prot · GK0964 · 1997-02-12 00:00:00 — Beslut fattades genom omröstningmed omedelbar rösträkning.Votering:307 för bifall0 för avslag0 avstod42 frånvarandeTalmannen konstaterade att minst tre fjärdedelar avde röstande och mer än hälften av ledamö-ter hade röstat ja och kammaren hade således bifallitutskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För bifall: 143 s, 73 m, 23 c, 21 fp, 20 v, 17 mp,10 kdFrånvarande: 18 s, 7 m, 4 c, 5 fp, 2 v, 1 mp, 5 kdJuU6 Lägesrapport i fråga om den ekonomiskabrottslighetenMom. 1 ()1. utskottet2. 1 (kd)Votering:293 för utskottet10 för res. 13 avstod43 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 70 m, 23 c, 21 fp, 20 v, 17 mpFör res. 1: 10 kdAvstod: 3 mFrånvarande: 19 s, 7 m, 4 c, 5 fp, 2 v, 1 mp, 5 kdStig Rindborg (m) anmälde att han avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja.Mom. 2 (bekämpningen av miljöbrott)1. utskottet2. 2 (c, v, mp, kd)Votering:237 för utskottet69 för res. 243 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 73 m, 21 fpFör res. 2: 23 c, 20 v, 16 mp, 10 kdFrånvarande: 18 s, 7 m, 4 c, 5 fp, 2 v, 2 mp, 5 kdKia () anmälde att hon avsett att röstanej men markerats som frånvarande.Mom. 3 (miljöbrottsutbildade åklagare)1. utskottet2. 3 (mp)Votering:290 för utskottet17 för res. 342 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 73 m, 23 c, 21 fp, 20 v, 10 kdFör res. 3: 17 mpFrånvarande: 18 s, 7 m, 4 c, 5 fp, 2 v, 1 mp, 5 kdMom. 4 (resurserna för ekobrottsbekämpning)1. utskottet2. 4 (m, kd)Votering:224 för utskottet83 för res. 442 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 23 c, 21 fp, 20 v, 17 mpFör res. 4: 73 m, 10 kdFrånvarande: 18 s, 7 m, 4 c, 5 fp, 2 v, 1 mp, 5 kdMom. 7 (införande av ny skatteflyktslag)1. utskottet2. 7 (m, kd)Votering:213 för utskottet86 för res. 73 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 20 c, 13 fp, 20 v, 17 mpFör res. 7: 70 m, 6 fp, 10 kdAvstod: 1 m, 1 c, 1 fpFrånvarande: 18 s, 9 m, 6 c, 6 fp, 2 v, 1 mp, 5 kdAndre vice talman () anmälde att honavsett att rösta ja men markerats ha avstått från attrösta.Mom. 8 (utökad skattekontroll m.m.)1. utskottet2. 9 (v)Votering:202 för utskottet23 för res. 979 avstod45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 3 m, 23 c, 19 fp, 5 mp, 10 kdFör res. 9: 20 v, 3 mpAvstod: 70 m, 1 fp, 8 mpFrånvarande: 19 s, 7 m, 4 c, 6 fp, 2 v, 2 mp, 5 kdGustaf och (båda m)anmälde att de avsett att avstå från att rösta men mar-kerats ha röstat ja.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av talmannen medgav kammaren attkulturutskottets betänkande KrU4 fick avgöras vidarbetsplenum onsdagen den 26 februari.6 § betänkande 1996/97:KrU4IdrottsfrågorAnf. 115 ():Fru talman! I motionerna Kr504 och Kr506 fram-för en lång rad sakskäl för att man skall utreda fråganom huruvida professionell boxning skall vara förbju-den eller ej.Redan 1967 uttalade sig för att sä-kerhetsföreskrifterna skulle samordnas i de nordiskaländerna. Följden blev att det snarare gick åt motsatthåll. I tillät man boxning , iNorge från , i från och i Finlandfrån . I förbjöds proffsboxningen1969 utan att beslutet föregicks av någon mera ingå-ende utredning. förbjöd sedan proffsboxning1980, men där talas det nu om att göra undantag.Proffsboxning utövas i 186 länder, och iSverige har vi 15 aktiva proffsboxare, som inte fårutöva sin sport i hemlandet. Däremot kan de resa översundet och boxas i . Detta kan vi följa idirektsänd television, och vi höjer dem till skyarnanär de vinner. Det är snudd på dubbelmoral.Boxningssporten är den invandrartätaste sporteninom - detta mycket beroendepå att man inte behöver behärska det svenska språket.Dessutom är det en billig sport att utöva.Det finns starka skäl som talar för att den som villägna sig åt proffsboxning på eget ansvar skall få göradetta. vill jag inte förneka att det finns skälsom talar för något annat. Liksom många andra spor-ter innebär boxningssporten att utövarna utsätter sigför