prot · GL0945 · 1997-12-11 00:00:00 — Det är ju synnerligen olämpligt med tanke på attväldigt många människor i har sinsemester just i augusti.Fru talman! Inlandsbanesatsningen är också en delav kampen för arbetstillfällen. Det är allmänt känt attNorrlands inland har en svag arbetsmarknad och enoroande befolkningsutveckling. Den direkta syssel-sättningseffekten vid kan man kanskeuppskatta till 150-200 arbetstillfällen. Men den ut-vecklingsplan som IBAB har tagit fram förväntaskunna ge kanske 1 600 arbetstillfällen under , beroende på hur projekten tar att genom-föra. Det här är ju väldigt viktiga arbetstillfällen. I endel av landet med många små samhällen och mycketglesbygd är varje arbetstillfälle värdefullt.Vi är också överens med regeringen om att dekulturhistoriska värdena är betydande när det gällerden verksamhet som är förknippad med Inlandsbananoch att det är en viktig kulturmiljö som Inlandsbananutgör. Det är också så att haransett att hela banan bör bevaras och få ett kulturhis-toriskt skydd. får man en känsla av att vi interiktigt förmår uppskatta de kulturhistoriska värdensom vi lever mitt i.Man kan också se att den ökade roll sombiobränslen förväntas spela när det gäller framtidaenergisystem och den mängd energiråvara som fak-tiskt finns längs banan kan innebära att den får ennyckelroll vid omställningen av energisystemet. Omman vågar vara litet visionär skulle man kanske ocksåkunna tänka sig att tågen kan drivas på ettannat sätt än med diesel och därmed minska miljöbe-lastningen.Man kan också se att järnvägstrafiken i norraSverige och trafiken mellan nordvästraRyssland och norska hamnar kan leda till att Inlands-banan blir intressant vid en möjlig transittrafik. transporteras ca pålångtradare. Det motsvarar ungefär 25 lastbilar perdygn. Det är inte oväsentligt om man kan överföra endel av den lasten på järnväg.Det finns också planer på att inrätta en frihamn iMo i , vilket ökar behovet av kombitransporteroch omlastning, t.ex. i , och en upprustningav banan . Mer tunga ochskrymmande transporter på järnväg kommer att krävaatt man kan ha högre axeltryck . Därför ärdet viktigt att hela banan får en upprustning till 22 ½tons axeltryck.Sedan bör man fortsätta att analysera hur manskall kunna utveckla den svagaste delen av banan,som är , och hur man skallkunna rusta upp den för att på ett bättre sätt klara avgodstrafik. Sträckan är därvid-lag den verkliga flaskhalsen. klarar man axel-tryck upp till . Det behöver skapas en möjlighetatt finansiera infrastrukturinvesteringar på Inlandsba-nan med medel från anslagen för investeringar.Fru talman! Man får skynda sig för att på tio minu-ter hinna säga det som skall sägas, men jag hoppas attde argument som jag har redovisat skall leda till attregeringen tänker om på ytterligare några punkter. Vihar tillsammans med andra partier ett antal reserva-tioner om . Jag står självklart bakom dereservationer som vänsterpartiledamöter har skrivitunder men vill i detta sammanhang yrka bifall endasttill reservation nr 13.Anf. 87 ():Fru talman! Jag skall fatta mig mycket kort, ochdet beror i huvudsak på att förMiljöpartiets räkning kommer att föra fram våra ar-gument och vår syn på framtid. Jagskall bara mycket allmänt och mycket kortfattat för-klara anledningen till några av våra motioner ochreservationer vid betänkandet.Jag vill börja från början och säga att det är Mil-jöpartiets ambition att påverka utvecklingen i mil-jövänlig riktning. Anledningen till att jag säger det äratt vi i inte tar någon trafikprognos förgiven som en sanning utan aktivt verkar för en för-ändring. Vårt mål för förändringen av systemet ärväldigt klart.Det har tidigare i debatten talats om våra förslagtill nedskärningar av anslaget till nyinvesteringar ivägar. Tyvärr har man allmänt i debatten om miljö-förändringar i transportsystemen tenderat att mena attden som är miljövän skulle vara kommunikationsfi-entlig. Det är väldigt orättvist och missvisande. Detfinns inget annat parti i som satsar såmycket