prot · GL0948 · 1997-12-16 00:00:00 — Inteens när man fattar beslut i kammaren vet man vad detinnebär för den forskning som har bedrivitsinom ramen för Naturvårdsverket.Sedan återkommer jag till de , fru tal-man. Det är ju ändå så att de av ökadekoldioxidutsläpp har varit i Kyoto och vänt. Då kanman inte säga att detta är någonting som vi skall be-sluta om. Det är ju detta som ligger till grund för detprogram som EU åkte med till Kyoto och som hardiskuterats där. Det är ju en realitet. Om det är somman säger att vi har fått den här nivån, men att vi inteskall utnyttja den, menar jag att man väl hade haftkurage att i EU säga att vi inte vill ha detta, för detstämmer inte med svensk miljöpolitik. Det strider motvårt koldioxidmål. Är man så flat när man åker till man inte ens kan säga ifrån att man inte vill ha enökning av koldioxidutsläppen, då är det lika bra stannar hemma, fru talman.Anf. 133 ():Fru talman! Jag skall göra ett allvarligt försök attlåna båda öron.När det gäller de här procenten är det så att om vihade sagt nej hade de tilldelats ett annat land i Euro-pa. Det som vi åkte till med var vad EU totaltskulle ha för nivå. Varje enskilt land har inte åkt dit.Vi har åkt dit med det EU skulle prestera. Det vill jagha sagt på det området.När det gäller forskningen läser jag ur protokolletvad ministern sade: "Skrivningen om att skallfortsätta att vara internationellt framstående när detgäller forskning innebär inte att jag kommer att draned våra forskningsresurser till andra länders nivåutan att kommer att fortsätta att vara ett landsom bedriver en minst lika aktiv miljöforskning som . - - - räknar vi med att det totalaanslaget till miljöforskning hamnar på ca 550 miljo-ner. "Det är ett citat från protokollet över den debattsom själv förde med . 134 () re-plik:Fru talman! Jag har också åsikter om ,men jag skall fatta mig mycket kort och nöja mig medatt konstatera att socialdemokraternas kontakt med dethär ärendet startade olyckligt när man av prestigeskälåterkallade den borgerliga propositionen. Då är detsärdeles angeläget att man sedan också följer rimligaformer och ger alla partier möjlighet att ta del avhandlingarna, skriva ordentliga motioner osv. så attärendet blir väl genomarbetat. Annars kommer det atti onödan skapa problem.Nåväl, jag tycker att mycket av det som IngemarJosefsson sade i sitt anförande var bra. Jag vill dockta upp en punkt som oroade mig en del. Det var närIngemar talade om de större projekten föratt skapa en ekologiskt hållbar samhällsutveckling.Det betyder att man skall ta in skattepengar och sedandela ut dem via ansökningar. Det gör att det blir vikti-gare för företagen att ha bra kontakter med sådanaanslagsbeviljande myndigheter än att göra saker somuppskattas av konsumenterna.Jag undrar om ser några möj-ligheter att undvika att företag ges fel incitament,exempelvis genom att man arbetade med generellaekonomiska styrmedel, miljöavgifter som är generel-la, så att man slipper ansökningar och beslut av an-slagsbeviljande myndigheter.Anf. 135 () re-plik:Fru talman! Till det sista först. Jag inser att deproblem som påtalar kan finnas.Därför måste man se upp. Man kan inte kontinuerligtha den här typen av anslag. Det som gäller nu är attlyfta fram det som skulle kunna vara nyheter som mankan få andra att ta efter.De 5,4 miljarder man går ut med är riktade mot dekommuner som kan komma in på det området. Det jagläste upp var inte de som skulle få anslag, det varexempel på kommuner som hade sökt. För att få bi-dragen skall man själv ställa upp med en betydandedel och det skall alltså vara nyheter, sådant som mankan få ut något nytt av. Det är därför vi vill göra denhär satsningen för att skynda på. Jag vill uppmärk-samma detta och tar fasta på det harsagt.När det gäller vore det fel av mig attförsöka stänga dörrar för alla som vill diskutera. Menbalken kommer först , och då kan vi börjadiskutera. Jag vill säga till Fremling att bra förslagkommer naturligtvis , ochvi att lyssna