risker. Det gör man även i den sport som jag engång utövade, nämligen bilsporten.Vad jag och min medreservant begär är inte attproffsboxningslagen skall upphävas utan endast att enutredning skall komma till stånd, där argumenten föroch mot ett bibehållande av lagen får brytas mot var-andra. Det är svårförståeligt att utskottsmajoriteteninte ens vågar ge sitt stöd för en sådan utredning.Tänk så mycket som har förändrats inom både spor-tens och mediernas värld sedan lagen togs i bruk1970, !Därför, fru talman, tycker jag att det är hög tid attutreda frågan, och jag yrkar således bifall till reserva-tionen.Anf. 116 ():Fru talman! har i förevarande be-tänkande behandlat ett antal motioner som rör idrotts-frågor. Detta har skett i stor enighet. Till betänkandethar fogats endast en reservation och ett särskilt ytt-rande.En statlig utredning, den s.k. ,har påbörjat sitt arbete. Kommittén består av13 ledamöter, 4 sakkunniga och 13 experter. Detkunnande som finns i kommittén om idrottens förut-sättningar måste anses som mycket gediget. är bl.a. OlympiskaKommitté, , och Svenska Fotbollförbundetrepresenterade som experter. Arbetet skall dessutomske i dialog med idrottsrörelsen.I direktiven kan konstateras att kommittén skallutvärdera det nuvarande systemet för det samladestatliga stödet till idrotten. De av staten uppsatta må-len för stödet skall analyseras särskilt med inriktningpå måluppfyllelse och relevans. Vidare skall effekter-na av andra direkta och indirekta former för statligtstöd till idrotten bedömas. Dit räknas exempelvisbidrag till utbildningsverksamhet, skatteregler m.m.Särskilt skall effektiviteten i det offentliga stödet i denlokala verksamheten för barn och ungdomars idrot-tande analyseras. Stödets administrativa hanteringskall ses över.I kommitténs uppdrag ingår att med utvärderingensom utgångspunkt föreslå nyare och tydligare mål förstatens samlade stöd till idrotten. Kommittén skallföreslå en modell för hur bidragets effekter och effek-tivitet skall följas upp, utvärderas, administreras ochåterrapporteras. Man skall också se på hur medbor-gerlig insyn och kontroll vid bidragsfördelningenskall säkerställas.Kommitténs förslag skall utgå från att kvinnor ochmän får lika möjlighet att bedriva såväl bredd- ochmotionsidrott som prestationsinriktad tävlingsidrott.Vidare skall utredningen i sina förslag utgå från idrot-tens betydelse för unga människor liksom för folkhäl-san i övrigt. Kommittén skall även belysa verksamhe-ten inom idrottsrelaterad forskning. Omfattningen avoch inriktningen på statens insatser skall bedömas.Målet för stödet bör utformas så att det bidrar tillatt fler människor kan delta i idrottslig verksamhetutifrån sina egna förutsättningar. En viktig utgångs-punkt är att stödet huvudsakligen bör inriktas på attbidra till att ett bestående intresse skapas hos männi-skor i alla åldrar att ägna sig åt regelbunden fysiskaktivitet för att uppnå hälsa och välbefinnande. För attdetta skall uppnås krävs att både bredd- och elitidrottges goda förutsättningar. Kommittén skall beakta deskilda ekonomiska villkor som gäller för olika idrot-ters möjligheter till egenfinansiering på såvälbredd- som elitnivå. Det är också mycket viktigt attbevara den levande folkrörelse som den demokratiskaidrottsrörelsen utgör.Kommittén skall redovisa konsekvenserna av sinaförslag ur jämställdhetsperspektiv, integrations- ochfolkhälsoperspektiv.Fru talman! Med denna ganska utförliga redovis-ning av arbetsuppgifter har jagvelat visa att flertalet av de motionsyrkanden somföreligger i betänkandet kommer att behandlas avkommittén.När det gäller internationella frågor konstaterar ut-skottet bl.a. att idrottsrörelsens stöd till idrotten iBaltikum fortsätter med hjälp av statliga medel. Re-geringens arbete för stöd till idrottens utveckling iÖst- och sker liksom tidigare inomramen för idrottskommitté.Utskottet avstyrker även en motion om att skall få en permanent loka-lisering, gärna