på infrastrukturer som . Det gör viför att erbjuda människor och företag vettiga alterna-tiv till de miljömässigt sämre alternativen.Det är känt att vi vill satsa på nya spåroch bärighetshöjande åtgärder, på kapacitetsökning ide fall där det finns spår men där dessa har hög be-lastning, på regionala snabbspår och på andra väldigtangelägna åtgärder.För persontransporter är tåg - bortsett från cykel -det absolut energieffektivaste transportslaget. Av denanledningen föreslår vi en kraftig ökning av nyinves-teringar i förhållande till regeringens förslag.Vi vill att upphandling av viss olönsam trafik inteskall ske bara med regionalpolitisk motivering. Vimenar att det i samhällsekonomiska beräkningar ärminst lika intressant med en miljömässig motivering.Denna skall alltså inte stå i motsats till de regional-politiska skälen utan vara ett komplement i den sam-manvägda bedömningen.Jag och hade förra gången som det härkom upp en liten dispyt om detta. Jag vidhåller attmiljö bör genomsyra alla taktiska beslut och upp-handlingar inom trafikpolitiken. Jag hoppas att JarlLander har bytt åsikt - jag ser att hanskrattar, men hoppas kan man alltid göra.Det är vid denna upphandling inte bara fråga omsådana fördelar som det har talats om tidigare, t.ex.beträffande behovet av nattåg, utan det gäller ävenbehovet av att skapa bra och effektiva transportslagpå . Jag tänker framför allt på arbetspendlingen.Sträckan är ett bra exempel påatt man kan knyta ihop en hel region med en effektivarbetspendling. Den är inte företagsekonomiskt lön-sam, men den har oerhört stor betydelse för regionen ifråga. Förhoppningen är den att spårtrafiken skall bliett bra arbetspendlingsalternativ.Detta är också en viktig regionalpolitisk satsning.I den regionalisering som just nu sker i tende-rar vissa regioner att bli avfolkade och utslagna, omman inte kan knyta samman viktiga punkter inomrespektive region. Vi ser nu att Mälardalsregionenexpanderar och att växer. Oavsett vad mantycker om det är det något som händer. Låt oss dåsatsa på sådan spårtrafik som gör att vi kan stärka deregioner som ligger litet avsides. Där spelarupphandlingen av den s.k. olönsamma trafiken enmycket viktig roll.När det gäller skulle jag först vilja sägaatt det är väsentligt att det kan bygga upp en stark ochkompetent organisation för att klara det investerings-program som vi, i viss mån regeringen och även ut-skottsmajoriteten föreslår. Vi vill dock gå litet längre.Vi föreslår därför en ökning av totalaanslag för att det skall kunna hålla takten uppe.Både vid en expansion av och för detfall att en sådan inte sker är det oerhört viktigt att mandär förbättrar sin jämställdhetsstatistik. Det är rentpinsamt att en så stor myndighet som barahar kvinnor. Jag vill verkligen protestera motdet och hoppas att man tar krafttag mot denna negati-va situation.Det har talats mycket om Hallandså-sen, och det är väldigt bra, men vi bör också ha iåtanke att i många situationer använderkemikalier, t.ex. för sprängning. Det är viktigt att denmiljöpolicy som har fått genom ett riks-dagsuppdrag som gäller intebara är en läpparnas bekännelse och vackra ord. Dethar framkommit vid de hearingar och samtal som vihar haft med ledande personer inom att denmiljöpolicy som man upprättat inte följdes i falletHallandsåsen. Vi menar att det är viktigt att under-stryka betydelsen av att utveckla sektorsansvaret förmiljön. Detta skall inte bara vara kosmetika, utan detskall verkligen vara något som efterlevs.Vi håller med om att det är en allvarlig trend närdet gäller SJ:s negativa resultat och ekonomiska mål.Vi skulle gärna vilja se en trafikökning som en lös-ning på SJ:s problem. Vi är glada över att utskottet isin behandling av SJ:s ekonomiska mål nämner att enökning på intäktssidan till följd av en trafikökningskulle kunna vara positiv. Detta tolkar i varje fall vi såatt utskottet inte vill ha stora prisökningar för att deekonomiska målen skall . Vi tycker att detta ärunderförstått.Jag yrkar än en gång