på. Det får inte vara några stängda dörrar.En demokrati bygger på att man kan lyssna.Anf. 136 () re-plik:Fru talman! Jag är ändå litet orolig när det handlarom så här stora belopp, , somman skall hålla på och ansöka om. Det kommer attpåverka utvecklingen och företagens agerande i såpass hög grad . Jag vill verkli-gen skicka med, om kan påverka,att man bör använda generella styrmedel.Anf. 137 () re-plik:Fru talman! Jag förstår den risk som LennartFremling för fram. Det är därför man naturligtvis intekan hålla på med den här typen av projekt hur längesom helst. Detta är försök att rycka tag i det mestangelägna och få fart på det så fort som möjligt för attkunna få så stor effekt som möjligt över hela landet.Det är därför man också går litet vid sidan av denvanliga byråkratin. Det är inte alltid den har visat sigvara snabbast när det gällt att ta fram nyheterna. Se-dan måste man gå in i en annan organisation. Jag äruppmärksammad på problemet.Anf. 138 () re-plik:Fru talman! pratade mycket omden här fonden. Det gjorde jag också. Jag tycker attdet är väldigt bra att den utvärdering som har gjortsav de 100 miljonerna har gett bra resultat. Det harkommit fram jättemånga intressanta projekt. Att an-sökningarna också är intressanta projekt ser jag somhelt självklart. Jag vet också att det finns ett stortintresse och en stor kunskap, men att det är pengarnasom saknas ute i landet. Jag tycker i grund och bottenatt det här projektet är bra.Men, , det jag pratade om varfaktiskt miljösaneringen. Saneringen av redan numiljöskadade områden som har funnits i bud-geten under utgiftsområde 20 men som intefinns där. Det är ordinarie verksamhet som jag intekan se skall vara färdig . Jag tror inte det,vill inte ha någon byråkrati, och jag tror ocksåatt den typen av projekt är bra. var medoch drev på att börja försöksverksamheten om 100miljoner kronor. Vi har också stött regeringens för-slag i de olika delarna. Jag ser en fara i att plockaöver ordinarie miljöverksamheter och göra projekt avdem. Jag är rädd för det, . Jag villgärna höra ett svar.Ingemar får jättegärna känna sig som enrevolutionär, ung och glad.Anf. 139 () re-plik:Fru talman! Man kan inte både ha kakan och ätaupp den, . Någonstans tar pengarnaslut. Vi har en bestämd mängd pengar. Ni har totalt 4miljarder mer än oss att fördela.Det har varit ett strängt statsfinansiellt läge. I taktmed att vi kan förbättra det statsfinansiella läget finnsdet utrymme att göra insatser som det inte finns ut-rymme för i ett dåligt statsfinansiellt läge.Anf. 140 () re-plik:Fru talman! Skall man satsa 5,4 miljarder kronorfår man lov att ta pengarna någonstans, . Regeringen har tagit en stor del av pengarnafrån nu befintlig miljöverksamhet. Det är fel.Vänsterpartiet har mer pengar och har fördelat an-norlunda än vad regeringen och socialdemokraternahar gjort. Bl.a. har vi dragit ned på trafiksektorn,vilket regeringen och socialdemokraterna inte hargjort. Där finns det mycket pengar att hämta som haren direkt anknytning till miljöfrågorna. Det är viktigtatt göra den kopplingen även här i kammaren i enmiljödebatt.Det är viktigt att se att vi går från en summa som ligger på till år 1998med . Att det går att kom-ma upp i den summan beror på att det har tagits urbefintlig budget under utgiftsområdena 20 och 18.Jag tror inte att vi är speciellt oeniga i sak. Jag seren fara i att ordinarie verksamhet blir projektverk-samhet. Det får inte bli det. Miljöverksamheten måstevara mer långsiktig.Anf. 141 () re-plik:Fru talman! säger att pengarna ihuvudsak har tagits från andra områden. Det är interiktigt sant.Om vi sätter av 800 miljoner av de 5,4 miljardernanästa år och ett par hundra miljoner på kretslopp-suppgörelsen blir det fråga om 1 miljard. Det har intetagits någon miljard från andra områden. Det är inteen sann beskrivning.Anf. 142 () re-plik:Fru talman! Vi i ser fram emot enjämförelse av det borgerliga balkförslaget och detbalkförslag som presenteras . Då kommerdet också vara uppenbart