor och den redovisning som gavs i går.Jag rekommenderar ett studiebesök för att få ta del avdetta. Det är en ganska skrämmande bild som man fårse nu när myndigheten på grund av budgetrestriktio-nerna måste lägga ett näst intill idiotstopp för överti-den, som de sade själva.Anf. 172 () re-plik:Fru talman! Jag kan bara konstatera att AndersHögmark medger att de inte har föreslagit några yt-terligare medel för det här budgetåret som skullekunna gå till den direkta polisverksamheten och hjäl-pa det här distriktet.Jag noterade också att inte medett ord kommenterade varför ni som nästan enda partirakt ut skrev att ni var beredda att lägga ned de minstatingsrätterna.Anf. 173 ():Fru talman! vill, som alla andra partieri det här landet, på olika sätt bekämpa drogmissbru-ket. Vi vet ju att det blir allt allvarligare och att detdessutom går allt längre ned i åldrarna.Ett av de förslag som vi har kommit med är skall utreda förutsättningarna för att användakräkmedel. Vi är väl medvetna om att detta är en etiskkrock mellan samhällets mål att bekämpa narkotika-handeln i alla former som finns och läkaretikens synatt läkemedelsanvändning skall vara till för patientensskull och inte för samhällets. står bakomreservation nr 1, men vi förutsätter att innan regering-en kommer med ett förslag har den noggrant utrettkonsekvenserna av det.Vi har också några särskilda yttranden i det härbetänkandet. Det första gäller tillsättning av de högstadomartjänsterna.Det är bara att konstatera att det inte är bra att såmånga av de högsta domartjänsterna tillsätts av rege-ringen utan att det finns någon möjlighet till insyn ochutan att det finns någon möjlighet att överklaga detbeslut som fattas. Men vi avstår ändå från att ha någotyrkande i det här sammanhanget.Vi har också ställt oss bakom det andra särskildayttrandet, om tingsmeritering. Vi beklagar att denviktiga notariejänstgöringen inte fungerar somden borde göra på grund av att det inte finns tillräck-liga resurser. På något sätt måste vi se till att vi får deresurser som behövs, så att de jurister som behövertingsmeritering får det.Fru talman! Vi har inget yrkande i det här falletheller.Anf. 174 ():Fru talman! När det gäller det här betänkandet harVänsterpartiet bara en enda reservation. Det är reser-vation nr 5, som jag härmed yrkar bifall till.Den handlar om tillsättningen av de högsta do-martjänsterna. kan man konstatera att det ärmycket vanligt att de personer som utnämns till justi-tieråd, regeringsråd eller någon annan av de högstadomartjänsterna har tjänstgort i Rege-ringskansliet. Praxis i utnämningsfrågor tyder på atten sådan tjänstgöring anses vara en mycket betydelse-full merit.Nu är det departementet som är ansvarigt för be-redningen när det gäller tillsättning av högre domar-tjänster. Även om man har kontakt med de domstolardär domartjänsten är aktualiserad är det ändå depar-tement och regering som utser domare till just de härtjänsterna.Det är otroligt viktigt att just domarämbetet kanses som helt självständigt. Det kan befaras att endomare som har en sådan bakgrund, som kommer fråneller har tjänstgjort i , kan stå i ettvisst förhållande och brista i självständighet i sittdömande. Bara tanken på att det skulle kunna vara så,bara misstanken att självständigheten inte är fullstän-dig hos domarna, innebär att man bör göra en över-syn. Man bör göra en utredning där man eftersträvaren ny ordning för utnämningar som ger både riksdagoch allmänhet en ökad insyn i förfarandet.