prot · GL0950 · 1997-12-18 00:00:00 — Säkerheten kan-ske var så dålig och riskmomentet så stort att manskulle kunna gå efter kärntekniklagen eller någotliknande i stället. Det där tyckte jag var mycket sym-patiskt.Jag frågar mig om det inte hade varit bra att allade samband som jag räknade upp stod med i portalpa-ragrafen. Sambanden innebär att kärnkraft och kärn-vapen är siamesiska tvillingar, att kärnvapensprid-ningen ökar, att man förlänger den här livsuppehål-lande långvården och att det är en risk, typrysk roulett, och att kärnkraften är ett hot mot miljöoch hälsa.Vilken förklaring har till att haninte jobbade för att dessa samband kom in i portalpa-ragrafen? Också professorer har deklarerat att detvore lämpligt att de fanns med där.Anf. 37 () replik:Fru talman! Jag är inte riktigt på det klara med vadEva avser när det gäller ersättningen till kraftfö-retag och att kärntekniklagen skulle möjliggöra att deinte fick ersättning. Jag litet osäker.Men jag vet ju vad jag har sagt, nämligen att det finns ett otvetydigt skydd för äganderätten igrundlagen 2 kap. 18 §, som man brukar tala om. Detär ett skydd som jag och vi bejakar.Reaktorerna är dock kvalitetsmässigt av ett visstslag, och ägarna till de svenska reaktorerna har med-vetet försatt sig i en ekonomisk risksituation. De harmedvetet fortsatt en verksamhet, trots att de vet att degör det mot en folkomröstnings vilja, mot fattaderiksdagsbeslut och mot den politiska inriktningen.Hela det synsättet kommer naturligtvis att ligga igrunden när ersättningsfrågan värderas.Jag är inte tekniker, fru talman. Men med minkännedom om och bedömning av de reaktorer som vii första hand talar om, och den situation som de ägar-na och den verksamheten har försatt sig i, är minbedömning att det inte kan leda till så särskilt storersättning. Det är vad jag har sagt, och jag tror att detär en korrekt bedömning. Jag hoppas att det ocksåkommer att visa sig.Anf. 38 () replik:Fru talman! Jag håller med om attägarna själva har försatt sig i den här situationen.Vad jag menar är att i lagförslagets paragraf 7borde ingå att kärnkraften är ett hot mot liv och hälsa.Det skulle underlätta vad avser det allmännas intresse.Paragraf 7 borde också ha en tredje punkt där manklargör att kärnkraftsreaktorernas säkerhetsnivå skallutgöra en särskild grund för ersättningens bestäm-mande. Det är det som jag vill ha klargjort.Vad anser om detta?Anf. 39 () replik:Fru talman! I sakfrågan har jag nog ingen annanuppfattning. Jag tycker att kärnkraften utgör ett hotmot liv och hälsa.Men jag tycker också att lagstiftning skall varaoperationell. Den skall behandla det som just förtillfället är på bordet. Jag har inget behov att för minoch räkning i varje stund tala om att kärn-kraften utgör ett hot mot liv och hälsa. Vi talar om detpå de ställen där det är rimligt och adekvat. Jag tyckerinte att lagstiftningen behöver nedlusas med den iakt-tagelsen. Det kan ske på andra ställen.Anf. 40 ():Herr talman! Det beslut som fattades den 10 junioch det beslut som skall fattas är verkligen inteabrupta eller plötsliga. Energipolitiken, och då särskiltkärnkraftens vara eller inte vara, har varit aktuellåtminstone sedan mitten av 70-talet.En kraftig opinion mot kärnkraft tvingade slutli-gen fram den folkomröstning 1980 som vi alla kännertill - men som en del har glömt. Folkomröstningensresultat stadfästes sedan i . Isamband med detta beslut uttalade på för-slag i näringsutskottet att den sista kärnkraftsreaktornskulle tas ur drift senast 2010.Moderaterna stod inte bakom detta beslut. Storaoch viktiga beslut har aldrig varit starkasida , oavsett om det har gällt allmän ochlika rösträtt, semesterlagar, arbetsrättsliga regler ellerkärnkraft. För är det alltid bäst som detär. Man skyr förändringen som pesten.Energifrågan har som sagt funnits med på dag-ordningen . Under perioden 1981-1990behandlade vid fyra tillfällen regeringsför-slag som innebar mer övergripande riktlinjer förenergipolitiken. 