prot · GK0966 · 1997-02-14 00:00:00 — skallinte bara titta på tekniken, han skall utgå från densjälva samhällsekonomiska analysen. Det kan låtasjälvklart att en sänkning av skatten på restaurang-tjänster eller vad det nu vara månde, gör att de tjäns-terna ökar och det anställs en del folk. Men det finnsockså en annan sida. Någonstans finansieras denskattesänkningen. Någonstans minskas aktiviteten,eller man kanske får säga upp folk på den kommunalasektorn. Vad som blir resultatet av det är ingen själv-klarhet. Det måste utredas noggrant. Därför har vitillsatt en duktig ekonom som skall titta på de sam-hällsekonomiska effekterna av eventuella subventio-ner av tjänstesektorn.De frågor ni ställer har jag naturligtvis funderatkring också, men jag föredrar, innan vi går in på ensådan diskussion, att se vad utredaren gör för samladbedömning av tjänstesektorns potential. Det är viktigt.Det finns en mängd olika forskarrapporter sedan tidi-gare. Det har gjorts en del forskarrapporter även ianslutning till utredningen. Jag har tyvärr inte haftmöjlighet att sätta mig in i de forskarrapporter somkom i går. Jag väntar på utredarens samlade bedöm-ning, som kommer . Om Per har enegen PM tar jag gärna del av den.Vad gäller matmomsen måste jag fråga om KPI-målet har varit grund till att krävasänkt matmoms i alla fall . Har ni haft KPI-mål i sikte? För regeringen handlade det om fördel-ningspolitik. Sänkta matpriser har mest betydelsefullaför barnfamiljer och pensionärer. Matutgifterna utgören stor andel av familjernas ekonomi. Det har varithuvudskälet. Om Per har ett KPI-mål fårhan ha det, men det var i alla fall inte vår ambition.Anf. 59 ():Fru talman! har vi i varje fall fått statsrådet attkomma upp i talarstolen, men det blir inte så myckettill debatt för han hänvisar till att han villsätta sig mer i ärendet. Om jag vill göra en välvilligtolkning av det svar jag har fått kan jag säga att vi kanfå statsrådet dithän att ändå överväga om det finns enviss tillväxtpotential i tjänstesektorn. Det är väl möjli-gen en positionsförflyttning framåt hon socialdemo-kratin. när vi har drivit de här frågorna harman från socialdemokratins sida helt och hållet slagitifrån sig.Jag skulle emellertid vilja att statsrådet litet kom-menterade de frågor jag ställde kring svartsektorn ochtjänstesektorn. Att det otvivelaktigt är ett problem kanvi nog bli överens om, även om det är väldigt svårt attfastställa exakta summor. Det talas om att svartsek-torn skulle utgöra av BNP och närmare 100 mil-jarder kronor. Det är ett problem ur många synpunkterför de existerande vita företagen och de människorsom arbetar i svartsektorn så till vida att de går misteom pensionspoäng och andra sådana viktiga saker.Detta är den andra viktiga relation som måste dis-kuteras i det här sammanhanget. Där bör statsrådet,som i andra sammanhang haft synpunkter på det härmed kontroll, kunna lämna någon kommentar.Är statsrådet är beredd att göra en förutsättnings-lös prövning av frågan utan ideologiska vinningar närväl utredningen har kommit, så återkommer jag gärnamed en ny interpellation vid det tillfället. Då tyckerjag också att vi skall diskutera skattekilarna. Jag såg inågon branschtidning att för att en restaurangägareskall tjäna en krona skall han fakturera för . Omdet är riktigt eller inte vet jag inte. Men om relationenär någorlunda relevant innebär det att det finns enenorm skattekil som gör att det blir undanträngnings-effekter som det finns anledning att ta på fullt allvar.Jag hoppas att statsrådet kan kommentera dessa tvåfrågor.Anf. 60 PER ():Fru talman! Det var inte matmomsen vi skulle dis-kutera, men jag vill erinra om att en matmomssänk-ning faktiskt finansierades med sänkta barnbidrag,sänkta nivåer i a-kassa och sjukförsäkring. Det tyckerjag inte var fördelningspolitiskt riktigt. Vi drev fråganom matmomssänkning när det fanns utrymme förreformer. Matmomsen sänktes i när det intefanns utrymme för reformer, utan man tog från ettbegränsat antal människor