prot · GK0986 · 1997-04-09 00:00:00 — Medborgare iEU-länderna har också möjlighet att delta i val tillEU-parlamentet, vilket också är något väsentligt isammanhanget. Men jag tror att rösträtten till de na-tionella parlamenten bör vara knuten till medborgar-skap i landet i fråga.Anf. 5 () replik:Herr talman! Givetvis måste vi ha en fortlöpandedialog och prövning av olika system, och föra endiskussion mellan partierna också där vi har princi-piella utgångspunkter som skiljer sig åt. Det är enförutsättning för att vi skall kunna utveckla och för-bättra valsystemet. Vi är helt överens om det.Jag har ändå velat betona att utgångspunkten i denfolkrörelsebaserade demokrati som vi till övervägan-de del har i är en utomordentlig utgångs-punkt. Man behöver inte bara gå utanför landets grän-ser för att söka modeller, utan man kan också utveckladet system som är grundlagt och väl förankrat hos detsvenska folket.När det gäller invandrarnas ställning är inte erfa-renheterna från några länder särskilt imponerande. Imånga länder - och är tyvärr inget undantag -finns det tilltagande fenomen av socialt utanförskap,gettoisering, gästarbetarskap osv. En del av dettahänger ihop med att en del av den arbetande befolk-ningen utesluts från möjligheterna till politiska rättig-heter i det sociala sammanhang där de lever och arbe-tar. Detta förstärker utanförskapet. Därför menar vi iVänsterpartiet att det är viktigt att driva och diskuteraockså den frågan.Anf. 6 () replik:Herr talman! Jag ber om ursäkt för att jag satt i felbänk förut. Det är inte alltid så lätt så här på morgo-nen att veta var man skall befinna sig. Däremot vetjag var man skall befinna sig när det gäller röstning iolika lokaler, i varje fall enligt mitt förmenande. Jagstår fast vid att rösträtten i val till de nationella parla-menten bör förenas med medborgarskapet.Kenneth tog upp en punkt i sitt första inläggsom jag inte hann beröra direkt. Det gäller de eko-nomiska resurserna vid personval. Jag tror att vi intealls är mogna för någon sorts lagstiftning för redo-visning av vilka ekonomiska resurser som används. länder man försökt med detta har man grundligenmisslyckats, kan man säga. Däremot tror jag det kanvara bra med en viss frivillig redovisning. Men somKenneth säger är det naturligtvis en av nackde-larna i sammanhanget just att plocka fram de ekono-miska resurserna i personvalet som sådant. De kan bliväldigt ojämnt fördelade. Å andra sidan blir det sam-tidigt mer av en öppen tävling, vilket kan ha sinapositiva effekter i sammanhanget.Vi måste som sagt var vara lyhörda ,och se hur de olika försöken slår ut. Jag är inte heltnöjd med personvalet så som det har slagit ut -dels i försöken i kommunerna vid förra valet, dels ivalet till . Det finns många fråge-tecken i sammanhanget. Men låt oss se vad som hän-der i framtiden.Anf. 7 () replik:Herr talman! Vi lever i när människor avolika anledningar tvingas flytta runt mellan olikaländer. Därmed lever och verkar de, ibland kanskemot sin vilja på grund av att de har tvingats till flykt,under vissa nya sociala omständigheter. För att dessamänniskor inte skall ha ett utanförskap är det nog avutomordentlig vikt att de, och när de harvisat att de kommer att stanna , kanutöva fullvärdiga demokratiska fri- och rättigheter,och dit hör ju rösträtten. Därför menar vi att dettakrav är viktigt.Vi kan kanske närma oss samma problem genomatt vi ser över lagstiftningen kring hur man vinnermedborgarskap. Man kan kanske lösa upp frågan denvägen. Vilket alternativ man än väljer tror jag att detär viktigt att man också, för att kringgå de underlig-gande sociala problemen med gettoisering och socialtutanförskap, erbjuder demokratiska rättigheter till allamänniskor som lever, verkar och har för avsikt attgöra det i ett land.Detta med någon form av kontroll av de ekono-miska villkoren prövas i del länder. Det är mycketsvårt att få en effektiv lagstiftning därvidlag. Det kanjag hålla med om, men är det viktigt att detfinns ett visst regelverk så att