att inte hellerläst förslaget utan att han i sak har fel i sin artikel.Det är intressant att höra redovisningen av de an-sökningar som kommit från olika kommuner. Finnsdet, , sådana som ansöker om me-del för saneringar i miljöskadade områden? En ännu viktigare fråga: Finns detkommuner som ansöker inom de 5,4 miljarderna, dvs.800 miljoner , för att kunna göra förundersökning-ar, för att mer konkret söka peng-ar för sanering?Det finns ett problem . I och med att det intefinns ett anslag från finns det inteheller någonstans en finansiering för alla de under-sökningar som måste ske innan man vet vilken sane-ring som skall göras. Det skulle vara intressant att fåhöra.Om jag inte missförstått det hela har en kommunansökt om 600 miljoner. Det innebär att det kommeratt vara en mycket grannlaga uppgift att välja ut vilkaprojekt som skall få pengar. Kommer man att priorite-ra sanering i miljöskadade områden? Hur stor del avanslagen, , kommer att gå till dentypen av objekt?Anf. 143 () re-plik:Fru talman! De siffror jag redovisade var inte desummor som ansökningarna gällde utan den ekono-miska storleken på projektet. Det blir annorlunda,eftersom man själv skall ställa upp med två tredjede-lar. Det återstår en hel del av pengarna.Det var några exempel som jag av en slump fickse. Jag har inte den bild som frågakräver.Anf. 144 () re-plik:Fru talman! Det här är ett mycket oroande svar.Naturvårdsverket hade kommit ganska långt. Devisste vilka objekt som låg i den s.k. piplinan. Dekunde sätta i gång. Det var färdigt att sätta spaden ijorden.Nu har det blivit stopp. Då måste tanken från re-geringens sida vara - eftersom det hela fortfarande ärangeläget - att vid fördelningen av pengar prioriterade objekt som faktiskt är färdiga för sanering.Kommunerna har tidigare inte bidragit med såmycket som två tredjedelar för projekten. Kommerdet att vara ett krav även i fortsättningen? Många avprojekten är oerhört dyra.Det känns som ett oroande svar. När kan vi få vetahur det skall förhålla sig? Kommer regeringen atttänka om och faktiskt anslå pengar till de miljöskada-de områden som måste åtgärdas snart?Anf. 145 () re-plik:Fru talman! Det blir nästan litet goddag-yxskaftöver diskussionen. Jag sitter inte inne med den infor-mation som frågar efter. Jag sitterinte med i några projekt där man jobbar med dessadelar. Jag har bara vid en föredragning hört att kom-munerna har kommit långt och har ett stort intresse.Det ges en bra bild.Det är intressant att se att så många kommuner haransökt. Endast två kommuner har inte ansökt ompengar. Dessa kommuner har ändå vetat att de måsteställa upp med en stor del av anslagen. Det här visarvilket behov kommunerna känner på området och attde är beredda att ställa upp på miljöområdet. Det ärmetoden i den valda strategin.Anf. 146 PER ():Fru talman! Jag undrar vem som kommer att ta detnationella ansvaret för miljöforskningen i Sverige.Trots att fortfarande skall svara föratt forskningen samordnas, blir utförd och att resulta-ten offentliggörs har den egna forskningsbudgeten sågott som upphört i och med kommande årsskifte. Vemtar ansvar för informationen till allmänheten vid nästastörre miljökatastrof i ?När larmet har gått har Naturvårdsverketgenast kunnat starta en utredning och snabbt meddelatallmänheten. fattas ca tillmiljöövervakning och akuta insatser. Sparkravet från1996 på har gjort att tvingats skära bort så gott som hela sin forsk-ningsbudget.Hur skall sakinformationen tas fram till de mel-lanstatliga organisationerna som Helcom, som handlarom miljö, eller Farcom, miljö?Vem tar ansvar för det. Vad blir vår roll framöver?Regeringen har som bekant lämnat över miljö-ansvaret till stiftelsen , som enligt sina stad-gar skall stödja långsiktigt strategiskt inriktad ochproblemlösande forskning. Inget sägs om stöd tillakuta och snabba forskningsinsatser. Just sådant somvi sett kan betyda så mycket. Jag tänker påt.ex. , men också på larmrapporterna omutbredd bottendöd i de bohuslänska fjordarna