och gav en generell mat-momssänkning. Men den debatten hör inte hemmahär.Det tar upp när det gäller svartsek-torn är väldigt viktigt, inte minst ur konkurrenssyn-punkt för företagen. Men det reser också vissa funde-ringar över hur man blir av med svartsektorn ochkonkurrensen gentemot vita företag. Riksskatteverketredovisade i en rapport att det inte existerarnågon vit marknad för hushållstjänster inomhus, sombakning och matlagning, s.k. pigtjänster. Det existeraringa sådana företag. I den s.k. expertrapporten - jagkan meddela att de inte vill bli kallade experter utanvill kalla sig sakkunniga - kom man, efter att ha tittatpå elasticitet på både inkomster och priser, fram tillatt priset skulle göra att pigtjänsterskulle kunna börja konkurrera med de svarta. Fråganär om det är så långt och Modera-terna vill gå.Jag tycker inte heller att man bara skall diskuterapigsektorn. Den stora delen utgörs av övriga hus-hållstjänster som riktar sig till hushållen. Man skallockså vara medveten om att av tjänstesek-torn de facto riktar sig till företag, inte till den privatasektorn.Anf. 61 Statsrådet ():Fru talman! Regeringen har naturligtvis tillsatt ut-redningen därför att den är intresserad av resultatet.Carl säger: Vi har fått statsrådet dithän.Jag tror inte att det är som har tillsatt dennautredning, utan det gjorde vi i samband med diskus-sionerna om ytterligare steg i sysselsätt-ningspolitiken. Det är viktigt att reda ut argumenten.Är man beredd till ofinansierade skattesänkningarkan man naturligtvis sänka skatter litet här och var omman inte bekymrar sig över konsekvenserna. Men finansiera en sådan typ av reform måste mangöra en avvägning av konsekvenserna i andra ändendär man tar pengar ifrån. Det är bl.a. detta som utre-daren gör, dvs. en samlad samhällsekonomisk be-dömning. Utredaren tittar också på och gör en be-dömning av vad svartjobb och den svarta sektornbetyder.Till Per skulle jag vilja säga: Det PerRosengren antyder är att han skulle vilja använda enmatmomshöjning till att sänka priserna på restaurang-besök. Vad har det för fördelningspolitisk träffsäker-het? Men det kanske har att göra med intressen ibranschen, vad vet jag.I övrigt är det svårt att fortsätta en diskussion närvi alla sitter och väntar på en samlad bedömning av enutredning. Det är faktiskt komplicerade frågor. Jaghoppas att även och något intresse i att försöka göra en samlad sam-hällsekonomisk bedömning av tjänstesektorns möjlig-heter i framtiden.Jag är övertygad om, med eller utan subventioner,att privat tjänstesektor är just den sektor som har denstörsta utvecklingspotentialen. När ekonomin nukommer i gång och tillväxten kommer tillbaks efterdet hårda saneringsarbete som har varit nödvändigt ärdet just i privat tjänstesektor som det går fortast. Närkonsumtionen kommer i gång, hushållen återigenkänner trygghet och vågar börjar köpa tjänster igen såatt sparandet minskar får vi en effekt på privat tjänste-sektor. Det är jag helt övertygad om.Anf. 62 ():Fru talman! Då fick vi ändå ett besked från stats-rådet till slut. Han är beredd att tämligen förutsätt-ningslöst pröva utvecklingsmöjligheterna på denprivata tjänstesektorn. Det var dithän jag ville kom-ma, att han släpper de låsningar som harfunnits. Jag är då beredd att noggrant läsa utredning och ta del av resultaten.När det gäller finansieringen pekar en av de pre-liminära expertrapporterna på det förhållandet att omen person köper tjänster kanske det frigörs tid där hansjälv kan öka sina aktiviteter på marknaden. Totaltsett finns det indikationer på att det inte blir någrauppbördsförluster i en sådan situation. när vi äröverens om att det finns tillväxtmöjligheter i privattjänstesektor, statsrådet , och att det sannoliktär skattevägen vi måste gå för att ge den möjlighet attutvecklas, får vi väl träffas på nytt efter den 15 marsnär vi har läst utredningen, och då kan vi föra diskus-sionen vidare.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 1996/97:159 om omskattetilläggAnf. 