Även om det börjar bli vill jag än-då kommentera en del av det sadei talarstolen. Han menade på att det var omöjligt attförstå varför majoriteten inte är beredd att skjuta tillmer resurser till rättsväsendet. framstodsom de stora kämparna när det gäller att beivra nar-kotikamissbruket och som de enda som är rädda omrättsstaten.Men politik och de enorma indrag-ningar som har varit beredda att göra ikommunerna, slår direkt mot möjligheten för narkoti-kamissbrukare att få vård och hjälp. Man måste juockså ha en helhetssyn i politiken. Det hjälper inte attvi ger hur mycket resurser som helst till polisen, omvi inte ser till att människor har en så dräg-lig tillvaro att de inte blir kriminella, utslagna ochmissbrukare. Det skulle vara intressant att höra mode-raterna diskutera vad politik på andraområden kan leda till när det gäller brottslighet ochutslagning.Så till frågan om kroppsbesiktning och kräkmedel.Det är ju en oerhört integritetskränkande åtgärd. Poli-serna här i har kommit med en skrivel-se. Där visar man på att man har problem när folksväljer kapslar och att man inte kan genomföra denkroppsbesiktning man skulle vilja göra. Man har dålyft fram att det har blivit en förändrad och förfinadnarkotikahandel, och att det är detta som har gjort attmänniskor har börjat svälja kapslar.Men det här har polisen brottats med.Det är inte någon ny, förändrad och förfinad narkoti-kahandel som just den här biten bygger på. Det är desmå gatulangarna och de enskilda missbrukarna påPlattan som sväljer kapslarna när polisen kommer.Det är inte den förändrade och förfinade narkotika-handeln som har skapat de problemen, utan det härhar man fått tackla.Frågorna om kroppsbesiktning och kräkmedel harman ju också haft uppe tidigare. Det ären oerhörd integritetskränkning att tvångsmedicinera.Därför bör det finnas en mycket starkt brottsbekäm-pande effektivitetsvinst att uppnå. Jag som person kanmed det underlag som finns inte alls se att detskulle vara en sådan oerhörd effektivitetsvinst att låtapolisen använda kräkmedel. Jag kan inte se att detskulle vara av så betydande intresse när det gäller attkunna komma åt narkotikahandeln.I den avvägningen, mellan olika grupper, typer avbrott och typer av straff som brottet skulle kunnamotsvara, är användningen av en så grovt integri-tetskränkande åtgärd fullständigt otänkbar för mig.Fru talman! Jag skall inte använda all min tid, utanockså förkorta mitt anförande litet.Anf. 175 (m) re-plik:Fru talman! Jag har all respekt för att man i av-vägningen mellan integritetsargument och effektivitet-sargument kan landa i olika slutsatser.Vi har uppenbarligen landat i samma ståndpunktsom de som i daglig gärning försöker att dränera dettaknarkträsk. Jag tror att det är viktigt att lyssna på demsom jobbar. De känner frustration över att i principveta att den och den skall de få fast, men genom denhär metoden väljer man att omöjliggöra säkerställan-det av sin skuld.Vi gör en annan bedömning. Som sagt, jag har allförståelse för att det finns de som tvekar inför detta.Men jag tror att kan det vara befogat.I andra länder, i vårt grannland , som inte ärhelt ociviliserat, tillämpar man den här metoden.Förmodligen har man samma argument och har gjorten avvägning som har landat i att detta bör användas.Alice säger: talar inte omnågon helhetssyn, de har inte någon helhetssyn. Menmed den politik som bedrivs går hundratusentalsmänniskor och tiotusentals ungdomar under 25 årarbetslösa, på grund av en oförmåga hos regeringenatt föra en politik som skapar jobb, framtidstro, tro pånågot att kämpa för. Det finns inget absolut sambandmellan arbetslöshet och drogmissbruk. Men det äringen tvekan om att det finns en uppenbar fara i stor-stadsregionerna för att ungdomar, som månad eftermånad, år , går utan en strimma hopp och utannågon framtidstro, söker sig till olika gängbildningar.Den kanske viktigaste uppgiften, ,framför allt