prot · GL0925 · 1997-11-05 00:00:00 — Jag trorockså att det är viktigt att vi som står utanför klartuppfattar hur situationen är på , vars 10 miljonerinvånare upplever sig som tillhörande ett land som äri krig mot en nästan övermäktig fiende, som villtvinga på dem ett annat politiskt system.Om blockaden upphävdes och tilläts ha enbetydligt öppnare dialog med världens alla länder,med möjligheter till investeringar, fri handel osv., ärjag övertygad om att diskussionen om flerpartisystemoch ökad yttrandefrihet skulle kunna komma tillstånd.Anf. 40 KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp):Herr talman! Det var ett bra klarläggande när EvaZetterberg sade att det är folket självt som skall avgö-ra. Detta är en självklarhet, men i är det ingensjälvklarhet. Folket får inte avgöra vem som skall ledalandet. Det får inte avgöra när det gäller mänskligarättigheter, när det gäller flerpartisystem osv. Det ärdet som är problemet.Bakom detta ligger en lång historia som vi inte nukan gå in på, men säger att är ikrig, och vi vet hur det var när helavärlden höll andan. Det f.d. medChrustjov i spetsen skulle då placera missiler på Kubaför att öka möjligheterna för den kommunistiska lä-rans spridning.Här finns mycket av historiska aspekter, men vihar nu faktiskt 1997. Gamla kommunistländer harfallit, och många länder har öppnat sig för demokrati,men fortfarande har vi i en diktator som vägraratt slå in på den vägen. Det är det som är det storaproblemet.Anf. 41 ():Herr talman! Taletiden tillåter inte någon mer ut-förlig diskussion om situationen på . Jag hoppasatt vi får den vid ett annat tillfälle. Jag tycker ändockatt det är viktigt att klarlägga att situationen på Kubaoch möjligheterna till flerpartisystem och yttrandefri-het knappast kan ha ökat av den amerikanska blocka-den - eller hur, ? Den harträngt in kubanerna i ett läge som de uppenbarligensjälva har svårt att komma ut ur.Jag vill till folkpartirepresentanten ställa fråganvilka övergrepp anser att har gjortgenom blockaden och genom att förhindra ett annatsjälvständigt lands möjligheter att bedriva sin egenpolitik. Med vilken rätt sätter sig över interna-tionell lagstiftning? Tror inte också att dethär har bidragit starkt till att låsa de kubanska makt-havarna vid ett visst politiskt system?Anf. 42 KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp):Herr talman! Jag skall inte förlänga den här debat-ten alltför mycket, men jag vidhåller fortfarande attdet ligger inom det kubanska folkets möjligheter attskapa förändring om det fick en fri dialog, ett öppetsamhälle och möjlighet till demokratiutveckling. Pågrund av den militära diktaturen och den kommunis-tiska lärans låsning är detta dock inte möjligt ,och det är det som är grundproblemet.Sedan är det klart att kan ha blivit insatt i etthörn och tycka att manöverutrymmet blir mindre. Vihar dock på andra håll där vi har stött sanktionerkunnat se att det blivit förändringar. Jag kan hållamed om att det är ett låst läge, men grundproblemetfinns på den kubanska ön, inte utanför den.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 §. )8 § Lag om energieffektivitetskrav för elektris-ka kylskåp och frysarFöredrogsNäringsutskottets betänkande 1997/98:NU4Lag om energieffektivitetskrav för elektriska kylskåpoch frysar (prop. 1996/97:174)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades efter 9 §. )9 § Öresundsförbindelsen och betänkande 1997/98:TU6Öresundsförbindelsen och (prop.1996/97:161)Anf. 43 ():Herr talman! har kriti-serat , ett oerhört dyrt projekt i enkänslig miljö och ett projekt som inte kommer att fåden betydelse för svenskt näringsliv och för landetsom ursprungligen var tänkt. tar sig nä-ringslivets transporter till i allt högre grad heltandra banor än omvägen via och genomNordtysklands trafikkaos. Från tanken om en rikslänkmellan och kommer bron i förstahand att bli en lokal förbindelse mellan ochKöpenhamn.Det är en dyr förbindelse, som kräver enorma tra-fikanläggningar och som medför kraftiga