prot · GK0974 · 1997-03-06 00:00:00 — Ettviktigt inslag är då att börja ta bort de gifter som vivet kommer att läcka ut under en lång tid framöver.Att först städa är faktiskt en förutsättning för att ha enchans att skapa ett ekologiskt hållbart samhälle. Så ärdet ju inte just nu.Vilka möjligheter finns det då i detta samman-hang? har pengar anslagits för ett ekologiskt håll-bart samhälle. Jag menar att definitionen av vadpengarna kan gå till är något snäv. Vi kan ju se att detfinns ett behov här. Därför har vi i före-slagit att pengar tas på nämnda sätt. Jag skulle önskaatt det också kom andra pengar.Varför finns det ingen öppning någonstans? Omman nu kan se att EU faktiskt är villig att vara medoch betala för en del av de åtgärder som behövervidtas undrar jag varför det måste vara så attregeringen bromsar genom att säga att det inte finnsnågra möjligheter. Det finns ju anslag för åtgärder fören ekologiskt hållbar utveckling. Dessutom kan manse att det finns behov av att i en kommande proposi-tion anslå pengar.Jag tycker att det svar jag fått är något defensivt.Inför den förra budgeten gjorde Naturvårdsverketbedömningen att man ville ha 210 miljoner. Man fickungefär 19. har man sagt att man behöver ungefär300 miljoner framöver. Att anslaget då hamnari storleksordningen 20 miljoner tycker jag kännsmycket beklagligt, . Vi ser ju i andrasektorer att det finns möjligheter att satsa.Det är naturligtvis inte speciellt glamoröst att stä-da. Men i det här fallet är det absolut nödvändigt.Många av de här gifterna är sådana att de sprids inäringskedjorna. kommer de att hamnai människor. I det exempel jag har hamnar kvicksilveri , som ju är en vattentäkt för i princip helaStockholmsområdet. Det är alltså allvarligt om ingen-ting sker.Jag undrar: Vilka åtgärder avser miljöministernvidta för att vi skall komma igång med saneringen?Det ger ju dessutom jobb nu!Anf. 119 Miljöminister ():Fru talman! Till att börja med är jag helt överensmed om att det här är ett både stortoch allvarligt problem, och det är naturligtvis väldigtbeklagligt att vi har så många miljöskadade områden.Fortfarande finns det också områden där man inteutrett problemen tillräckligt, och man vet inte hellerexakt om man får de minsta miljöeffekterna genom attförsöka sanera eller genom att undvika sanering. Menvi är överens om att det finns områden som skullebehöva saneras.Som har pekat på är det här ock-så ett oerhört kostsamt program. Det handlar ommånga miljarder kronor. säger attinnan vi gör något annat skall vi se till att städa uppvåra gamla miljösynder. Men om vi tar itu med demiljöskadade områdena skulle det innebära att vi inteskulle ha några anslag kvar till vare sig Miljödepar-tementet, framtidssatsningar, energisatsningar ellernågonting annat. I den avvägningen tror jag att det ärviktigare att vi gör investeringar för att se till attvi handlar rätt . Om vi alltså investerari ny teknik och undviker miljösynder , görvi också de bästa framtidsinvesteringarna.Sedan får vi i regeringen återkomma med förslagom hur vi skall ta itu med de förorenade områdena.Man kan konstatera att vi låter anslagen varaoförändrade, men att vi också kommer tillbaka när detgäller frågan om hur vi tar itu med gamla miljöskulderi t.ex. den kommande . Så länge statensfinanser ser ut som de gör tror jag dock att även Gud-run har en viss förståelse för att det i dagensbudget inte finns någon fyra och en halv miljard, ellerens två och en halv miljard, att plocka fram till sane-ring av miljöskadade områden.Anf. 120 ():Fru talman! Det handlar inte om hur vi nu exaktskall plocka fram alla pengar - fyra och en halv mil-jard. Däremot handlar det om i vilken takt vi vill ökaanslagen. Sänker man anslagen från 100 miljoner till19 miljoner tyder det på, menar jag, att man inte harnågon speciellt hög ambition när det gäller den härfrågan.Jag menar också att det är beklagligt att man just iMiljödepartementet tydligen skall vara enormt medve-ten om den ekonomiska situationen, medan det finnsmöjlighet att