prot · GK09117 · 1997-06-10 00:00:00 — Vi kan ocksåvälja att ta aktivt ansvar för en avveckling som skersuccessivt och i takt med att energisparande, omställ-ning i bosektorn, industriell utveckling och forskningsker. Det är den väg som valts i energiöverenskom-melsen.I detta anförande instämde ,, och (alla s).Anf. 154 () replik:Fru talman! Det säger påminnerom en historia. Lägger man ned en groda i kokandevatten dör den direkt. Men om man lägger ned den ikallt vatten och sakta kokar upp vattnet märker deninte faran förrän det är för sent.Här får vi höra att nedläggningen av 1minsann inte hotar jobben. Det är ingen fara. Men villSocialdemokraterna stanna där? Vad hände plötsligtmed ? Är den glömd? Vad hände medkongressbeslutet om att fortsätta med avvecklingen ijämn takt? Jag har försökt att få besked om detta heladagen. Att vill avveckla hela kärnkraften ärväl känt. Men vad vill Socialdemokraterna? IngerLundberg kan ge ett välkommet besked på den punk-ten.Sedan var det den gamla vanliga visan ochskräckpropagandan. Om inte politiker nu ägnar sig åtkapitalförstöring, förtidsavvecklar och lägger ned ettväl fungerande kärnkraftverk flera decennier i förtidhamnar plötsligt i en energikris. Det är ettfullständigt vansinnigt resonemang.Det vore direkt tjänstefel av de svenska kraftbola-gens företagsledningar om de inte planerade för ochinvesterade i ersättningskraft innan de nuva-rande reaktorerna måste tas ur drift. Den typen avbeslut fattar näringslivet utan eller råd.Vilket är då nästa steg? Vilka andra sektorer är såviktiga att politiker måste in och styra dem? Är mat-produktionen en sådan sektor? Det är basalt för män-niskors överlevnad att vi har en matproduktion och attbönderna investerar i nya maskiner. Vad händer medutvecklingen av nya mediciner, som ägnar sigåt? Är det uppfattning att vi skall gåin och styra även där? Självfallet är detta vanligaproduktionsanläggningar som företagen själva bästfattar beslut om, när de börjar bli uttjänta och när mankan fortsätta att investera i dem.Anf. 155 () replik:Fru talman! Det beslut vi fattar innebär enavveckling av . Det slutliga beslutet omhanteringen av fattas i anslutning till enanalys av hur försörjningen av den elintensiva indust-rin skall klaras.Det finns mycket som talar för att vi kommer attklara av beslutet om . Men vi fattar intebeslutet . Vi fattar det inte därför att vi inte somModeraterna vill se lättvindigt på framtiden.Sten Tolgfors säger att vi inte behöver ta någotansvar för energiutvecklingen. Ändå vet kärnkraften inte är något enkelt energislag. Detfinns mycket allvarliga risker förborgade i den. Hurstora de är och hur allvarliga de är för kan viha olika uppfattningar om. Men vi borde vara enigaom, , att det finns en mycket allvarligrisk när det gäller kärnkraftsutvecklingen.Det är inte bara vi som står här i kammaren somsäger det. Det säger också många aktörer ute påmarknaden. Ett av skälen till den oro man kan finnapå många marknader i världen är osäkerhet omhur kärnkraften kommer att utvecklas säkerhetsmäs-sigt på lång sikt.Anf. 156 () replik:Fru talman! Men den oron är främst riktadmot de kärnkraftverk som finns i ochknappast de svenska kärnkraftverken. Titta på opini-onsmätningar om hur människor ser på den svenskakärnkraften, ! Då ser ni att ni har enfolkmajoritet och en mycket stor del av den egnarörelsen emot er.Fru talman! Vi får uppenbarligen inget besked omvad Socialdemokraterna vill. Skall vi avveckla rubbet,eller skall vi inte göra det? andas man tveksamhetredan om i den här debatten. handlardet plötsligt bara om 1:an, och resten kan vi glömma.Så är det inte alls! Här anger man inriktningen av ettenergisystem, och man skapar långsiktig osäkerhetgenom att inte tala klarspråk.Redan det faktum, fru talman, att investeringar iexisterande teknik för alternativ elproduktion tar tidatt planera och genomföra talar emot