ingrepp i enredan känslig och påfrestad miljö. Öresundsbronkommer att medföra ökad bilism i området och där-med att bidra till ytterligare negativa miljöeffekter iett område där kvävenedfallet är betydligtstörre än vad naturen långsiktigt tål och kommer attacceptera.Vägtrafikens kväveutsläpp är en av de viktigasteorsakerna till att delar av bottnar är syrefria och döda. Det livsviktiga vattenutbytetmellan och genom Öresundunderlättas givetvis inte av brons tillkomst.Jag tycker att det är smärtsamt för att inte säganärmast penibelt att behöva konstatera att samtidigtsom vi diskuterar och säger oss planera enligt Agenda21 för kretsloppssamhället, det ekologiskt uthålligasamhället, så har inte i något skede av beslutsproces-sen beträffande miljön satts i främstarummet. Den har, trots otaliga påpekandenoch varningar, ständigt behandlats som en restpost.Notan kommer dessvärre, enligt mångas uppfattning,att bli mycket dyr.När avtalet om Öresundsbroförbindelsen skrevshade inga utredningar om landanslutningar på densvenska sidan gjorts. I avtalet finns endast med järn-vägs- och motorvägsförbindelse från brofästet, Ler-nacken, fram till anslutning av befintlig järnväg,, samt viss ombyggnad av denna, sammanlagd kostnad av . Efterhand har det visat sig att denna s.k. lösning inte lösertrafikproblemen men väl skapar miljöproblem. anser inte att den ökade trafiken påkontinentalbanan är acceptabel för de 10 000omkringboende.Nu hävdar regeringen och att byggan-det av skall lösa trafikproblemen i Mal-mö. Jag tror inte på detta. De större pendlingsström-marna i regionen kommer söderifrån eller går till ochfrån . För deras del borde en utbyggd spårbun-den trafik, exempelvis med s.k. lightrail, vara avbetydligt större intresse. De befolkningstäta områdenai kommer inte heller att kunna nyttiggöra sigCitytunneln, vars byggande kommer att tränga undaninvesteringar i spårbunden trafik som skulle vara tillgagn för infrastrukturen och för de resande i helasödra regionen.Persontrafiken kommer att upptaCitytunnelns kapacitet. Godstransporterna kommer atthänvisas till nattid. Detta kan inte vara acceptabelt.Infrastrukturinvesteringar av den här arten och till denhär kostnaden rimmar illa med utvecklingen mot merav just-in-time-transporter. kommer,såvitt jag förstår, inte att kunna klara godstrafiken påett ändamålsenligt sätt. Bullerproblem och transportav stora mängder farligt gods genom befolkningstätaområden är andra faktorer som borde beaktas.Citytunneln är kostnadsberäknad till 5 miljarderkronor. En så stor investering som inte leder till attregionens transportproblem löses är inte acceptabeloch leder givetvis också till att andra angelägna pro-jekt i regionen som måste till för att lösa transport-problemen skjuts på framtiden.Byggandet av kommer dessutom attmedföra att genom staden och intill10 000 boende kommer att belastas av alltför mycketgodstrafik. anser att man i stället förupprustning av denna och byggande av Citytunnelnborde prioritera dels byggande av ett yttre godsspår,dels förbättra kollektivtrafikanläggningarna i Malmö.Enligt vår mening hade detta varit en betydligt bättretrafiklösning för näringslivet, som miljön iMalmö skulle slippa den belastning som liggandeförslag innebär.Jag delar uppfattningen hos de socialdemokratiskaskånska motionärer som skriver: "gerindirekt ett marginellt bidrag till den nödvändigakapacitetsökningen för godstrafiken. - - - Det kanstarkt ifrågasättas om har kapacitetatt ta hand om en så stor tågtrafik - - -. Planeringenav ett yttre godsspår måste därför påbörjas omgåen-de. "anser att någon sam-hällsekonomisk lönsamhet för inte harkunnat påvisas. Inte heller har lönsamheten av Ci-tytunneln i förhållande till andra investeringar prö-vats, t.ex. yttre godsspår, utbyggnad av kollektivtrafi-ken i och trafikanläggningar i Skåneoch angränsande län.Det Stan-dard & Poor's har i sin riskanalys av ,gjord på uppdrag av , värderat tun-neln som ett högriskprojekt. "har enklart spekulativ prägel vad gäller förmågan att