för dem som regerar det här landet, är attskapa framtidstro genom ledarskap. Man måste manatill tro på landet och på möjligheten att forma någon-ting, i stället för den pessimism, räddhågsenhet, tve-hågsenhet som breder ut sig som en grå dimma överSverige.Anf. 176 () replik:Fru talman! Jag skall inte ta någon större debattmed om användningen avtvångsmedicinering.Det här har behandlats i ochi flera olika utredningar. Jag möter också en hel delpoliser, och alla tycker inte att det här är den endavägen att gå. Det finns en skrivelse och en ansökannär det gäller där man har gett uttryck fördet här.Jag tror att det är farligt att säga att hela poliskå-ren generellt vill ha detta och att man måste ha det föratt kunna göra någonting. Det finns skilda meningarockså där om det effektiva eller nödvändiga i att ta tillsådana här åtgärder.Jag är helt överens med om attarbetslösheten är en av de viktigaste frågorna. Menjag kan inte komma ifrån att den kraftiga indragningav statsbidragen till kommunerna som moderaternahar föreslagit skulle innebära en väldigt ökad arbets-löshet bland de människor som arbetar inom kommu-nerna. Inte heller den politiken skulle alltså leda tillfler jobb.Anf. 177 (m) re-plik:Herr talman! Jag vill inte överdriva sambandetmed arbetslösheten, men vi är i alla fall överens omatt den brist på framtidstro och nästintill massarbets-löshet som finns hos unga människor är en bra gro-grund för dåligheter. Det är dock en väl enkel kopp-ling att sysselsättningen ökar bara vi får mer statsbi-drag. Tänk om man hade resonerat såi , ! I har man utan störreomfattning på statsbidragen skapat någonting förframtiden. Det borde inte vara helt obekant för densom sitter framför mig på Jönköpingsbänken.Anf. 178 (mp):Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 1,5 och 6. Reservation 1 gäller narkotikabekämpning pågatunivå. Jag har träffat poliser som jobbar på bl.a.Plattan med narkotika, och de har ett stort problem.Resultatet av spaning som de har gjort kan raseras därför att, som vi hörde, langareeller köpare sväljer narkotikakapslarna. Det är enprioriterad uppgift för narkotikapolisen att bekämpadetta. Den har också fått i uppdrag att minska nyre-kryteringen av missbrukare.Vad gör man i den här situationen? Man kan ta inden misstänkte och sätta denne på "tulltoa"med bevakning . Det kostar perdygn. Ett frihetsberövande är enmycket ingripande åtgärd för den som det gäller.Användande av kräkmedel påminner om det somvederbörande ändå själv utsätter sig för. Efter att hasvalt kapseln sätter man oftast själv fingrarna i mun-nen och kräks upp kapseln.Den föreslagna metoden tillämpas också i vårtgrannland , där man har ganska likartade förut-sättningar. Där har denna metod lett till att sväljandetav kapslar minskat. Därför behöver polisen inte helleranvända så mycket kräkmedel.Jag tycker att vi skall utreda denna metod. Jagförstår till fullo problemen. Jag tycker att det är braatt ringa in behovet av ingripande, precis som när detgäller förbjudande av mc-organisationerna för att fåbukt med mc-brottsligheten. Man bör ingripa motdem som det gäller i stället för att använda buggningoch register som drabbar en stor allmänhet.När det sedan gäller tillsättning av domartjänstertycker jag att en utredning skall se över systemet fördetta. Domartjänsterna tillsätts nu av regeringen efterberedning i departementet. Det är mycket hemlighets-fullt, och det finns ingen insyn. Domarna i de högstainstanserna får även inflytande över utnämningarnagenom avgivande av utlåtanden.Jag tror att detta leder till följsammare ochosjälvständigare domare. Det kungörs inte när tjäns-terna är lediga, och det finns inget formellt anmäl-ningsförfarande. Man