väljarna också får redapå om det är intressen utanför partierna som särskiltbackar upp en kandidat. Därför tycker jag inte att detfinns anledning att vika från den ståndpunkt jag harintagit i reservationen tillsammans med liberalerna.Anf. 8 () replik:Herr talman! allmänna reflexionerom personvalet och det han sade om eliter är ju in-tressant. Jag vill ge några egna reflexioner kring detta.Det är klart att det finns en risk att man, i alla fallmed en viss typ av utformning av personval, får ettläge där människor med rejäla resurser bakom sig, iform av pengar, organisationsuppbackning eller vaddet kan vara, kommer att bli allt mer vanligt före-kommande i politiska församlingar utan att för denskull ha några politiska insikter.Men det finns ju också ett annat problem som jagtycker att vi har att hantera i den verklighet vi nu leveri, nämligen en politisk elit som har en förmåga attförnya sig själv. Där förekommer det naturligtvis,även om vi inte alltid vill erkänna det, att det beredsreträttplatser för personer ur t.ex. kommunalpolitikengenom att de sätts upp på valbar plats på en riksdags-lista. Det förekommer kanske köpslående mellan olikagrupperingar. Dessutom har vi detta med det heligaomvalet och allt sådant som jag var inne på i mittinledningsanförande. Där kan man också tala om atten elit förhindrar väljarnas möjlighet att direkt fåinflytande över vilka som skall företräda dem.Ur mitt perspektiv är detta med att processen kangå snett inom de politiska partierna i det system somvi har haft ett väldigt starkt skäl, kanske detstarkaste, för att ha ett starkare inslag av personval.Sedan vill jag också kommentera detta med in-vandrarna. Rösträtt hänger ju samman med medbor-garskap, och medborgarskap - och låter jag litethögtidlig - handlar också om att ta ett nationellt an-svar. Jag tycker att man skall se medborgarskapet pådet sättet. Det finns liksom inte något mellanläge, somKenneth vill antyda, utan antingen upphäverman detta samband eller också har man det kvar.Skulle man upphäva det hamnar man, i alla fall i deteuropeiska samarbetet med den logik som gäller i allaandra länder, på en väg som leder till en förbunds-statsliknande utveckling av EU, vilket jag inte tror attKenneth vill. Man skall nog se upp med vilkaargument man använder här.Anf. 9 () replik:Herr talman! Jag tror nog inte att det leder till nå-gon förbundsstat. Det handlar ju om att ge människorsom lever och verkar i ett socialt sammanhang enmöjlighet att inte vara så utanför det samhälle som delever i som de är när deras demokratiska rättigheter ärbeskurna.Om man tänker litet på vad sä-ger om nationellt ansvar tror jag nog att det mångagånger är utomordentligt orättmätigt när det gällerinvandrarna. Jag hoppas att , som jui allmänhet är en mycket progressiv man i invandrar-frågor, egentligen inte menade detta så som ordenföll.Jag håller med om riskerna förbyråkratisering av partisystemen och att det uppståren politisk elit. Jag sade det litet kortfattat i mitt anfö-rande. Men poängen är trots allt att det är politiskapartier och deras helhetsprogram som väljarna fram-för allt väljer mellan och inte individer. De politiskapartierna står för vissa ståndpunkter. Sedan finns detnaturligtvis svek mot vallöften och allehanda sådanasaker, men blir väljarna tillräckligt förgrymmade finnsdet ju andra politiska partier att vända sig till.Jag tror att det är utomordentligt viktigt att manhar ett starkt partisystem i grunden. Därför kan jagtycka att det är okej att vi prövar den här kompromis-sen även om jag kanske är ännu mera för ett partisys-tem. Detta kan vara ett sätt som någorlunda avhjälperdet berättigade missnöje och den berättigade kritiksom finns mot partisystemet att det har förstelnat.Anf. 10 () replik:Herr talman! Skulle det råka bli så där jag bor attFolkpartiet har en kandidat överst på listan som jagabsolut inte vill se i vill jag gärna kunnarösta på en annan folkpartist och ha en chans att få invederbörande i stället för att vara hänvisad till