betalaräntor och återbetala låneskuld." Det är institutetsordagranna bedömning.Vi i har under projektets gång kriti-serat och påtalat de brister vi menar finns i projektet.Beslutsprocessen har enligt vår mening skett i felordning. Först beslut, därefter miljöprövning. Därefterhar nya landanslutningar hakats på, som inte har fi-nansierats inom projektets ram. Jag befarar att fort-sättning följer.Centerpartiet har vid ett flertal tillfällen hävdat attinvesteringar i landanslutningar skall finansieras inomramen för . Vi står fortfarandefast vid detta. Med förslag hade den inom-regionala balansen vad gäller investeringar i in-frastruktur förbättrats. medför att andraangelägna projekt trängs undan till förmån för ettprojekt som av många bedöms som ett ekonomiskthögriskprojekt.Herr talman! I den ekonomiska vårpropositionen1995/96:150 anför regeringen att "beträffande statligagarantier är grundregeln att en avgift skall tas ut mot-svarande den ekonomiska risk som staten löper". Ilagen om statsbudgeten, 1996:1059, 15 §, vilkenförfattning trädde i kraft , finns ettuttryckligt stadgande om att avgift skall tas ut i sam-band med statlig garantigivning eller liknande åtagan-den. Avgiftens storlek skall motsvara statens ekono-miska risk och övriga kostnader för åtagandet, ominte för åtagandet beslutar annat. Vi menardärför att det är riktigt att garantiavgift tas ut för degarantier som regeringen ställt ut för krediter bevilja-de i samband med , vilket ocksåinkluderar citytunnelprojektet.Herr talman! Jag ställer mig givetvis bakom samt-liga Centerreservationer i betänkandet, men vill förtids yrka bifall enbart till reservationerna 3och 5.Anf. 44 ():Herr talman! TU:s betänkande handlar om Öre-sundsförbindelsen och . För vilken gång iordningen vi debatterar framför allt vetjag inte - är ett nytt projekt. Men förvarje gång det har kommit ett betänkande har det restfler frågor än vad det har skapat klarhet i vad det helakommer att sluta någonstans. Det gäller bl.a. ekono-min och miljön.En sak är säker: Hade varit med frånbörjan i resonemangen om Öresundsförbindelsen,hade aldrig kommit till. Detta kommeri efterhand.Av betänkandet framgår att det behövs ytterligare575 miljoner danska kronor jämfört med . Detanses vara en rimlig fördyring av projektet. Det skullevara intressant att få veta vad "rimligheten" ligger i.Hade 100 miljoner till varit för dyrt? Var ligger grän-sen i rimlighetsaspekten? Kommer det någonsin att bliför dyrt? Blir det i så fall ett stopp på projektet? Jagtror inte på det. Det har gått så mycket prestige i dethela, att det skall gå igenom till vilket pris som helst.Vi har diskuterat detta mycket. Är det rimligt?Kommer det att ha så stor betydelse för svenskt nä-ringsliv eller inte? Klart är ju att detta inte kommer attha någon som helst betydelse för svenskt näringsliv.Det svenska näringslivet har tidigare klarat sig brautan och kommer säkert att göra detfortsättningsvis.Här talas det om utvidgning och nära samarbete,och den ekonomiska utvecklingen kommer att skeinom de baltiska staterna. Det är alla mer eller mindreöverens om. Då kan man direkt fråga sig om har någon som helst betydelse i det sam-manhanget. Jag tror inte att svenskt näringsliv kom-mer att låta transporter köra den vägen, om samarbe-tet skall utvecklas med de baltiska staterna. Det bliren omväg. Det kommer att bedömas utifrån helt andraaspekter.En lärdom har dragits av det hela. Miljökon-sekvenserna vid har tagits med i betän-kandet. Det är bra. skall experter på miljöområdetanlitas som löpande skall granska arbetet. Det skullevara intressant att få veta följande. Om dessa experterkommer fram till en slutsats att detta inte är bra, harde då möjligheten att stoppa det? Eller varför skallplötsligt dessa experter få vara med? Eller skall debara tala om att något inte är bra, sedan fortsätter mansom vanligt?Herr talman! Allt detta med ekonomi har bara pe-kat uppåt. Slutsumman vet vi tyvärr inte än i dag.Delar av trafikutskottet har träffat Öresundskonsortiet.På