regeringens helatidsplan för Barsebäcksavvecklingen. Till-ståndsprövning, projektering och byggtid för en nyanläggning kanske tar . Det gör det nästintillomöjligt att klara tillräcklig nyproduktion till den1 juli , dvs. villkoret för att stänga Barse-bäck 2.Alternativet till det korta perspektivet, alldelesoavsett de vackra orden, är import av dansk kolkrafteller rysk kraft från kärnkraftverk. Vi skapar en mark-nad och avsättning för deras el från reaktorer som haren helt annan säkerhetsstandard än vad vi någonsinskulle acceptera, och förlänger därmed faran i Sveri-ges närområde.Någon måste betala avvecklingen, . Om ni skall hjälpa den elintensiva industringenom att förändra skatterna lämpas bara bördan överpå hushållen. Vad kommer kärnkraftsavvecklingen attkosta för hushållen? Hur många jobb kan acceptera att detta kostar Bergslagen? Där troringen på tomma löften.Anf. 157 () replik:Fru talman! När det gäller inställningen till av-vecklingen av kärnkraften i det långa perspektivet harSocialdemokraterna samma uppfattning som Modera-terna: Rubbet skall avvecklas. Moderata samlingspar-tiet anser också att de 12 kärnkraftsaggregaten skallavvecklas.Det som skiljer Socialdemokraterna och Moderatasamlingspartiet åt är att Socialdemokraterna vill av-veckla kärnkraften i takt med att vi kan klara energi-försörjningen och därigenom inte ta en risk på långsikt, som gör. Vi tar inte slutlig ställningtill , även om inställningen är in-riktning på år 2001.De erfarenheter vi får av dagens beslut och denintensiva prövning och utveckling som kommer attske kommer att vara avgöran-de för det beslutet.Anf. 158 (m):Fru talman! eller senare med den politik somnu fastläggs kommer turen till Forsmark, som ligger inorra . Där finns tre aggregat. De tre aggrega-ten är förnämligt konstruerade, förnämligt fungerandeoch har en mycket central roll för försörjningen ilandet. Vi kan också säga att de har en mycket centralroll mer eller mindre direkt för de stora industrier somfinns i : , , Skutskäroch flera andra större industrier. De har naturligtvisen central betydelse för kommuns eko-nomi.Det särskilt intressant att notera att just från dennakommun, denna del av , kommer BarbroAnderson, som här har talat för utskottet när detgäller den politik som man nu är på väg att fastlägga.Jag tror inte att hon representerar jobbarna på Sand-vik, inte heller jobbarna på och inte hellerjobbarna på . Hon representerar inte närings-livet. Hon representerar knappast några andra än de fåcenterpartister och andra som finns kvar där uppe. Jagvill hävda att - som jag har mycketstor respekt för - måste ha ett väldigt svårt uppdragför närvarande att tala för detta.Vi har en väldigt viktig debatt här i kamma-ren - en ödesdebatt. Jag är säker på att många social-demokratiska kolleger här i känner att dettaär en svår debatt också inne i sina egna samveten. Jagundrar egentligen hur en fri omröstning, om det skullevara en sådan, skulle sluta.I detta anförande instämde ().Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade att ajournera för-handlingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.BeslutMom. 1 (avslag på propositionen)1. utskottet2. 1 (m)Votering:196 för utskottet73 för res. 113 avstod67 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 131 s, 24 c, 2 fp, 17 v, 11 mp, 11 kdFör res. 1: 1 s, 70 m, 2 fpAvstod: 13 fpFrånvarande: 29 s, 10 m, 3 c, 9 fp, 5 v, 7 mp, 4 kdBerndt () anmälde att han avsett att rösta jamen markerats ha röstat nej.Mom. 2 (riktlinjer för energipolitiken)1. utskottet2. 3 (fp)3. res. 4 (mp)4. res. 5 (kd)Förberedande votering 1:10 för res. 411 för res. 5265 avstod63 frånvarandeKammaren biträdde res. 5.Förberedande votering 2:18 för res. 311 för res. 5257 avstod63 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Huvudvotering:173 för utskottet17 för res. 393 avstod66 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 24 c, 17 vFör res. 3: 17 fpAvstod: 2 s, 69 m, 11 mp, 11 kdFrånvarande: 27 s, 11 m, 3 c, 9 fp, 5 v, 7 mp, 4 kdAnn-Kristine () anmälde att hon avsett attrösta ja men markerats ha avstått från att rösta.Mom. 7 (kärntekniklagen)1. utskottet2. 