prot · GK0976 · 1997-03-11 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1996/97:76Tisdagen den 11 marsKl. 14.00 - 16.21Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 4 och 5 mars.2 § Meddelande om aktuell debattAndre vice talmannen meddelade att på begäranav riksdagsgrupp skulle aktuell debattom bioteknik anordnas onsdagen den 12 marskl. 9.00.Från regeringen skulle socialminister delta.Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse:Till talman om särskild debatt angående bioteknikenmed anledning av inträffad händelse.Centerpartiets riksdagsgrupp begär härmed att ensärskild debatt anordnas på temat Bioteknikden nya utmaningen. Frågan är mycket aktuell bådemed anledning av de försök som utförts på påHuddinge sjukhus, samt debatten om kloning.Stockholm den 3 mars 1997Per-Ola Erikssongruppordförande/§ Meddelande om fördröjda svar på interpel-lationerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1996/97:200Till riksdagenInterpellation 1996/97:200 av omarbete i stället för förtidspension.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den18 mars 1997.Skälet till dröjsmålet är utlandsresa.Stockholm den 5 mars 1997Margareta WinbergInterpellation 1996/97:206Till riksdagenInterpellation 1996/97:206 av omapotekens receptregister.Interpellationen kommer att besvaras fredagen den21 mars 1997.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 3 mars 1997Margot WallströmInterpellation 1996/97:205Till riksdagenInterpellation 1996/97:205 av omvåld mot kvinnor.Interpellationen kommer att besvaras fredagen den21 mars 1997.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 6 mars 1997Margot WallströmInterpellation 1996/97:211Till riksdagenInterpellation 1996/97:211 av () om asylsökande bosnienkroater.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den22 april 1997.Skälet till dröjsmålet är utlandsresor.Stockholm den 7 mars 1997Pierre Schori4 § Svar på interpellation 1996/97:215 om re-gister med personnummerAnf. 1 Justitieminister ():Fru talman! har mot bakgrundav användningen av personnummer i register och defaror det kan innebära för den personliga integritetenfrågat om jag avser att ta initiativ till en kon-sekvensanalys av frågan, om jag avser att verka för attkontrollen av våra medborgare inte ökar ännu mer ochom jag avser att verka för att inte t.ex. diagnoser omhiv eller aids sprids.Enligt datalagens nuvarande bestämmelser krävssom huvudregel licens av Datainspektionen för att fåinrätta och föra personregister. Därutöver krävs till-stånd av Datainspektionen bl.a. om registret skallinnehålla känsliga uppgifter, omdömen eller andravärderande upplysningar eller uppgifter om personersom saknar sådan anknytning till den registeransvari-ge som följer av t.ex. ett kundförhållande.Register kan också inrättas genom särskilda regis-terförfattningar eller regeringsbeslut. I dessa fall krävsinte tillstånd av Datainspektionen för inrättandet.Innan författningar beslutas eller beslut fattas inhäm-tas dock regelmässigt Datainspektionens synpunkter.Personregister skall enligt datalagen alltid inrättasoch föras så att inte otillbörligt intrång i den registre-rades personliga integritet uppkommer. För registre-ring av personnummer gäller att detta får ske endastnär det är klart motiverat med hänsyn till registretsändamål, vikten av en säker identifiering eller avannat beaktansvärt skäl. Personnummer får inte helleråterges på datautskrifter om det inte finns särskildaskäl.Användningen av personnummer har varit föremålför särskilda överväganden. föreslog en särskild lag som skulle be-gränsa användningen av personnummer. Förslagetledde inte till lagstiftning, bl.a. eftersom den enkätun-dersökning som utredningen låtit Statistiska central-byrån utföra inte visade på något utbrett missnöjeöver användningen av personnummer i stort och efter-som remissutfallet var negativt.En översyn av datalagen pågår . EGantog ett direktiv om skydd förenskilda personer med avseende på behandlingen