1987 gjordes en precisering av enavvecklingsplan för kärnkraften. En reaktor skulle tasur drift 1993-1995, och en andra reaktornågon gång 1994-1996. 1988 bestämdes mer tydligtatt den första reaktorn skulle ställas av 1995 och denandra 1996.Sedan kom beslut, där man upphävde dehär riktlinjerna för avställning av kärnkraftstreaktorer.I stället skulle en omställning av energisystemet skemed hänsyn till behovet av el, sysselsättning ochvälfärd, dvs. den standardfras som bru-kats för att inte påbörja energiomställningen.Trots bakslagen behöll energifrågan sin aktualitet.På utskottets förslag beslutade att tillsättaden s.k. , vars uppgift var attfölja upp energibeslut samt se över behovetav ytterligare åtgärder. En majoritet i Energikommis-sionen, bestående av socialdemokrater, folkpartisteroch kristdemokrater, uttalade att det var fullt möjligtatt ställa av en reaktor under mandatperioden.På våren och sommaren 1996 tog regeringen ini-tiativet till partiöverläggningarna om energipolitiken.Resultatet av dessa överläggningar blev överenskom-melsen mellan Socialdemokraterna, . Precis före sommaruppehållet fat-tade ett beslut enligt överenskommelsen.Det innebar bl.a. att skall ställas av se-nast , och . 9 miljar-der, som vi skall besluta om, skall avsät-tas för att klara investeringsbi-drag och forskning för att få till stånd en ny och mins-kad elanvändning.Detta var det historiska beslutet. Äntligen hadeenergifrågan kommit till ett avgörande! De politiskapartierna, i synnerhet regeringspartiet, hade bestämtsig. Omställningen av det svenska energisystemetskulle påbörjas.De politiska partiernas agerande under hela dennaperiod är värda en egen avhandling. Undertvå decennier hade , kristdemokrater, miljö-partister och vänsterpartister agerat för att energiom-ställningen skulle påbörjas, och att samtliga kärn-kraftsreaktorer skulle vara avstängda 2010.När så det politiska systemet äntligen kommer tillskott vill emellertid inte längrevara med. tycker , efter ett pardecenniers agerande för att påbörja kärnkraftsavveck-lingen, att beslutet kommer alltför snabbt. Det tidigarelinje 3-partiet motsätter sig det beslut som inne-bär en mycket försiktig inledning av energiomställ-ningen. Varför helt plötsligt, enminut i tolv, bytte fot blir ett intressant ämne förframtidens studenter i statskunskap.Miljöpartiet vill av helt motsatta skäl inte medver-ka till beslutet om att påbörja kärnkraftsavvecklingen.Man önskar en mycket snabbare avveckling, även omdet skulle drabba både hushållen och industrin. Ochdet är måhända roll i miljö- och energi-politiken att agera maximalistiskt - men särskilt seri-öst är det inte.Folkpartiet ansåg i att detvar möjligt att ställa av en reaktor under innevarandemandatperiod. Under partiöverläggningarna kundeman dock inte ens gå med på att avveckla en reaktorinom . För var detuppenbarligen viktigare att följa än attföra en seriös energipolitik.Fru talman! I viss mån måste man beundra mode-raterna för deras konsekventa och envetna kamp föratt bevara kärnkraften. Vilket partsintresse som helstskulle vara tacksamt för den lojaliteten. Moderaternabefäster därmed sin ställning som mestutpräglade intresseparti.De moderata kollegerna i utskottet är inte nådiga isin kritik. Den föreslagna lagstiftningen är etthafsverk. Lagstiftningen kränker den enskilda ägande-rätten. är hotat som rättsstat. Avvecklingenfår negativa konsekvenser för miljö, investeringskli-mat och industrisysselsättning. blir kallt ochmörkt, och barnen kommer att frysa.När det gäller diskussionerna om reduk-tion och fick vi en bra redogö-relse av . Dessa två tillfällen är juganska viktiga för utvecklingen i och Sverige.Att jämföra dessa viktiga förändringar med att vi nuställer av av den nordiska elproduktionen tyckerjag är en oerhörd överdrift.De oerhörda överdrifterna från Moderaternakommer naturligtvis med tiden att slå tillbaka på demsjälva, men kortsiktigt kan de ge poänger. Den mode-rata självsäkerheten tar dock priset när de ger sig in ijuridiska spetsfundigheter i polemik med