säger utan diskussion utåt att dehögst kvalificerade skall komma i fråga.Jag har som lekman ofta funderat över det somhänder inom domstolarna. En ung person som harklarat sin juristexamen och som siktar på domarkarri-är skall gå som notarie, och då är man i det närmastelivegen. Man måste göra vad man blir tillsagd för attfå goda vitsord. Man går vidare genom fiskala testerunder samma förhållanden. Man har inte fast tjänstoch kan egentligen inte fatta självständiga beslut. Manär beroende av de vitsord som man får ända fram tilldet yttersta målet, när man enligt detta system blirutsedd till domare.Hur kan det komma ut kreativa och självständigadomare av detta förfarande? Jag tycker att det harspelat ut sin roll. Vi har en ny tid, och systemetborde ha ändrats för länge sedan. Jag återkommer tillnotarieutbildningen, som systemet börjar med.Jag har avgivit en reservation om grupptalan förmiljöorganisationer. har väckt en sam-manhängande motion om miljöbrottslighet, där ett avyrkandena var att miljöorganisationer skall få talan.En enskild person kan helt enkelt inte väckaanspråk mot en industri eller ett annat större företag.Inte heller naturen har någon talan. Detta måste viändra på.Det pågår en beredning av resultatet av en utred-ning. Vissa delar av det bereds inom Justitiedeparte-mentet och , och slutsatserna skallöverlämnas . Jag skulle redan nu vilja attriksdagen gör ett uttalande om att denna fråga är vik-tig.Vad gäller tingsmeriteringen vill jag säga att detinte finns någon annan utbildning där betygen spelaren så stor roll för karriären som på juristlinjen. Förinte alltför länge sedan, i inledningen av 80-talet,började betygskraven för antagning till tingsmerite-ring att öka. kunde i stort sett alla med me-delbetyg räkna med notarietjänst. Eftersom behovetav jurister trots allt var stort, måste möjligheterna tillolika typer av praktik öka.Vi kan inte, som , endast utgå från domsto-larnas och åklagarmyndigheternas behov av jurister.De betalande domstolarna lägger ut stora pengar pådetta utan att få en effektiv organisation.Jag har försökt utröna vad en notarietjänstgöringär - är det praktik eller arbete? Det visar sig att det ärhälften av vardera. Notarietiden uppgår till två år.Under det första året utbildas vederbörande, och manfår ta i anspråk kanslipersonal och domare för utbild-ningen. Sedan skall notarierna arbeta , ochdärefter får de säga adjö. Därefter kommer nya nota-rier in. Tingsrätterna är uppbyggda på systemet meddessa vandrande gesäller, som går och lärsig, och när de har gjort det får de sluta.Tänk om det skulle vara så inom mitt eget område,på lärarbanan, och inom andra utbildningar, att manständigt fick komma in under nya överheter! Detskulle vara förfärligt ineffektivt. Man kan inte avske-da människor när de har lärt sig arbetet och ta in nya.Hur effektivt är det? Det är inte konstigt att tingsrät-terna får problem.Det är hög tid att det görs någonting åt detta. Jagsitter visserligen i , i vars direktivdet sägs att den bl.a. skall kunna ge förslag till refor-mering av notarie- och domarutbildningen, men såvittjag kan avgöra har den inte tid till det. Jag skulleönska att även övriga blev uppmärksamma på fråganoch gjorde någonting åt förhållandena.Vid en jämförelse med civilingenjörer, sjuksköter-skor, läkare och lärare finner man att det för dessafinns möjligheter till praktik. Det borde ingå i utbild-ningen möjlighet till praktik i alla verksamheter. Ock-så domare skulle kunna få praktik på olika områden,och jag tror att det skulle kunna tillföra domstolarnamycket.Enligt betänkandet är utskottet enigt om att nota-rietjänstgöringen är något som skall behållas - utanatt tänka efter