avpersonuppgifter (95/46/EG), det s.k. dataskyddsdi-rektivet. Dataskyddsdirektivet är annorlunda konstru-erat än vår nuvarande datalag. En parlamentariskutredning, , har bl.a. fått till upp-gift att föreslå hur direktivet skall genomföras isvensk lagstiftning samt lägga fram förslag till en nydatalag. Kommittén kommer att avlämna sitt betän-kande i år.Mot bakgrund av vad jag nu sagt är svaret påRagnhild Pohankas första fråga att någon särskildutredning eller liknande arbete i fråga om bruket avpersonnummer i register inte planeras.På andra fråga vill jag svaraatt det ibland krävs att myndigheter, för att kunnaklara av sina arbetsuppgifter, får tillgång till olika slagav kontrollinstrument, däribland tillgång till uppgifteri olika register och möjligheter att föra egna register.Det måste självfallet i varje enskilt fall noga övervä-gas om behovet är sådant att detta är motiverat.När det gäller tredje fråga villjag först göra klart att specifika frågor kring recep-tregistret hör till ansvarsområ-de. Enligt sekretesslagen, för vilken jag har huvudan-svaret, gäller sekretess inom hälso- och sjukvården föruppgifter om enskildas hälsotillstånd, om det inte stårklart att uppgifterna kan röjas utan att den enskildeeller någon honom närstående lider men.Sekretesslagen är tillämplig inom det allmännasverksamhet. För området utanför det allmännas verk-samhet finns en bestämmelse om tystnadsplikt i lagenom åligganden för personal inom hälso- och sjukvår-den. Dessutom finns det i datalagen en bestämmelsesom slår fast att den som tagit befattning med person-register eller med uppgifter som samlats in för att ingåi sådant register inte obehörigen får röja han till följddärav fått veta om enskilds personliga förhållanden.Dessa regler syftar just till att förhindra otillbörligspridning av uppgifter rörande enskildas personligaförhållanden, t.ex. sådana diagnoser nämnt.Anf. 2 ():Fru talman! Jag får tacka för ett utförligt och brasvar.Jag vet att den här frågan berör två olika departe-ment. När det gäller apoteken och det registret är detnärmast som skall svara.Men jag menar att för varje nytt register som inrät-tas blir vi människor mer och mer inprogrammeradeoch mer och mer utsatta för en form av kontroll. Jagvet att det finns sekretess, ganska hård sekretess i deflesta fall, när det gäller uppgifter som rör människorspersonliga förhållanden. Men jag är ändå kritisk tillden stora mängd personregister som finns - jag hartagit reda på ungefär vad som finns bara inom sjuk-vården. Likadant är det naturligtvis inom den juridis-ka fakulteten. Där finns det också många personregis-ter och mycket som kan komma ut.Det finns olika medicinska register - födelsere-gistret, cancerregistret, sjukvårdsregistret, läkeme-delsbiverkningsregistret, epidemiregistret osv. Detfinns också ett register för könssjukdomar - eller detkanske går under epidemiregistret.Antalet förfrågningar om utdrag enligt 10 § data-lagen är omkring 1 500 . Det låter inte såmycket, men man vet inte alltid hur många det är somfår reda på det som går ut i samband med förfrågning-arna. I och med att man har dataregister är det iblandnästan lättare att komma åt uppgifter än det var tidiga-re då man sprang och letade i pärmar osv. Jag är alltsåkritisk till det här.Framför allt är jag kritisk till det nya som gällerför registreringen när man köper mediciner. Då skalldet anges en kod för den sjukdom man har, och detskall vara personnummer och allting. Det gör att desom har sjukdomar som de kanske inte vill att manskall känna till får ytterligare en grupp som känner tillderas problem. Koden är ju ganska lätt att läsa ut.Nu har jag har talat med människor som arbetar påapotek, och de vet ju ändå på grund avmedicinen vilken sjukdom personen har. Men det härmed personnummer och sjukdomsregister innebär ialla fall en ytterligare spridning.Som jag skrev i min interpellation kräver man mittpersonnummer om jag går och hyr en videofilm iBorlänge. Om jag vägrar att