en direkt fråga om att låna pengar blev svaret attdet inte är några problem att låna pengar till . Det står två regeringar bakom projek-tet. För den biten har vi fått ett klart besked. Det äringen konst att låna pengar till detta projekt i och medatt två regeringar står bakom.Andra infrastrukturprojekt i landet skall bedömasutifrån samhällsekonomiska aspekter. Men det här bliren penningsväng från malmöborna till Köpenhamn.Det har ingen större betydelse i en helhet.Jag ser på talarlistan att det är samma personersom kommer att tala om förträffligheten av och . Det blir väl ännu bättre nu.Förra gången vi hade denna debatt fanns ju inte Ci-tytunneln med. kommer de att tala om förträfflig-heten av det hela. Det är roligt när socialdemokrateroch moderater kan enas om en sak i fråga om in-frastruktur. Det brukar de inte kunna göra i andrasammanhang i fråga om infrastruktur. Då brukar de hahelt skilda åsikter. De har lyckats . Vi fårse om det blir något infrastrukturprojekt i framtidensom kommer att resultera i att en generaldirektöravgår. Hon såg konsekvenserna av den ekonomiskabiten och menade på att detta inte var försvarbart förBanverket. Därför avgick hon.Herr talman! Jag kommer inte att yrka bifall tillnågon av våra reservationer som vi har fogat till be-tänkandet. Men givetvis står jag bakom dem alla.Anf. 45 ():Herr talman! Jag vill börja där genom att minnas avhoppfrån som generaldirektör. Om hon harmöjlighet att höra denna debatt vill jag säga följandetill henne: Vi kommer att komma ihåg vad hon gjor-de, dvs. det otroligt stora personliga mod hon visadegenom att bryta mot en tung byråkrati och tunga in-stanser i samhället och våga säga vad hon tyckte i enså känslig fråga. Vi hoppas dock att hon inte kommeratt få rätt beträffande de ekonomiska kalkylerna förCitytunneln.Herr talman! Det här är första gången som Miljö-partiet de gröna i behandling av och inte kräver att brobygget skallstoppas. Därmed inte sagt att vi inte fortfarande tyck-er så. Vi har sett sanningen i "vitögat" och insett att viinte längre har några rimliga möjligheter, i alla fallinte med dagens politiska landskap, att stoppa eländet.Vi undrar vilken dignitet det skall vara på en skandalsom kan få majoriteten att ompröva sitt beslut. Medden undantagsbehandling och i viss mån verklighets-flykt från de miljöhot som redan är över oss i form aven döende , övergödning, försurning, marknä-ra ozon m.m. som karakteriserat hela det här ärendetsgång, är det inte förhastat att tro att det inte finnsnågra rationella skäl till att stoppa bron. Den psyko-logiska faktorn är för stark: Vi skall bygga den härbron, och därmed basta. Vad kommer denna bro attbli symbol för ?Däremot viker vi inte från vår grundinställning attdet är miljön, vårt gemensamma livsutrymme, somlångsiktigt måste skyddas. Vi hävdar fortfarande attde investeringar som sker är kortsiktiga investe-ringar.Vi har noterat att utskottet i betänkandet på s. 27särskilt betonar att man måste dra erfarenheter avmiljöskandalen från . Det nya tunnel-bygget, dvs. , skall genomföras på ettvettigt sätt för miljön både under och efter byggtiden.Vi förutsätter därför att en miljökonsekvensbe-skrivning kommer att upprättas för projektet och attden skickas ut på remiss. Vi vågar oss på att tolkautskottsmajoritetens skrivning på så sätt att man redani förväg sätter ned foten för att se till att inga nyaskandaler kommer att behöva avslöjas av medierna.Vi hoppas också att man med anledning av deskrivningar som majoriteten gjort kommeratt ta hänsyn till de avvikande meningar som Miljö-partiet uttryckt i reservation 2 och att man tar dem påallvar.Vår roll kommer att vara att göra bro-bygget och citytunnelbygget så miljövänliga sommöjligt, dvs. att bevaka att det sker på ett riktigt sätt.Vi kommer inte att väja för - hur politiskt obekvämtdet än är - att återigen kräva att brobyggetmåste stoppas om det är motiverat. Det är det ocksånu, med tanke på de skandaler som ibland kan blom-ma upp.Det är väldigt tråkigt att