prot · GK0991 · 1997-04-17 00:00:00 — Styrelsen skall nämligen enligt 6 kap. 1 §kommunallagen ha uppsikt över verksam-het som bedrivs i såväl helägda som delägda kommu-nala bolag.Beslut av fullmäktige att lämna över vården av enkommunal angelägenhet till ett aktiebolag där kom-munen äger samtliga aktier kan överklagas av kom-munens medlemmar i enlighet med kommunallagensregler om laglighetsprövning. Vidare kan även beslutsom fullmäktige fattar om t.ex. kapitaltillskott, låneller borgen till ett sådant bolag överklagas.I det här sammanhanget vill jag också peka på attde revisorer som fullmäktige skall utse enligt 3 kap.17 § kommunallagen för att revidera ett kommunaltbolags verksamhet bl.a. har att granska att det kom-munala ändamålet följs.Vad beträffar offentlighetsprincipen och företagenså gäller enligt 1 kap. 9 § sekretesslagen (1980:100) itillämpliga delar tryckfrihetsförordningens regler omrätt att ta del av handlingar hos myndighet också förhandlingar i bl.a. aktiebolag där kommuner ellerlandsting utövar ett rättsligt bestämmande inflytande.Sådana bolag jämställs vid tillämpningen av sekre-tesslagen med myndighet. Medborgaren har i dessafall samma insynsmöjligheter som i en kommun ellerett landsting.En nämnd skall enligt 6 kap. 7 § kommunallageninom sitt område se till att verksamheten bedrivs ienlighet med de mål och riktlinjer som fullmäktigehar bestämt samt de föreskrifter som gäller för verk-samheten. Det är också en uppgift för nämnden att setill att verksamheten bedrivs på ett i övrigt tillfreds-ställande sätt. Det ligger alltså på nämnderna att fort-löpande kontrollera utvecklingen inom sina verksam-hetsområden.Kommunens revisorer granskar enligt 9 kap. 7 §kommunallagen all den verksamhet som bedrivs inomen nämnds verksamhetsområde. De skall bl.a. prövaom verksamheten sköts på ett ändamålsenligt och frånekonomisk synpunkt tillfredsställande sätt och om denkontroll som görs inom nämnden är tillräcklig.Om ett beslut som redan har verkställts har upp-hävts av en domstol genom ett avgörande som harvunnit laga kraft, skall enligt 10 kap. 15 § kommunal-lagen det kommunala organ som har fattat beslutet setill att verkställigheten rättas i den utsträckning somdet är möjligt.I svar på en interpellation av riksdagsledamotenStig Grauers om den kommunala revisionen(1996/97:180) sade jag att Inrikes-departementet bereder frågan om attgöra en övergripande översyn av den kommunalarevisionen. Vidare sade jag bl.a. att avsikten är attgöra sådana förändringar i den kommunala revisionensom stärker revisionens oberoende och självständig-het, ökar professionaliteten i den revisionella hand-läggningen, förbättrar effektiviteten i det revisionellaarbetet, ökar träffsäkerheten i revisionens resultatsamt ökar medborgarnas tillgång till - och därigenomintresse för - resultatet från revisionens arbete. Jagsade också att strävan är att en sådan utredning skallkunna komma i gång med sitt arbete redan före som-maren.Sammanfattningsvis kan jag alltså konstatera attdet för en medlem i en kommun finns möjligheter attfå lagligheten av beslut som fattas av fullmäktige ochav kommunala nämnder prövad. Jag har också pekatpå de kommunala revisorernas viktiga roll och denmöjlighet till insyn som allmänheten redan sedan ettpar år har i de kommunala företagen.Jag kan slutligen även nämna att Inrikesdeparte-mentet tillsammans med Närings- och handelsdepar-tementet nu för vissa diskussioner med representanterför kommuner, landsting och näringsliv om hur of-fentlig och privat näringsverksamhet skall kunnaagera på så lika villkor som möjligt. Mot denna bak-grund och med hänsyn till att jag kommeratt föreslå att den kommunala revisionens framtidaroll ses över, är min bedömning att det inte finnsanledning att vidta några ytterligare åtgärder.Anf. 14 ():Fru talman! Jag börjar med att tacka för svaret,och till ministern framföra mitt beklagande över orsa-ken till att svaret har blivit fördröjt.Den offentliga sektorn upptar en mycket stor delav den