lämna det är det intesäkert att jag får hyra någon film. När man handlar påolika ställen krävs inte bara underskrift och uppvisan-de av , utan de skriver också upp personnum-ret - även för små summor.Vårt personnummer är ute och vandrar överallt.Om jag vill köpa bensin på OK kanske jag har glömtmin kod, eller jag har inte min kod av någon orsak.Då räcker det att de får mitt , och på mitt per-sonnummer får jag köpa bensinen. Om någon annanfår tag i mitt personnummer kan den personen antag-ligen också köpa bensin. Det finns här många aspek-ter. Det är säkerhetsaspekter, och det är integritetsas-pekter.Jag förstår att det inte skall bli någon ny utred-ning. Jag har fått till svar att kommitténs resultatkommer och att det finns inte någon orsakatt nu tillsätta någon ny, och det tycker jag är själv-klart. Men jag menar att vi är ganska utlämnade närdet gäller dessa frågor.Vill ministern göra någonting för att minska an-vändningen av och kraven på att uppge personnum-mer?Anf. 3 ():Fru talman! har vi en ganska slar-vig användning av personnummer. Av slentrian oss lämna inte bara namn utan också person-nummer, inklusive de fyra sista siffrorna. Av slentrianlämnar antagligen också de allra flesta av oss person-numret, inklusive de fyra sista siffrorna. Vi borde varamycket mer restriktiva, anser jag.Som justitieministern sade i sitt svar till RagnhildPohanka får personnummer användas där det är heltklart motiverat. De som frågar efter namn och annatoch vi som svarar borde enligt mitt förmenande ifrå-gasätta om rimliga motiv föreligger. Jag har hörtmotiveringar som: Vi har övertagit ett befintligt da-taprogram, och det bygger på personnummer. Det ärinte ovanligt. Men det borde inte vara skäl till attfortsätta att använda personnummer, utan tyder i stäl-let på flagrant okunskap.I många fall tror jag att det bristande ifrågasättan-det av personnumrets användning beror på att det gårpå lösa boliner. Jag kan nämna ett exempel. Jag be-hövde ett nytt bibliotekskort på mitt bibliotek hemmaför . Då ville de ha hela mitt person-nummer, inklusive de fyra sista siffrorna. Jag sade:Det lämnar jag inte. Då spottar inte apparaten ut någotkort, sade bibliotekarien. Jag bad henne försöka, ochdet kom ut ett bibliotekskort till mig utan de fyra sistasiffrorna i mitt personnummer.Ett av mina barn skulle köpa en dammsugare här-omsistens. Med dammsugaren följde en försäkring.För att få försäkringen skulle man lämna personnum-mer. Han sade: Det gör jag inte. Då får du ingen för-säkring, sade försäljaren. I så fall köper jag inte någondammsugare, sade min son. Han gick naturligtvis såsmåningom hem med dammsugaren, eftersom hanbåde fick försäkringen och köpte dammsugaren.Man kan skratta litet grand åt dessa exempel. Menjag tycker att det är allvarligare än så. Successivt haralla dataprogram som hanterar personuppgifter base-rats på personnummer. De allra flesta gör det i dag.Namn och adress är onödigt, vare sig registret äravsett för socialbidrag, elavgifter eller barnom-sorgskön.I är vi vana vid att personnummer öppnaralla dörrar. tycker jag att det verkar som ompersonnumret, som man säger utan att se den somman avlämnar personnumret till, är en mer tung iden-tifikationshandling än vad t.o.m. passet är.Detta att personnumret öppnar alla dörrar gör ock-så att personnumret kan missbrukas, och det missbru-kas med stora problem för den som råkar illa ut. Detär inte svårt att få tag på personnumret för vem somhelst i . Det är bara att ringa skattemyndighe-terna. Det är offentlig handling, och det får vi alla tagpå.Jag vill inte på något sätt avskaffa personnumret.Men jag vill begränsa dess användning till områdendär det gäller att snabbt och säkert kunna identifieraen person. Justitieministern exemplifierade sådanaområden. Om vi kan minska användningen av person-nummer minskar risken för att dataregister samarbetasmed integritetskränkande resultat.Jag skulle vilja fråga justitieministern: jag ty-da hennes svar så, att hon avser