hur den egentligen fungerar.Jag tycker att det skall bli obligatoriskt med prak-tikplatser - trainee-platser - i utbildningen. Man kansedan diskutera om denna nödvändiga praktik skalltäckas av studiemedel och kompenseras av att någotannat eventuellt tas bort.Jag kan också tillägga att jag har varit i kontaktmed studerandeorganisationerna. De är helt med pådenna diskussion. De har förstått att situationen inteär hållbar eftersom bara en tredjedel av de sökandefår platser. Betygshetsen gör att dessa studenter besö-ker psykologer och kuratorer i större utsträckning änandra studenter.Anders G Högmark talade om små tingsrätter. Detär nödvändigt att se över den inre organisationen. Jagtror att det är viktigare. Det går inte att bara prata omstorleken.Anf. 179 () replik:Herr talman! Jag kanske skall börja med att yrkabifall till reservation 5 - om jag inte gjorde det tidiga-re i mitt anförande.Jag vill bara nämna tingsmeriteringen och att KiaAndreasson hoppas att fler kommer att se problemet.Jag är helt övertygad om att fler gör det. Vi har disku-terat frågan i utskottet.Däremot känner jag mig fortfarande inte så passsäker på hur notarietjänstgöringen skall genomföras.Det är mycket möjligt att det är den modell förespråkar som skall användas. Men KiaAndreasson beskriver problemen och de oerhördabristerna i verkligheten. Men jag är inte säker på omjust den alternativa modell som reservationen ochmotionen bygger på är den rätta. Men det är möjligtatt kommer att övertyga mig att det ärså. Denna fråga kommer att tas upp i andra samman-hang i framtiden.Anf. 180 (mp) replik:Herr talman! Det är mycket glädjande att höraAlice replik. Jag har inte en direkt färdigmodell. Det är tankar som skulle kunna vara möjliga.Men naturligtvis vill jag att dessa frågor skall utredasytterligare. Därför tror jag inte att vi kommer att hinnamed detta i . Det krävs ganskastora resurser för att komma fram till en bra modell.Anf. 181 (m) re-plik:Herr talman! Det finns en djupt och sant konser-vativ attityd, nämligen att inte kasta ut barnet medbadvattnet. Det är alltid viktigt att spara det bästa.I fråga om systemet med tingsmeritering finns detdelar som i grunden är bra. Men det finns all anled-ning att se över en hel del saker. För den skull behö-ver inte allt kastas ut. Jag tror också att det finns an-ledning att lyssna på dem som studerar juridik och pådem som har tagit sig igenom systemet. Det finns desom lovprisar systemet, och det finns de som är kri-tiska.Kia ger en bild av att notarierna gårsina och sedan blir utslängda. Det var en slarvigbeskrivning, men det var ungefär den innebörden ihennes bild. Att så många upplever ett sådant hot närde lämnar notarietjänstgöringen, beror ju på att detsvenska rättsväsendet inte har resurser att anställakompetenta människor. Det är fråga om unga männi-skor som har fått en bra grundutbildning och en bralärlingsutbildning av gediget slag.Det stora problemet är de begränsade möjligheter-na att anställa. Det finns ärendebalanser, och det finnsmängder av arbetsuppgifter för välutbildade jurister.Men låt oss titta på detta problem framöver. Det finnsockså all anledning att titta över den inre strukturenpå tingsrätterna. Går det att få en ändamålsenlig sådanfinns det ännu större möjligheter att på ett bra sättbehålla de små tingsrätterna och låta dem spela enaktiv roll.Jag utgår från att , som för-hoppningsvis har fått förlängd tid att arbeta, kankomma fram till konstruktiva förslag i den riktningen.Annars är jag övertygad om att Moderata samlings-partiet kommer att verka för att de små tingsrätternakommer att spela en viktig roll framöver.Anf. 182 (mp) replik:Herr talman! Det tråkigaste med tingsmeriteringenär att den fortfarande krävs av alla verksamheter.