12 (m, fp, kd)Votering:188 för utskottet97 för res. 1264 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 24 c, 1 fp, 17 v, 11 mpFör res. 12: 70 m, 16 fp, 11 kdFrånvarande: 26 s, 10 m, 3 c, 9 fp, 5 v, 7 mp, 4 kdMom. 9 (investeringsbidrag till åtgärder för att minskaelanvändningen)1. utskottet2. 15 (mp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 11 (investeringar i vindkraftverk)1. utskottet2. 18 (mp)Votering:190 för utskottet11 för res. 1884 avstod64 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 24 c, 14 fp, 17 vFör res. 18: 11 mpAvstod: 1 s, 69 m, 3 fp, 11 kdFrånvarande: 25 s, 11 m, 3 c, 9 fp, 5 v, 7 mp, 4 kdMom. 15 (stöd till solvärmeanläggningar)1. utskottet2. 24 (mp)Votering:186 för utskottet11 för res. 2488 avstod64 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 23 c, 16 fp, 17 vFör res. 24: 11 mpAvstod: 6 s, 69 m, 2 fp, 11 kdFrånvarande: 25 s, 11 m, 4 c, 8 fp, 5 v, 7 mp, 4 kdMom. 19 (energirådgivning)1. utskottet2. 28 (mp)Votering:206 för utskottet11 för res. 2870 avstod62 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 136 s, 24 c, 18 fp, 17 v, 11 kdFör res. 28: 11 mpAvstod: 70 mFrånvarande: 25 s, 10 m, 3 c, 8 fp, 5 v, 7 mp, 4 kdMom. 21 (utveckling av teknik för framtidens energi-system)1. utskottet2. 30 (mp)Votering:194 för utskottet11 för res. 3078 avstod66 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 24 c, 18 fp, 17 vFör res. 30: 11 mpAvstod: 68 m, 10 kdFrånvarande: 26 s, 12 m, 3 c, 8 fp, 5 v, 7 mp, 5 kdMom. 24 (internationellt samarbete i klimatfrågor)1. utskottet2. 36 (mp)Votering:180 för utskottet12 för res. 3692 avstod65 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 136 s, 24 c, 3 fp, 17 vFör res. 36: 1 fp, 11 mpAvstod: 69 m, 12 fp, 11 kdFrånvarande: 25 s, 11 m, 3 c, 10 fp, 5 v, 7 mp, 4 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.5 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 9 juniSfU12 Samverkan, socialförsäkringens ersätt-ningsnivåer och administrationMom. 1 (principer för en allmän försäkring vid sjuk-dom och rehabilitering)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (c)4. res. 3 (fp)5. res. 4 (v)6. res. 5 (mp)Förberedande votering 1:18 för res. 411 för res. 5257 avstod63 frånvarandeKammaren biträdde res. 4.Förberedande votering 2:18 för res. 317 för res. 4252 avstod62 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Förberedande votering 3:26 för res. 218 för res. 3243 avstod62 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering 4:68 för res. 125 för res. 2193 avstod63 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:136 för utskottet70 för res. 181 avstod62 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 136 sFör res. 1: 70 mAvstod: 24 c, 18 fp, 17 v, 11 mp, 11 kdFrånvarande: 25 s, 10 m, 3 c, 8 fp, 5 v, 7 mp, 4 kdMom. 3 (sjuklöneperiodens längd)1. utskottet2. 10 (m, fp, v, mp, kd)Votering:157 för utskottet126 för res. 102 avstod64 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 136 s, 21 cFör res. 10: 70 m, 17 fp, 17 v, 11 mp, 11 kdAvstod: 2 cFrånvarande: 25 s, 10 m, 4 c, 9 fp, 5 v, 7 mp, 4 kdKerstin Warnerbring (c) anmälde att hon avsett attavstå från att rösta men markerats ha röstat ja.Mom. 13 (inriktningen av samverkan inom rehabilite-ringsområdet)1. utskottet2. 18 (m, fp, kd)3. res. 19 (v)4. res. 20 (mp)Förberedande votering 1:Kammaren biträdde res. 19 med acklamation.Förberedande votering 2:96 för res. 1819 för res. 19171 avstod63 frånvarandeKammaren biträdde res. 18.Huvudvotering:159 för utskottet99 för res. 1829 avstod62 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 24 cFör res. 18: 70 m, 18 fp, 11 kdAvstod: 1 s, 17 v, 11 mpFrånvarande: 25 s, 10 m, 3 c, 8 fp, 5 v, 7 mp, 4 kdMom. 