att verka för en mins-kad användning av personnummer?Anf. 4 Justitieminister ():Fru talman! och också IngerRené tar upp det förhållandet att vi har många registeri vårt samhälle, och det är verkligen sant. Men intealla de registren innehåller personnummer. Framförallt innehåller inte alla de registren känsliga uppgifter.Jag tror att det är väldigt viktigt att man gör klartför sig vad det är man reagerar mot, tycker är hotfulltoch vill göra någonting åt. Det är också detta somlagstiftningen har försökt att koncentrera sig på, näm-ligen att man inte skall registrera känsliga uppgifteroch göra dem tillgängliga på ett lätt sätt. Det är därförvi har begränsningar när det gäller ADB-registren,eftersom de erbjuder en teknik som gör det lättare attbearbeta uppgifter som finns i registren.Det är Datainspektionen som avgör om det är mo-tiverat att i ett ADB-baserat register ha personnum-mer angivet. Såvitt jag förstår är Datainspektionenganska sträng i det avseendet. Man vill att det skallfinnas ett särskilt skäl, precis som lagstiftningen före-skriver, för att personnumret skall få användas i data-registret.Jag tycker att det är bra. Det måste finnas be-gränsningar i det avseendet. Men jag skulle viljaframhålla en sak. Det är inte så att det är personnum-ret i sig som skapar förutsättningar för t.ex. samkör-ning, egentligen otillåten samkörning, men det ger enmöjlighet till det. Det kan man med den nya teknikengöra lika bra på namnet och adressen.Litet grand av den oro som ochInger ger uttryck för är egentligen inte enbartkopplad till frågan om personnummer. Jag är nogtvungen att be er att fundera över om det i så fall inteockså skall förbjudas att man över huvud taget fårregistrera namn och adress. Med de uppgifterna är detmed den nya tekniken precis lika lätt att ta sig fram iregister och skaffa sig uppgifter.Det är icke personnumret som är nyckeln. Skillna-den mellan namn och personnummer är bara den attmed personnummer har man ett hundraprocentigidentifiering. Men heter man ärman nog hundraprocentigt identifierad även utanpersonnummer.Anf. 5 ():Fru talman! Det stämmer kanske att det är så. Detlär inte finnas någon mer i som heter så. Detfinns några till med vårt efternamn, men tror inte attdet finns någon som heter Ragnhild.Den f.d. chefen för har iblandkritiserat att möjligheterna är så stora för att uppgif-terna kan vara integritetskränkande. Att minska an-vändningen av personnummer är ett mål i sig. Det ärmånga andra länder som är mycket mer restriktiva änSverige i det här fallet.Det är klart att ADB har öppnat en annan möjlig-het än vad som fanns förut. Jag satt med mot slutet iutredningen om socialtjänstlagen. Där hade vi mångafrågor om dokumentering. Men kommer man in iregistren är det oerhört lätt att få alla uppgifter, vilketinte gick innan den nya tekniken kom.Om vi hade haft databehandling under den tyskaockupationen av hade man nog kunnat spåraall judar. Men det var en kvinna där som förstördepapperen, och därför gick det inte så bra. Det har sittvärde med den gamla tekniken, men jag vill ändå intekomma tillbaka till den tiden.Vi är medvetna om att det behövs en forskning.Men man kan då avidentifiera uppgifterna för forska-re. Det finns inget skäl att inte göra det, och det görman också oftast. Jag vill ändå framhålla att min öns-kan är att man minskade behovet av personnummeroch fullständig identitet på alla punkter. också att man i vissa fall har vägrat att lämnapersonnummer, och det har gått alldeles utmärkt ändå.Jag vet inte om man kan lagstifta mot en sådan häranvändning av personnummer som gäller vanligainköp, men det kan heller inte krävas av oss att viskall uppge numret.Men min huvudfråga gällde det nya registret somapoteken kräver, där skall man ha en kod för sjukdo-men. Då blir man inte bara registrerad inne hos läka-ren utan också ute på apoteken. Jag känner att det härär ganska farligt. Jag har bl.a. varit uppvaktad avhomosexuella som menar att aids och hiv är sjukdo-mar