miljösituationen enbartbeaktas lokalt och i ett mycket kortsiktigt perspektiv.Det gäller inte minst bygget av . Jag har iflera debatter inte minst här i lyft fram detfaktum att i en rapport själv fram-hållit att godstransporterna på väg kommer att varaden största miljöbelastningen till följd av den inremarknaden.På vilket sätt ingår då i detta? Ärdet ett sätt att avvärja det hot vi ser mot miljö ochhälsa? På vilket sätt kommer att motverkade negativa effekterna av den inre marknaden och detökade godstransportflöde som EU-kommissionentalar om?Miljöpartiet de gröna förordar långsiktigt hållbaralösningar i . Vi ser också ett behov av investe-ringar i regionen främst på infrastruktursidan menockså när det gäller materiel. Vi kan inte acceptera ensituation med fortsatta bullerproblem för malmöbor.Vi kan inte acceptera en situation där dyra projektmed oerhört stor osäkerhetsfaktor beträffande deekonomiska kalkylerna slår ut betydligt angelägnareprojekt som t.ex. ett yttre godsspår, en ny riksbangårdsyd och andra kollektivtrafiklösningar i Malmöregio-nen.Vi tycker också att det skall vara budgetdisciplin.Man skall ha en sådan syn på de investeringar somstaten gör att man inte av politiska skäl tar sig förmå-nen att göra undantag från budgetdisciplinen ochskriver in, som man nu gjort med både Citytunnelnoch , att det inte behövs betalas utkreditavgifter för de statliga garantier som staten ger.Vi åberopar här 15 § i lagen om statsbudgeten ochstöder därmed yrkande i detta avseendei en gemensam reservation.Herr talman! Jag skall inte förlänga debatten. Fördem som är intresserade kan jag hänvisa till andrainlägg. Vi har haft väldigt många stormiga debatterom detta . Jag yrkar därmed bifall tillreservation 4. Vi står också bakom alla våra andrareservationer.Anf. 46 ():Herr talman! Årets upplaga av debatten angåendeÖresundsbron är återigen igång. Det svartmålas påprecis samma sätt som tidigare av samma partier. Detligger litet i vad sade om att debat-ten kommer åter med jämna mellanrum och att det ärsamma personer som deltar i debatten. Det blir medsjälvklarhet på det sättet.Vi har från utskottet sagt att vi i princip årligenvill ha en rapport över hur bygget flyter, hur miljösi-tuationen eventuellt förändras osv. Det är anledningentill att vi återigen har ett betänkande från trafikutskot-tet med rubriken , men ocksåmed tillägget: och . Sedan beslutet omÖresundsbron fattades har vi konstaterat att det be-hövs ytterligare förstärkningar i infrastrukturen iMalmöregionen för att få en bättre och miljövänligaretrafik där nere.Jag vill inledningsvis tacksamt notera det ElisaAbascal sade om att man inte skall yrka påatt brobygget stoppas. Gudskelov för det, eftersomsnart halva bron är byggd! Vad skulle vi i så fall göramed de 3 000 personer som är sysselsatta där nere?Jag tar tacksamt emot det som , Vänstern ochMiljöpartiet säger i ett särskilt yttrande, nämligen attde inte skall yrka på att bygget stoppas.De 3 000 personer som jobbar där nere gör det påett förträffligt sätt. Tidsramarna ser ut att hålla så attbron kan öppnas . Menäven om , och nu intevill stoppa bron har de andra invändningar. Det harhär gjorts svartmålningar av både det ena och detandra. Några av dem tänkte jag kommentera inled-ningsvis innan jag säger något som själva Citytunneln.Man talar om ekonomin och säger att kostnads-ökningarna är enorma. Kostnaden har ökat med 575miljoner. Jag tycker inte att det är så enormt, i syn-nerhet inte om man tittar på vad fördyringen innehål-ler. 241 miljoner gäller ökade sjösäkerhetskrav sominte var med från början men som har tillkommit pågrund av att vi har förstått att det måste till.Drygt 190 miljoner av ökningen är satsningar påatt få en bättre miljö och för att klara problembildenså att inte den svartmålning som gör när hon säger att håller på att döskall bli verklighet. Inom parentes kan jag säga attÖstersjön inte håller på att dö. Den är för närvarandeganska frisk, och det är klart att den kommer att såförbli också efter brobygget.Det