totala verksamheten i . Staten, kommu-nerna, landstingen och de kommunala företagen sva-rar tillsammans för omkring en tredjedel av den totalasysselsättningen. Den kommunala sektorn sysselsätterungefär av den totala arbetskraften. Det harblivit ett allt större problem att kommunerna bedriveren omfattande näringsverksamhet både i bolags- ochförvaltningsform. Antalet kommunala företag uppgick1993 till knappa 1 500 enheter. Omsättningen var 115miljarder kronor. Den totala balansomslutningen var418 miljarder kronorretagen sysselsatte 48 860 an-ställda. Om man också räknar in de landstingsägdaföretagen var företagens omsättning uppe i 129 mil-jarder kronorDet bedrivs alltså en mycket omfattande närings-verksamhet i den offentliga sektorn.Jag menar att utgångspunkten skall vara att kom-muner inte skall bedriva näringsverksamhet. I riksda-gen och på andra ställen skall vi arbeta för att minskaden kommunala näringsverksamheten. är det ändåså att det finns en mycket omfattande nä-ringsverksamhet. Därför finns det all anledning att seöver hur vi skall kunna stärka medborgarnas möjlig-het att pröva om den här verksamheten är förenligmed olika lagar.När jag läser ministerns svar konstaterar jag att deti korthet lyder så här: Det finns lagar för kommunen.Det finns en skyldighet för revisorer och kommunsty-relse att följa lagarna. Det finns en möjlighet att prövakommunala beslut. Det finns en möjlighet för med-borgarna att utöva insyn också i kommunala bolag.Men om man genom den här insynen konstateraratt det bedrivs en verksamhet som om den hade kun-nat prövas hade konstaterats vara kompetensstridig,varför skall man då inte ha en möjlighet att prövadetta laglighetsvägen?Insynen har visat sig vara väldigt bra. Offentlighe-ten i de kommunala bolagen har visat att inte minstministerns partikamrater har haft en häpnadsväckandekreativitet när det gäller vissa ekonomiska transaktio-ner. Den laglighetsprövningen prövas i annan ord-ning.Jag skulle vilja fråga ministern varför ministerninte vill ge medborgarna rätten att pröva lagligheten iverksamhet som bedrivs av kommunala bolag. Ärministern beredd att införa ett sanktionssystem förkommunen när den inte rättar till beslut som förklarasolagliga? Det har varit ett mycket stort problem.Tycker ministern att det är acceptabelt att kommunendriver verksamhet i förvaltningsform eller bolagsformsom, om den hade kunnat överklagas, hade fällts i enjuridisk prövning? Är det rimligt och acceptabelt attdenna verksamhet får fortsätta?Anf. 15 ():Fru talman! Av svaret på interpel-lation framgår att inrikesministern nog inte riktigt harinsett hur uppfinningsrik en av socialdemokraternamajoritetsledd kommun kan bli.Statsrådet pekar på att kommunstyrelsen skall hauppsikt över de kommunala bolagen. Det kan väl ägasin riktighet, men det förbättrar på intet vis situatio-nen i verkligheten eftersom det oftast är samma per-soner som sitter både i kommunstyrelsen och i dekommunala bolagen. Inte ens revisorernas eventuellakritik behöver påverka ett maktfullkomligt kommu-nalråd som leder en egen kommunfullmäktigemajori-tet med fast hand.Fru talman! har pekat på hur svårtdet är att få lagstridig verksamhet att upp-höra. Han anser att det borde bli möjligt att överklagaverksamhet som bedrivs av kommun, landsting ochkommunalt bolag till Kammarrätten oavsett när verk-samheten är startad och att ett sanktionssystem börinföras.Det är det allra minsta man bör göra. Jag skullevilja gå ännu längre. Med tanke på vad som försiggårinom vissa kommuner skulle jag vilja föreslå en la-gändring som innebär att kommuner förbjuds att be-driva verksamhet inom konkurrensutsatta sektorer,och givetvis skall det finnas ett sanktionssystem.Kommuner skall vid höga viten ådömas att omedel-bart upphöra med verksamheten.I kommun, som är en kommun medegen socialdemokratisk majoritet, sysslar kommunenmed det mesta inom näringsverksamhet, t.ex. kom-munalt åkeri, kommunala restauranger och kaféer ochså det allra mest spektakulära, nämligen