plocka fram pengar när det gäller en delandra departement. Det hade mycket väl räckt med de300 miljoner som gick till vallstödet. I det fallet fannsdet tydligen möjligheter. De pengarna kom ganskasnabbt. Så vitt jag förstår var man inte ens på Jord-bruksdepartementet speciellt medveten om att peng-arna skulle komma när de dansade ned i budgeten. Såuppenbarligen finns det möjlighet att plocka frampengar. Det har också funnits andra tillfällen när vihar sett att det har gått bra att plocka fram pengar. Detgäller t.ex. stödet till AMS.Det handlar uppenbarligen om en vilja från rege-ringen. Man måste inse att det här är ett problem ochse till att skapa ett utrymme för det i budgeten. Menarman allvar med sin ekologiska satsning måste manockså inse att anslagen till det här området definitivtmåste höjas - inte till fyra och en halv miljard på ettår, för det vet jag att verksamheten inte klarar av, menkanske till 200-250 miljoner . Det skulle varaen rejäl skjuts framåt. I många av de här fallen vet viatt det inte finns någon annan finansiär än staten. Detfinns inte någon som vi lagligt skulle kunna få attbidra till saneringen, därför verksamheten upphördelångt . Och är det staten som gäller.Antingen ser man från statens sida till att man görsaneringen . Eller också säger man: Den här sane-ringen kommer vi att vara tvungna att göra på ett ellerannat sätt. Hur vi skall göra saneringen vet vi inte. Vilåter därför kommande generationer göra den.Det anser jag knappast vara ekologiskt riktigt. Detvisar heller inte att man menar allvar med satsningenpå ett ekologiskt bärkraftigt samhälle. Det är det somär så sorgligt. Det finns inte några ambitioner.I har man skrivit till departementet ochfrågat: Finns det verkligen inte någon möjlighet att fåpengar nu när vi vet att det går att få från EU? Detsvar man har fått är precis det som jag har fått avAnna : Tyvärr kan vi av budgettekniska skälinte bidra just nu.Det svaret måste de som har miljöambitioner i oli-ka kommuner känna som ett slag i maggropen. Dejobbar hårt för att hitta ett sätt att sanera. I det härfallet handlar det inte om att ta upp kvicksilver. Istället lägger man på ett lock av aluminiumoxid, så attdet ligger stadigt och stabilt och inte kan spridas.Den här tekniken är också mycket intressant inter-nationellt. är ju inte ensamt om att ha de härproblemen. Det finns många länder som har miljöska-dade områden. Får vi fram en bra teknik i Sverigekommer vi också att kunna sälja den. Det kan alltsåskapa arbeten för svenska företag även internationellt.Det skulle därför kunna vara en framtidsnisch försvensk verksamhet att hjälpa andra länder att sanera.Jag skulle verkligen önska att det fanns en litetstörre vilja hos miljöministern att se till att ta frampengarna. Det handlar naturligtvis om hur hårt mandriver miljöfrågorna i regeringen. Om miljöfrågornahela tiden kommer på undantag i regeringen förstårjag att det är svårt. På något annat sätt går det inte atttolka detta. Man har låg ambitionsnivå,man skyller på budgetunderskottet just när det gällermiljön och man är alltså villig att låta miljöskuldenöka.När det gäller industriell verksamhet finns detmöjlighet att se till att vi med dagens industri inteställer till samma oreda som man gjordetidigare. Varje företag som bedriver miljöfarlig verk-samhet måste ju ha koncession för sin verksamhet,och då kan vi se till att den här typen av problem inteuppstår . Vi får verkligen hoppas att kon-cessionsnämnderna är så pass kompetenta och alertaatt de kan se till att industrin som finns inteförorenar på det sätt som gamla tiders industri gjorde,när det inte fanns koncessionsnämnder som prövadeverksamheten.Jag önskar verkligen att miljöministern ser till attplocka fram pengar nu när man säger att man skallsatsa på ett ekologiskt hållbart samhälle. Jag hoppasatt hon verkligen får den övriga regeringen att förståatt om man menar allvar med det här är det också enmycket angelägen uppgift.Anf. 121 Miljöminister ():Fru talman! säger att vi skyllerpå