attrösta på , eller något annatparti. Jag tycker nog att den synpunkten från KennethKvist väger ganska lätt. Jag tror att de flesta männi-skor uppfattar valsituationen på det viset.När det gäller invandrares rösträtt i riksdagsval in-ser egentligen alla att medborgarskap i ett land inne-bär både rättigheter och skyldigheter, och det finns enkoppling mellan dessa saker. Man upphäver väldigtmycket av substansen i medborgarskapet om manförändrar det på det sätt som är innepå. Det är ju inte sant att invandrare utan medborgar-skap i saknar förankring i ett socialt samman-hang därför att de inte har rösträtt i riksdagsval. Detfinns ju möjligheter att rösta i kommunalval. Alldelesför få, och dessutom allt färre som det verkar, utnytt-jar detta. Men det är ju ett problem för sig. Det fårhanteras på olika sätt av partierna bl.a.I en tidigare replik sade att om manavser att stanna här under lång skall man kunna fårösträtt i riksdagsval. Det är självklart, men stannarman här tillräckligt - och det är ju i verklighe-ten bara fråga om - är man ju berättigadtill svenskt medborgarskap. Därmed löser sig ju frå-gan av sig själv. Man kan, som jag sade i inlednings-anförandet, ytterligare se över möjligheterna att fåsvenskt medborgarskap. Det kan kanske gå snabbare ivissa lägen osv. Medborgarskapsfrågor kommer judessutom att utredas. Det har tillsatts en utred-ning om detta. Det naturliga är ju att gå den vägen.Anf. 11 ():Herr talman! fanns strykmöjligheten föratt få bort misshagliga kandidater. finns möjlighe-ten att stryka för en kandidat som man verkligen villha. Jag tycker att vi kanske närmar oss ett optimaltgott valsystem, men det får framtiden utvisa.Det är alldeles riktigt att invandrarna lever i ettsocialt sammanhang. Jag kan också tänka mig att denminskade andelen invandrare som deltar i kommunalaval har något samband med att kommunernas självsty-re egentligen har rubbats och att mycket av politikenegentligen styrs centralt i landet. Därför tycker manatt den kommunala rösträtten egentligen är en sortshalvmessyr i förhållande till att kunna rösta allmänt.Som sagt var, förhållandena har faktiskt föränd-rats. Jag tror inte att vårt medborgarskap tar anstöt avatt vi ser den sociala tillhörigheten som kanske vikti-gare än den formella tillhörigheten. Jag tror att full-värdiga demokratiska rättigheter för alla som leveroch verkar i ett land är av utomordentligt värde för attvi skall kunna bekämpa segregation och få till ståndett integrerat och bra samhälle.Anf. 12 ():Herr talman! från in-ledde den här debatten med att prata om majoritets-val, till skillnad från proportionella val. Det finns enförkärlek - en lockelse - bland en del för en övergångtill ett system med majoritetsval, i stället för det val-system vi har . Jag kan förstå att när man somModeraterna i modern historia be-finner sig i ett läge där man i opinionen är störst iSverige känns det intressant med majoritetsval. Detinnebär ju att det största partiet får en oproportionelltstor andel av platserna i parlamentet.Ofta leder det, som i , till en situa-tion där ett parti som har långt av rösternafår en stor majoritet i parlamentet. Det är det avgö-rande argumentet mot ett system med majoritets-val,tycker jag. Principen en människa, en röst är väländå det grundläggande, det rimliga, när man skalldiskutera demokrati. Det grundläggande är väl att allaväljares inflytande har lika stort värde när det gälleratt fördela makten i samhället.Det betänkande som vi diskuterar utgår frånen kompromiss som kom till under den förra mandat-perioden, 1991-1994, när tog en litenpaus i politiken, på riksdagsnivå i alla fall. Jag tror attdet , inom parentes sagt, var nyttigt för Miljöpartietatt hamna litet utanför ett tag. Det ger tid för eftertan-ke. Jag skulle önska att fler fick möjlighetatt tänka över vilka frågor som är viktiga i politikenoch vilka frågor som man vill driva.Det centrala i uppgörelsen handlar om personvals-frågan. har inte i någon större utsträck-ning en avvikande uppfattning, i