korvtillverk-ning.När det privatägda i grannkom-munen hotades av nedläggning erbjöd detkommunalägda fastighetsbolaget iSkellefteå. Företaget flyttade och fick nya ägare, inomparentes utan branschvana. De nya lokalerna i Skellef-teå uppfyllde dock inte EU-kraven, så det kommunalafastighetsbolaget byggde nya lokaler åt företaget förca . Lokalerna är just färdigställda.Men lönsamheten i det nya charkföretaget utvecklades inte så bra, så en avdelägarna hoppade av och övriga stannade kvar medtveksamhet. Polaris övertog då inventarier, varunamnoch skyddade recept av hyresgästen.Min korvhandlare på torget i kunde sänkapriset från till på ett bräde utan att hansmarginaler minskade. Vilken underlig känsla att ätakorv på torget i som skattebetalarna i Skellefteåvarit med och subventionerat.Nu har även de återstående ägarna hoppat av NyaHolmlunds Livs. Kommunen står där med ett hus somspecialbyggt för charktillverkning. Kommunen ägerinventarier, varunamn och recept. Hur tror statsrådetatt det kommer att gå med korvtillverkningen?I andra konkurrenssammanhang är det förbjudetatt utnyttja en dominerande ställning på marknaden.Att en kommun har en dominerande ställning enbart ikraft av sin rätt att beskatta är helt självklart. Varförär det inte lika självklart att man kan stoppa ett sådantvansinnigt företag som Nya , aliasSkellefteå kommun?Anf. 16 Inrikesminister ():Fru talman! gav sig in i en diskus-sion om den omfattande näringsverksamheten i kom-munerna. har jag en annan syn än påden punkten. Men det är inte det som den här interpel-lationen gäller. Den gäller möjligheterna för medbor-garna att få en laglighetsprövning.Ola ställde dessutom två frågor. I mittinterpellationssvar har jag svarat på den första frågan.Medborgarna har en möjlighet att överklaga ett full-mäktigebeslut om att inrätta en verksamhet i bolags-form. Vi har också sagt att vi kommer att tillsätta enutredning som skall öka professionaliteten hos dekommunala revisorerna och göra dem bättre skickadeatt granska och hjälpa till i den verksamheten. Jagfinner därför inte att det behövs göras något ytterliga-re på den punkten.Sedan frågar om jag är beredd att in-föra några straffsanktioner mot kommuner som interättar sig efter laglighetsprövning i en rättslig instans.Jag utgår ifrån att kommunalmän och -kvinnor är såpass kloka att de rättar sig efter det som domstolarnakommer fram till. Det är riktigt som att det har skett en del övertramp. Vi har marke-rat när de övertrampen har kommit. Jag utgår ifrån rättar sig efter det och finner ingen anledning atti dag aktualisera någonting på den punkten, men viföljer naturligtvis den här verksamheten mycket noga.Det är min bestämda uppfattning att man skall rättasig efter domstolsbeslut. På den punkten delar jag OlaKarlssons uppfattning.Ulla hade ett agitatoriskt anförande motkommunal verksamhet i bolagsform och medborga-rinsynen. Jag kan försäkra om att deenskilda medborgarna i en kommun har betydligtbättre insyn i de kommunala bolagen än vad vanligaaktieägare har i de privata bolagen.Jag har ingen som helst möjlighet att kommenterakorvtillverkningen i . Däremot kommer jagefter interpellationsdebatten att gå och köpa mig enkorv, eftersom jag inte hinner äta någon lunch.Anf. 17 ():Fru talman! Inrikesministern konstaterar att deträcker för kommuninvånarna med att kunna överklagaöverlämnande av beslut när det fattas i kommunfull-mäktige. Men bekymret är ju att vi harkommunala bolag som redan är inrättade. Man fattadebeslut om dessa . Dessa kommunalabolag tar sig nu allt vidare och vidare utrymme.Vi har ett exempel hemma i mitt län. Där har vi etts.k. länsutbildningsaktiebolag som har gett sig utanförlänets gränser. Det strider mot lokaliseringsprincipen ikommunallagen. Om det hade varit möjligt att över-klaga hade det blivit en solklar fällning av detta.Nu finns inte möjligheten att överklaga, därför attbeslutet om att gå utanför länsgränsen har fattats avbolaget. Tycker ministern att det är en riktig ordningatt möjligheten att