prot · GL0926 · 1997-11-06 00:00:00 — Jag är övertygad om att Bo Göranssonpå Sida kan hantera detta riktigt och få ut informatio-nen, om det nu inte finns ett slags sekretess bakom dethela som förhindrar detta. I den mån det skulle behö-vas, vilket jag betvivlar, är jag naturligtvis beredd attstödja min vän i detta sammanhang.Det är ju en riktig och viktig information som söks.Anf. 53 ():Fru talman! Jag vet inte exakt vilka medel Bo Gö-ransson har kvar. Han har alltså skrivit ett skarptformulerat brev. Man har således haft förhandlingar.IFC:s ledning har både skriftligt och muntligt gett enmotivering. Man avser inte att lämna ut informationsom rör svenska biståndspengar och svenska intres-sen.Inte minst mot bakgrund av att har dragitsig ur projektet med en klausul om detta som Norgehade och som inte hade undrar jag vad som ärSveriges ansvar i det här projektet. Det är väldigtoklart just , tycker jag.Anf. 54 Statsrådet ():Fru talman! har inte något direkt ansvar idetta projekt. Vi satsar inga biståndspengar där. Vadjag så här på stående fot minns är att vi bl.a. har bi-dragit till en miljökonsekvensutredning för att se hurmiljön skulle påverkas. Något annat är inte aktuellt.Medel för regionalpolitiska åtgärderAnf. 55 ():Fru talman! Jag har en fråga till näringsministerAnders . Regionalpolitiska medel för inne-varande budgetår dras in från länsstyrelserna, trots attlänsstyrelserna redan har planerat in alla medlen iolika projekt. som det visar sig att länssty-relserna har tecknat in de här medlen får man frånnäringsministern beskedet att det faktiskt går att redannu, utifrån de budgetförslag som föreligger, teckna inpengar i nästkommande års budget. Är det en ny bud-getteknik som tillämpas från Näringsdepartementetssida?Anf. 56 Näringsminister ():Fru talman! Vi håller på att övergå till denbudgetteknik som bestämt skall gälla gene-rellt. Enligt budgetlagen skall vi inte syssla med re-servationer. I stället skall vi anvisa pengar i den taktsom medel faktiskt betalas ut.I utskott har och Socialdemo-kraterna kommit överens om att följa upp regeringensbeslut om att utvidga beslutsramen för regionalpolitikmed . Två partier ståralltså bakom detta. Jag beklagar att det är så mångapartier som inte är intresserade av att utöka besluts-ramen för regionalpolitik.Anf. 57 ():Fru talman! Jag måste säga att det var ett mycketmärkligt svar. Det är ju inte fråga om reserveradepengar ute på länsstyrelserna, utan det är fråga omanslagspengar för innevarande budgetår som faktisktär intecknade ute på länsstyrelserna. När det nu visarsig att näringsministerns underlag för att dra in en delav de pengarna är så dåligt att länsstyrelserna måste fådisponera medel ur nästa års budget, som riksdagenännu inte har fattat beslut om, kan jag bara säga attdet inte är en ordning när det gäller reserverade peng-ar som denna riksdag står bakom. Det är i stället enmycket märklig ordning från Näringsdepartementetssida.Det blir inte mera regionalpolitiska pengar därföratt näringsministern drar in pengarna till departemen-tet i stället för att låta dem ligga ute på länsstyrelser-na. ger länsstyrelserna det mycket märkligabeskedet: Har ni redan tecknat in medlen, använd dåpengar som skall komma i nästa års budget - dettaalltså trots att nästa års budget ännu inte är tagen idenna kammare.Anf. 58 Näringsminister ():Fru talman! redovisar bara en del avbeslutet. Det ena är att regeringen får 500 miljonerkronor att satsa i regional näringspolitik för att, när nukonjunkturen vänder uppåt, se till att sysselsättningenockså kommer de mera perifera delarna av tilldel.Därutöver har socialdemokratin och i fi-nansutskott och arbetsmarknadsutskott kommit över-ens om att öka beslutsramen med 500 miljoner kronorför 1997. Det gör det möjligt att öka aktiviteten. Jagvill gärna säga att