prot · GK0977 · 1997-03-12 00:00:00 — Jag tycker att det är mycket allvarligt. Regering-ens stöd är ju ett indirekt stöd för dem som argumen-terar för att djurskyddslagen försämrar kon-kurrenskraft.För det tredje är de nya burar som man föreslårinte prövade i . Man kan förvisso rikta kritikmot de försök som man har gjort med olika alternati-va system, men de nya burarna är ju att betrakta somburar enligt beslutet , och det har inte varitaktuellt att pröva dem. Det står i rapporten från på s. 43. Jag tycker att det är anmärk-ningsvärt. Man föreslår att ett helt nytt system skallinföras utan att man vet någonting om vare sig död-lighet, kannibalism, fjäderplockning eller andra bete-endestörningar.För det fjärde kommer ägg som produceras i denya systemen fortfarande att klassas som burägg en-ligt EU:s märkningssystem som kommer att tillämpasi . Den relativa fördelen med att haen större buryta per höns som de svenska äggen skullekunna få jämfört med burägg från andra länder kanman alltså inte utnyttja. Då tycker jag att en stor delav den argumenteringen också faller.För det femte bromsas den utveckling som finns mot en alternativ hönshållning och en mer små-skalig äggproduktion upp och försvåras. Den har jufaktiskt börjat växa fram, och den har fått göra det iganska stor motvind. Vi vet att det finns ett behov avalternativproducerade ägg. Vi vet att det är en näringsom ligger i startgroparna och verkligen skulle behö-va ett stöd. Men de äggproducenter som har lagt omsin produktion och de som vill göra det motarbetas av den stora dominansen från buräggsproducen-terna. Dessutom är många konsumenter inte medvetnaom att en så stor andel av de ägg som man köper i dagär producerade i bursystem. ICA har gjort en studiesom visar att en majoritet av konsumenterna trodde attde köpte sprättägg när det i själva verket var buräggsom de köpte.En annan del i äggproduktionen som jag vill lyftafram gäller äggproduktionen i . stårför en väldigt liten del av äggproduktionen. Det ärbara av värphönsen som finns där. Själv-försörjningsgraden är låg. Därför borde man stimuleraen ökad självförsörjningsgrad genom att stödja norr-ländsk äggproduktion. Jag tror att en mer småskaligäggproduktion och en närproduktion av ägg skullekunna bidra till att minska behovet av långväga trans-porter, vilket är bra ur miljösynpunkt. Det skulleockså bidra till att skapa nya arbetstillfällen och varaett komplement till annan produktion. Jordbruksnä-ringen i norra behöver ju stå på flera olikaben. Där skulle äggnäringen kunna bidra.Hur skall vi då ha det ? Hur vill jag ochVänsterpartiet att det skall se ut?För det första måste man konstatera att ägg produ-cerade av höns i burar inte hör hemma i framtidenslivsmedelsproduktion. Det är uppenbart att densvenska äggnäringen måste omstruktureras. Det ärinte etiskt eller djurskyddsmässigt försvarbart att hållahusdjur under industriliknande betingelser, detta oav-sett om dagens svenska burproducerade ägg har högkvalitet. Inriktningen måste vara att näringen skall blimer småskalig och bedrivas på ett sådant sätt att denkan leva upp till en hård svensk djurskyddslag.Det är också viktigt att se att en annan struktur påäggnäringen skulle kunna bidra till att skapa fler ar-betstillfällen och minska långväga transporter. Enframtidsinriktad politik för äggproduktionen kanbibehålla och höja kvalitetsstämpeln på andra svenskalivsmedel. Äggnäringen står för en väldigt liten del avden totala äggproduktionen inom EU. Det är ungefär2 %. Därför kommer äggproduktionen bara att vara ennischproduktion för . Men vi bordeverkligen satsa på den höga kvalitet som det skulleinnebära att man behöll burförbudet.Utifrån det perspektivet är det också viktigt att re-geringen med kraft verkar för att äggproduktionen iövriga EU förändras, att man kommer bort från dettamed näbbtrimning, de små burarna, de oetiska djur-hållningssystem, användningen av antibiotika osv. Detbeslut som man är beredd att fatta betyder att