budgetunderskottet just när det gäller miljön.Vi hade en liten historielektion här under fråge-stunden, och det är ju så att när man lånar till avutgifterna är man tvungen att minska på allt.Gudrun säger att det just gäller miljön.Det gör mig litet förvånad att harmissat diskussionerna när det gäller neddragningarna.De görs ju på alla andra områden i samhället och ärnaturligtvis väldigt smärtsamma. När det gäller densociala välfärden och alla andra områden görs det junedskärningar just därför att vi är tvungna attsanera statens ekonomi. är baraett av alla departement som är tvungna att anpassaverksamheten efter de medel om faktiskt finns till-gängliga.Vill diskutera vallstödet föreslårjag att hon gör det med jordbruksministern.Jag vill rätta en uppgift. säger attvi har sänkt anslagen. Nej, det har vi inte gjort. Vibehåller anslagen oförändrade. Jag tror att GudrunLindvall blandar ihop det här med en tillfällig sats-ning som vi gjorde i arbetsmarknadspolitiken ett år.Vi ville kunna göra en något större insats just det åretför att framför allt få kontroll över och utreda ett antalförorenade områden.Gudrun tycker också att vi skulle kunnahjälpa just . Men det är inte riktigt så detgår till. Jag tror inte att jag som minister skall fattabeslut om vilka av de här 2 000 områdena i Sverigesom vi bör börja med att sanera. Därför har i uppdrag att göra en lista över vad somär mest prioriterat och vilka områden vi bör börjamed. Vill man därför diskutera vilka projekt som skallfinansieras med nationella medel och vilka som manskall be EU finansiera, skall man vända sig till . Det har jag också sagt till Södertäljekommun.Till syvende och sist kommer det för alla att varafråga om att hitta en bättre finansiering. Inte ens närGudrun går ned till perår kan vi i dagens läge enkelt säga att vi tar från sjuk-vården, pensionerna eller någonting annat. Vi måste istället hitta nya sätt att finansiera saneringen av miljö-förorenade områden. Vi skall återkomma till det istatsbudgeten.Man kan också se att det finns exempel på alter-nativ planeringsform. Jag tycker t.ex. att det är bra attoljebolagen som har en stor skuld i en del av de härområdena nu har ett program för att sanera gamlabensinstationer. Det är ett exempel på alternativ fi-nansiering. Det är också ett bra exempel som jagtycker att andra kan följa.Anf. 122 ():Fru talman! I fallet är just det här sane-ringsobjektet ett av dem som har legat mycket långtfram i hela planering. När pengaranslogs , under den förrförra man-datperioden, trodde man att fem områden skulle kun-na saneras. Det blev två. Då fanns medsom det kvicksilverförorenade projektet. Man plock-ade ut några projekt; ett kreosot-, ett gruv-, ettkvicksilverprojekt osv. var alltså kvicksil-verobjektet den gången. Detta saneringsprojekt haralltså funnits högt upp på lista helatiden. Verket har också varit med och diskuterat hurman skall kunna finansiera detta, samt i diskussionerrunt EU. Det är alltså inte alls så att Naturvårdsverketinte har varit med i hanteringen. Tvärtom är det snara-re så att verket har varit mycket drivande för att manskulle skriva till regeringen och på det sättet försökafå fram pengar.Jag har full förståelse för budgetunderskottet. Där-för blir jag ibland förvånad över vad regeringen anseratt har råd med. Jag måste säga att jag blevmycket förvånad över att regeringen ansåg sig ha rådmed 300 miljoner till vallstödet. Det var väl inte pre-cis vad man hade kunnat vänta sig med tanke på bud-getunderskottet och det man brukar få höra.Vi har den första regeringen i svensk historiasom säger sig vilja skapa ett ekologiskt hållbart sam-hälle - och det kostar pengar. Menar regeringen allvarmed satsningen och inte bara tänker använda ordenoch retoriken måste den också visa att den vill satsa.Det handlar inte om att bara bygga om miljonpro-grammet - det är inte en ekologisk satsning. Dethandlar om att visa att man skall minska miljöskul-den. Ett mycket konkret sätt att minska miljöskuldenär att se till att börja