Lagrådet.Regeringen och använder ju Lagrådet föratt komma rätt i juridiska frågor. Anser Moderaternaatt denna laginstans är otillräcklig? Måste inte vi iriksdagen lita på just Lagrådets olika yttranden?Fru talman! Juridiska experter har granskat försla-get till lag om kärnkraftens avveckling. Den omfat-tande behandling som föregått detta betänkande harinte påvisat några brister eller felaktigheter i lagför-slaget. kommer senare att utvecklaVänsterpartiets ståndpunkter i konstitutionsutskottet.Med den här lagen kan energiomställningen ipraktiken påbörjas. Alla energiintressenter, allt ifrånenskilda hushåll till fjärrvärmebolag och Sydkraftsstyrelse, vet nu vad som kommer att gälla. Det hadegivetvis varit en fördel om samtliga kärnkraftsaggre-gat i det här landet varit i statlig ägo, såsom det engång ansågs på linje 2:s valsedel. får vi finna oss isituationen att vi har både privata och t.o.m. utländskaägare. Med lagen som hjälp får nu politikerna, repre-sentanterna för svenska folket, det verktyg som be-hövs för att med fast hand genomföra den nödvändigaomställningen av det svenska energisystemet.Riksdagens partier är knappast överens i ener-gifrågorna. Partierna spretar åt litet olika håll. Detfinns dock en ganska bred majoritet som fattarbeslutet att minska låsning och beroende avden farliga kärnkraften. Som någon filosof har sagt:Framtidens människor kommer att undra över hur deti slutet av kunde komma sig att det fannspartier, fackföreningar och arbetsgivarorganisationersom med sådan frenesi motsatte sig den självklarakärnkraftsavvecklingen.Fru talman! Jag vill yrka bifall till hemställan inäringsutskottets betänkande och avslag på samtligareservationer. (Applåder)I detta anförande instämde , Char-lotta L Bjälkebring, , ,, , , , , och (alla v).Anf. 41 () replik:Fru talman! Jag skall inte ge mig in i en dispytmed om de olika politiska partiernashistoriska manövrerande i energipolitiken.Vad jag har kunnat notera är denenda energipolitiker här i , vid sidan av rege-ringsföreträdare, som har uttalat sig positivt för enstorskalig fossilgasintroduktion i . Med an-ledning av detta skulle jag vilja fråga han har sitt parti bakom sig i den här frågan.Anf. 42 () replik:Fru talman! Det är väl inte direkt överraskande attmina kombattanter tar upp naturgasfrågan. Jag kanlugna med att inte ärintresserat av något storskaligt gasnät i . Vi ärknappast heller intresserade av någon rysk eller annangasledning genom Sverige.Men skall vi ju veta att vi faktiskt behö-ver ca bara för det befintliga gasnät som vihar i . Det måste ju förses på något sätt. I densituation som vi nu befinner oss - när vi diskuterarkärnkraften och energiomställning och innan allautredningar och alla diskussioner över huvud taget harkommit någonstans på vägen - är det fel att börjadiskutera kategoriskt huruvida vi skall använda enviss del naturgas eller inte.Anf. 43 () replik:Fru talman! Det är inte vi som har satt tidtabellenvad gäller gasdiskussionerna. Det är statsmi-nistern som har väckt den här tanken till liv igen vidsitt besök i har noterat att tar avstånd frånsitt tidigare mycket positiva uttalande om fossilgasen.Det är med tillfredsställelse jag gör det. Såvitt jag kanförstå är regeringen och möjligen Socialdemokraternade enda som inte har sagt definitivt nej till enytterligare storskalig introduktion av fossilgas, dvs.dessa gasmotorvägar och gasledningar som skisseras iett par olika utredningar. Jag tycker att det är en in-tressant notering att regeringen är helt ensam där.Anf. 44 () replik:Fru talman! Det är ändå viktigt, ,att vi är överens om att vi behöver ca natur-gas till det befintliga nätet. Det måste vara ett minstlika stort problem att vi i , utöver kom-munikationerna, använder drygt olja ochkol. Vi måste ju även hantera det problemet på någotsätt. Därför tycker jag inte att man skall vara så kate-gorisk i olika avseenden när det gäller naturgasen.Anf. 45 () replik:Fru talman! Både och har tagit upp de kritiska synpunkter som jaghar uttalat med