till . Utskottet anser att detbör ankomma på idrottsrörelsen själv att avgöra varidrottstävlingar skall arrangeras.Fru talman! I två motioner yrkas att en allsidig ut-redning om proffsboxning i bör tillsättas.Riksdagen avvisade en motion om att återtillåta proffsboxning i med röstsiffrorna 262mot 40. Motiven för att inte tillåta proffsboxning är ihuvudsak rent medicinska. Att ta emot upprepade slagmot huvudet visade sig vid en, i och för sig gammal,utredning ge allvarligare skadeverkningar än manhade haft anledning att räkna med. Det finns dockinget som tyder på att den mänskliga hjärnan blivitstryktåligare , varför en ny utred-ning avvisas. I sammanhang när man diskuterar idrot-tens etik, moral och trovärdighet är det mycket svårtatt försvara en idrott där det yttersta målet är att såsnabbt som möjligt tillfoga sin motståndare sådanskada att han inte kan fortsätta matchen. Att dessutomantalet döda i proffsboxningsringen kan räknas tillflera hundra motiverar inte heller detnågon ytterligare utredning.Ett annat trist nutidsfenomen som berörs i en mo-tion är det idrottsanknutna våldet, eller i dagligt talläktarvåldet. En arbetsgrupp på Inrikesdepartementetarbetar i samråd med spelarföreningar, supporterfö-reningar, klubbar och polisdistrikt för att försökafinna åtgärder att stoppa våldet i samband med idrott-sevenemang. Motionären yrkar att gruppen skall re-dovisa sitt arbete . Enligt grup-pens arbetsplan skall en antologi med inlägg i fråganpubliceras . Sedan skall bl.a. kontakter tasmed de elitklubbar som figurerat i dessa sammanhangoch åtgärder utarbetas . Ut-skottet anser att det är till fördel för resultatet av arbe-tet om det får fortgå enligt planen.När det gäller dopning har idrotten ett väl utveck-lat kontrollsystem med relativt hårda straff. En statligutredning, Dopning i folkhälsoperspektiv, remissbe-handlas just . Utredningen innehåller ett antal för-slag av bl.a. straffrättslig natur som skall motarbetaanvändningen av dopningspreparat.Avslutningsvis yrkar jag avslag på samtliga mo-tioner och bifall till utskottets hemställan i betänkan-det.Anf. 117 () re-plik:Fru talman! Jag är inte förvånad över till en utredning om proffsboxningen.Tyvärr tror sig socialdemokraterna fortfarande levakvar . De inser inte att mycket isamhället och i hela vår omvärld har förändrats. Jagtycker att det är feghet och förmynderi att inte låtatillsätta en utredning om proffsboxningens vara ellericke vara.Anf. 118 () replik:Fru talman! Det är förmodligen inte bara vi soci-aldemokrater som lever kvar , utande flesta ledamöter i den här kammaren. Det somfortfarande lever kvar är boxningens bevisade skade-verkningar, vill jag påstå. behandlade förungefär motioner om att förbjuda proffs-boxning. I det sammanhanget var Svenska Läkaresäll-skapet remissinstans. bevis även för amatör-boxningens skadeverkningar lades då fram. Sällskapetvar berett att tillstyrka motionen. Jag vidhåller alltsåfortfarande att det är de medicinska skälen som talarför att vi inte bör tillåta proffsboxning i Sverige.Anf. 119 () re-plik:Fru talman! Det kommer fler talare efter mig somkommer att utveckla detta. Om har lästmotionerna har han sett att det står mycket att läsa omjust den medicinska sidan. Jag överlämnar till deandra att utveckla detta.(forts. )AjourneringKammaren beslöt att ajournera förhand-lingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.6 § (forts.) Idrottsfrågor (forts. KrU4)Anf. 120 ():Fru talman! Vi är alla rörande överens om hurviktig idrotten är. Därför borde egentligen det härbetänkandet vara mycket omfattande och visionärt.Nu är det inte på det viset. Det beror inte på att kul-turutskottets ledamöter tycker att detta är en oviktigfråga, utan på att en hel del utredningar ligger på vårtbord. Vi har , Ungdomsutredning-en, och Fritidsutredning. Vi villinte föregripa utredningsarbetet.Men jag vill ändå ge en bild av hur Vänsterpartietser på vikten av idrott. Forskningen