sanera de gifter som finns. Det ärnågonting som jag anser att vi är skyldiga kommandegenerationer. Vi skall se till att giftbomberna somfinns skall saneras.Jag hoppas, , att den här diskussionenbidrar till att visa regeringen att den har stöd om denvill öka anslaget till miljöskadade områden i kom-mande budgetar.Anf. 123 Miljöminister ():Fru talman! och jag är som sagtöverens om att alla de förorenade områdena är ettstort problem. Det jag däremot inte riktigt förstår äratt vill ställa detta i motsatsställningtill den miljard regeringen har gett till ett ekologiskthållbart . Den miljarden skall nämligen an-vändas - inte bara till att satsas på om-byggnation av miljonprogramområdena utan till attdärmed ge oss ett antal pilotprojekt som kan visa hurvi skall bygga på ett miljövänligt och miljöriktigt sättför framtiden. Hur kan vi göra de vardagsmiljöer sommånga svenskar lever i miljöanpassade och kretslopp-sanpassade? Det är ett oerhört stort och viktigt pro-jekt. Det förvånar mig att inte villvara med om det, utan i stället säger att vi skall an-vända framtidspengarna till att betala våra miljösyn-der. Jag tror att vi måste fortsätta att försöka se till attde som har varit med och ställt till miljösyndernaockså skall vara dem som är med och betalar. Vi skallrensa upp i miljösynderna i stället för att använda deframtidspengar vi har till det.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 1996/97:139 omriksdagsbeslutet rörande "handlingsplan mot bul-ler"Anf. 124 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig vilka ini-tiativ jag avser att ta i syfte att åter få det samladegrepp om bullerfrågan som beslutade om ijuni 1994. beslutade omen handlingsplan i denna för många människormycket besvärande miljöstörning. Planen förutsatte ensamordning av ansvaret för arbetet med att få tillstånd en bullerfriare miljö liksom även för arbetetmed att genomföra handlingsplanen. Denna uppgiftkom att läggas på Statens naturvårdsverk.Regeringen har följt upp genomförandet bl.a. ge-nom uppdrag till ett antal myndigheter. Flera av dessauppdrag hade som övergripande målsättning att tra-fikbullret kraftigt bör minskas, och i proposition1996/97:53 om infrastrukturinriktning för framtidatransporter har regeringen lämnat förslag till ett flertalåtgärder i syfte att minska bullerstörningarna fråntransportsektorn. Regeringen har redovisat sin upp-fattning i frågan om riktvärden för trafikbuller, vilketäven innefattar buller från spår- och flygtrafik.Vidare föreslog regeringen etappvisa åtgärdspro-gram invid trafikinfrastrukturen med målsättningen attsuccessivt förbättra bullersituationen i befintliga bul-lerexponerade miljöer. Det åligger berörda trafikverksamt Försvarsmakten att analysera bulleråtgärder iavsikt att påskynda uppfyllandet av riktvärdena. Detåligger även trafikverken att finansiera dessa åtgärder.Regeringen har aviserat en förändring av landningsavgifter som bl.a. innebär en ökadbullerdifferentiering.Detta skapar förutsättningar för ambitiösa bulleri-soleringsprogram för civilflygets del. I övrigt innehöllinfrastrukturpropositionen bl.a. förslag om medel tillbulleråtgärder vid det kommunala vägnätet. Andrainsatser som kan nämnas är medel till bulleråtgärder isysselsättningspaket, skärpta bullerkrav på fordon ochbullerförslag rörande snöskotrar och båtmotorer. Jagtycker att denna kortfattade redovisning visar att re-geringen anser bullerfrågan vara viktig.Jag vill också särskilt kommentera att propositionen 1996/97:53 har ändratbullervärdena från att ha varit gränsvärden till rikt-värden. Det måste handla om en missuppfattning.Nivåer för trafikbuller som anses för högt anges gene-rellt som riktvärden. Så var även fallet i propositionenom en handlingsplan mot buller. I redovisningen avregeringsuppdraget rörande flygbuller ansåg exem-pelvis även utredningen att riktvärden är mest lämpa-de för reglering av flygbuller.Som framgått av min redovisning har regeringenambitionen att fullfölja arbetet med att minska buller-störningarna