prot · GL0913 · 1997-10-09 00:00:00 — Om viskulle bestämma oss för att se över vissa saker i lag-stiftningen skulle detta kunna vara en signal som vitillsammans skulle kunna tolka så, att medan översy-nen pågår tar vi en paus. Under den tiden tar vi detlugnt och beviljar inte nya ansökningar om avsiktligutsättning. Själv tänker jag ta konsekvenserna av dethär när jag sitter i och vi behand-lar yttranden över ansökningar om avsiktlig utsätt-ning. Gäller det innesluten användning kommer jag attsäga okej, men gäller det avsiktlig utsättning kommerjag att reservera mig om majoriteten är positiv i sinayttranden.När det gäller frågan om stöd till att bygga uppgenbanker och fältgenbanker i u-världen är det bra attutskottet har en positiv inställning och menar att vi iSverige stöder denna verksamhet. Vi kristdemokraterskulle ändå vilja att vi gjorde något mer än att finnasmed i vissa sammanhang och ge vårt stöd, som iNordiska genbanken. Vi skulle önska att Sverigekunde vara pådrivande i de här frågorna, inte bara iNorden utan generellt. Då kommer naturligtvis ocksåbiståndspengar in i bilden. Den politik vi står förinnebär att man avsätter anslag som ger en möjlighetatt satsa på den här verksamheten på ett helt annat sättän vad som är möjligt för flera andra partier. Det ärsynd att man i andra partier ändå inte vill gå fram ochvara litet mer offensiv och göra ett tillkännagivandetill regeringen.När det gäller märkning är vi ganska överens i denhär . har i sin motion ett yrkan-de om märkning. Vi har också i vår motion ett yrkan-de om märkning, men det finns inte med i betänkan-det, och jag är litet fundersam över varför det är pådet sättet.Vi kräver att internationellt skall arbetaför att sprida den etiska bestämmelse som finns i densvenska lagstiftningen. Vi hälsar med tillfredsställelseatt utskottet säger sig stå bakom det vi skriver i mo-tionen. Man anser sig inte ha någon annan uppfatt-ning, och man förutsätter att regeringen arbetar för dethär. Även på den här punkten vill jag beklaga försik-tigheten i jordbruksutskottet. Jag tycker nog att manhär hade kunnat kosta på sig ett tillkännagivande. Vivet nog alla att man inte i alla sammanhang där detfinns en välvillig inställning kan ta för givet att rege-ringen arbetar aktivt för den sak man är välvilligtinställd till. skall karska upp sig ibland ochfaktiskt ge regeringen uppdrag som man ber att denskall utföra. Här kunde man gott ha kommit med enbeställning till regeringen.Jag skall ändå inte framställa något yrkande, utanjag är glad över att det finns så pass stor samsyn somär fallet när det gäller de här frågorna. Vad gällerfrågan om att få till stånd ett tillfälligt stopp får vi välfortsätta att arbeta för att fler partier skall ansluta sigtill vår uppfattning.Anf. 199 ():Fru talman! Gentekniken målas i samhälletofta upp som en stor fara för människor, djur ochväxter. Det är ett skräckscenario som skrämmermånga människor. Jag förstår människors oro.Det och skriver i re-servation nr 1 spär verkligen på det skräckscenariot:"Människor i hela världen är rädda för virusethiv, vars spridningsvägar och effekter vi känner täm-ligen väl, men vars ursprung vi inte känner till. Trotsdetta står bolag i kö för att släppa ut manipuleradevirus och organismer som man vet tämligen litet om. "Med andra ord antyder man här att hiv kan ha ettursprung i gentekniken. Jag tycker att det är att gå förlångt att måla upp ett sådant skräckscenario.Man talar vidare i reservationen om manipulering,men det är alldeles felaktigt att påstå att det handlarom manipulering. Det heter genmodifierad, GMO.När man använder ord som "manipulering" blir följ-den naturligtvis en negativ inställning ute i samhället.I början av 80-talet talades det om ungefär sammaskräckscenario. Då var det fråga om en substans somtillverkades med hjälp av genmodifierade bakterier.En lång rad av faror radades upp. Kolibakterien, somdet då gällde, skulle kunna spridas som en farsot frånland till land. Vad skulle t.ex. hända om bakterienkom in i maten och kanske gav upphov till cancer ochallergiska problem? Hur skulle gamla och sjuka drab-bas? De