bifall till de motioner somjag har yrkat bifall till. närmare att utveckla våra argument.Anf. 88 ():Fru talman! Det beslut som tog 1993om satsningar på järnvägar är historiskt sett betydel-sefullt. Genom en genomarbetad plan för investering-arna och en hög investeringstakt kommer det underden närmaste tioårsperioden att skapas förutsättningarför järnvägen att återerövra ställningen som ett av defrämsta transportmedlen för såväl personer som gods.Men det som gjorts räcker inte. Effektiviseringenav järnvägstrafiken, som på allvar tog sin början i ochmed trafikpolitiska beslut, måste fortsätta.Den ökade konkurrensutsättningen och omstrukture-ringen av verksamheter inom järnvägssektorn liksomavregleringen måste drivas vidare med full kraft. Medtanke på järnvägens fördelar på miljö- och trafiksä-kerhetsområdet är det av stort samhällsekonomisktvärde att mer av framför allt de långväga och tungagodstransporterna flyttas över till järnvägen. Också dekapacitetsproblem som kännetecknar den inomeuro-peiska flygverksamheten och delar av vägtransporter-na talar för att järnvägen kommer att öka i betydelse.Likaså måste drifts- och underhållsverksamheteninom järnvägssektorn effektiviseras högst avsevärt.Skattebetalarna svarar via statsbudgeten för 75-80 %av kostnaderna för drift och underhåll medan de somutnyttjar järnvägen svarar för . Effektivise-ring är således nödvändig såväl i ett statsfinansielltperspektiv som i ett konkurrensperspektiv. Samtidigtär det nödvändigt att järnvägen sänker sina priser iförhållande till övriga transportslag för att vara kon-kurrenskraftig. Det effektivaste sättet är sannolikt attegenregiverksamheten när det gäller drift och under-håll avvecklas och i stället av handlas upppå en fungerande marknad bestående av flera aktörer.Fru talman! Som här i kammaren är väl bekant harvi i ett "minibanverk" - IBAB, eller - som är banhållare för den ca 105 millånga banan mellan och med någramindre tvärbanor. Det har också bevisats att IBAB påett mycket effektivt sätt klarat att underhålla nästanhela längd med de pengar som varavsedda för vissa godssträckor.IBAB har visat att man är mogen att anförtrosstörre och mer omfattande uppgifter. Från Kristdemo-kraternas sida föreslår vi därför att IBAB anförtrosuppgiften som banhållare för ett helt sammanhålletsystem med icke-elektrifierade banor i in-land. Vi menar att det , bl.a. av effektivi-tetsskäl, måste bli möjligt för IBAB att överta ansva-ret för södra del mellan Kristinehamnoch . Dessutom är det naturligt att samtliga tvär-banor också överförs till IBAB.Verkligheten är den att sedan IBAB efter riksda-gens beslut övertagit förvaltandet avInlandsbanan har den utvecklats till en väl fungerandekommunikationslänk mellan inlandets näringsliv ochexportmarknaden. Man har genomfört en hel radförbättringar längs banan, och godstrafiken har ökatmed . Dessutom driver IBAB ett antal viktigautvecklingsprojekt bl.a. på miljöområdet. Dessa ut-vecklingsprojekt skulle kunna vidareutvecklas till etthela inlandets miljöprojekt med sombas.Framtiden kräver samordnande, miljövänliga ochsäkra transportsystem. Norra inland är vårtlands råvarutätaste område och är av stor betydelseför miljömässiga godstransporter . Det ärgodstransportsystem som är nödvändiga för ett aktivtoch expanderande näringsliv. går dess-utom genom ett av viktigaste orörda na-turområden. Det är ett område som har stora utveck-lingsmöjligheter när det gäller den framtida turistnä-ringen.Luftföroreningar som orsakas av godstransportermed tunga lastbilar från området skulle minskas kraf-tigt med fullt utnyttjande av för gods-transporter. Försök med att bygga om diesellok tilletanoldrift pågår. Den aviserade stängningen av enkärnkraftsreaktor kommer att medföra ökad efterfrå-gan på biobränsle och ett ökat tryck på bra och mil-jövänliga transporter mellan norra och södra inlandet finns en inhemsk råvara i form avbiobränsle. Detta om något talar för en upprustning avkvarvarande bandelar som ett alternativ till