14 (kvinnors och mäns rehabilitering)1. utskottet2. 21 (m, v, mp)Votering:176 för utskottet106 för res. 211 avstod66 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 136 s, 24 c, 5 fp, 11 kdFör res. 21: 70 m, 9 fp, 16 v, 11 mpAvstod: 1 vFrånvarande: 25 s, 10 m, 3 c, 12 fp, 5 v, 7 mp, 4 kdMom. 18 (arbetsskadeförsäkringen)1. utskottet2. 27 (v)Votering:171 för utskottet17 för res. 2799 avstod62 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 136 s, 24 c, 11 mpFör res. 27: 17 vAvstod: 70 m, 18 fp, 11 kdFrånvarande: 25 s, 10 m, 3 c, 8 fp, 5 v, 7 mp, 4 kdMom. 21 (förtidspension och arvode för politiskauppdrag)1. utskottet2. 30 (v, mp, kd)Votering:247 för utskottet39 för res. 3063 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 136 s, 70 m, 23 c, 18 fpFör res. 30: 17 v, 11 mp, 11 kdFrånvarande: 25 s, 10 m, 4 c, 8 fp, 5 v, 7 mp, 4 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.FiU27 Ändringar i kreditupplysningslagen(förnyad behandling)Mom. 3 (tillstånds- och tillsynsmyndighet)1. utskottet2. 1 (c)Votering:257 för utskottet26 för res. 12 avstod64 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 136 s, 68 m, 15 fp, 16 v, 11 mp, 11 kdFör res. 1: 2 m, 24 cAvstod: 2 fpFrånvarande: 25 s, 10 m, 3 c, 9 fp, 6 v, 7 mp, 4 kdMom. 4 (uppgifter om betalningsförsummelser ochkreditmissbruk i kreditupplysningar)1. utskottet2. 2 (m, c, mp, kd)Votering:161 för utskottet123 för res. 21 avstod64 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 8 fp, 17 v, 1 mpFör res. 2: 70 m, 24 c, 8 fp, 10 mp, 11 kdAvstod: 1 fpFrånvarande: 26 s, 10 m, 3 c, 9 fp, 5 v, 7 mp, 4 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringPå förslag av talmannen medgav kammaren attskatteutskottets betänkanden SkU23 och SkU24 fickavgöras i ett sammanhang efter avslutad debatt.6 § Ett nytt system för skattebetalningar,m.m.FöredrogsSkatteutskottets betänkande 1996/97:SkU23Ett nytt system för skattebetalningar, m.m. (prop.1996/97:100, 107 delvis, 116 och 117)Anf. 159 ():Fru talman! Det här kunde ha blivit något riktigtbra och ett viktigt steg på vägen för att underlätta förföretagen att sköta sin redovisning och betalning avskatter och avgifter. Kommer det att bli så?Dagens debatt ger oss tillfälle att diskutera förut-sättningarna för företagande här i landet. Det har sketttidigare, och har det hörts från dennatalarstol hur viktigt det är med ett bra företagsklimat.Likväl är det så, att när det kommer till voteringtrycker socialdemokraterna på den knapp som heter"myndigheternas intresse främst". Jag är rätt för attdet blir så också i dag.Under har många beslut fattats i skat-teutskottet och senare i kammaren. I varierande gradhar detta påverkat näringslivet. Sammantaget harmajoriteten i kammaren visat att den inte är beredd attskapa förutsättningar för ett positivt företagsklimat.Jag tänker t.ex. på den förlängda sjuklöneperioden,den nya förmögenhetsbeskattningen, ändrade skatte-registerlagen, höjda produktionsskatter på el, minskadavsättning till periodiseringsfonden, halverat repre-sentationsavdrag, det ofullgångna förslaget om ändraddubbelbeskattning m.m.Skattekontot omfattar visserligen alla, både fysis-ka och juridiska personer. Men tänker jag disku-tera det främst utifrån de punkter som berör företa-gandet.Jag hör till dem som har varit positiv till tankarnapå skattekonton, och jag är det fortfarande underförutsättning att de kan förenkla och samordna betal-ningen av skatter och avgifter. Det är emellertid be-klagligt att regeringen nu har lagt fram en propositionsom på så många punkter innehåller förslag som inteleder till bättre förutsättningar för företagandet i lan-det.Ett bra företagsklimat skall bestå av materiellaregler som fungerar och som uppmuntrar människoratt våga satsa. Lika viktigt är emellertid