företag som skulle producera ämnet skulletjäna massor av pengar. Borde inte försiktighetsprin-cipen tillämpas, så att dessa frågor fick ett svar innanprodukten fick användas?De faror som målades upp i början av 80-taletblev inte på något sätt besannade. är det mångasom är glada att vi med hjälp av gentekniken kunde fåkunskap om insulinets tillkomst, för det var det detvar fråga om.Debatten om gentekniken är mycket lik densom fördes . Det första vi måstegöra är att återföra diskussionen till en saklig nivå.Gentekniken innebär att vi förändrar arvsanlag hosdjur och växter. Men det här är inget nytt. Det ärprecis vad som sker vid vanlig avel och växtför-ädling. Det är något som har skett , mentidigare förstås under stor osäkerhet. kan vi medhjälp av genteknik med stor precision få fram det visöker.Belgian Blue, alltså den belgiska tjur som vi villslippa här i därför att det rör sig om ettmissbildat djur, har inte varit i närheten av genteknik.Herbicidresistenta grödor åstadkoms inte enbart medgenteknik utan även på annat sätt.Frågor som gentekniken aktualiserar är alltså frå-gor som också borde ställas beträffande andra tekni-ker, men det faktum att vi har tillåtit oss attklåfingrigt ge oss på vår omgivning och skapa om denför våra syften, kan naturligtvis aldrig vara en ursäktför att även fortsättningsvis få göra så. Vi måste där-för bedöma varje ny tillämpning för sig, och dessaöverväganden måste, liksom vid användningen avvarje annan teknik, ta hänsyn till om tekniken kanäventyra människors hälsa, påverka miljön eller omden strider mot våra etiska värderingar. Det är därförsom vi nu och bör kringgärda varje nytillämpning av genteknik med försiktighetsåtgärder.Ingen annan kunskap eller teknik har heller begränsatsav så många stränga restriktioner som just gentekni-ken.Vi bör naturligtvis inte frånhända oss möjlighetenatt använda genteknik för att lösa de problem vi stårinför. Jag tänker då på behovet av att försörja värl-dens växande befolkning med mat, och jag tänker pånödvändigheten av att lösa miljöproblemen.Jag tänker dessutom på den svält som finns ute ivärlden. Vi kan kanske med genteknikens hjälp fåfram grödor som kan odlas med mindre vatten ochsom kan stå emot mer värme. Miljöproblemen kanskelöser sig genom att vi inte behöver använda en sådanmängd bekämpningsmedel.Syftet med GMO-lagen är att skyddamänniskors och djurs hälsa och miljö samt att säker-ställa att etiska hänsyn tas vid verksamhet i genetisktmodifierade organismer. Därför är jagpersonligen inte så oroad som många är. Men givetvisskall vi fara fram aktsamt.Gentekniken kan vara till nytta både nationellt ochi ett globalt perspektiv. Men om vi stoppar gentekni-ken eller, som någon var inne på, tar en paus, kommernaturligtvis inte andra länder att göra det. De kommeratt fortsätta. Hur kommer det att bli med vår forskningoch våra företag inom växtförädling om vi säger nejeller tar en paus? Självklart tappar vi tempo. Vi harinte möjligheten att skaffa oss kunskap och erfarenhetoch på så vis vara pådrivande på andra länder omnågonting inte stämmer. Vi skall med andra ord skaffaett säkert grepp, vara pådrivande i EU när det gällerförändringar som vi anser vara fel.Som vi hörde på frågestundenkommer regeringen också att tillsätta en parlamenta-risk utredning som skall titta på hela bioteknikfrågan.Sverige har i internationella sammanhang drivit frå-gan att skapa internationella regler för att skapa ensäker hantering av gentekniken, och det tänker rege-ringen fortsätta med.