anledning av Lagrådets behandling avremisserna när det gäller det här lagförslaget. Jag villdärför kommentera detta litet kortfattat.Den avvecklingslag som har att taställning till är ett utomordentligt kompliceratlagstiftningsärende. Det har hanterats på rekordtidinte bara i utan också i Lagrådet.Detta möter berättigad kritik, inte från politiskt hållmen från utbrett juristhåll.I Lagrådets skyndsamt hopkomna yttrande sakna-des analyser i väsentliga delar. Detta föranledde ettenhälligt näringsutskott att begära kompletterandesynpunkter från Lagrådet. Lagrådet hade då byttsammansättning. Det nya Lagrådet vägrade attkomplettera det tidigare yttrandet till näringsutskottet.Jag har uppfattat att skälet till detta är att herrar justi-tieråd och regeringsråd i Lagrådet ogärna ville ta uppen diskussion därför att det skulle kunna uppfattassom om varje tillkommande synpunkt som lämnadestill näringsutskottet skulle bli någon sorts recension avde kolleger som hade yttrat sig första gången. Därföravstod man från det. Detta har jag kritiserat.Skälet till det är inte att jag inte har förståelse förde svårigheter som det nya Lagrådet hamnade i, mendet är otillfredsställande att ett riksdagsutskott vid sinberedning av ett ärende inte får tillgång till det under-lag som riksdagsutskottet har bett att få.Lagrådsjuristernas förhållningssätt uttryckte lojali-tet mot juristkollegerna i det tidigare Lagrådet, ochjag kan ha respekt för det. Men jag anser att respektenför statsmakten är viktigare och att Lagrådet därförborde ha lämnat ett kompletterande yttrande. På denpunkten menar jag att Lagrådet förtjänar kritik.Låt mig också säga att vi är stolta över att vara ettintresseparti, som vi beskylldes för. Vi tjänar indust-rin, en samlad fackföreningsrörelse och de arbetslösasintresse. Det är vi stolta över.Anf. 46 () replik:Fru talman! försöker nu trasslasig ur situationen med den långtgående kritik som hanriktade mot Lagrådet. Jag kan förstå att partier iblandtycker att Lagrådet är besvärligt att ha att göra med,därför att det inte passar partiernas egen uppfattning.Men det är ändå fel att försöka påstå att Lagrådetsarbete inte var tillräckligt.Jag vill än en gång fråga : Måstevi inte från sida gå efter de yttranden somLagrådet gör?Anf. 47 () replik:Fru talman! Lagrådet står till statsmaktens, rege-ringens och , förfogande för att vi skallkunna fatta så fullödiga lagstiftningsbeslut som möj-ligt. I det här fallet har ett enigt näringsutskott bettLagrådet att få kompletterande synpunkter. Lagråd-sjuristerna har av hänsyn till kolleger i det tidigareLagrådet inte velat lämna sådana kompletterandesynpunkter. Det är självklart att det är mig obetaget,och andra också, att kritisera det förhållningssättet.Jag kan, som jag uttryckte det, ha förståelse förden besvärliga situation som Lagrådet hamnade i,men jag anser att Lagrådets lojalitet mot riksdagenbör vara större än lojaliteten mot kollegerna i dettidigare Lagrådet. Jag vidhåller därför att det finnsskäl för kritik på denna punkt.Det är naturligtvis allvarligt att näringsutskottethar berett ärendet i kammaren utan tillgång till detunderlag som utskottet självt har bett att få.Anf. 48 () replik:Fru talman! får inte svara engång till, men jag vill ändå fråga om han på fullt all-var menar att Lagrådet vid sin andra behandling hartagit större hänsyn till sina kolleger än till riksdagen.Det är en ganska grov beskyllning.Vad gäller material från partiöverläggningarnasom inte har fått se - om det är dethan är ute efter - måste det vara ganska naturligt attde deltagande partierna inte precis vill sätta varendasiffra under ögon. Partiöverlägg-ningarna var ändå till viss del hemliga.Anf. 49 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja ställa samma fråga tillLennart Beijer som jag tidigare ställde till LennartDaléus om hur han ser på vad som kommer att ersättaden el som tas bort ur systemet. Är det fossilbräns-len, eller är det förnybar elproduktion, som det sägsibland? Vi hade en del underlag i