andan i deförslag som läggs fram. Man måste ställa sig fråganom förslaget präglas av myndighetsperspektiv ellerföretagsperspektiv.Jag konstaterar att majoriteten bakom detta betän-kande har låtit myndighetsperspektivet gå före. Ettexempel på detta leder till min första invändning. Detgäller förfallodagen.Regeringen väljer att ändra innebörden av förfal-lodagen för betalning av skatter och avgifter. Betal-ningen skall anses fullgjord i och med att den bokförtspå skattemyndighetens konto. Betalningen sker där-med på avsändarens risk. Det uppstår en oklarhet.Företagaren, eller den som sköter inbetalning av före-tagets skatter, kommer inte att kunna veta exakt vil-ken dag som är sista dag för betalning.Den direkta ekonomiska konsekvensen för statenär ringa i förhållande till om man hade sagt att t.ex.den 12:e skulle gälla som sista dag. Ett kvitto frånbanken eller posten, senast den dagen, och företagethade inte behövt att riskera några avgifter.Konsekvensen för företaget blir nu i stället att manriskerar sanktioner för något som man själv fullt utinte kan kontrollera. Trots att ett flertal remissinstan-ser yttrat sig mycket kritiskt väljer alltså regeringenatt inte lyssna på denna kritik.Det är vidare förvånande att regeringen inte tagitstörre hänsyn till den debatt som fördes i anslutningtill att de nya momsreglerna infördes för drygt ett årsedan. Det hade varit betydligt enklare och rakaremed ett system där alla företag fick redovisa ochbetala moms, skatter och avgifter vid ett och sammatillfälle, oavsett storlek på företaget - självfallet medbeaktande av att tidpunkten sätts så, att rimlig tid gesför företagen att redovisa och betala.Fru talman! För mig är det mycket viktigt attskatter är synliga. Enskilda medborgare och företagskall ha möjlighet att se vilka skatter eller avgifter haneller hon betalar. De saldobesked som skattemyndig-heterna kommer att skicka ut till företagen med an-ledning av det nya förslaget kommer inte att varaspecificerade på den punkten. Företagets egna bokfö-ringsunderlag blir den grund på vilken var och en fårstå för att kunna följa betalningsströmmarna. Problemriskerar att uppstå framför allt i samband med under-skott. Då blir det trassligt.Självfallet skall man alltid sträva efter att driva enverksamhet på ett sådant sätt att alla skatter kan beta-las. Företagande är emellertid förenat med risker, ochdet händer att en kund inte betalar en faktura ellermöjligen inte alls. Det kan leda till underskott påskattekontot. Ett enstaka underskott av det här slagetfår den effekten att likafördelningsmetoden tillämpasoch underskottet smetas ut på samtliga skatter, ävenom orsaken kan vara utebliven moms från en kund. Idagens läge påverkar detta inte situationen avseendeskatter och avgifter utan endast momsdelen. I framti-den kan det innebära svårigheter, vilkas konsekvenserregeringen sannolikt har underskattat. Det gäller inteminst företagarens möjligheter att betala egenavgiftersom fullt ut motsvarar de inkomster som han har upp-burit.Fru talman! Jag har vidare inte blivit övertygadom att detta lagförslag gör det möjligt för ett företagatt på ett snabbt och enkelt sätt få återbetalt en even-tuellt överskjutande ingående mervärdesskatt. Kopp-lingen till andra skatter och avgifter försvårar sådanautbetalningar. Ett företag som har gjort en större in-vestering riskerar att behöva ligga ute med stora be-lopp längre än nödvändigt.På en mycket viktig punkt medför regeringensförslag en närmast sensationell nyordning. Det gällerbetalningsansvaret för företagets egna skatter. Re-missinstanserna var mycket kritiska till att företagetsställföreträdare skulle ikläda sig betalningsansvar påde nya villkor som anges i lagen. Detta är, enligt minmening, det tydligaste exemplet i hela förslaget på attmyndighetsperspektivet fått gå före företagsperspek-tivet. Detta genomförs utan