detblir svårare för att med kraft verka för enradikal förändring också inom EU:s regelområde.Det behövs alltså en hel del olika modeller för attförändra verkligheten. En av de viktigaste faktorerna idet här sammanhanget är ju konsumenterna. Det pra-tas väldigt mycket om konsumenternas val. Då måstedet också krävas att konsumenterna får en bra möjlig-het att välja och att det finns olika alternativ att väljaemellan. Jag tycker att det finns väldigt mycket attkräva av marknadsföringen . Det är tveksamt omden marknadsföring som många burproducenter ägnarsig åt överensstämmer med kravoch de krav man kan ställa som konsumenter. vara bilder av höns på en äggkartong utan att detredovisas att det är burhöns. Det gör ju att det år svårtför konsumenterna att göra ett riktigt val.Herr talman! Av tidsskäl yrkar jag bara bifall tillreservation nr 1, men jag står självfallet bakom allaövriga reservationer som är undertecknade av väns-terpartister.Anf. 21 ():Herr talman! skall vi prata om höns. Hönsfinns över hela jorden. Vart man än kommer så noghör man en tupp gala eller nog ser man en höna somgår och sprätter. Det spelar ingen roll vilket världsdeleller vilken miljö man befinner sig i, hönan tyckskunna anpassa sig till det mesta.Alla de höns som finns runt världen härstammarfrån den röda djungelhönan som finns vild i Sydosta-sien. Det är en tropisk fågel. Redan för 8 sedanbörjade man domesticera hönan där. För 5 000 årsedan fanns hon i Indusdalen. I Tutankhamons grav,1 , finns höns avbildade. Då hade dehunnit dit. Författaren skrev 300 år f.Kratt varje atenare, oavsett om han var fattig eller inte,hade en flock höns.I fanns det, vet man, åttaraser. I en jordbrukslära från talas det omavel på höns.I har hönan funnits i 2 . I Ekestorppå , där man gjort mycket utgrävningar, finnshönan i alla lager. Framför allt är hon rikt förekom-mande under järnåldern. Ungefär 400-700 år e.Kr.finns det mycket höns. De hönsen är litet mindre ände hybrider vi har . De påminner ganska mycketom den lantras som finns kvar, som heter Åsbohöna,med en äggvikt på ungefär . De hönsenlade naturligtvis inte lika mycket ägg som dagens. Åandra sidan fick de heller inte speciellt mycket foder.De fick klara sig på det som naturen gav.Går vi så långt fram som finns detganska mycket skrivet om lantraser i . I Sö-dermanland har man en mycket fodersnål höna, somlägger mellan 100 och 150 ägg. Ändå föder hon uppen kull kycklingar. Det innebär att under två månadervärper hon ingenting. Hon är liten och fodersnål, ochhon kräver inte speciellt mycket.Hönan har alltså tjänat hos människan mycketlänge. Det är egentligen bara under den allra sistatiden som vi har börjat sätta höns i bur.Hur kan det då komma sig att den här lilla fågelnkan överleva i så skilda miljöer? Jag skulle vilja påståatt det beror på hönans naturliga nyfikenhet, vilja attundersöka allting, vilja att anpassa sig och söka föda ialla möjliga situationer. Det har gjort att hon har kla-rat sig.Just detta att hönan vill vara aktiv, söka och leta,det beteende som är så utmärkande för hönan, gör atthon aldrig kan tillfredsställas i en bur. Från 60-talethar vi, vill jag påstå, misshandlat detta lilla djur på detmest grymma sätt.När burarna introducerades i diskuteradesmycket hur hönsen mådde. Många veterinärer hävdaratt fotbölder började komma då. Man började se fjä-derplockning som man ansåg berodde på burarna.Många hävdade att det inte gick att ta bort näbbtrim-ningen därför att hönsen satt i bur.Känner ni igen diskussionen? Det är detta somman säger beror på golvsystemet.Vad man kunde se var att hönsen fick beteende-störningar som de inte hade haft tidigare - stereotypabeteenden liknande dem man kan se hos djur i djur-parker där djuren inte får chans att röra sig. Hönsenfick benskörhet och leverförfettning, den typ av sjuk-domar som är vanliga när djur, faktiskt även männi-skor, inte kan röra sig. Det var sjukdomar som heltklart följde av det faktum att hönsen sattes i bur.I