ochutmed kusten i och Skagerrak.Eftersom de flesta gifter, metaller och närsalter,hamnar i havet är den forskningenavgörande. Där kan vi fånga upp tillståndet på land, fåindikationer och följa tendenser. Utan den forskning-en får vi inget grepp om gifternas effekter och sprid-ning.Vad händer med forskningen och forskarna somNaturvårdsverket inte har pengar till och MISTRAinte sägs ha ansvar för, ? Det kanväl inte vara miljöministerns förhoppningar om vadMISTRA kommer att göra som bestämmer vilka fors-kare och vilken forskning som skall få fortsätta sinverksamhet?I motion om västerhavet, motionJo745, refererar vi bl.a. resultaten från det avslu-tade västerhavsprojektet, där ett sextiotal forskare ochforskarstuderande varit inblandade. Jag behöver kan-ske inte säga att situationen är akut, att miljögifternaoch eutrofieringen genom den ökade närsaltsbelast-ningen storskaligt och förödande påverkar vårtkänsliga kusthav. Var brytpunkten för kollaps gårvågar man inte peka ut, men viktiga funktioner i eko-systemet är nu starkt hotade. Detta borde mer än välräcka för en mer organiserad räddningsaktion avseen-de och Skagerrak.Fru talman! Man kan också fråga sig hur det skallgå för samarbetet med för vatten-och luftvårdsforskning, SIVL. Enligt betänkandetkommer statens del där att upphöra. Det gäller frånår 1999. Sedan får stiftelsen nöja sig med eventuelltstöd för avgränsade projekt från MISTRA.Vi i menar att intekan upprätthålla ansvaret för miljöövervakning ochakuta insatser med regeringens neddragningar. Vikräver därför mera pengar till , bl.a.50 miljoner kronor till ett nytt anslag att användas föratt verket inte helt skall tappa styrfarten vad gällersnabba insatser och möjligheter att upprätthålla enacceptabel kompetens. I det sammanhanget kan jagockså nämna att vi i vår budget lyfter ut 150 miljonerkronor , och 600miljoner kronor från anslaget till lokala inves-teringsprogram för ekologisk hållbarhet. Vi för överde pengarna just till för att denviktiga centrala kompetensen återigen skall kunnastärkas. Inte minst är den just nu särskilt viktig för delokala investeringsprogrammen.Fru talman! MISTRA är en stiftelse som är bero-ende av börsens upp- och nedgångar och kan givetvisinte ta något ansvar som motsvarar ett nationellt an-svar när det gäller miljöforskningen. Det ansvaretmåste ligga på Naturvårdsverket.De siffror som jag har nämnt och övriga miljö-satsningar från sida motsvarar samman-lagt . Detta återfinns i vårtsärskilda yttrande, nr 5.Fru talman! Eftersom min taletid nästan är slut yr-kar jag härmed bifall till reservation nr 3, som handlarom nödvändigheten av fortsatt och ökad forskning iKattegatt och Skagerrak.Därutöver yrkar jag bifall till en moderat reserva-tion, något som är mycket ovanligt för vår del. Dethandlar om reservation nr 8. Varför yrkar jag bifalltill denna reservtion? Jo, därför att man där vill attregeringen omprövar den neddragning av miljööver-vakningspengar som främst riktas till . Detär en bra reservation. Tack för den!Överläggningen var härmed avslutad.BeslutJoU2 Statsbudgeten för , utgifts-område 20Mom. 3 (bidrag till vissa miljöorganisationer)1. utskottet2. 2 (c, fp, v, mp)Votering:219 för utskottet88 för res. 242 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 70 m, 1 c, 1 kdFör res. 2: 24 c, 19 fp, 18 v, 15 mp, 12 kdFrånvarande: 14 s, 10 m, 2 c, 7 fp, 4 v, 3 mp, 2 kdMichael () anmälde att han avsett att röstaja men markerats som frånvarande.Charlotta L Bjälkebring (v) anmälde att hon avsett attrösta nej men markerats som frånvarande.Mom. 5 (havsforskning)1. utskottet2. 3 (mp)Votering:296 för utskottet15 för res. 338 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 148 s, 69 m, 26 c, 21 fp, 19 v, 13 kdFör res. 3: 15 mpFrånvarande: 13 s, 11 m, 1 c, 5 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdMom. 6 (miljöforskningen och miljöövervakningen)1. utskottet2. 