överklaga inte finns?Andra som drabbas av detta är utbildningsbolag ide andra län där LUAB har gett sig in. De hade inteens haft möjlighet att klaga om verksamheten hadebedrivits av i förvaltningsform. Man måstenämligen vara medlem av för att kunnaklaga på den verksamheten.Jag tycker att det är riktigt bekymmersamt när in-rikesministern konstaterar att det förekommer över-tramp, men att det räcker med att stå i talarstolen ochsäga att det inte är fel. Varför vill inte ministern se tillatt det införs ett sanktionssystem?I offentliga utredningar har man konstaterat att detfinns ett behov av detta. I underprissättningsutred-ningen konstaterade man att det finns en departe-mentspromemoria om kommunalt domstolstrots ochlagtrots. Man avslutade med att säga: Vi anser attförslagen i promemorian bör genomföras.Jag blir också litet häpen när konstateranden som om det vore något märkligt iatt medborgarna har bättre insyn i ett offentligt bolagän i ett privat bolag. Men i det offentliga bolaget ärdet ju medborgarnas pengar man leker med. Manleker korvgubbe, korvtillverkare, utbildningsanordna-re eller gymaktör, som i andra fall i . Det ärväl självklart att medborgarna skall ha rätt att granskahur de egna pengarna används och vad de spekulerasi.Om man genom denna insyn konstaterar att det påmånga områden finns verksamhet som bedrivs på ettsätt som inte är i enlighet med kommunallagen, bordedet, tycker jag, också finnas en möjlighet för medbor-garna att överklaga. Varför är inte ministern bereddatt stärka medborgarnas ställning framför kommunal-rådens? Eller väger ministerns tidigare syssla tyngre idet här fallet - att vara kommunalråd snarare än densom lämnar nya lagförslag?Jag tycker att gav ett alldeles utom-ordentligt bra exempel på verksamheter som kommu-ner inte skall syssla med. Kommuner skall icke varakorvgubbar och korvtillverkare, utan syssla med ge-mensam verksamhet.Anf. 18 ():Fru talman! Jag tycker att ministern skall köpa sigen korv. Man behöver äta på regelbundna tider.Men jag tycker ett det vore helt fel av mig att re-kommendera en korv. På den punktenhoppas jag att statsrådet delar min mening. Det är inteen kommuns uppgift att syssla med korvtillverkning.Jag förstår inte varför ministern inte vill medverkatill att förhindra detta. Varför vill inte statsrådet införasanktionsmöjligheter eller möjligheter att överklaganär det gäller verksamheter som redan pågår, men därdet är för sent att överklaga enligt kommunallagen?Anf. 19 Inrikesminister ():Fru talman! Vad jag sade var att medborgarna harbetydligt större insyn i och möjlighet att påverkakommunala bolag än vad enskilda aktieägare har närdet gäller privata bolag. De privata bolagen har juansvar för aktieägarnas pengar, och det är väl likaviktigt att de vårdas och att aktieägarna har inflytan-de.De fall som tar upp är av den karak-tären att revisorerna skall vara aktiva. Det är de somskall slå larm. Därför tillsätter vi nu en utredning föratt öka revisorernas möjligheter och göra dem dukti-gare.Det är underligt med . Allting annatskall släppas fritt, i löslig form. Men när det gällerkommunerna, när det gäller det som demokratin haratt hantera, när det gäller vanliga människor som blirförtroendevalda skall förbuden gälla. I de fallen skallman reglera. Det är rätt intressant att notera den upp-fattningen hos . Den är ju inte ny, utanhar alltid funnits. Marknaden skall ta över på politi-kernas områden.Jag är inte ensam om det här. I konstitutionsut-skottets betänkande står det följande:Beslut som fattas i kommunala företag ingår inte ide beslut som enligt 10 kap. 2 § kommunallagen ärmöjliga att överklaga. Bedömningen av huruvida enverksamhet i ett kommunalt företag ligger inom ra-men för den kommunala kompetensen är primärt enuppgift för styrelsen. Härutöver sker en politiskprövning av ägaren, kommunen eller , somgenom de av fullmäktige valda ombuden vid bolags-stämma kan ge styrelsen direktiv om att t.ex. ändrainriktningen av verksamheten om den inte uppfyllervissa