dag finns det 1,6 miljoner höns i . Avdem hålls 680 000 på golv. 130 000 finns i vad vikallar lågbeläggning, med upp till 9 höns per m2.13 000 höns producerar ekoägg. Det innebär att defaktiskt får gå ut. De 13 000 hönsen är de enda höns iSverige som garanterat får se solen. Resten,ungefär 740 000, hålls i högintensiva system, med15-18 höns. De har ingått i vad vi kallar ny teknik-provning. Tre system har testats: Marielund, Oli-Voletage och Vencomatic.För oss i är det här en viktig fråga. Vimenar att det egentligen inte bara handlar om hönsen,utan om vår syn på djuren. Det handlar också omvilka signaler vi i vill skicka till utlandet omhur vi anser att jordbruk skall bedrivas. Det betän-kande som vi nu skall behandla, som alltså går åt felhåll, visar att vi i börjar backa när det gällerkraven.Vi menar att just med hänsyn till det faktum atthönan är som hon är kan vi inte med berått mod sättahenne i bur och fortfarande hävda att hon har en chansatt utöva sina naturliga beteenden. Då spelar det ingenroll om buren är , som har föreslagitsför de modifierade burarna, eller har något annat mått.Just det faktum att hönan inte kan flaxa, inte kan kraf-sa, inte kan röra sig och inte kan fly undan från fien-der gör att en bur aldrig kan fungera. Den kan aldrigsägas uppfylla de krav som man kan ställa, nämligenatt djuret skall ha möjlighet att bete sig naturligt.Det finns många tester gjorda på det här. Man harprovat med att låta en höna välja. Antingen kan honvälja ett litet utrymme med mycket mat eller ett stortutrymme där hon har möjlighet att söka föda. Honväljer det stora utrymmet, trots att det inte garanteratfinns mat där. Det betyder alltså att just viljan att rörasig, krafsa och söka föda är så stor att den övervägernär hon får välja själv.Det hävdas att vi kan spärra in djur. Det hävdas attbara de förökar sig så vet vi att de mår de bra. Men vet man att så är det inte. Det finns många djur ibur som förökar sig, trots att de psykiskt mår mycketilla.För är det alltså djurskyddet somkommer främst. har det låtit i debatten som omdet inte är så. Men det är lika befängt som felaktigt.Vi sätter hönan i främsta rummet.För är det också oerhört viktigt att vikan ha kvar en äggproduktion i . I harvi tilläggsgarantier för salmonella. Vi har alltså än sålänge vad som kan kallas en salmonellatull, dvs. för-utsättningen för att vi skall godta import av ägg är attde klarar vår salmonellakontroll. Det är oerhört vik-tigt för svensk äggproduktion. Det gör att vår äggpro-duktion inte utsätts för speciellt mycket konkur-rens. Som mest har den svenska äggmarknaden fått in5 % finska ägg. Det kan naturligtvis påverka ganskamycket lokalt. Men i det stora hela är alltså konkur-rensen mycket liten på äggsidan.För har det varit viktigt att titta på dealternativ till burar som har prövats, eftersom vi anseratt det inte är acceptabelt med burar. Vi har pratatmycket med de forskare som har hållit på med tester.Stämmer det som vissa forskare, t.ex. ,säger, att val av hybrid och skötare är viktigare änvilket system hönan har? Stämmer det som professoremeritus säger, att det inte finns någrasjukdomar som beror på att höns går på golv?Det tycker vi är två mycket viktiga frågeställning-ar. Tittar man vidare på ny teknikprovning som hargjorts kan man säga att det verkar som om de härpåståendena stämmer. hävdar också attom vi skulle ha haft samma typ av ny teknikprovningnär det gällde det beslut om att suggor inte skall varafixerade som kom för , skulle sug-gorna fortfarande vara fixerade.Vi i är mycket kritiska till ny teknik-provning. För det första menar vi att om man skalltitta på ny teknik måste man verkligen se till att manvet hur det är med den befintliga tekniken. Man måsteveta hur det ser ut i burarna, dvs. det behövs en paral-lell undersökning av burar som man utvär-derar den nya tekniken. Så har inte skett i det härfallet.Det är mycket sorgligt, för det har kommit till endel nya saker som har påverkat