4 (m)Votering:216 för utskottet95 för res. 438 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 148 s, 26 c, 21 fp, 19 v, 1 mp, 1 kdFör res. 4: 70 m, 13 mp, 12 kdFrånvarande: 13 s, 10 m, 1 c, 5 fp, 3 v, 4 mp, 2 kdMom. 9 (information om bioteknik)1. utskottet2. 7 (c, mp)Votering:258 för utskottet41 för res. 713 avstod37 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 148 s, 70 m, 21 fp, 19 vFör res. 7: 26 c, 15 mpAvstod: 13 kdFrånvarande: 13 s, 10 m, 1 c, 5 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdMom. 12 (neddragning av anslag för miljöövervak-ning)1. utskottet2. 8 (m)Votering:215 för utskottet84 för res. 813 avstod37 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 148 s, 1 m, 26 c, 21 fp, 19 vFör res. 8: 69 m, 15 mpAvstod: 13 kdFrånvarande: 13 s, 10 m, 1 c, 5 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdLennart () anmälde att han avsett att rösta nejmen markerats ha röstat ja.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av andre vice talmannen medgav kam-maren att återstående ärenden på dagens föredrag-ningslista fick avgöras i ett sammanhang vid arbets-plenum onsdagen den 17 december.8 § Samhällsekonomi och finansförvaltningFöredrogsFinansutskottets betänkande 1997/98:FiU2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvalt-ning (prop. 1997/98:1 delvis)Anf. 147 ():Fru talman! Dagens betänkande kan vid en förstaanblick uppfattas som att där behandlas en rad dispa-rata frågor, ett smörgåsbord av olika saker som harblandats till det som kallas utgiftsområde 2. Men jaguppfattar det inte riktigt så. Det finns flera exempel ibetänkandet på intressanta både statsvetenskapligaoch samhällsekonomiska gränsdragningsproblemmellan den mindre staten och det större samhället.Det första är den omdiskuteradefolk- och bostadsräkningen, där ju tidigare folkligtmissnöje gjorde att den blankettbaserade folk- ochbostadsräkningen fick gå i graven och i stället ersattesav en nu tänkt registerbaserad folk- och bostadsräk-ning.Oavsett var man landar i själva ståndpunkten ochsynsättet vad gäller folk- och bostadsräkningen har vii propositionen noterat en viss registerlycka i anslut-ning till denna folk- och bostadsräkning. Det finnsanledning att betona att det lätt blir så att staten legi-timerar behov av en ökad kontroll av medborgarnamed att bygga på varandra följande system och att detinte alltid är så att det som är gott i början leder till enriktig åtgärd i slutet. Därför bör man varna för idén attdet skulle behövas ett nytt lägenhetsregister - dessfrämste förespråkare för den idén har lämnat riksda-gen, nämligen nydemokraten - ochidéer om att förstatliga adressregister och att starta ettnytt yrkesregister. Det finns flera signaler om hur manönskar samordna dessa olika register, en sorts lyckaöver att kontrollen har ökat och att vår möjlighet attjämföra mellan olika register gör att vi har störreinsyn i vad medborgarna gör.Det andra är - där har vi sett ganska många exem-pel ute på stan - storahöstkampanj på temat: Garanterad avkastning. Dethar illustrerats med diverse hoppande tjurar som kas-tar av folk. Men hela idén är att ,som är ett statligt organ, försöker få oss att sätta invåra sparmedel i det nya Riksgäldsspar.Egentligen säger den här kampanjen allt. Här äg-nar sig staten i form av , åt en dyroch stor kampanj, åt att i konkurrens med privataavnämare av olika sparalternativ försöka få sparpeng-arna i landet dragna till just Riksgäldsspar.Det är naturligtvis inte så att staten skall konkurre-ra på områden där det redan finns fullgoda alternativoch där det finns en fungerande privat marknad. Dettycker vi illustreras här, och vi har därför i en reser-vation tillsammans med ett par andra partier markeratatt vi inte tycker att skall bedrivasin verksamhet så att man skapar en direkt kundrela-tion till medborgarna.Detta har av utskottsmajoriteten avfärdats bl.a.med hänvisning till att det finns andra exempel därRiksgäldskontoret, när det lånar upp för att finansieradet statliga budgetunderskottet och den svenskastatsskulden, också agerar på konkurrensutsatta