energiöverläggning-arna, så där framgår det rätt tydligt vad det handlarom. Men det vore klädsamt om ocksåkunde tala om det.När det gäller naturgasen säger attVänsterpartiet inte är intresserat av naturgas, samti-digt som han i den offentliga debatten har sagt att detär okej. Men vet ju att naturgasen, omden kommer in här, rycker undan förutsättningarna förbiobränslena. Då får man inte den omställning avenergisystemet som vi kristdemokrater eftersträvar.Det är det som är vår poäng. Man ersätter nu kärn-kraft med fossilbränslen, med kol, olja och eventuelltnaturgas.Om nu är oerhört tydlig och sägeratt inte kommer att bidra till dennastorskaliga naturgassatsning är saken rätt klar; dåfinns det en tydlig majoritet mot en sådan i detta par-lament. Det skulle vara ett bra och positivt beskedfrån den här debatten.Anf. 50 () replik:Fru talman! Det gäller framför allt två frågor. Fördet första vill veta på vilket sätt vi ersät-ter den första reaktorns avstängning. Det är självklart,om vi räknar från fram till avställningen i juli1998, att det knappast kan bli särskilt mycket somersätter just den reaktorn. Vi har också sagtatt vi kan ta det steget utan att ersätta fullt ut. Däremotär det i fortsättningen viktigt att kunna visa att manbåde sparar el och ersätter med ny el.För det andra vill jag säga att det är självklart attutnyttjandet av det befintliga naturgasnätet på väst-kusten kommer att innebära en ökad naturgasanvänd-ning. Men jag skulle ändå vilja påstå att så länge mankan ersätta olja och kol, vilket vi fortfarande använderväldigt mycket av i , är det en fördel mednaturgas. Att naturgasen skulle stoppa en bioenergiin-troduktion behöver vi nog inte vara rädda för. Vianvänder ju skattestyrningen för att se till att kol, oljaoch naturgas är mindre intressant än vad bioenerginär.Anf. 51 () replik:Fru talman! säger att man knappastkan ersätta de . Nej,men elen måste ju komma någonstans ifrån - annarstappar vi bort detta. Behovet finns där. Det är det jaghar frågat om: Varifrån kommer den här elen? Det vore bra om ,precis som , kunde säga att det handlarom mera olja och mera kol.Beskedet om naturgasen är fortfarande svävande.Det är möjligt att regeringen här kan ha en sorts un-derlag för en majoritet för naturgas. Jag tycker attLennart Beijer måste ge ett tydligare besked och intege beskedet att det kanske ändå finns fördelar mednaturgasen. Vi vet ju att regeringen planerar att skat-temässigt ge lättnader för naturgas. Kommer LennartBeijer att bidra till detta? I så fall står han på ungefärsamma linje som regeringen.Anf. 52 () replik:Fru talman! Själva vitsen med att kommandesommar inleda omställningen och ta den första reak-torn ur drift är att uppnå de fördelar som vi redankänner av, nämligen att fjärrvärmebolag, hushåll ochallehanda andra intressenter i samhället nu intresserarsig för att det händer saker vad gäller att ställa om tillett mer hållbart energisamhälle.Om det under den tiden ändå skulle inträffa att vikommer att utnyttja naturgasnätet på meraeller att på sina håll utnyttja oljeeldning mera är det svårt att ha någon klar uppfattning om.Vad sedan gäller naturgasen jobbar vi nu med ettnytt energiskattesystem. Det skulle då vara väldigtkonstigt om vi i detta nya energiskattesystem inteskulle se till att bioenergin har fördelar motsåväl naturgas som olja och kol. På den punkten kanDan nog vara väldigt lugn.Anf. 53 Näringsminister ():Fru talman! Det är intressant att följa den här de-batten om hur vi skall klara vår elförsörjning i vårtland.Sverige är ett land som behöver väldigt mycket el,av många olika skäl:- Vi behöver det därför att vi bor i ett land medett kallt klimat.- Vi behöver det därför att vi bor i ett land medmycket långa avstånd.- Vi behöver det därför att vi bor i ett land somär glest befolkat.- Vi behöver det därför att har en indu-stri som till stor del baseras på att förädla våraråvaror och därmed exportera våra råvarormed insats av el.