som kan tydliggöras på detta sätt genom att ännufler får inblick. Om man t.ex. bor på en liten ort kandet vara förödande om sjukdomen skall stå när manköper ut sin medicin.Jag vet inte om detta ligger inom justitieministernsområde, så jag får spara frågan till den interpellatio-nen som blivit uppskjuten och ta upp den en gång till.Anf. 6 ():Fru talman! Uppgifter som inte är känsliga är intefarliga att registrera. Justitieministern uttryckte siginte riktigt så, men andemeningen var något åt dethållet. Men uppgifter som inte är känsliga och somsamkörs på olika sätt kan tillsammans bli känsligaeller lämna en känslig profil.Jag upplever Datainspektionen som mycket sträng,och lagstiftningen finns. Men mörkertalet är så stort,liksom okunskapen. Därför menar jag att justitiemi-nistern och regeringen kanske skulle kunna hjälpa tillatt göra den här lagstiftningen tydlig på alla sätt.Nya tekniker ger nya möjligheter; det är alldelessjälvklart. Men vad jag förstår är personnumret än sålänge en billig och smart nyckel vid hantering avpersonuppgifter. För övrigt tror jag att vi tre somdeltar i denna debatt inte behöver några fyra sistasiffror. Vi är lätta att identifiera på våra ovanliganamn.Kan vi komma överens om, justitieministern, attdet är den enskilde som i större utsträckning självskall få bestämma i vilka register vederbörande villvara eller inte vara, så har vi kommit en bra bit påväg. I sådana fall blir jag mycket nöjd. Men tills vikommer till den debatten skulle jag vilja höra om intejustitieministern är beredd att verka för en mera re-striktiv användning av personnumren.Anf. 7 Justitieminister ():Fru talman! Jag är litet konfunderad över debatten.Egentligen förstår jag inte riktigt vad oron gäller. Vitalar om personnummer, men vi är överensom att det inte är personnumret i sig som utgör faran,utan det är om man t.ex. missbrukar existerande regis-ter och samkör register, där personnumret inte är enförutsättning för att det skall kunna ske. RagnhildPohanka gav ett historiskt exempel om vad nazisternaskulle kunna ha gjort med den nya tekniken, men dethar ju ingenting med personnummer att göra. Det ärfråga om att man med den nya tekniken har möjlighetatt hantera register på ett effektivare sätt än tidigare.Då blir det alltså den nya tekniken som är hotet,men det är ett synsätt som jag aldrig kan acceptera igrunden. Teknik är i sig varken ond eller god, utandet är användandet av den som kan leda till sämreeller bättre konsekvenser. Det är därför vår lagstift-ning i så stor utsträckning handlar om att reglera an-vändningen av databaserade personregister och inteenbart personnummerfrågan. Den kommer in som endetalj i sammanhanget.Ni talar om mer restriktiv användning av person-nummer, och jag menar att det är förutsättningen i denlagstiftning vi har som gäller databaserade register.Det är vad vi kan täcka med den lagstiftning vi har . Ni talade också om att man själv skulle kunnastyra sin förekomst i register. Det gör man ju, och nihar själva angivit exempel. I kundförhållanden är detman själv som avgör i vilket avtalsförhållande manvill stå, och man har faktiskt möjlighet att som kon-sument ställa villkor i samband med det. Det bör mannaturligtvis göra om man tycker att det är väsentligt.En del myndighetsregister befinner vi oss i varesig vi vill eller inte, t.ex. polisens register. Det tyckerjag är bra, eftersom det är andra, mer övergripandeintressen som ligger bakom. Andra register är beroen-de av att vi själva agerar på ett visst sätt och då förut-sätts - av myndigheten eller vad det är - att man ock-så går in i deras register. Det har man nog svårt attmotsätta sig om man över huvud taget vill vara delak-tig i det sammanhang där registret förekommer.Sedan kan man diskutera vilka regelverk som skallomgärda registret. Här är det omdiskuterade recep-tregistret naturligtvis aktuellt. Det är en fråga somhanteras inom . Utifrån minautgångspunkter anser jag att det är väldigt viktigt skapar ett