har visat vilkenenorm betydelse rörelse har för vår hälsa. Man blirglad, uthålligare och får en bättre koncentrationsför-måga. Regelbunden rörelse ger även mindre stress-hormoner, lägre blodtryck och helt enkelt en friskarebefolkning.Särskilt för barn och ungdom är regelbunden id-rott bra, bl.a. för deras självbild och kroppsuppfatt-ning. Detta är insikter som man har väldigt god nyttaav. Idrott, rörelse, fysik och aktivitet är därför någon-ting som vi alla egentligen borde ägna mycket mer tidåt.Idrottsrörelsen är vår största folkrörelse med näratre miljoner medlemmar. Dessa medlemmar är orga-niserade i olika föreningar och i korpklubbar. Genomidrott kan vi stressa av. De unga får också möjlighetertill relationer med vuxna som kan vara goda förebil-der. Genom att idrottsrörelsen når ut till drygt 60 %av pojkarna och av flickorna i högstadiet ger deten unik möjlighet för idrottsrörelsen att vara fostrareoch förebilder. Föreningslivet ger ju också en demo-kratisk skolning.Statens stöd till idrotten 1997 är ungefär 540 mil-joner kronor. Landstingen ger ,och kommunerna satsar hela 4,5 miljarder kronorantingen i direkta stöd - det är en mindre del - ellerstöd i form av anläggningar. Trots det till synesmycket stora stödet från kommunerna har det minskatdrastiskt . Det har inneburit attföreningar och ideellt arbetande idrottsledare, somgör ett fantastiskt jobb, måste öka sin självfinansie-ring och sin egenfinansiering bl.a. genom reklam,sponsring, lotteriförsäljning, basarer m.m. Men manhar också fått överta driften av kommunala anlägg-ningar.Jag tror att det är viktigt att föreningars överta-gande av kommunala anläggningar inte enbart sessom en nödvändighet på grund av ekonomiska skäl.Om det finns en tanke, en ideologi, bakom övertagan-det tror jag att det kan stärka föreningslivets ställningi folksjälen och också leda till ett större egetdeltagande och engagemang. Men det är också viktigtatt allmänheten och övriga kommuninvånare får till-gång till lokalerna.Även en viss kommersialisering med reklam ochsponsring måste få förekomma i idrotten. Men detfinns en gräns i idrotten - vår största folkrörelse. Detfår inte gå så långt att man säljer sin själ. Kommun,landsting och stat måste även fortsättningsvis vara engarant för allas deltagande på basplanet och i det vikallar breddidrott.Jag tycker att det var fel signal att ytterligareminska bidraget till idrotten med 55 miljoner, somgjordes i budgeten . Risken är att det blir enför stor börda för idrotten att bära så att breddidrottenfår lida. Det finns ju även en gräns för hur stora lot-teriintäkter man kan få, hur mycket näringslivet kansponsra och vad företagen kan lägga sina pengar på.Målet i kulturpropositionen angående att det stat-liga stödet skall vara en motkraft till de negativakommersiella skadeverkningarna tycker jag även skallgälla på idrottsområdet.Idrotten skall ju förnyas, förbättras, utvecklas ochförutsätts kunna existera i oförminskad omfattningutan uppräkning av de statliga stöden. I stället har denfått en minskning på . Det är ju en logik som interiktigt går ihop.När de sociala klyftorna växer påverkar det ocksåfamiljernas möjligheter att bidra till sina barns idrot-tande. Idrottens sociala roll är erkänd. Ett minskatoffentligt stöd kan också ge minskat deltagande iföreningslivet och idrotten. behövs egentli-gen idrotten mer än någonsin när det sociala välfärds-systemet monteras ned. Idrotten är också ett mycketbra verktyg i integrationsarbetet mellan svenskar ochinvandrare och mellan friska och handikappade. Idrot-ten skall också vara en mötesplats, ett positivt alter-nativ till all destruktivitet som finns i samhället.Vänsterpartiet välkomnar därför den parlamenta-riska utredningen om stödet till idrotten. Senast ensådan analys gjordes av staten var 1970. Den häranalysen och utvärderingen av målen för det statligastödet är därför mycket befogad. Jag förutsätter ocksåatt den görs i nära samarbete med