- Vi behöver det, kort sagt, för att åstadkommaen hög levnadsstandard.Så kommer det också att se ut . Det ärockså så vi vill forma energipolitiken, att långsiktigtsäkra tillgången på el för ett land som . Detkommer att vara lika kallt , lika glest ochlika långt, och industrin kommer att se ut på ungefärsamma sätt. Just därför att vi nu för en framgångsrikpolitik investerar industrin som aldrig förr.Ta denna skogsindustri som några beklagar sigöver. Industriinvesteringarna har ökat från i storleks-ordningen under förra mandat-perioden till . Detär en tredubbling av investeringarna. Det är klart attvi behöver mycket el också i framtiden.Vi behöver en trygg försörjning på lång sikt. Attbygga en ny pappersindustri och att ta upp en ny hu-vudnivå i en gruva, vilket för övrigt just gör -jag skall åka och inviga en del av detta i Petiknäs iBolidenfältet - kräver långsiktighet när det gällerelförsörjningen.Men vi behöver också konkurrenskraftiga elpriser.Vi behöver inte bara långsiktighet, utan priserna skallockså vara konkurrenskraftiga. Det åstadkommer videls genom att se till att vi har en tillräckligt storproduktionskapacitet i , dels genom att se tillatt vi öppnar elmarknaden och låter den omfatta intebara utan också och Nordeuropa.Det fina med det är att just och är detvå länder som på en öppnad europeisk elmarknadalltid kommer att ha de bästa priserna på el. Så är detdärför att vår vattenkraft inte är placerad i tätorternaoch inte ligger på de ställen där basindustrin måstekonkurrera med konsumenter om elen. Vatten-kraftsproduktionen sker just i de områden där detfinns glest med folk och där det är svårt att avsätta el.Därför investerar basindustrin på det sättet.Det är därför synpunkter skiljer sigså mycket åt när han skriver en artikel i och när han sitter i styrelserummet på Stora Kop-parberg. Det är därför han investerar i när hansitter i styrelserummet i . Han vet attsvensk el, baserad på svensk vattenkraft, alltid kom-mer att vara i en mer konkurrenskraftig situation än elproducerad på värme och kärnkraft i , därkonsumtionsalternativen är många.Allt detta talar för att vi behöver mycket el också iframtiden. Det är vårt ansvar - regeringens och riks-dagens ansvar - att se till att vi åstadkommer det. Hurgör vi det då på bästa sätt?Min uppfattning, liksom en klar riksdagsmajoritetsuppfattning, är att man gör det bäst genom att ständigtse till att vi successivt och kontinuerligt förnyar vårproduktionsapparat. Det skall göras precis som medallt annat. Flygbolag och bilbolag gör det. Gammalelproduktion måste fasas ut och ny elproduktion fasasin. Det måste bli en ny, bättre och miljövänligareelproduktion. Bort med det gamla och åldrande och inmed det nya.Det är en ganska enkel slutsats när det gäller hurenergipolitiken skall se ut. Fasa ut det gamla och ta indet nya! Då åstadkommer vi långsiktighet, trygghetoch stabilitet för industri och hushåll.Det är ingen lätt uppgift för att göra denomställningen. Hälften av vår elproduktion kommerfrån kärnkraften. Det innebär att vi har en stor ochsvår uppgift i att ställa om oss till det ekologiskt ut-hålliga samhället på detta område. Men vi skall göradet. Jag vill ta tillfället i akt att tala litet grand omvarför vi skall göra det.Vi skall för det första göra det därför att kärnkraf-ten inte är riskfri. En olycka, hur osannolik den än kanvara, leder till ofattbara konsekvenser för människor,för miljön, för sysselsättningen och för välfärden.De äldsta reaktorerna är nu snart . Alltäldre reaktorer slukar allt större resurser, och riskenökar hela tiden.För det andra är kärnkraften omstridd. Det är fort-farande bara någonstans mellan och avbefolkningen som vill ersätta de nuvarande reaktorer-na med nya reaktorer. Någonstans mellan och85 % av befolkningen vill faktiskt avveckla kärnkraf-ten.Det finns alltså en stark majoritet i folkhushålletför att ställa om från kärnkraft till det ekologiskt ut-hålliga.För det tredje är kärnkraften inte ekologiskt uthål-lig. Den bygger på att vi nyttjar ändliga resurser -uranet. Avfallsfrågan är inte löst.