hönsen. Värmebe-handling av foder kom t.ex. 1993. Vi vet också attunder den tid som ny teknik har prövats har detkommit in hybrider som lägger ovanligt stora ägg. Vikan alltså säga att med de resultat vi har vet viinte vad som beror på ny teknik och vad som beror påannat.Vi tycker också att det är mycket märkligt att manforfarande hänvisar till gamla resultat. Även i rege-ringens skrivelse hänvisas till en siffra som är hämtadfrån den allra första insättningen som en ny äggpro-ducent gjorde. vet man att det höga dödlig-hetstalet, , berodde på att de här hönsen till-hörde en av de första flockar av Isabrun som ladestora ägg, som kom till . De fick för mycketljus när de var unga. Det gjorde att de lade stora äggmycket . Men det hade kunnat ske även om dehade suttit i bur.Skall man göra ny teknikprovning måste manverkligen försöka undvika foderstörningar och felfoder. En flock har t.ex. felaktigt fått grisfoder. Manmåste försöka undvika fläktbrott, råttgift osv. Manmåste fråga sig om det verkligen är den nya teknikenman utvärderar. Vi menar att man inte har gjort det.I andra länder hävdar många att skillnaden mellanhybriderna, bruna och vita hybrider, är mycket störreän skillnaden mellan system. För vita hybrider i entysk undersökning är dödligheten , oavsett omde hålls i bur eller på golv. För bruna hybrider ärdödligheten , oavsett system. Det verkar alltsåstämma att det är val av höna som avgör resultatet,inte om hönan går på golv eller sitter i bur.Det har talats mycket om kloakkannibalism. FörMiljöpartiet är det naturligtvis oacceptabelt att hönshackar varandra. Men om man har golvsystem ochupptäcker den här typen av problem måste man frågasig: Beror det på golvet eller på något annat?När Charolais kom till hade den svårakalvningar. Men det var ingen som kom på idén atttitta efter vad som var fel i ladugården. Man fundera-de naturligtvis på vad som var fel med Charolais. I detfallet gick det att med avel se till att kalvningarna blevlättare.På samma sätt borde man göra i det här fallet.Man borde fundera på varför hönsen får för stora ägg.Går det att ändra på det med avel? Många svenskakonsumenter började efterfråga stora ägg. Därför togden industri som säljer Isabrun, en brun hybrid, framen höna som lade stora ägg. Det visade sig att den intefick ur sig äggen.Det börjar ändra sig . Man skickar linjer avIsabrun som inte värper stora ägg.Jag vill påstå att det här inte är exempel på följderav att hönorna har gått på golv utan av att det harkommit in en hönshybrid som varit behäftad med fel.När det talas om kloakkannibalism låter det somom denna är enormt vanligt förekommande. I Oli-Voletage-system har i endast en flock av 23 kloak-kannibalism varit skälet till dödligheten ovanför denribba om som har satt upp. Iövriga flockar är det inte fråga om kloakkannibalismutan om mycket annat: äggledarinflammationer, le-verproblem osv.I Marielund har man använt bara en hybrid,Longman Selected Leghorn, LSL. Denna hybrid kla-rar sig mycket bra när det gäller dödlighet menmycket sämre vad avser fothälsa. Ser man på fot-problem i de andra systemen - som Oli-Voletage, därframför allt bruna hybrider har testats - finner man attdet ser betydligt bättre ut. I Vencomatic-systemet kanvi se att Hissex brun avviker radikalt från de övriga.Det tycks vara så att också fotproblem är genetisktbetingade. Inte heller de har något att göra med vilketsystem man använder.Det sorgliga är att vi inte vet om det finnsfotproblem i burar med den vita hybriden LSL. En delveterinärer påstår att LSL har mycket fotproblem äveni bur. Vi vet att en ensidig avel alltid ger problem, ochaveln har i den här produktionen varit så extrem att enhöna värper mellan 320 och 350 ägg , 60mer än . En så ensidig avel brukar geproblem.I regeringens förslag står det att skiftet av systemskall ske i takt med att alternativa system hunnit fär-digutvecklas dvs. när de högintensiva systemen ellerde modifierade burarna - jag vet inte riktigt vad re-geringen