någon genomgripandediskussion om ansvarsgenombrott. Frågan är: Vilkensignal tror Socialdemokraterna och att sådanahär idéer sänder ut bland dem som vill starta ochdriva företag?För mig ger det signalen att en person skall varamycket försiktig med att starta företag, och har manlikväl gjort det så skall man veta att storebror staten ärden som har övertaget. Blir företagsklimatet bättreeller sämre av detta? För den insiktsfulle är nog svaretgivet.Ett annat inslag i ett ogynnsamt företagsklimat ärskattetilläggen. Särskilt när det gäller periodiserings-fel framstår denna sanktion som helt orimlig. tycker att nuvarande ordning är välkraftfull och vill sänka storleken på tillägget. Vi mo-derater har lagt fram förslag om att slopa det helt.En sanktion av detta slag är orimlig, dels för att ettmyndighetsbeslut i vissa fall kan leda till ekonomiskakonsekvenser som överstiger de som en domstol kandöma ut i form av dagsböter, dels för att de nuvarandereglerna när det gäller momsen faktiskt inte är helttydliga. En företagare kan inte alltid med säkerhetveta i vilken period en faktura skall bokföras, efter-som skattelagstiftningen och god bokföringssed kange upphov till olika tolkningar i vissa lägen. Mot denbakgrunden är skattetilläggen otillständiga.Betänkandet innehåller även förslag till ändraderevisionsregler. Precis som vi skrivit i vår motion ärdet olyckligt att regeringen väljer att gå ifrån denrättssäkerhetsreform som trädde i kraft den 1 juli1994. Den utredning som låg till grund för föränd-ringarna var i allt väsentlig enig. Den hade såledeskunnat utgöra grunden för en hållbar lagstiftning.Förslag om tredjemanskontroll genom revisionfinns nu med. Man vill ge skattemyndigheten befo-genhet att inte underrätta om vilken person eller vil-ken rättshandling som avses när man vidtar någonåtgärd. Det leder till en rättsosäkerhet som inte äracceptabel. Vid integritetskränkande myndighets-utövning skall åtgärden stå i proportion till ändamålet.Den enskilde måste få veta vad som söks och varför.Finns det speciella skäl att avstå från att meddeladetta, skall det finnas ett domstolsbeslut i botten.Även åtgärden att införa revision av löpande rä-kenskapsår står i strid med behovs- och proportionali-tetsprincipen. Det är inte rimligt att myndigheternaskall kunna kontrollera bokföring och annat som intehar samband med de slutliga ställningstaganden somden skattskyldige har gjort i samband med att en de-klaration har lämnats in.I denna omfattande proportion och det omfattandebetänkandet från utskottet finns det naturligtvis ut-rymme för en rad kritiska synpunkter. Av tidsskälnöjer jag mig med att nu ta upp ett ytterligare förhål-lande. Det gäller möjligheten att få F-skattsedel fördem som vill starta företag.För egen del är jag av den uppfattningen att en ge-nerös tillämpning skall gälla. Det är bättre att fler fårchansen att starta företag än att folk stoppas i sinaambitioner. Från ett flertal håll kommer signaler omatt myndigheterna har varit mycket restriktiva i sintolkning och till följd av detta nekat folk att få F-skattsedel. I praktiken betyder det svårigheter attstarta företag. Skulle något företag missbruka F-skattsedeln, går det ju alltid att återkalla den i efter-hand. Det är bättre att det startas ett företag förmycket än ett för litet i det här landet.Sammanfattningsvis tycker jag naturligtvis attriksdagen bör bifalla samtliga moderata reservationeroch be regeringen att återkomma med ett nytt ochbättre föreslag till skattekonto, som tar hänsyn till deinvändningar som jag här har redovisat. Det bordefinnas förutsättningar för detta.För tids vinnande nöjer jag mig med att endast yr-ka bifall till reservation 1 under mom. 1.Anf. 160 ():Fru talman! Vi i sätter kampen för denya jobben allra främst. Arbetslösheten måste bekäm-pas, och det måste göras med nya jobb, inte genomavveckling av arbetskraft.