63 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig delsvilka åtgärder jag avser vidta för att skattetilläggenvid periodiseringsfel för mervärdesskatt och punkt-skatter skall avskaffas den närmaste framtiden, delsvilka förslag jag är beredd att lägga fram för att klar-lägga reglerna kring skattskyldighet och redovisningav ingående mervärdesskatt och dels vilka åtgärderjag är beredd att vidta för att hindra att oskäliga skat-tetillägg tas ut.Skattetillägg påförs skattskyldig som lämnat orik-tig uppgift i deklaration eller annat skriftligt medde-lande till ledning för beskattningen. Skattetilläggetuppgår på mervärdesskatteområdet till av detskattebelopp som inte skulle ha påförts den skatt-skyldige eller som felaktigt skulle ha räknats honomtill godo om den oriktiga uppgiften godtagits. Mot-svarande gäller för punktskatterna. Skattetilläggetuppgår dock till när den oriktiga uppgiften avserperiodisering eller en därmed jämställd fråga.Skattetillägg kan efterges om felaktigheten ellerunderlåtenheten kan antas ha ett sådant samband medden skattskyldiges ålder, sjukdom, bristande erfaren-het eller liknande förhållande att den framstår somursäktlig. Detsamma gäller om den framstår somutsäktlig med hänsyn till uppgiftens beskaffenhet ellerannan särskild omständighet eller om det framstårsom uppenbart oskäligt att ta ut skattetillägget.Redovisning av mervärdesskatt skall som huvud-regel ske för den period då en transaktion enligt godredovisningssed är bokförd eller borde ha varit bok-förd. Skyldigheten att betala skatt vid omsättninginträder när en vara har levererats eller tjänsten till-handahållits.Riksskatteverket har i en skrivelse till Finansde-partementet hemställt om ändringar i skattetilläggs-reglerna. föreslår att bestämmelsernaanpassas till de särskilda omständigheter som förelig-ger på mervärdesskatte- och punktskatteområdet ge-nom att uttagsnivån vid periodiseringsfel sätts ned till5 %. har i en skrivelse påta-lat behovet av ändringar i skattetilläggsreglerna. föreslår att skattetillägg avseendemervärdesskatt och punktskatt, när den oriktiga upp-giften utgör periodiseringsfel, skall utgå endast i formav kostnadsränta. föreslår vidare attskattetillägg skall kunna efterges i ett större antal fall.Skrivelserna remissbehandlas för närvarande.Remisstiden går ut . Frågornakommer därefter att beredas inom Finansdepartemen-tet. Jag är därför inte beredd att nu ta slutlig ställningtill de förslag rörande skattetillägg som och i sina skrivelser.Jag är dock medveten om de problem med det nuva-rande regelsystemet som och tar upp i sina skrivelser.Beträffande reglerna kring skattskyldighet och re-dovisning av ingående mervärdesskatt har på senareår en mängd frågeställningar uppkommit kring rätttidpunkt för avdragsrättens respektive redovisnings-skyldighetens inträde. Den uppkomna osäkerhetenberor på flera faktorer. Regelsystemet för mervärdes-skatt har blivit alltmer komplext. Vidare har skatte-myndigheternas utökade periodkontroll på mervärdes-skatteområdet fokuserat frågor om bl.a. avdragsrät-tens inträde. utgör den i mervärdesskattela-gen gjorda hänvisningen till begreppet god redovis-ningssed ett ytterligare tolkningsmoment. Det finnsdärför i och för sig behov av att bestämmelserna sesöver. har tillsatt enarbetsgrupp med uppgift bl.a. att belysa i vilken ut-sträckning det behövs särskilda rekommendationereller skatteregler. Slutrapport skall lämnas senast den31 . Dessutom är frågan om avdrags-rätt för ingående mervärdesskatt före-mål för prövning i Regeringsrätten. Jag är därför inteberedd att i detta läge ta ställning i denna fråga.Anf. 64 ():Fru talman! Den debatt vi för nu behandlar ettkanske något mer specialiserat ärende än den förra omtjänstesektorn. Icke desto mindre väljer statsrådet attockså i det här fallet hänvisa till ett par utredningarinnan han vill ta ställning.Frågan om skattetillägg har blivit ett stort pro-blem. Ett skäl är att antalet tillfällen då man skalllämna in sina momsdeklarationer - det är närmast denbiten jag kommer att diskutera av skattetilläggsfrågan- har ökat till tolv . Det är klart att risken då ärstörre för att det blir fel vid olika tillfällen. Problemetmed skattetillägget är att det kan stå ifullständigt orimlig proportion till den förseelse somhar ägt rum.Vidare är ett annat problem reglerna kring skatt-skyldigheten och redovisningen. Det finns exempeldär och hartolkat reglerna olika när det gäller hur en affärshän-delse skall bokföras. Då är min fråga till statsrådet:Vilket råd ger statsrådet till en företagare? Hur skallhan kunna få ett korrekt besked när det gäller skatt-skyldighet och redovisningsskyldighet, och är detframför allt rimligt att i ett sådant läge ha ett systemmed skattetillägg?Vi moderater har krävt här i att skatte-tilläggen vid periodiseringsfel skall avskaffas. Medden tidsplan som statsrådet nu målar upp innebär detatt någon lagstiftningförändring med en normal pro-cedur uppenbarligen inte kan komma att inträda förr-än sannolikt , eller möjligen , men det brukar man inte göra i sådanahär sammanhang, utan man går efter helår. Det be-kymrar mig i hög grad. Jag skulle gärna vilja ha svarpå när det kan ske.En annan principiell fråga med anknytning tilldetta är: Är det rimligt att en tjänsteman på skatte-myndigheten skall kunna besluta om ett skattetilläggsom är högre än det högsta bötesbelopp som en dom-stol kan fastställa för en person efter en fullföljd rät-tegång? Det kan faktiskt bli fallet i detta samman-hang. Jag vill ha ett besked från skatteministern omhan tycker att detta är rimligt.Min sista följdfråga är: Tycker skatteministernverkligen att skattetilläggsförfarandet - nu talar jaginte enbart om momsen, utan rent allmänt - gör att vihar ett rimligt balansförhållande mellan den enskildeskattebetalaren, företagaren eller privatpersonen,vilket det nu är, och myndigheternas ställning? Ellerär det möjligen så att förfarandet med skattetillägg hargått dithän att det helt bör omprövas och ersättas avandra regler?Anf. 65 Statsrådet ():Fru talman! För att skattesystemet skall kunnafungera bra och tillfredsställande är det en nödvändigförutsättning att uppgiftsskyldigheten fullgörs på ettriktigt sätt. Skattemyndigheterna är beroende av attdet finns effektiva sanktioner mot dem som lämnaroriktiga uppgifter i deklarationer, kontrolluppgifteroch liknande. Därför är skattetilläggsinstrumentet ettviktigt instrument. Det menar jag.Jag hade inte satt igång ett arbete i departementetom jag inte trodde att det fanns skäl att se över regler-na, och det tror jag att det finns.Jag möter en mängd småföretagare och diskuterarbl.a. den här typen av frågor. Det finns anledning attse över om skattetilläggsreglerna är väl avvägda i dag.De kan ibland kanske ge ohemula effekter. Men jagvill se igenom detta ordentligt, och jag kommer attkomma med förslag till eventuella förändringar.Anf. 66 ():Fru talman! Uppenbarligen är det också i den härfrågan som driver statsrådet framför sigför att få honom att flytta fram positionerna. Därför ärdet bra att det finns en aktiv opposition i parlamentet.Jag fick emellertid inget riktigt svar på en av minaprincipiella frågor. Är det rimligt att en tjänsteman påskattemyndigheten skall kunna besluta om ett skatte-tillägg som leder till ett i kronor och ören högre be-lopp än det högsta belopp i form av böter som ärmöjligt att fastställa i svensk domstol? Det tycker jagär en relevant fråga att få svar på.Kan statsrådet säga någonting mer till de oroligamänniskor, framför allt företagare, ute i landet somundrar hur det skall gå med tidtabellen för föränd-ringarna? Vi fick, fru talman, en antydan om att detfinns en öppenhet till att ändra detta. Med hänsyn tillde utredningstider som statsrådet lämnade i sitt förstasvar tror jag det kan vara intressant att få tidtabellenför beslutsordningen belyst.Jag har en tredje följdfråga som jag också ställdetidigare, men som statsrådet inte nämnde eller berör-de. Hur skall en företagare agera när