avser - har utvecklats skall de ersätta dekonventionella burarna.Det intressanta är att i en inter-pellationsdebatt som jag förde med henne i torsdagssade att Marielundssystemet eventuellt kan godkännasvid . I så fall förstår jag inte allsvarför vi måste ändra 9 § i djurskyddsförordningen. Iså fall finns det ju före andra sys-tem, som de konventionella burarna kan bytas utemot.Jag tycker att det då är mycket märkligt att manlägger fram detta förslag. Jag undrar om det här är enny information, som har kommit fram efter det attskrivelsen har lagts fram. Jag skulle motdenna bakgrund vilja yrka på återremiss av skrivelsen.Det är uppenbarligen så att det finns ny informationsom gör att vi inte behöver ändra 9 § djurskyddsför-ordningen.Om det nu skall lämnas dispenser menar vi frånMiljöpartiets sida att det är oerhört viktigt att dessa ärtidsbegränsade. Vi kan acceptera en insättning under1999. Vi anser det vara självklart att den som skall fådispensen också skall klara de lagregler som gäller,t.ex. skötsellagen, som reglerar gödselhanteringen,och miljöskyddslagen. Det finns en mängd äggprodu-center med burhållning som faktiskt inte gördetta. Vi är mycket förvånade över att majoriteten inteanser att det är en självklarhet att en förutsättning föratt man skall få dispens skall vara att man klarar delagar och regler som har beslutat om.Vi anser också att det borde vara självklart att desom har gamla, utslitna burar - vilka enligt vadAnnika uttalar i skrivelsen skall bytas utförst - inte borde få byta ut dem fram till den 1 janu-ari 1999. Vi anser att det fr.o.m. nu inte bör varatillåtet att byta konventionella burar mot nya konven-tionella burar.De modifierade burarna har diskuterats mycket,och vi menar i att det är oerhört olyckligtatt införa en ny burtyp, en burtyp som har testatspå många ställen i världen och aldrig har hållit måttet.Vi ser det här som ytterligare ett sätt att förlänga dekonventionella burarnas användning. Vi ser också enrisk för att det kommer att anslås mycket stora forsk-ningsresurser på dessa men att man ändå kommerfram till att de inte fungerar. Vi hör demsom har prövat dem säga att sandbaden inte fungerar.Många säger att de har slutat att använda sandbaden.Vi anser från sida också att denekologiska äggproduktionen behöver öka. Vi har ettyrkande om att av äggproduktionen skall varaekologisk . Vi är förvånade att vi inte har fåttgehör för det yrkandet.Det är också underligt att det inte finns någrapengar till den ende rådgivaren i för ekolo-gisk äggproduktion. Från regeringens sida säger manatt man vill satsa på ett ekologiskt lantbruk, men detstämmer alltså inte med praktiken. Jag är förvånadoch skulle vilja fråga jordbruksministern hur detkommer sig att inte anser sig har råd med ensen enda rådgivare för ekologisk äggproduktion.Vi anser från sida att det är hög tidatt börja sälja det svenska ägget. Det borde vara möj-ligt att sälja detta ägg även utanför , med ensalmonellagaranti. Vi anser det vara oerhört väsentligtatt och svenska äggproducenter gör allt för attupprätthålla de bestämmelser som vi har om salmo-nella. Vi är mycket förvånade över att Jordbruksver-ket måste gå ut till länsstyrelserna, som man gjordeför , och påpeka att det finnsmånga äggproducenter som inte sköter salmonella-kontrollen.Vi anser att salmonellakontrollen måste finnaskvar. Med den finns också möjligheter för svenskäggproduktion att lägga om golvsystem till systemsom sätter hönan i första rummet. Vi anser att manskulle kunna konkurrera rejält på marknaden med ettägg som är garanterat salmonellafritt, som kommerfrån höns som har det bra och som tilltalar ungefär20 % av de konsumenter som sätter djurskyddetfrämst och som menar att man har råd att betala för ettbättre djurskydd.Faktum är att priset för detta är mycket lågt,per ägg. Det är prisskillnaden mellanburägg och de ägg som kommer från lågintensivasystem. I förhållande till högintensiva system är skill-naden ännu mindre. Skillnaden mellan