utbyggnadav fossilgasledningar. föreslår justatt staten borde satsa på en utveckling av Inlandsba-nan baserad bl.a. på turism och transport avbiobränslen. Enligt verket kan godstrafiken öka fyratill fem gånger ytterligare. Möjligheten att bygga enetanolfabrik vid banan bör dessutom utredas, anserGlesbygdsverket.Fru talman! har godsvolymenoch antalet vagnslaster ökat markant på Inlandsbanan.Naturligtvis innebär detta att också behov och kostna-der för banunderhåll ökar. Detta bortser regeringenoch utskottet från när man begränsar banunder-hållsmedlen till på årsbasis. Beho-vet är i verkligheten åtminstone ytterligare 10 miljo-ner. Det är för övrigt anmärkningsvärt att man i ut-skottsarbetet med vetskap om detta inte klarat enöverenskommelse om att ur befintliga medel - somdet ju handlar om - skjuta till ytterligare medel.Det handlar ju ändå inte om att tillskjuta några nyapengar utan enbart om att inom befintlig ram göra enmindre omfördelning för att rädda denna möjlighet. Istället tvingas IBAB nu troligen att skära ned perso-nalstyrkan till ett minimum längs hela banans sträck-ning. Det är sannerligen ingen angenäm uppgift i vårtlands hårdast drabbade arbetslöshetsområde. Utöverde sparsamma medel till marknadsföring av turisttra-fiken som kommunerna bidrar med finns inga ytterli-gare medel.När det gäller fortsatt upprustning av Inlandsba-nan tycks utskottet inte riktigt ha förstått att de dis-kussioner som IBAB haft med NSB, Statsba-ner, i första hand gäller transporter mellan och . Varför denna långaomväg över Norra stambanan, som redan är överbe-lastad?Det är anmärkningsvärt att utskottsmajoriteten inteser möjligheterna utan koncentrerar sig på ett antalhinder. Analyser som gjorts när det gäller det totalatransportarbetet mellan och Osloområdetvisar att stora och tunga godsmängder går på långtra-dare genom på ned till Östersundoch vidare mot och också till norra och över gränsen den vägen in i Norge.Regeringen måste noga överväga om inte ävenbandelarna och Sveg-Brunflokan genomföras som ett EU-projekt för att på siktmöjliggöra godstrafik med 22 tons axeltryck på helaInlandsbanans sträckning. Då skapas nya förutsätt-ningar och nya möjligheter. På detta sätt skulle ocksåen naturlig avlastningsmöjlighet för Norra stambananskapas. Framtiden och miljön kräver av oss att semöjligheterna och inte förblindas av några hinder.Fru talman! Det är ändå glädjande att regeringenändrat inställning och intar en mer positiv hållningtill och klart uttrycker banans betydelseför näringslivet i inlandet. Detta får vi ta fasta på, ochinlandskommunerna kommer med säkerhet att åter-komma till regering och riksdag i samband med denregionalpolitiska propositionen och budgetarbetetinför . Regeringen har dessutom möjlighet attytterligare lyfta och inlandet i sambandmed den nya stora infrastrukturproposition nästa årsom vi väntar på med spänning.När det gäller persontrafiken är det inlandskom-munernas intention att fortsätta redan upptagna samtalmed trafikhuvudmännen i berörda län om den framti-da persontrafiken längs banan efter det att länstrafik-bolagens avtal med staten går ut . Länstrafik-huvudmännen och staten har då att ta ställning till ettnytt avtal för ersättningstrafiken längs Inlandsbanan.Det får väl ändå anses som självklart att regering-en och har ett intresse av att även inlands-kommunerna och IBAB är med i sådana samtal. Re-geringen är för övrigt avtalstecknande part med tra-fikhuvudmännen när det gäller det nuvarande avtalet.Inte förrän vid ett sådant tillfälle kan en överenskom-melse mellan parterna om hur den fortsatta persontra-fiken skall se ut komma till stånd.Fru talman! Vi Kristdemokrater står bakom allavåra yrkanden och reservationer, men jag nöjer mighär med att yrka bifall till reservationerna 12, 14 och16.Anf. 89 ():Fru talman! Vi har fått vissa signaler om att vi börvara färdiga med behandlingen av detta ärende.Jag skall därför försöka att fatta mig så kort som möj-ligt, men jag måste ändå kommentera betänkandetsom