reglerna förskattskyldigheten och redovisningsskyldigheten be-döms som så oklara att t.o.m. myndigheter av karaktär inte har samma uppfattningsom . Hamnar då en faktura på felsida om ett brytdatum slår reglerna om skattetilläggobönhörligen till.Anf. 67 Statsrådet ():Fru talman! Det pågår ett arbete i departmentetmed att se över reglerna. Jag kanske gör litet besviken när jag försäkrar att det inte är hansom har drivit fram det arbetet, utan det är kontakter-na med de myndigheter som hanterar detta och ävenkontakter med de företag som lever i den verklighe-ten. Arbetet kommer att bedrivas så skyndsamt sommöjligt för att göra analyser och komma fram tillkonkreta förslag på vad som kan förändras.Anf. 68 ():Fru talman! Min blygsamhet förbjuder mig att taåt mig äran av att driva på statsrådet. Jag konstateraremellertid att Moderata samlingspartiet som parti harlagt fram förslag i kammaren som jag hoppas att stats-rådet - möjligen i lönndom - tar del av. Men jag bryrmig inte om varifrån han får idéerna - bara det går åträtt håll. Det är det viktiga.Fru talman! Det är tydligen ingen idé att jag upp-repar mina principiella frågor på den här punkten. Desom läser kammarens protokoll får notera att statsrå-det inte hade några svar på de frågorna.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på interpellation 1996/97:145 omsänkt fastighetsskattAnf. 69 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig omjag tänker föreslå sänkt fastighetsskatt på bostädermed verkan från den 1 januari 1997.Jag vill till en början påminna att det genomförts vissa åtgär-der med betydelse för fastighetsskatten 1997. Det hardels införts en möjlighet till skattereduktion för fas-tighetsskatt, dels ett tak när det gäller omräkningsta-len för år 1997.I övrigt kan nämnas att det i justnu förbereds direktiv till en särskild utredare meduppgift att se över reglerna för fastighetstaxering.Utredningen kommer bl.a. att få i uppgift att undersö-ka om de nuvarande reglerna om fastighetstaxeringleder fram till att taxeringsvärdena för enskilda fastig-heter återspeglar marknadsvärdena. I utredningensuppdrag kommer också att ingå en översyn och enutvärdering av reglerna för omräkning. I avvaktan påutredningens resultat har regeringen för avsikt attredan under våren 1997 lämna ett förslag till riksda-gen om ett tak när det gäller omräkningstalen för1998.Samtidigt pågår inom en iförsta hand teknisk översyn av reglerna för fastighets-skatten. I det arbetet ingår bl.a. att undersöka olikamodeller för underlaget för fastighetsskatt. Mot bak-grund av vad jag nu redovisat kan jag konstatera attdet inte är aktuellt med åtgärder påfastighetsskatteområdet av det slag som Jan-OlofFranzén efterlyser.Anf. 70 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret, menjag är inte nöjd. Statsrådet vet att denna fråga berörmånga människor i vårt land, inte minst nu när ytterli-gare pålagor har kommit på boendet, t.ex. elskatte-höjningarna. De lindringar som statsrådet talar om isitt svar gällde omräkningstalen och skattereduktio-nen. Skattereduktionen har hos villaägarna uppfattatssom ett slag i luften med fördröjning. Som jag ser detär det glädjande att konstatera att man nu har fått uppögonen och ser effekterna av de höga fastighetsskat-terna som regeringen genomdrev med Centerpartietshjälp. Men det är beklagligt att insatserna för att lind-ra fastighetsskatterna är på tok för små.I svaret från statsrådet tog jag fasta på den teknis-ka översynen av reglerna för fastighetsskatten. Kanman förutsätta att markvärdet inte liggertill grund för fastighetsskatten? Detta skulle i så fallge en jämnare fastighetsskatt över hela vårt land.Den sista meningen i statsrådets svar är för mig enbesvikelse. Han säger att det inte äraktuellt med åtgärder på fastighetsskatteområdet. Ärdetta budskapet till de människor som varje torsdagdemonstrerar på mot de höga fastighets-skatterna?Fru talman! Jag skall återge något ur en skrivningfrån Småhusägare mot boendeskatt:År 