burägg och äggproducerade i lågintensiva system är vad avser6-pack alltså ca , eller per kilo. Det är ett lågtpris för att hönorna skall kunna få det bra - för atthönorna, som är så nyfikna, återigen skall börja kunnaröra sig fritt, kunna flytta sig undan från sina antago-nister, kunna flaxa med vingarna och bete sig som enhöna. Det borde vi ha råd med.Vi menar också att konsumenten måste ges möj-lighet att välja. Vi menar att jordbruksministernmycket väl kan sammankalla alla aktörer på markna-den och försöka få fram en märkning, även om denbara är frivillig. Vi konsumenter vill välja, men det äri dag inte så att konsumenten har ett val. Vi har t.ex.fått reda på att det inför påsken inte finns några ätäggi affärerna. Ätäggsproducenterna är så få att det justnu inte finns några sådana ägg. Hur skall man kunnavälja sådana, om det inte finns några?Det blir också mycket svårt att välja, om alla pakethar tjusiga bilder av fria höns, trots att verkligheten ärannorlunda. Menar man allvar med att burar är bra förhöns, borde man också våga stå för det och skriva utdet på paketet.Det är många frågor som behöver åtgärdas, och vimenar att det förslag till beslut som majoriteten avseratt anta är ett steg tillbaka. Det låser fast hönsen iburarna. I värsta fall kommer det att innebära att anta-let höns i bur ökar. Enligt det här förslaget kommerdet att bli möjligt för nya producenter att satsa påburar, nämligen på de modifierade burarna. Det finnsalltså risk för att alltfler höns kommer att hamna i bur.Det finns också risk för att prövningen av de mo-difierade burarna drar ut , eftersom det ärekonomiskt mycket ofördelaktigt för en producentsom kan få dispens att i stället ha modifierade burar.Det innebär att hönorna kommer att bli kvar länge i dekonventionella burarna. Jag skulle vilja fråga jord-bruksministern hur länge man kan acceptera att pröv-ningen av de modifierade burarna drar ut på tiden.När kan man tänka sig att de är färdigprövade?För tids vinnande yrkar jag bifall bara till reserva-tionerna 1, 8, 9, 11, 13 och 14, men stårnaturligtvis bakom alla reservationer.Anf. 22 ANN-KRISTINEJOHANSSON (s):Herr talman! Återigen diskuterar vi frågan omhöns skall sitta i bur eller inte. Jag kom in i riksdagen1994, och fram till nu har diskussionenom höns skall sitta i bur eller inte varit intensiv ochstundtals hetsig. Jag har åkt runt till hönserier i helaSverige, och jag har träffat producenter med frigåendehöns och producenter med burhöns. Jag kan konstate-ra att detta inte är någon lätt fråga.Jag trodde när jag började sätta mig in i frågan attdet skulle vara så, men ju djupare jag har gått in i den,desto vidare har frågeställningarna blivit. Många olikaaspekter skall vägas in: dels hönornas väl och ve, delsarbetsmiljön för dem som jobbar med dem, dels vadvi som konsumenter är villiga att betala. Under denhär tiden har vi också gått med i EU och lever på enöppen marknad. Det är alltså en mångfasetterad fråga.Jag tycker att regeringens skrivelse och vårt be-tänkande är en bra mix, som möjliggör en god lösningpå problemen. Vi kan inte resonera så blåögt som jagmånga gånger tycker att och Vänsterngör och säga att alla burar skall vara borta den 1 janu-ari 1999.Jag kan hålla med om att det har tagit attskapa nya system mot vad vi trodde när djurskyddsla-gen trädde i kraft . Det borde ha häntmer. Godkända alternativa system borde finnas färdi-ga för att producenterna skall ha en chans att ställa omproduktionen. Men är det som det är. Vi kanskälla och domdera. Men det hjälper inte, för läget ärsom det är - och då måste vi göra bästa möjliga avsituationen. Det finns ännu inga godkända nya systemför högintensiv äggproduktion.Det finns en djurskyddslag, och det finns föreskrif-ter som reglerar hur ny teknik skall tas in i djurpro-duktionen. De s.k. högintensiva systemen med ca 15-18 höns per kvadratmeter är klassade som ny teknikoch skall godkännas från djurhälso- och djurskydds-synpunkt innan de får användas.