förhållande till densom majoriteten har kompromissat sig fram till. Vimenar att människorna i politiken har en stor betydel-se. Det måste på ett eller annat sätt slå igenom i ettbra demokratiskt valsystem, där människor också fårmöjlighet att påverka vilka som skall bli valda tillpolitiska organ som . Väljarnas inflytandeökar rimligen när man inför ett personvalssystem, ochdet är bra.Men det finns också nackdelar med att införa ettpersonvalssystem. Politiken riskerar att hamna i bak-grunden. Erfarenheten från flera länder är att man fåren större fokusering på personer och konflikter mellanpersoner, i stället för på politiska ideologier ochgrundvärderingar. Särskilt i som i hög gradpräglas av en ytlig kändiskultur finns det en risk medett sådant valsystem.Beroendet av finansiärer och grupper som står nä-ra dem som skall väljas riskerar naturligtvis också attöka. Därför är det viktigt, tycker jag, att vi får ettsystem där man öppet och klart redovisar de medel,de pengar, som satsas av enskilda personer i person-valskampanjer. Annars skapas lätt ett intryck av kor-ruption och grumlighet i demokratins valsystem, ochdet vore väldigt olyckligt. Jag skulle önska att vi ficknågon form av gränser för personvalskampanjerna, attvi fick maximiinsatser. Det kanske inte känns så väl-digt angeläget , med den situation som råder i dag.Men det kan bli annorlunda . Värdet av attfå tillgång till platserna kan bli större, det kan bli ettstörre ekonomiskt värde i att bli riksdagsledamot.Det förslag som har lagts fram har en del posi-tiva inslag. Men det innehåller också en del dåligasaker, tycker jag. Det gäller bl.a. siffran . Vi harju sett hur personvalsinslaget blir,när gränsen går vid . I t.ex. valet till hade vi en sådan gräns. I ett personvaldär gränsen går vid räcker det med att avrösterna för ett visst parti går till en viss person för attdet skall få genomslag. Men för att det i realitetenskulle ha någon betydelse i valet till Europaparlamen-tet räckte inte det här. Valet till Europaparlamentetpåverkades inte på något avgörande sätt av att vi hadeett personvalsinslag. Det tycker jag är litet grandoroväckande.Vi tänker oss att man inför ett riksdagsval väljeratt gå ut stort med att man inför personvalsinslag ipolitiken. Man säger att väljarna får större möjlighetatt påverka vilka som skall bli ledamöter, inte baravälja parti. Har man då en gräns vid och det visarsig att nästan ingen valdes in genom personvalsinsla-get därför att man hade satt ribban för högt för att detskulle ha betydelse, kan det leda till ett väldigt bak-slag. Det kan leda till att vi får ett ökat misstroendetill valsystemet i . Det tror jag är farligt. Detfinns redan ett alltför stort misstroende mellan politi-ker, det politiska systemet och många väljare. Detfinns en risk för att det här förslaget förvärrar densituationen.Det tycker jag att vi måste uppmärksamma, ävenom det inte blir som jag vill. Jag tycker att det skall gåen gräns vid för personval som är gemensam förbåde kommunalval och riksdagsval. Även om det integår igenom nu tycker jag att det är någonting som vimåste uppmärksamma framöver. Om det här inte fårgenomslag måste det ändras. Man skall inte ge väljar-na en illusion av att de kan påverka.En annan viktig fråga när det gäller valsystemet ärnaturligtvis vilka som har rösträtt. villaktivt förändra systemet. Vi vill att man går mot ettsystem som mer präglas av att människor har möjlig-het att rösta och påverka samhället där de bor. Detmedborgarskap som är grunden tycker jag attHåkan på ett olyckligt sätt mystifierar. Detbrukar inte vara kännetecknande för folkpartister attagera på det sättet. De brukar vara stolta över att manhar ett så rationellt tänkande inom Folkpartiet.Men tycker jag att mystifierarmedborgarskapet, genom att hävda att det på någotsätt skulle bidra till att människor känner ansvar. Jagtror att människor som har bott här , somlever här, som betalar skatt här, som verkar i landetoch som har sin familj här känner lika mycket