idrottsrörelsen ochatt dess integritet och självständighet också respekte-ras.Jämställdhet inom idrotten är fortfarande en storoch aktuell fråga. har ännu intelyckats uppnå sina mål. Utskottet menar att idrottsrö-relsen skall fortsätta sitt jämställdhetsarbete, vilket jagockså tycker. Mycket återstår att göra. Man kan kvo-tera till styrelser. Det är ett medel. Men utan struktur-förändringar och utan ett mer anpassat arbetsätt så attdet passar kvinnor, är det svårt att lyckas - och dethoppas jag verkligen att kommeratt göra.Till betänkandet har det bifogats en reservation.Den handlar om en utredning angående proffsbox-ning. Jag delar utskottets uppfattning att en sådanutredning inte bör göras med hänvisning till det tidi-gare ställningstagandet angående de medicinska ris-kerna som finns med boxning. har ca 500boxare avlidit av skador från boxning. har sju boxare dött på grund av sina skador.Detta är fakta som är tagna från RF:s egen statistik.De som förespråkar proffsboxning anser det varaen dubbelmoral att inte tillåta det i när vi kanse det i de privata TV-kanalerna. Ja, dubbelmoraleller inte, att tillåta proffsboxning kommer sannoliktatt öka påverkan på dem som tar till våld före kon-fliktlösning med samtal. Att låta duktiga amatörbox-are i boxas här utan skydd tills matchen äröver eller tills en blir knockad, dvs. att hjärnfunktio-nen slås ut, är ingenting jag vill medverka till. Detmåste ju vara det som är syftet med motionen ochreservationen. Jag tycker att det räcker med amatör-boxning i Sverige.Argumentet att boxning är en arbetarklassport ochatt vi därför skall stödja proffsboxning anser jag inteheller håller. Amatörboxningen gör många bra insat-ser. Jag vill särskilt premiera deras arbete med ung-domar som har hamnat litet snett i samhället. Men attpremiera det arbetet genom en legalisering av proffs-boxning tror jag inte är rätt väg. Jag vill fråga demsom framför det argumentet: På vilket sätt stöder manarbetarklassen genom att legalisera proffsboxning?Det frågar jag mig.Jag yrkar bifall till betänkandet.Anf. 121 ():Fru talman! Svensk professionell boxning förbjöds1969. Någon utredning om den professionella box-ningen har emellertid aldrig gjorts. Normalt brukar juett lagförslag föregås av en utredning, men detta varalltså inte fallet i denna fråga.Jag tycker nu att det snart trettioåriga förbudetborde tas upp till diskussion. En förutsättning förrättvisande bedömning är att frågan får en allsidigbelysning i en opartisk utredning.Mycket har hänt . Det internationellautbytet har ökat på alla områden. Förbättrade kom-munikationer har ökat resandet och skapat störreförståelse för andra kulturer. Via satellitöverföringkan vi ta del av sport från hela världen. Eurosport 228 timmars proffsboxning, och Su-persport Film 250 timmarom året. Boxningssporten är en av världens störstaoch mest spridda sporter, och har 186 medlemsländer. Detta avspeg-las givetvis i TV.Dagens professionella boxning skiljer sig ocksååtskilligt från den som bedrevs . Reglernaär förbättrade när det gäller säkerhetsföreskrifter avolika slag. Den professionella boxningen är betydligtmindre farlig än många andra icke ifrågasatta fritids-och idrottsaktiviteter. Men självfallet kan den medi-cinska kontrollen utökas och reglerna avseende ut-rustning och säkerhet förbättras. Det kan emellertidkonstateras att dödsfall och skador över huvud tagetär få jämfört med andra idrottsgrenar. De etiska as-pekterna och värderingarna finns alltid med i sam-manhanget.Under senare år har ett stort antal flyktingar ochinvandrare kommit till . För dem är boxningenen allmänt känd och etablerad sport. Det visar sigockså i har flest invandrare av alla anslutna id-rottsorganisationer inom ; mellan60 % och är invandrare.Jag tror det är utomordentligt viktigt att invand-rarungdomar har möjlighet att välja en sport sompassar just dem. För ungdomar med språkproblemoch olika sociala problem kan just boxningssportenvara