sådant.Visst har det hänt mycket positivt inom SJ ochdess organisation . Det ger naturligtvisutrymme för önskemål utifrån en mängd olika åsikterom hur järnvägstrafiken skall fungera här i landet. Detskulle naturligtvis finnas all anledning i världen till enlång debatt om järnvägens förutsättningar och dessframtid.Fru talman och värderade ledamöter av dennakammare! Här har representanter för utskottet -, , -och även jag påpekat att det pågår ett arbete inomKommunikationsdepartementet som skall leda till enny trafikpolitisk proposition. Vissa av er andra harockså nämnt det. Vi förväntar oss att det händer nå-gonting i och med den. Innan den kommer finns ingenanledning att nu gå in på detaljstyrning eller i detalj-diskussioner som rör trafiken och vilka åsikter som vihar med anledning av denna trafik.Därför får vänta föratt höra om jag har bytt några åsikter vad gäller mil-jöaspekten och trafikinvesteringarna. Detsammamåste jag säga till . Han får vänta tillvåren och se vilka förslag som kommer i den trafik-politiska propositionen om eventuella avregleringarför långväga busstrafik osv. Vi kan inte ta den dis-kussionen när beredning av denna fråga pågår.Dessutom ligger för beredning en ny treårsplan förinfrastrukturinvesteringar. Också det motiverar att vi inte i en budgetdebatt säger på vilka sträckningarvi skall ha nya investeringar. Vi kanske nu får konsta-tera att det pågår ett stort antal infrastrukturinveste-ringar på järnvägsområdet. Låt oss gemensamt se tillatt vi fullföljer dem på ett för samhället hållbart ochuthålligt sätt.Många har kommenterat . Det finnssäkert mycket att säga om den. Jag konstaterar nu attdet som vi socialdemokrater har sagt sedan längefullföljs i det här förslaget. är en mycketvärdefull trafiklänk för godstrafiken i det här landet.Med bl.a. det bidrag på 50 miljoner som nuföreslås till banhållningen säkras hela Inlandsbananmellan och för godstrafik upptill 22,5 tons axeltryck.Vad gäller persontrafik och turistverksamhet harregeringen sagt att detta är frågor som man själv skallklara ut i regionerna. Utskottets majoritet är ocksåöverens om det, och även regionerna vill jag påstå.Hur dessa regioner skall hantera sin länstrafik och sinturistiska verksamhet är ingenting som skallstyra.Fru talman! konstaterar vi att trots kraftigt för-ändringsarbete inom SJ har företaget inte lyckatsuppnå de ekonomiska mål som tidigare lagtfast. SJ beräknas inte heller klara av det under kom-mande budgetår. Vi socialdemokrater tycker dock attavkastningskravet på och soliditetsmålet på 30 %ändå kan få ligga kvar som en målsättning.Vad som behövs nu är att SJ konsoliderar sin eko-nomi och att det omstruktureringsprogram som harinletts fortsätter. Då kan man snabbare nå målet. Jaginstämmer i litet av det som , nämligen att företaget också måste finna merintäkter. Utskottsmajoriteten, och hela utskottet, tyck-er att SJ måste finna nya grepp. Det räcker inte medatt höja biljettpriser eller så för att öka inkomsterna.Det är vi i princip motståndare till. har det ändåskett ett skifte inom SJ. Jag tror alltså att vi får avvak-ta och se vilka resultat den nya ledningen kommer tillför klara detta på ett förståndigt sätt.Man kan säga mycket om järnvägens förutsätt-ningar här i landet. Jag vill avsluta med några ordangående den interregionala trafiken. Problemet är attjärnvägstrafik är dyr. Problemet är också att Sverigeär ett långt och glest befolkat land. Likafullt tycker viatt vi skall kunna åka tåg till alla platser. Det är ickerealistiskt.Jag vill peka på att för kommande budgetår upp-handlas i stort sett samma trafik som . Dess-utom förstärker SJ det hela genom extra upphandling-ar vid högtrafiktillfällen.Vi får återkomma även till den här frågan, efter-som denna typ av frågeställning också ingår i detunderlag som har tagitfram med anledning av sin beredning. Och vi avvak-tar, som sagt var, den trafikpolitiska propositionensom kommer nästa år.(forts. 