formella krav. Enligt utskottets mening fungerarden här beskrivna ordningen i de allra flesta fall på etttillfredsställande sätt. En laglighetsprövningsmöjlig-het av det slag som förespråkas i de aktuella motio-nerna - som är moderata - strider mot de nämn-da, grundläggande villkoren för en verksamhet sombedrivs i bolagsform och bör därför inte införas.Det skriver konstitutionsutskottet.Anf. 20 ():Fru talman! Det finns en grundläggande skillnadmellan ett kommunalt aktiebolag och ett privat aktie-bolag. När det gäller privata aktiebolag kan jag självvälja om jag vill satsa mina pengar. Men i de kommu-nala bolagen i står jag som solidarisk med-betalare och medfinansiär alldeles oavsett om jag villeller inte. Fattar bolagen beslut som strider mot kom-munallagen har jag ingen som helst möjlighet attagera, om jag inte i valet kan få till ett majoritetsskif-te.Nu har vi även fått en demokratidebatt. blirdet väl inte bara en rättvisemärkning av korven ochkaffet, utan också en demokratimärkning. Den kom-munala Holmlundskorven får väl ett alldeles särskiltdemokratimärke, eftersom den kommunala verksam-heten har utökats till att omfatta även korvtillverk-ning.Jag tycker att det är medborgarnas rättigheter viskall stärka, inte kommunalrådens eller i första handrevisorernas. Det är medborgarnas möjligheter attpåverka, kritisera och på andra sätt initiera debatt omvad som händer i den kommunala sektorn och i dessbolag som vi skall stärka - inte kommunalrådens maktoch möjlighet.Jag tycker att den här debatten har varit intressant.Den visar att inrikesministern inte är beredd att stärkamedborgarnas möjligheter att pröva den verksamhetsom bedrivs med deras pengar, av deras kommuner, ibolag. Det är bra att insynen har förbättrats, med detbehövs också ökade möjligheter att laglighetspröva.Anf. 21 Inrikesminister ():Fru talman! Jag känner till ganska många kommu-ner i det här landet, och jag känner ganska mångakommunalråd. Den uppfattning som härföreträder delas inte ens av hans egna partivänner utei kommunerna. Såvitt jag vet har man, även efter detför parti så framgångsrika kommunal-valet , inte förändrat verksamheten. Man har körtvidare med kommunala bolag och agerat på ungefärsamma sätt. Man har hanterat bolagen på det sätt somjag här har lämnat svar om.Det är mycket märkligt att man inte följer upp detute på det kommunala fältet. Man har gjort på precissamma sätt. Så har nog en pedagogiskuppgift att klara av när det gäller de egna partivänner-na.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1996/97:233 omkommunala författningssamlingarAnf. 22 Inrikesminister ():Fru talman! har frågat migvilka åtgärder jag tänker vidta för att komma till rättamed bristen på tydlighet, överblickbarhet och rättssä-kerhet vad avser den kommunala normgivningsmak-ten.En viktig utgångspunkt för vara att enhetligt utformade och upprättadekommunala författningssamlingar i varje kommunskulle hjälpa allmänheten att få bättre insyn i ochkontroll av kommunerna. Jag kommer därför att kon-centrera mitt svar till frågan om kommunernas för-fattningssamlingar.När det gäller det tillkännagivande som MichaelStjernström tar upp i sin interpellation och som riks-dagen överlämnade till den dåvarande borgerligaregeringen , är det riktigt att frågan om hurman skall se på kommunala författningssamlingarännu inte avgjorts av regeringen. I departementspro-memorian Kommunala författningssamlingar (1995:7)föreslogs att det skall finnas en författningssamling ivarje kommun och landsting och att de författningarsom beslutas av en kommun eller ett landsting skallkungöras i kommunens respektive för-fattningssamling. Remissbehandlingen av promemori-an visade dock att knappt hälften av remissinstansernatillstyrkte eller inte hade några erinringar eller in-vändningar mot förslaget. Övriga avstyrkte, avstodfrån att yttra sig eller hade inga synpunkter på försla-get.Det är väsentligt att komma ihåg att krav på kom-munala författningssamlingar innebär ett nytt åliggan-de för kommunerna