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i jord-bruksutskottets betänkande nr 6 och avslag på reser-vationerna.Anf. 200 ()replik:Herr talman! Skillnaden mellan genteknik ochvanlig korsbefruktning är att det är mycket mer selek-tivt . Det är mycket snabbare förändringar. Detvet lika väl som jag.Jag måste säga att något av anföran-de gav ett slags retrokänsla. Helt plötsligt befinner vioss i samma argument som presenterades när dengröna revolutionen skulle drivas igenom. Det härskulle lösa världssvälten. Det är inte långlivade toma-ter som löser världssvälten. Det är en rättvis fördel-ning på jordklotet.Det talas om skräckpropaganda. Ja, vi talar om hurdet kan bli i värsta fall. Vi säger inte att det inte finnsfördelar med genteknik, men vi talar om hur det kanbli i värsta fall. Vi kan också titta på ett exempel somhar kommit fram i en studie. Jag är i och för sig intesärskilt insatt i den, jag läste bara en artikel, men denvisar att skandinaver och svenskar skulle vara merresistenta mot hiv just för att de skulle ha haft någotslags genförändring. Så visst finns det anledning attåtminstone titta närmare på detta.Min slutliga fråga till är: Om KajLarsson röstar ned den här motionen, kan KajLarsson garantera att konsekvensen av genteknikeninte blir en dyrköpt erfarenhet ? Kan KajLarsson garantera det?Anf. 201 () replik:Herr talman! Om man skall ha säkerhet påallt man gör i samhället tror jag att vi kommer att ståganska stilla. Jag gav ett exempel på hur det var ibörjan av 80-talet, då gentekniken gjorde sitt intåg iden medicinska forskningen. Det var precis sammaskräckpropaganda då. Jag använder ordet skräckpro-paganda, för samma faror målades upp. De har inteblivit besannade.När vi politiskt, med lagtext och annat, omgärdardetta med stor säkerhet är jag inte oroad. Jag tror attvi kommer att klara detta på ett bra sätt. Jag är över-tygad om att vi har den säkerheten, och jag tror att detär viktigt att vi för framtiden är med i forskningen ochutvecklar detta.Anf. 202 ()replik:Herr talman! besvarade inte riktigtmin fråga. Han sade att utvecklingen skulle stå stillom vi inte prövade litet. Men med vem är det vi spe-lar roulett egentligen? Är det med fa-milj, med vems familj, med vems liv, med vems natur,med vems utveckling spelar man roulett? Det är detsom är frågan.Vem bestämmer hur stor risken skall vara? Själv-klart kommer man inte att kunna vara säker påutfallet. Men när frågetecknen blir för många, när detfinns risker som är för stora och priset för utveckling-en är för högt för oss att ta, då tycker jag att det finnsanledning att säga: Stopp och belägg! Människan ochmänskligheten kan utvecklas på många sätt, menvarför ta en väg som kan leda till så oerhört storakonsekvenser för vår hälsa, vår natur och vår om-värld?Anf. 203 () replik:Herr talman! har själv suttit iGentekniknämnden och borde vara väl insatt i vilkalagar och bestämmelser som omgärdar gentekniken iSverige. Därför tycker jag inte att man behöver målaupp den här faran som gör.Det är naturligtvis enkelt att bara säga nej, nej, nejtill allting. Men hur blir landet, hur blir framtiden omvi skall följa nej, nej, nej? Manmåste ibland säga ja, ja, ja också, om man skall an-vända ett modeuttryck i politiken i dag.Anf. 204 ():Herr talman! har ingen motion sombehandlas i detta betänkande, men jag vill ändå yttramig litet om gentekniken.Vi har i tidigare betänkanden klart deklarerat vårtställningstagande. Jag har också i interpellationsde-batter med jordbruksministern gjort det. Det är ingentvekan om att det här är en mycket viktig fråga. Det äralldeles nödvändigt att vi har en restriktivitet i det härsammanhanget. Sedan spelar det ingen roll om vikallar det för manipulerad eller modifierad. Det ärprecis samma sak. De som är mycket positiva till dethär använder ordet modifiera, för det låter litet bättre.Men det är egentligen ingen skillnad. Det är en mani-pulation det handlar om. Man gör en förändring somicke är möjligt på annat sätt. är det enförändring som är emot naturens spelregler. Det är detsom är det stora bekymret. Det kan alltså få konsek-venser som vi inte har överblick över.Jag tycker alltså inte att regeringen är tillräckligtaktsam i den här frågan, vare sig i eller i sinarelationer till EU. EU skulle ju vara ett samarbetsor-gan som skulle hjälpa oss i att stå emot an-grepp från andra håll, när amerikanarna vill skicka hitmajs som är genmanipulerad utan att märka den. Detvill jag påstå är ett övergrepp på alla andra. Det görde i kraft av sin storlek. Men det är oacceptabelt attdet är på det sättet. Då kan man aldrig tala om att manhar en fri vilja, för det har man inte i det fallet. Manvet inte vad det är man köper. Det är mycket allvar-ligt.Hela