ansvarsom den gör som får ett medborgarskap.Det finns många invandrare i som inte villgöra sig av med sitt medborgarskap i det land manbodde i tidigare. Jag tycker att man skall respekteraden inställningen. Även om det slutar med att perso-nen i fråga lever resten av sitt liv här, kanske han intevill lämna den kopplingen till det forna hemlandet.Slutsatsen bör vara att det är rimligt att ändra dethär systemet. Det är rimligt att människor får rösträtt,inte bara till kommun- och landstingsval utan ocksåtill riksdagsval, om man bor och verkar här en längretid. En treårsgräns anser vi i kan vararimligt. Vi föreslår därför att systemet ändras på detsättet.Håkan tar också upp att invandrarnainte i någon särskild utsträckning röstar i kommunal-valen. Jag tror att en orsak till att man inte gör det äratt vi har ett valsystem i där riksdagsvalet ioerhört hög grad präglar hela valet. Kommunalvalethamnar helt och hållet i skymundan. Det är också ettviktigt skäl till att vi bör införa skilda valdagar i Sve-rige igen.Det har också sketten mycket stor förändring när det gäller kommunernai . De har fått betydligt större befogenheter.De har också vuxit mycket starkt. Det har blivit störreorganisationer som har större betydelse för människori vardagen än de hade . Att vi i densituationen har fått en ändring som innebär att heladet kommunala valet kommer i skymundan är para-doxalt. Det borde ha varit tvärtom. Vi borde underden här perioden ha lyft fram kommunerna och verk-ligen betonat att kommunalvalet är ett särskilt val försig, som kräver att medborgarna tar ställning i ensärskild ordning.Samtidigt pågår en mycket stor och omvälvandeprocess. Majoriteten här i väljer att steg försteg lyfta bort besluten från riksdagsmakten, från denationella beslutande församlingarna till överstatliga,federala institutioner som EU. Det innebär att visammanlagt får ett valsystem som blir irrelevant. Detval som dominerar hela valsystemet har en allt mindrebetydelse för utgången, och det som kommer i skym-undan blir i verkligheten allt viktigare för medborgar-na.Miljöpartiet föreslår också att vi skall genomföraen sänkning av åldersgränsen för röstberättigade till16 år i stället . Vi har fått en förändring fråntreåriga till fyraåriga mandatperioder. Det har i prak-tiken inneburit att vi har höjt åldersgränsen för riks-dags- och kommunalvalen. I praktiken är första-gångsväljarna när de får röstaförsta gången. Skulle man sänka gränsen till 16 årskulle den genomsnittliga åldern vid förstagångsvaletvara . Det är rimligt, tycker jag. Just i den härperioden, när ungdomar är , är deofta mycket aktiva och intresserade av politik, ävenom de inte går med i ett politiskt parti. Man är oftastmest engagerad i just rikspolitiken, de stora frågorna.Att man då inte skulle få rösta i riksdagsvalet tyckerjag är litet synd. Jag tror att det skulle kunna bidra tillett mer aktivt deltagande också i de politiska partiernaom ungdomarna kände att de fick vara med och taansvar för besluten.Jag vill avsluta med en liten fråga om just rösträt-ten. Den handlar om att man med det här betänkandetvill genomföra en mycket stötande diskriminering,som jag ser det. Majoriteten vill besluta att EU-medborgare skall få företräde och möjlighet att rösta ikommuner och landsting de bor här,men inte andra medborgare. Estländare, amerikaneroch ryssar skall inte ges möjlighet att rösta i Sverigefrån de bor här. Men portugiser, grekeroch danskar skall få det. Den här skillnaden tycker jagär fullständigt orimlig och mycket stötande ur ettdemokratiskt perspektiv. Den diskrimineringen tyckerjag att vi borde kunna ta bort. Det blir en ful fläck idet svenska valsystemet.Jag yrkar bifall till reservationerna 3, 6, 7 och 8.Anf. 13 () replik:Herr talman! Argumenten som gäller invandraresrösträtt har i och för sig redan luftats. Jag vill barapoängtera att det inte alls är fråga om att mystifieramedborgarskapet. Detta är inte konstigt. Precis densorts regler som jag också tycker att det är rimligt attvi