som egentligen är en kostnadsfördyring sedan1995 är 141 miljoner av en totalsumma på dryga 20miljarder. Det är inte mycket pengar i fördyring. Se-dan säger både och att det kan bli dyrare än vad vi tror . Mendet tror inte utskottsmajoriteten. är av alltarbete upphandlat. Vi vet prislappen på den resteran-de delen av bygget. Det skall inte behöva bli såmycket dyrare.Vänstern har olika synpunkter i ärendet, bl.a. imotioner och vid utskottsbehandlingen. Vi byggerbron alldeles för stor, och vi bygger motorväg. Dettaskall rivas upp. Man skall stoppa bygget och få bronomprojekterad. Jag vill bara påpeka för Karl-ErikPersson att i samma motion där ni hävdar att vi harfelprognostiserat antalet fordon skriver ni att trafikenökar, emissionerna blir kraftigare, och att det beror påatt det var så länge sedan bron projekterades. Jag trornog att det är bra att bron projekterades för 50 000fordon och att den nu byggs som en fyrfilig väg ochmed fyrspår för järnvägstrafiken.Jag blir litet förvånad av det som sades angåendekreditavgifterna. Men det är väl ett sätt att försökabromsa eller göra det dyrare för dem som skall an-vända sig av bron att kräva att det skall vara kredi-tavgifter. Även om en lagstiftning nu finns så att manfrån tar ut en kreditavgift för nyagarantier så fanns inte den bestämmelsen när avtaletgjordes mellan danska och svenska staten.Varför då nu börja ta ut avgifter? Jag har tänktefter. Det är antagligen för att trafiken över bron skallbli dyrare så att man inte skall kunna åka så mycketdär. Men har ni tänkt på att det förstör kraftigt för denjärnvägstrafik som också skall gå på bron? Det är judet som är kärnan i hela systemet, dvs. att vi skall fåen bra järnvägstrafik.När jag ändå är inne på det ämnet kommer jagmed automatik över på . har litet rätt i vad han säger, och det är också fleraandra som har sagt samma sak. Jag tror heller inte attsvensk godstrafik utrikes kommer att öka i så storutsträckning på grund av järnvägsbron mellan Malmöoch Köpenhamn.Däremot bygger vi nu ett centrum i norra med sina samverkansformer kan konkurrera medövriga på ett helt annat sätt. Malmö-Köpenhamnregionen blir ett stort centrum för tillväxtgenom möjligheten att pendla mellan två stadskärnor.Där kommer in som ett suveränt hjälpme-del för den spårbundna trafiken mellan två stadskär-nor. På det sättet förbättrar vi både trafiksäkerhets-förutsättningarna och miljön i city.Det är också därför som hela regionen i södraSverige har ställt upp på tunneln och är med och del-finansierar projektet. Regionen står ju för nästan 50 %av de 5 miljarderna. Jag tror att människorna därbättre vet vad tunneln betyder för dem än vad vi här ikammaren gör. Därför tycker jag att det är litet märk-ligt att , och går emotcitytunnelbygget. Med detta, herr talman, yrkar jagbifall till utskottets hemställan i trafikutskottets betän-kande 6 i dess helhet och avslag på samtliga reserva-tioner.Anf. 47 () re-plik:Herr talman! Jag vet inte riktigt var jag skall börja.Jag får väl börja med att tacka för försö-ket att pigga upp en avslagen debatt med litet fräckapåståenden.Vi har uppenbarligen helt olika uppfattningar omhur det står till med . Att är friskoch mår ganska bra är ett väldigt spektakulärt uttalan-de. Vad jag förstår står inte ens egenpartiledare bakom den åsikten. Han har ju tillsatt ensärskild kommission som inte bara skall granska depolitiska förhållandena kring utan även demiljömässiga förhållandena. av bot-ten är i princip död. Jag förmodar att också tagit del av larmrapporterna om algblomning,utfiske osv. Eller är det sundhetstecken, kanske?Jag undrar om kan garantera att flödetav biltrafik på bron inte kommer att öka till följd avprissänkningar, i syfte att få ekonomin att gå ihop. Ären sådan framtidsvision omöjlig att föreställa sig?En fråga gällde vad vi skall göra med de 3 000personer som arbetar med bron. När moderater ochsocialdemokraterna tar varandra i hand och gör nå-gonting politiskt brukar det bli ganska betongaktigtoch kortsiktigt.