mark-nader. Det ligger naturligtvis en poäng i detta.Vi tycker dock att steget därifrån till att gå överjust till det här med direktkontakt med medborgarna,och till att så tydligt konkurrera på en marknad somredan fungerar, är för långt. Det är dessutom i kon-flikt, tycker vi, med vad i övrigtskall göra. Det är faktiskt en väldigt väsensskild sakatt rikta sig mot konsumentmarknaden i form av allamedborgare jämfört med att ha stor kompetens när detgäller att till lägsta kostnad ta upp stora lån interna-tionellt och nationellt för att finansiera statsskulden.Det tredje exemplet är naturligtvis det som rym-mer sig i betänkandet vad gäller den statliga revisio-nen. Detta är ju ett område som har stötts och blötts idenna kammare och i olika utredningar under flera år.Det gäller inte minst detta år, då vi ju fått presenteratför oss inte mindre tre, eller t.o.m. fyra tror jag, olikautredningar som har berört förhållandet när det gällerden statliga revisionen och hur den skall vara under-ordnad antingen eller regeringen.Det som är gemensamt för dessa utredningar är attalla har haft helt fel inriktning i sina förslag. Det gäl-ler bl.a. det delbetänkande som kallas . Där har man i korthet föreslagit enökad politisering av den statliga revisionen i förhål-lande till dagens utgångsläge, alltså ett större politisktinflytande över den granskning som skall ske av redanfattade politiska beslut.Eller så har utredningarna fått fel ingångsvärden.Det kan kanske mer sägas om den stora utredningenom revision. Där sägs redan i direktiven:Ni skall fortsätta att utreda en uppdelning av revisio-nen såsom den ser ut , alltså med ett riksdagsor-gan men med ett starkare huvudsakligt revisionsorganunderställt regeringen.Vi har med anledning av detta funnit att det kan-ske är dags att litet mer grundläggande argumenteraför en förändring som inte enbart tar för givet attuppdelningen skall se ut som den gör . Då finnsdet några olika områden som man bör beröra. Detförsta gäller hela synen på detta med kon-trollmakt. är det ju så att denna utgörs av konsti-tutionsutskottets konstitutionella prövning, judiciella granskning och reviso-rers verksamhet.Med den uppdelningen landar ju väldigt mycketav den tänkta granskningen, både den statsfinansiellaoch förvaltningsekonomiska, under just Riksdagensrevisorer. Det är förvisso ett hedervärt organ som harvarit med oss . Men det kan inte med bästa viljai världen beskrivas som resursstarkt, stort och mäk-tigt. Snarare kan det beskrivas som litet mindre ,och i resurser för alla uppenbart underordnat, detregeringsorgan som finns, nämligen Riksrevisionsver-ket.Det har ju skett stora förändringar. EU ställer nyatyper av krav på vår statliga revision. Vi har förändratvår budgetprocess. Vi fattar en helt annan typ avbeslut . Det är ett mer decentraliserat beslutsfat-tande här i kammaren. Det gör att väldigt mycket merav verksamheten utformas ute på allt självständigaremyndigheter. Men det som alltså inte nämnvärt harförändrats är vårt sätt att följa upp de beslut som vifattar.Det kan tyckas märkligt. Vi ägnar numera halvanovember och hela december åt att föra långa dagarsdiskussioner om kommande budgetbeslut, och så hardet kanske alltid varit. Men vi har nästan aldrig påmotsvarande sätt längre diskussioner om uppföljning-en i andra ändan. Vad har pengarna gått till? Blev detsom vi tänkte oss? Politiken har ett sätt att bara blickaframåt och aldrig ställa sig frågan: Vad gjorde vi?Detta har uppmärksammats av många, och manhar pekat på att det just är alltför svagakontrollmakt när det gäller att följa upp effektivitetoch hur pengar används som är boven i dramat. Detblir mer så att man tittar på vad enskilda statsråd hargjort än att man frågar sig hur pengarna effektivt skallanvändas.För oss är det naturligt att kontrollmakti denna del skall förstärkas. Det är naturligt för oss attden instans, alltså , som fattar utgiftsbeslu-ten, också har kontroll över uppföljningen. Det kaninte ligga på någon annan.