ett led i anpassningen till det svenska samhället.Frågan är om en sport kan bli tillräckligt intressantoch i längden behålla sin dragningskraft om det intefinns möjlighet att utöva sporten professionellt.Jag tror också - vilket kanske kan tyckas para-doxalt - att boxningssporten kan motverka det pågå-ende våldet bland ungdomar. Boxningen är fostrandegenom de regler man har inom sporten. Aggressioneroch frustrationer kan levas ut under ordnade former.Man lär sig fair play genom att boxas på lika villkor.För mig är det självklart att man skall få delta ivilken allmänt erkänd sport man vill och kunna utövaden professionellt. Det är ett fritt val under ansvarsom den enskilde skall kunna göra. Restriktionernautgörs endast av de regler sporten själv ställer upp.I slutet av sitt anförande ställde en fråga. Hon undrade på vilket sätt den härsporten kan gynna arbetarklassen. Då skulle jag viljasäga att det är en billig sport, om man räknar med attarbetarklassen har mindre pengar att röra sig med.Den passar för övrigt alla, oavsett vilken klass mankommer från.Fru talman! Arbete pågår nu globalt för att såvälamatör- som proffsboxning skall organiseras i sammaorganisation. Därmed går det inte längre att upprätt-hålla något förbud mot proffsboxning. Det är därförviktigt att vi utreder frågan för att kunnapåverka boxningens regler och villkor så att de blir såsäkra som möjligt.Jag yrkar bifall till reservationen.Anf. 122 ():Fru talman! Jag vill börja med att säga att det ärpositivt att en idrottspolitisk utredning nu är tillsattoch att arbetet har kommit i gång. harfaktiskt motionerat om att en sådanutredning skulle komma till stånd. Det skedde förstför döva öron. Men är arbetet i gång och det är vi,som också har gett uttryck för,glada över.När vi nu har tillfälle att diskutera idrottspolitikfinns det anledning och egentligen en önskan om att taupp olika aspekter på idrotten i vårt samhälle. Alla äröverens om att idrotten fyller en stor social funktionoch att idrotten är oerhört viktig i många människorsliv, oavsett om man är utövare eller åskådare. Dettorde stå utom all diskussion.Men det finns också en tendens, tycker jag, i heladen idrottspolitiska debatten att på ett oriktigt sätt draupp en motsättning mellan vad man kallar elit ochbredd.Till att börja med måste man kanske avgöra vadidrott är. Idrott är inte all fysisk aktivitet. Idrott är inteens all fysisk aktivitet som liknar idrott. Idrott ärtävlingsverksamhet och träningsverksamhet för täv-lingsverksamhet. Motionspromenader, fjällvandring-ar, danskurser och sådant är faktiskt inte idrott. Inteheller motionsgympa och liknande är idrott, även ominspirationen kommer från idrott och även om trä-ningsformen är idrottsliknande. Man kan ändå inte sedet som idrottsutövning i ordets egentliga mening.Ofta gör man tudelningen mellan bredd och elitutan att förstå att bredd och elit egentligen är avhäng-iga av varandra. Den knatte som börjar sparka fotbolleller den flicka som börjar med fotboll eller slalomdrömmer i början ofta inte om att platsa i korplageteller något liknande, utan har naturligtvis förebilderinom det vi kallar elitidrott. och bredd är avhäng-iga av varandra. När en klubb får upp ett lag på elitni-vå genererar det fler ungdomar som också vill börjaaktivera sig inom den idrotten. Det sambandet är heltklart.Ibland moraliseras det också över idrottens eli-tism, över att det finns tävlingsverksamhet och överatt vissa vinner över andra. Man ställer understundomkrav på att alla måste få vara med, något som idrotts-rörelsen i sig i stor utsträckning och mer än mångaandra i samhället försöker leva upp till. När man nudiskuterar detta med företrädare för kulturutskottetvill jag också säga att ingen ställer samma krav om attalla skall få vara med på andra delar av kulturlivet.Ingen kräver att de tondöva nödvändigtvis skall fåvara med i sångkören. Ingen kräver att den som intekan spela skall få vara med i orkestern.