som staten på grund av finansie-ringsprincipen måste kompensera kommunerna för. Idet kärva ekonomiska läge som rått under de senasteåren har regeringen valt att ge andra angelägna kom-munala åtaganden och åligganden en högre prioritet.Vad gäller allmänhetens rätt till insyn i och kon-troll av kommunerna tillgodoses denna rätt i förstahand genom offentlighetsprincipen. Allmänheten harsåledes rätt att på begäran ta del av allmänna hand-lingar hos kommunerna. Detta gäller även kommunalaförfattningar vare sig dessa finns intagna i en författ-ningssamling eller enbart i separata kommunala be-slutsprotokoll.Jag vill dock peka på att allmänhetens möjligheteratt få lagligheten av författningarna prövad inte i sigblir bättre om de tas in i en författningssamling. Detär ju fortfarande beslutet om författningen som sådantsom kan prövas. En författningssamlings främsta rollär att göra de kommunala författningarna mer över-blickbara och på så sätt mer lättillgängliga.Jag vill ta tillfället i akt och peka på att den bildsom revisorer gav i sitt förslag, dvs. attkommunerna endast i mycket begränsad utsträckningpublicerar sina författningar i en författningssamlinginte var helt korrekt. genomfördedet dåvarande en enkätundersök-ning om förekomsten av författningssamlingar i samt-liga kommuner och landsting. Resultatet av under-sökningen visade att betydligt fler än hälften av kom-munerna och något under hälften av landstingen dåhade någon form av författningssamling.Jag vill också passa på att nämna att regeringenhar tillsatt en arbetsgrupp med uppgift att föreslå ettmoderniserat rättsdatasystem innehållande grundläg-gande rättsinformation. Arbetsgruppen har inled-ningsvis sagt att kommunerna bör uppmuntras att påfrivillig väg delta i rättsdatasystemet med sina för-fattningar. En sådan ordning skulle enligt arbetsgrup-pen kunna stimulera de enskilda kommunerna att görasina författningar elektroniskt tillgängliga.Sammanfattningsvis vill jag säga att det inte finnstillräckligt starka skäl att i dagens ansträngda ekono-miska läge vidta åtgärder i fråga om kommunala för-fattningssamlingar. Det arbete som pågår med attutforma ett moderniserat rättsdatasystem kan dockvara ett led i att få de kommunala författningarna meröverblickbara och lättillgängliga.Anf. 23 ():Fru talman! Jag ber att få tacka inrikesministernför svaret. Men jag måste tyvärr konstatera att svaretvar negativt.I svaret görs gällande att ett krav på kommunalaförfattningssamlingar innebär ett nytt åläggande påkommunerna som staten måste betala för. Regeringenser inte kommunala författningssamlingar som ettprioriterat område. Jag tolkar detta som att regeringenär beredd att sätta ett pris på rättssäkerheten. Vi fårinte, menar jag, sätta ett pris på det demokratiskavärdet av att allmänheten kan hitta och rätt förstå dekommunala föreskrifterna. Anser inrikesministern attdet är acceptabelt att sätta ett pris på rättssäkerheten?Jag vill, till skillnad från inrikesministern, hävdaatt allmänhetens möjligheter att få lagligheten avförfattningarna prövad blir bättre om man tar in dem ien författningssamling. Det är först då som de kom-munala författningssamlingarna blir överblickbaraoch på så sätt mer lättillgängliga.Inrikesministern hänvisar i svaret till Civildepar-tementets enkätundersökning om före-komsten av författningssamlingar i kommuner ochlandsting. I denna undersökning står det bl.a.: Resulta-tet av undersökningen visade att betydligt fler änhälften av kommunerna och något under hälften avlandstingen då hade någon form av författningssam-ling.I verkligheten ser det dock inte ut på det sättet. Attkalla de pärmar med en mängd föreskrifter som kom-munerna har för författningssamlingar är otillfreds-ställande.Remissvaren på promemo-ria Kommunala författningssamlingar Ds 1995:7 varinte heller så negativa som man kan få intryck av närman läser inrikesministerns svar. De enda som varemot förslaget var och samt några mindre kommuner somanvände samma argument som förbunden.