7 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till dåfrågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.6 § FrågestundAnf. 90 TALMANNEN:Jag hälsar regeringens företrädare välkomna. Föl-jande statsråd kommer att delta i dagens frågestund:statsminister , justitieminister , socialminister , statsrå-det , arbetsmarknadsminister , försvarsminister ochstatsrådet . Statsministern besvararallmänpolitiska frågor. Övriga statsråd besvarar frå-gor inom sina respektive ansvarsområden inom rege-ringen.SäkerhetspolitikenAnf. 91 ():Fru talman! Jag har en fråga till försvarsministernsom kanske inte direkt anknyter till det som vi nu talarom timma för timma.Vi fattade ett försvarsbeslut somnaturligt nog inkluderade en säkerhetspolitisk syn förde närmaste fem åren. Min fråga blir då: Vad avserförsvarsministern göra i det nu turbulenta läget så attinte den säkerhetspolitiska grundsyn vi då lade fastkommer i kläm i den här situationen? Är det rent avså, försvarsministern, att den säkerhetspolitiska synenär styrande för en del av de åtgärder som eljest skullekunna vara aktuella att ta till i det uppkomna läget?Anf. 92 Försvarsminister ():Fru talman! Det pågår ett arbete inom Försvarsbe-redningen som har börjat gå in i slutfasen. Där belyserman säkerhetsutvecklingen i under periodenefter det att har fattat sitt beslut. Jag ärunderrättad om att man avser att publicera ett betän-kande . Därigenom kommer vi attfå en bra uppdatering av hur vi kan betrakta den sä-kerhetspolitiska utvecklingen i . Man kan väländå säga att har inneburit en stabilisering,en stadfästning, av många av de positiva utvecklings-drag som varit för handen under senare tid.Anf. 93 ():Fru talman! Det här var inte så mycket till svar påfrågan, försvarsministern. Dessutom lägger det enannan mycket allvarlig syn . I nämndasäkerhetspolitik har konstaterats att det troligen inte ärnågot krig i sikte ens vid horisonten. Men lustigt noghar vi ett rullande säkerhetspolitiskt arbete i Sverige.Det är ju egentligen inte ägnat att ge stöd åt att det varen klok politik som lades fast när vi lade fast försvar-sorganisationen . Att nu åberopa det som ettstöd för att vi nog skall frisera detta så att vi får ensäkerhetspolitisk syn som passar till de åtgärder vikommer att vidta är verkligen att sätta bocken tillträdgårdsmästare.Avser försvarsministern att se till att den grund-läggande syn vi lade fast verkligen inte rubbas av detturbulenta läget? Det var det som var frågan.Anf. 94 Försvarsminister ():Fru talman! Den syn som finns med i riksdagensbeslut är enligt min uppfattning en mycket modernhållning. Den bygger på en anpassningsprincip. Den isin tur bygger på en kontinuerlig, och man kan välsäga skärpt, uppmärksamhet på den säkerhetspolitiskautvecklingen. Det är en modern princip, och jag anseratt det är fullt möjligt att göra den ännu mera begrip-lig genom att vi förklarar den tydligare. Jag kan med-ge att i en del av de texter som har funnits på försvar-sområdet har inte detta framgått alldeles enkelt. Där-emot vågar jag säga att i hållningar och ställningsta-ganden har denna princip på ett bra sätt genomlystden försvarspolitik som vi är i färd med att genomfö-ra. Jag förutser att anpassningsprincipen därför harframtiden för sig.Socialstyrelsens tillsyn över äldreomsorgenAnf. 95 ():Fru talman! Min fråga riktar sig till socialministerMargot . Den är föranledd av inrikesminis-terns kritik mot om äldreom-sorgen. Jag vill fråga socialministern om hon ställersig bakom inrikesministerns kritik av den här rappor-ten och vad det har för konsekvenser för Socialdepar-tementets arbete i frågan.Anf. 96 Socialminister ():Fru talman! Regeringen har beslutat att till-föra för att förstärkaderas tillsynsverksamhet i avsikt att vi skall skaffa osskvalitetssäkringsinstrument. Det innebär att det blirtvå årsarbetare extra på deras regionala enheter, någotmer i . Avsikten är att de skallkunna gå igenom t.ex. kosthåll, läkemedelssituation,tandvård för de äldsta, demensvård och vård i livetsslutskede för att hjälpa och stödja kommunerna.