regelverk kring ett sådant register somundanröjer den oro som många människor kan kännainför att känsliga uppgifter skall komma på avvägar.Men hela den frågan har egentligen ingenting medpersonnumret som sådant att göra. Det tycks vi ocksåvara överens om. Ingen av oss hamnar i ett sämre lägeom bara våra namn används i stället för våra person-nummer.Man har ibland en benägenhet att se användandetav personnummer som enbart något hotfullt. Menfaktum är att användandet har personnummer i mångaavseenden har inneburit en lättnad och en fördel förmånga människor i vårt land. Detta var också någotsom avspeglades när vi gjorde en mycket omfattandeattitydundersökning av hur svenska folket ser på an-vändandet av personnummer. Man uttrycker oro ivissa sammanhang, och det försöker vi ta hand om ilagstiftningen. Men generellt känner man ingen oro.Tvärtom inser man fördelarna, eller också inser manatt numret inte har den stora betydelsen. Men man kanibland tycka att det är onödigt att själva uppgifternaom personen skall behöva förekomma över huvudtaget.Jag skulle önska att debatten renodlades litetgrand och att man klargjorde vad det är man diskute-rar. Är det den nya tekniken, registren, myndigheter-nas användning av dem, eller är det den specifikafrågan om just personnumret? Jag har litet svårt attsvara på era frågar på grund av att det glider.Anf. 8 ():Fru talman! Det är kanske så att vi har glidit litetgrand. Det är registreringen och samkörningen avregister som oroar mig, inte den nya tekniken. Jagkänner mig inte speciellt störd av att jag måste uppgemitt personnummer om jag köper en klänning. Det ärinte så. Men vad som skrämmer mig är samkörningenav register, att så många grupper inom samhället vetså mycket om så många.Vi har sysslat med den sekretess som gäller regist-ren på försäkringskasseområdet. Det står verkligenmycket personliga saker i dem. Det finns alltid en riskatt det kommer ut, att människor träffas och att dettrots sekretess sprids uppgifter om personer. Det gäl-ler kanske särskilt när man behandlas på flera institu-tioner. Det är apotek, sjukhus, försäkringskassa, ar-betsförmedling, socialtjänst osv. Här förekommer ettmycket spritt användande av personuppgifter, innehål-lande också personnummer. Om jag säger på detsättet blir frågan kanske mer renodlad.Jag tackar för en fin debatt och ett fint svar.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1996/97:216 om sys-selsättningspolitikenAnf. 9 Finansminister ():Fru talman! har frågat statsministernom sysselsättningspolitiken. Arbetet inom regeringenär så fördelat att det är jag som skall svara på frågan.Anne frågor är föranledda av att regeringför ungefär lade fast målet att halvera denöppna arbetslösheten . har ut-vecklingen av arbetslösheten och sysselsättningen detgångna året varit bekymmersam. tardetta till intäkt för att regeringens politik misslyckatsoch hon ifrågasätter om målet, en halverad arbetslös-het, kan uppnås.Låt mig börja med att göra alldeles klart att rege-ringen är fast besluten att klara arbetslöshetsmålet.För två år sedan var det många som ifrågasatte våramöjligheter att sanera statsfinanserna. hörs intelängre det talet. Vi klarade att på bara få buktmed ett rekordunderskott i de offentliga finanserna.Vi skall även klara arbetslöshetsmålet.Att arbetslösheten det gångna året inte minskatutan i stället ökat något, som också syssel-sättningen minskat, hänger samman med den interna-tionella konjunkturavmattning som inträffade underandra hälften av 1995. En liknande utveckling har ägtrum också i andra länder, inte minst i det konservativtstyrda . När påstår att utveck-lingen på arbetsmarknaden skulle vara en följd av densocialdemokratiska politiken är det således inte enkorrekt verklighetsbeskrivning.Det är i stället så att regeringens ekonomiska poli-tik i många avseenden har varit framgångsrik; infla-tionen är mycket låg, utrikeshandeln går med över-skott, kronan har stabiliserats och räntorna har sjunkitkraftigt.