det här området har bekymmer. Det finnsmiljömässiga bekymmer när det gäller biologiskmångfald och vad som kan hända med den. Det finnssociala bekymmer. Det kommer ekonomiska problemi släptåg. De som sysslar med detta är de som säljerpreparaten och utsädet. De får alltså en ställning påmarknaden som blir så stark att de som skall nyttjaprodukterna inte kan få ut särskilt mycket av det själ-va. Det finns alltså ekonomiska problem också, somjag inte skall ta upp mer i det här sammanhanget.Vi har i det här betänkandet, litet mer som en bo-nuseffekt av motionerna, också beskrivit myndighets-frågorna litet, eftersom jordbruksutskottet har engage-rat sig här. Vi har alltså en myndighetsstruktur på dethär området i som inte är bra. Vi har sjumyndigheter som har en mycket oöverskådlig an-svarsfördelning. Dessutom har vi två myndighetersom man skall ha samråd med.Vi har från utskottets sida begärt att regeringenskulle komma med en översyn. Det har man inte gjort.Det är vi begärde det. Vi gjorde ettutredningsarbete tillsammans med reviso-rers kansli och begärde att få en sådan här förändring,vilket är viktigt om vi skall kunna ha den kontroll somvi vill ha.Kaj gjorde en jämförelse som jag tyckerär felaktig, nämligen med medicin. När vi gör medicinpå det här området är det en innesluten användning.Den kommer inte ut. Dessutom använder vi medici-nen i kontrollerade former, i situationer där någonalldeles nödvändigt behöver den för att klara sig. Detär en väldig skillnad på det och ett frisläppande inaturen då vi inte har kontroll på det.Herr talman! Jag har inget yrkande . Vi harklart deklarerat vår ståndpunkt att vi inte är nöjda meddet sätt som regeringen handlägger de här frågornapå. Vi återkommer i ärendet.Anf. 205 () replik:Herr talman! Jag vill bara säga till att utbildningsministern på eftermidda-gen klargjorde att regeringen kommer attanta direktiven till en parlamentarisk utredning omhela biotekniken.Anf. 206 () re-plik:Herr talman! Jag var inte här på frågestunden . Jag var i och diskuterade kretslopp i byg-gandet, så jag visste inte detta. Det är naturligtvis braom utbildningsministern har gjort det. Vi får då drivapå så att det blir ett bra resultat av det.Anf. 207 ():Herr talman! Jag skall först be om ursäkt för attjag sätter upp mig på talarlistan trots att det snart ärdags att rösta. Det var som fick mig attgå upp i talarstolen.Kommer ihåg DDT? Känner KajLarsson till den debatt som förs om hormoner och dendebatt som vi för om antibiotika? Detär tre ganska tydliga exempel på saker som när dekom framställdes som lösningen på nästan alla pro-blem inom det området. vet vi att det inte är såenkelt.Jag skulle vilja säga så här: Nej, vi kan aldrig varahundraprocentigt säkra. Det är sant. Just därför, KajLarsson, skall vi använda en princip som vi annars harhänvisat till, den som kallas försiktighetsprincipen. Idet här fallet är det utomordentligt bra att använda sigjust av den principen. Forskarna är oeniga. Vi har settexempel på både det ena och det andra som kan oroaoss och som skulle kunna skapa enorma konsekvenseri framtiden, kanske inte för vår generation men förkommande generationer, mina barnbarns barnbarns-barn. Det som vi planterar ut i naturen är levandeorganismer. Vi kan inte kontrollera och samla ihopdem igen. Har vi släppt ut dem så finns de där. Om dedessutom sprider sig på ett sätt som vi inte hade tänktoss, hur skall vi då ta kontroll över det igen?Jag vill bara påminna kammaren om försiktighets-principen.Anf. 208 ():Herr talman! Jag måste säga till det är en försiktighetsprincip som råder . Visläpper inte ut någonting utan vidare, som HannaZetterberg ger uttryck för här. Det är försöksodlingar,som är väl skyddade. Vi har inte i satt i gångnågon odling av växter som är genmodifierade. Det ärförsök, och de försöken är mycket väl skyddade. Medandra ord är hela gentekniken i vårt land omgärdad avbra och säkra bestämmelser.Anf. 209 ():Herr talman! Ja, jag vet att det är så, vet att det finns många regler, och många av dereglerna är också bra. Men jag blir ändå oroad när jaghör prata så som han gjorde tidigare här ikammaren.