1945 byggde en kvinna och hennes man ett husvid utanför . Läget varknappast eftertraktat. Det fanns exempelvis ingenallmän väg dit, och allt byggmaterial fick kärras sistabiten till byggplatsen. Huset blev varken flott ellerstort, men det räckte för familjens behov. ärkvinnan och änka . Huset är i mise-rabelt skick - mycket dåligt - eftersom hon inte harhaft råd med något underhåll. Likafullt har det nublivit upptaxerat till i taxerings-värde och förmögenhetsskatten uppgår till nästan44 . Av hennes pension på netto 83 000kr finns ingenting kvar att leva på sedan hon betalatvärme, el, vatten, renhållning och försäkring. Att honvill bo kvar beror bl.a. på att hennes dotter bor i när-heten och kan hjälpa henne.Är detta det Välfärdssverige som statsrådet villse? Eller kommer regeringen att etappvis avtrappafastighetsskatten och slopa förmögenhetsskatten så-som vi moderater i olika motioner och vid olika till-fällen har föreslagit?Anf. 71 PER ():Fru talman! Med risk för attåterigen bli anklagad för att representera ett skatte-sänkarparti tänker jag ge mig in i debatten. Det är inteförsta gången fastighetsskatten debatteras av oss, ochvid tidigare tillfällen har jag blivit anklagad just fördetta. Skatteministern är väl relativt ensam om attanse att är ett skattesänkarparti.Anledningen till att jag går in i debatten är att jagvill få vissa frågetecken uträtade utifrån en artikel iDagens Industri , , ochutifrån det svar som skatteministern har gett. Det ärmed viss förvåning, men en positiv sådan, som jagnoterar att man inte bara skall utreda enligt de direktivsom kommit från skatteutskottet utan att man är be-redd att gå ett steg längre och internt inom Finansde-partementet tydligen är beredd att utvärdera alternativäven till marknadsvärdet. Det är just detta som hardiskuterats i debatten ganska länge - att man får engenomlysning av hela situationen och frågar sig ommarknadsvärdet är det rätta sättet att beräkna skattenpå fastigheter.Vi har ju sett att det får många negativa effekter,framför allt för fastboende i skärgården. De föränd-ringar som gjordes har inte på något sätt hjälpt demänniskor som kanske blir tvingade att lämna sinafastigheter på grund av de höga skatterna. Jan-OlofFranzén har redogjort för ett exempel, och det finnstyvärr ett flertal exempel. När man tittar på det totalaantalet fastighetsägare är det en marginell företeelse,men även marginella företeelser kan ju bli stora pro-blem för de enskilda.Min fråga till skatteministern blir då: Är skatte-ministern verkligen beredd att utreda möjligheternaatt införa t.ex. Californiamodellen, möjligheterna attdiskutera ytor och även möjligheterna att diskutera ettgemensamt markvärde?Vi har i tidigare diskussioner förordat California-modellen. Det är litet märkligt att vi har fastnat församma modell som , mennär kampen förs gäller det att hitta bundsförvantersom har förslag som trots allt verkar rimliga och sominnebär att vi kan få bort en del av dessa mycket ne-gativa effekter för enskilda hushåll.Min fråga är alltså: Stämmer uppgifterna om att niär beredda att gå två tre steg längre än vad skatteut-skottet gick? Är ni beredda att också diskutera mark-nadsvärdet som grund för fastighetstaxeringen?Anf. 72 Statsrådet ():Fru talman! tillhör de moderatersom gärna vill prata om skattesänkningarna. Samtidigtrepresenterar det parti som aktivtbidrog till - jag tror att själv satt iriksdagen - att försätta landet i ett statsfinansielltmoras utan like. Vad ledde det till, ? Detledde till dramatiskt höjda räntor som drev människorfrån hus och hem. Den politiken är inte be-redd att diskutera. Han kommer i stället som vanligtmed olika typer av skattesänkningsförslag.Men om man tillhör ett parti som orkar och vågarta ansvar för den statsfinansiella utvecklingen, därföratt man inser att låga räntor och statsfinansiell kon-troll är en förutsättning för att över huvud taget klaraav att sänka arbetslösheten och trygga välfärden,måste man också orka fatta de svåra besluten.