i samhället.Anf. 125 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Medtanke på de frågor jag tog upp i interpellationen kanjag dock inte vara nöjd med svaret.När behandlade den förra regeringensproposition om buller slogs det fast att skulle ansvara för, och vara den samlandekraften för bullerfrågor genom att ta ett fast grepp omdessa frågor och driva dem med kompetens och till-räcklig kraft. För att klara detta viktiga samordnings-ansvar inrättades en särskild tjänst inom med ansvar för bullerfrågor. Denna tjänst harinte varit tillsatt . Naturvårdsverketavser inte heller, såvitt erfars, att tillsätta den igen. Pådetta sätt behandlas riksdagsbeslut gällande det vikti-ga samordningsansvaret för hantering av bullerfrågor.Naturvårdsverket lever uppenbarligen inte upp till detsamordningsansvar som har beslutat skallligga på verket. Detta gjordes i stället för att inrätta enstatlig bullerkommission, vilket utredningen om enhandlingsplan mot buller föreslog.Fru talman! Detta fritar naturligtvis inte på någotsätt regeringen från ansvaret. Läget är att detsaknas ett kraftfullt samlande grepp om handlingspla-nen mot buller - detta grepp som är så viktigt för skall kunna genomdriva planen.I infrastrukturpropositionen finns ett åtgärdspro-gram mot buller för kommunerna, som skall verkafram . Det kan säkert ha positiva effekter,men jag tycker att det finns oklarheter om hur mycketsom skall gå till bullerbekämpning. I detta liggernämligen också insatser av trafikpolitisk natur.I min interpelllation tog jag också upp frågan ompå vilket sätt bedriver kampen för skärptabullervärden inom EU.Anf. 126 Miljöminister ():Fru talman! Jag tror att bullret är en sådan frågasom uppmärksammas mer och mer av människor. Dethänger naturligtvis samman med att det också bliralltmer störande runt omkring oss. Regeringen upp-vaktades för övrigt av Musikakademin,som också tog upp bullerfrågorna.Vad kan man då göra? Jag har redovisat ett antalsaker där regeringen försöker göra någonting, framförallt på trafikområdet. Jag tycker att detta visar attregeringen, kommunikationsministern och underteck-nad verkligen tar bullerfrågorna på allvar. Vi försökerminska det som är mycket störande för de flestamänniskor i vardagen, nämligen trafikbullret.Vad kan man då göra utanför och i EU?Kommissionen har tagit fram en s.k. grönbok i buller-frågan. Den heter Framtidens bullerpolitik. Sverigehar också varit med och efterlyst en sådan bok. Dethär visar att bullerfrågorna tas upp och uppmärksam-mas också i EU. har också remitterats,och det gör inte alla sådana här böcker. För det krävsatt de skall anses ha ett intresse i EU. Detta tycker jagär ett bra exempel på att kommissionen prioriterarbullerfrågorna.Regeringen är alltså beredd att fortsätta driva bul-lerfrågorna både i och i EU. De exempel jagnämnde i mitt svar på att man faktiskt har börjat ställabullerkrav på ett antal utomhusmotorer, där det tidiga-re inte har funnits några krav, visar att frågorna tas påstort allvar.Erling ställde också en specifik fråga omtjänsterna på . Jag vill inte kommen-tera tjänstefördelningen inom ett enskilt verk. Jagförutsätter att kommer att fortsättaatt ta det samordnande ansvaret för bullerfrågorna,och att man på verket precis som man nu har börjatmed också kommer att göra ett bra arbete när detgäller dessa frågor.Men förutom att har ett samord-nande arbete, måste man inom varje enskilt sakområ-de också försöka se till att vi minskar de buller-problem som vi har i dag.Anf. 127 ():Fru talman! Jag vill se som mer drivandeinom EU-arbetet för att skärpa bullernivåerna. Det ärviktigt att det sker en samordning.Jag tycker att regeringen skall ta på fullt allvar attett riksdagsbeslut inte följs och att Naturvårdsverketinte tar det ansvar man har att vara en samordnandekraft som ser till att handlingsplanen mot buller verk-ställs.Jag vill också ta upp miljöministerns svar angåen-de gränsvärden och riktvärden. Något missförståndkan väl inte ha skett? Den förändring till riktvärdesom