har kvar i , alltså en koppling mellan med-borgarskap och rösträtt, finns i alla länder som jag harhört talas om. Det är enkla fakta. Det är så det förhål-ler sig. Det är inte något mystiskt med det.Att det är på det sättet har naturligtvis sitt upphovi en historisk utveckling. Vi har glömt det litet grand iSverige. Men i andra länder, som har blivitdemokratier, är det här oerhört påtagligt. Medborgar-skapet är något av ett kvitto på att man är fullvärdigmedborgare i sitt land. Det här är en koppling som jagtycker är viktig att upprätthålla. Börjar man frångåden får man nog vara beredd på att det kan leda tillkomplikationer av olika slag, ibland för enskildainvandrare, som kan få trassel med myndigheterhemma. Man kanske har en del av familjen hemma.Med de mycket generösa möjligheter vi har i Sverigeatt bli medborgare efter i landet har desom väljer att inte bli det i allmänhet väl genomtänk-ta, goda personliga skäl.Man kan naturligtvis mjuka upp detta ytterligareoch justera det. Det är jag inte alls främmande för. Jagär inte heller främmande för, om det är möjligt, att seöver aspekten med EU när det gäller röst-rätt, som var inne på. Men det är någotannat än det som är kopplat till medborgarskapet. Sålänge vi har ett system med självständiga stater i värl-den, och det antar jag att vi kommer att ha under långtid, får man nog lov att ha åtminstone någon sortsdistinktion mellan vilka som har rösträtt i valen tillparlamentet i dessa självständiga stater och de sominte har det.Anf. 14 () replik:Herr talman! Jag tror att har all-deles rätt i att medborgarskap är någonting som harvuxit fram historiskt. Det har mycket att göra mednationalstatens framväxande. Men jag tycker inte kan ta det som ett argument för att det skall be-hållas . Förhoppningsvis är kopplingen tillnationalstaten en av de saker som det moderna sam-hället växer litet grand ifrån, så att vi kan se litet öpp-nare och friare på varandra som likvärdiga människor,oavsett vilket land vi är födda i. Därför tycker jag attdet här är en naturlig förändring att genomföra för ettmodernt samhälle. Man bygger rösträtten på den ortpersonen bor och verkar i, i stället för på någontingmystiskt kring medborgarskapet.Anf. 15 () replik:Herr talman! börjar det bli intressant, när PeterEriksson kommer in på de förklaringar som ändåfinns till att vi har den ordning som vi har och somalla andra länder har. Iakttagelsen av nationalstatensframväxt är riktig. Det är klart att det är så det hängerihop.Nu behöver man inte en nationalstatsromantik inågon unken gammaldags mening för att konstateraatt det, oavsett hur en stats befolkning ser ut etniskt,än så länge ändå är fråga om självständiga stater medolika medborgarskap. I princip har man sammagrundregler i varenda stat för kopplingen mellanmedborgarskap och rösträtt.Det är sant att det här nu håller på att lösas uppgenom internationaliseringen, inte minst just i Europa.Det är en utveckling som i alla andrasammanhang försöker förhindra så gott man kan. Detjag ville påvisa var bara att säger man A, som Miljö-partiet gör, hamnar man ganska snabbt i en situationdär man får säga B, C och D. Då är frågan vad somblir kvar av grunden för er egen syn på den svenskasjälvständiga statens relation till resten av Europa.Anf. 16 () replik:Herr talman! Jag tror att det är en fullständigmissuppfattning om man menar att mot-arbetar varje form av internationalisering. Det är denform av buskpropaganda som man bedrev bl.a. införfolkomröstningen om EU, och jag tycker att HåkanHolmberg kunde hålla sig för god för den typen avdebatt.Frågan om medborgarskapet är intressant. också genomföra medborgarskap på EU-nivå.Många är ute efter att försöka skapa just någon formav EU-nationalkänsla, gemensam historiesyn ochsådant. Jag tror att den här typen av ansträngningarmotverkar en sund internationell utveckling där vi istället bör se lika mycket på relationerna till andradelar av världen, särskilt när det gäller den här typenav frågor, t.ex. kring medborgarskap.