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutJoU3 Jordbruk m.m.Mom. 2 (etablerings- och servicemöjligheter pålandsbygden)1. utskottet2. 1 (m)Votering:198 för utskottet70 för res. 181 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 134 s, 17 c, 18 fp, 16 v, 13 mpFör res. 1: 61 m, 9 kdFrånvarande: 27 s, 19 m, 10 c, 8 fp, 6 v, 5 mp, 6 kdMom. 14 (fäbodbruket)1. utskottet2. 5 (mp)Votering:256 för utskottet13 för res. 51 avstod79 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 134 s, 62 m, 18 c, 17 fp, 16 v, 9 kdFör res. 5: 13 mpAvstod: 1 cFrånvarande: 27 s, 18 m, 8 c, 9 fp, 6 v, 5 mp, 6 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.JoU4 KemikaliekontrollMom. 2 (kommunala befogenheter i LKP)1. utskottet2. 1 (mp)Votering:259 för utskottet13 för res. 177 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 134 s, 63 m, 19 c, 18 fp, 16 v, 9 kdFör res. 1: 13 mpFrånvarande: 27 s, 17 m, 8 c, 8 fp, 6 v, 5 mp, 6 kdMom. 13 (PVC i produkter till barn )1. utskottet2. 4 (c)Votering:222 för utskottet19 för res. 430 avstod78 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 133 s, 34 m, 18 fp, 16 v, 12 mp, 9 kdFör res. 4: 19 cAvstod: 1 s, 28 m, 1 mpFrånvarande: 27 s, 18 m, 8 c, 8 fp, 6 v, 5 mp, 6 kdMom. 14 (en strategi för minskad kloranvändning)1. utskottet2. 5 (c)Votering:251 för utskottet19 för res. 579 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 133 s, 63 m, 18 fp, 16 v, 12 mp, 9 kdFör res. 5: 19 cFrånvarande: 28 s, 17 m, 8 c, 8 fp, 6 v, 6 mp, 6 kdMom. 17 (förbud mot strontium och barium i fyrver-kerier m.m.)1. utskottet2. utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till mot. 1996/97:Jo776, yrk. 2(mp)Votering:259 för utskottet13 för mot.77 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 134 s, 63 m, 19 c, 18 fp, 16 v, 9 kdFör mot. : 13 mpFrånvarande: 27 s, 17 m, 8 c, 8 fp, 6 v, 5 mp, 6 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.JoU5 Vatten- och luftvårdMom. 5 (miljökvalitetsmål för )1. utskottet2. 1 (mp)Votering:258 för utskottet13 för res. 178 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 134 s, 62 m, 19 c, 18 fp, 16 v, 9 kdFör res. 1: 13 mpFrånvarande: 27 s, 18 m, 8 c, 8 fp, 6 v, 5 mp, 6 kdMom. 18 (utsläpp från bil- och motorcykeltävlingar)1. utskottet2. 5 (mp)Votering:259 för utskottet12 för res. 51 avstod77 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 134 s, 63 m, 19 c, 18 fp, 16 v, 9 kdFör res. 5: 12 mpAvstod: 1 mpFrånvarande: 27 s, 17 m, 8 c, 8 fp, 6 v, 5 mp, 6 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.JoU6 GenteknikMom. 1 (moratorium eller förbud mot avsiktlig ut-sättning av genetiskt modifierade organismer)1. utskottet2. 1 (v, mp)Votering:237 för utskottet29 för res. 16 avstod77 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 134 s, 63 m, 19 c, 17 fp, 1 v, 3 kdFör res. 1: 1 fp, 15 v, 13 mpAvstod: 6 kdFrånvarande: 27 s, 17 m, 8 c, 8 fp, 6 v, 5 mp, 6 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.16 § BordläggningAnmäldes och bordladesSkrivelse1997/98:29 och detfördjupade Partnerskap för fred-samarbetet17 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 9 oktober1997/98:38 av tredje vice talman () till statsrådet idrottsutbyte1997/98:39 av () till jordbruksminis-ternVarghundar1997/98:40 av () till socialminis-ternKooperativet /98:41 av () till socialministernSocialtjänstlagenFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 21 oktober.18 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att följande skriftliga svar på frågor in-kommitden 7 oktober1997/98:1 av () till utrikesministernCassiniprojektetden 9 oktober1997/98:31 av () till utrikesministernKonferens om 1949 års GenèvekonventionSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 21 oktober.19 § Kammaren åtskildes kl. 21.30Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början till ajourne-ringen ,av förste vice talmannen därefter t.o.m. 12 § anf. 110delvis,av tredje vice talmannen därefter till ajourneringen ,av andre vice talmannen därefter t.o.m. 15 § anf. 199delvis ochav tredje vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.