regeringen föreslår i infrastrukturpropositionenpekar på att man vill ha riktvärden även för vägtrafi-ken. Låt mig först läsa ur den förra regeringens pro-position 1993/94:215. Där står det på s. 9: Begränsabullernivån utomhus så att den inte överskrider 55decibel vid fasad eller så att inomhusnivåerna inteöverstiger 30 decibel.Liknande formuleringar finns på s. 17 och s. Detta är gränsvärden på vanlig svens-ka. I denna regerings proposition vill jag läsa på s. 49.Där står det under rubriken för regeringsför-slaget: Åtgärder mot trafikbuller slås fast för allatrafikslag med s.k. riktvärden. Riktvärdena är ingarättsliga bindande normer, utan skall vara vägledandeför bedömningar med hänsyn till lokala faktorer ochsärskilda omständigheter i det enskilda fallet.Längre ned på s. 49 står det: Regeringen anser attde nu beslutade värdena för trafikbuller bör benämnasriktvärden.För varje läsare av regeringens proposition stårdet klart att regeringen har flyttat tillbaka positionernai kampen mot bullret. Det finns också partimotioner iriksdagen som behandlas i trafikutskottet som tar uppdenna försvagning av gränsvärdena i kampen motbuller.Fru talman! Bullrets gränsvärden har ändratstill att kallas riktvärden. Detta är ytterst tänjbart och,som jag ser det, litet förpliktande. Det är som att kallatrafikmärkena för riktvärden. Om det står /timkan man köra 140 utan att få böta. Detta är en för-svagning i kampen mot bullret.Anf. 128 Miljöminister ():Fru talman! Jag står faktiskt litet frågande här. Jaghar nog uppfattat att även de tidigare propositionernahar talat om riktvärden, eftersom det är riktvärdensom vi alltid har angett när det gäller den här sortensbullerfrågor. Jag skall gärna studera litet närmare sedan. Det är svårt att göra detnär jag står i talarstolen. Jag har uppfattat att det ärriktvärden som har gällt och som fortsätter att gällasom utgångspunkt för detta.Dessutom kan man konstatera att regeringen harsett till att ställa stränga krav på riktvärden i de trafik-prövningar av enskilda anläggningar som regeringenhar gjort under den här mandatperioden.Om man väger samman allt det som regeringenhar gjort mot buller tycker jag att regeringen väl harförsökt att följa upp handlingsplanen genom de ex-empel som jag har gett, t.ex. infrastrukturpropositio-nen, enskilda motorer, utomhusmotorer, skotrar, båtarm.m. Vi har dessutom drivit på bullerfrågorna i EU.Ett exempel på det är kommissionens grönbok där jagtror att remisstiden avslutas precis i dagarna.Jag hoppas att och jag tillsammanskan fortsätta att arbeta för att minska det buller somjag vet stör många människor.Anf. 129 ():Fru talman! Jag tror att miljöministern blandarsamman vägtrafiken, flyget och tågen när det gällergränsvärden och riktvärden. För vägtrafiken har detvarit gränsvärden som inte får överskridas, däremotinte för flyget och tågtrafiken.Nu har regeringen lagt fram en proposition somförsvagar lagstiftningen för vägtrafiken. Vi tappar nuett antal decibel. Detta sker genom ett förslag frånregeringen. Innan debatten funderade jag på om det ärså att miljöministern har gett upp eller om kommuni-kationsminister har tagit över och körtöver miljöministern. Det är en uppenbar försvagningav normerna för vägtrafiken.I trafikutskottet behandlas partimotioner som tarupp detta och som kräver att de gränsvärden somfinns för vägtrafiken inte tas bort och görs till riktvär-den. Det blir en försämring och innebär att man får ensvagare lagstiftning. Man urvattnar den propositionfrån den förra regeringen som godkände1994.Om miljöministern har ambitionen att åstadkom-ma att vi får en bättre bullerbekämpning innebär detockså att lagstiftningen måste skärpas och inte försva-gas. Miljöministern kan få titta i propositionen frånden förra regeringen och jämföra med infrastruktur-propositionen. Det är en försvagning. Jag beklagar attden nuvarande regeringen urvattnar lagbeslut somriksdagen fattade 1994.Jag beklagar också att inte ärden samlande kraft som ser till att handlingsplanenverkställs.