Även privata advokatbyråer anställer nästan ingajurister som inte har genomgått tingsmeritering. Förrvar det så många som kunde tingsmeritera sig. Därförvar detta en merit som blev ett obligatorium. fårbara en tredjedel av de studerande en plats. De övrigakan vara duktiga, men har inte spets i alla delkurser-na. De får då ingen plats och därmed ingen merite-ring. Därmed har de oerhört svårt att få andra arbeten.Så är det i dag.Anf. 183 (m) re-plik:Herr talman! Att det är en så stor efterfrågan påtingsmeriterade jurister kan också bero på att det ärfråga om en så bra utbildning. Då är det viktigt att setill att så många som möjligt av dem som vill tings-meritera sig också får möjlighet till det. Då gäller detytterst att se till att det finns en organisation och ma-teriella resurser att skapa tingsmeriteringsplatserna.Jag går återigen tillbaka till att det behövs resur-ser. Man kan inte trolla med knäna och skära ned irättskedjan och rättssystemet och tro attmerparten skall kunna få del av detta.Men detta hindrar inte att man på vissa punkterkan behöva se över innehållet i utbildningen. Detfinns ingenting som är så bra att det inte kan bli bätt-re. Men man behöver inte kasta ut barnet med bad-vattnet.Anf. 184 (mp) replik:Herr talman! Visar det sig då vid en utredning avfrågan - vilket jag önskar - att tingsmeriteringen ärnödvändig för allt slags arbete, måste väl den ingå iutbildningen? Den måste då bli en rättighet.Anf. 185 ():Herr talman! Det var en intressant debatt, och jagtänkte haka på den litet grand. Betänkandet är tunt,men ändå är det en liten doft av rättskultur som slåremot en. Det är inte alltid så vanligt.Jag har satt upp frågan om notarietjänstgöring sompunkt A. Det är faktiskt oerhört viktigt i en rättskulturatt ha suttit ting i den meningen att man har arbetat idomstol. Jo: Det är något utomordentligtspeciellt att vara i domstol, som man gudskelov iandra sammanhang inte ofta utsätts för. Det är frågaom att få pröva en skuldfråga mot den bevisning somläggs fram inför domstolen.Det är också oerhört uppfriskande att sitta och troatt vederbörande är oskyldig eller skyldig och sedanvisar det sig att allt man trodde var helt fel. Detta kanman inte uppleva någon annanstans än i en domstol.Detta är kärnan i juristutbildningen på den nivån.Jag har många roller. Som styrelseordförande i enav de större advokatbyråerna i kan jag sägaatt vi anställer fortfarande i princip bara tingsmerite-rade jurister, även om vi vet att läget är fruktansvärtjust . Jag tror inte att det är fråga om en tredjedelutan snarare av en årskull som får sitta ting.Vi har diskuterat mycket på arbetsgivarsidan att ändraattityderna. På något sätt måste man fånga upp denändrade situationen.Men fortfarande anses det oerhört viktigt att haupplevt målen i domstolen. Där får man lära sig vadrättssäkerhet innebär - sådant som människor inte harnågon större känsla för vad det innebär förrän desjälva sitter inne.Det är därför oerhört glädjande att utskottet harkunnat komma med ett sådant uttalande, även om jagblir litet misstänksam när det står "att så många juris-ter som möjlighet bereds tillfälle till notarietjänstgö-ring". Så skriver man i ett avtal när man inte villförplikta sig till någonting. Jag hoppas ändå att därligger en allvarlig mening att man skall öka antaletplatser.När det gäller skiljedomsförfarande yrkar jag bi-fall till reservation 9. Jag tycker att det är ett ganskaklockrent fall där regeringen bara skall expediera enlag. Näringslivet vill ha en ny lag. Man sitter ochjobbar med en lag . har lyckatsetablera sig på den internationella marknaden för atthandlägga skiljedomar.