jag anser att också länsstyrelsernakan öka aktiviteten. I t.ex. fanns den31 totalt reservera-de. Sammantaget fanns 1,1 miljarder i anslagna medeloch 1,4 miljarder i reservationer /96. Peng-arna skall i arbete, de skall inte ligga och mögla påRiksgäldskontoret. De skall användas för att dra igång jobb och sysselsättning ute i landet. Tyvärr villGöte begränsa beslutsramen med 500 miljo-ner kronor. Ställ honom till svars för detta.Anf. 59 ():Fru talman! Näringsministern svarar inte på frå-gan. Det blir inte mer regionala pengar genom attnäringsministern drar in 500 miljoner från länsstyrel-serna och använder dem centralt, som peng-arna redan är intecknade på länsnivå. De möglar juinte. De ligger i projekt ute i de olika länsstyrelserna.Jag vet inte vad det är för mögelteori som näringsmi-nistern har på det här området.Den viktiga frågan är hur ministern kan säga tilllänsstyrelserna: Använd pengar i nästa års budget. Jaghar respekt för och Socialdemokraterna meninte så stor respekt att ni skall kunna säga till myndig-heter: Använd pengarna innan har fattatbeslut. Det är en mycket märklig ordning. Därförfrågar jag: Är detta en ny princip i Näringsdeparte-mentet när det gäller budgethantering?Anf. 60 Näringsminister ():Fru talman! berättar inte sanningen.Det som står i brevet är att man skall börja planera föratt de pengar som kommer 1998 också kommersnabbt i arbete. Det står i brevet. Det hoppas jagverkligen att länsstyrelserna gör. Men den viktigafrågan är denna. Man har i utskotten enats om att iriksdagen lägga fram ett förslag om att utöka besluts-ramen med , vilket gördet möjligt för länsstyrelserna att behålla oförändradbeslutsram och gör det möjligt för regeringen att satsa500 miljoner till. Det har vi gjort i en överenskom-melse mellan och Socialdemokraterna. Mo-deraterna har begränsat beslutsvolymen, vilket justleder till att pengarna ligger inne på Riksgälden ochmöglar.Anf. 61 ():Fru talman! Jag skulle gärna vilja veta hur nä-ringsminister tänker använda dessa500 miljoner, de extra pengarna.Anf. 62 Näringsminister ():Fru talman! Det kanske viktigaste är att se till attvi nu får 500 miljoner för projekt över länsgränserna.Hittills har vi begränsat oss det regionala utvecklings-kapitalet koncentrerat inom länsgränserna. Vi jobbarmed ett antal projekt på departementet. Vi räknar medatt så fort har fattat beslut om detta 500-miljonersprojekt kunna dra i gång det. Basen ärlandshövdingeuppdraget, där man har tagit in en radidéer om hur projekten skall genomföras. Det handlarframför allt om teknik- och kunskapsöverföring frånvåra universitet och högskolor till våra små företagute i de delar av som släpar efter när detgäller att få i gång konjunkturen.Anf. 63 ():Fru talman! Eftersom jag kommer från ett län därvi har befolkningsminskning och utflyttning och därdet i första hand är kvinnorna som flyttar, skulle jagvilja veta om ministern tänker avsätta någon del av dehär pengarna till speciella åtgärder riktade till kvin-nor.Anf. 64 Näringsminister ():Fru talman! Jag kan på den frågan svara ja. Det ärväldigt viktigt att vi gör särskilda insatser gentemotkvinnor, att vi kan öka sysselsättningen för kvinnorspeciellt i vår glesbygd. Där är skillnaden i syssel-sättningsgraden mellan män och kvinnor mycket stor.MiljözonerAnf. 65 ():Fru talman! Enligt uppgift publiceras en utvärde-ring av miljözoner som vi har i , i Stock-holm, och , och som iutvärderingen får både ris och ros. Jag vill fråga mil-jöministern om regeringen avser att i kommande pro-positioner vidareutveckla tanken med miljözoner.Vad jag tänker på är naturligtvis att ha mer samarbetemed dem som gör lastfordonen, att främja bättre al-ternativa bränslen och att prioritera i kommande tra-fikpolitiska beslut sådana kommunikationer som stö-der tanken på miljözoner i våra stora tätorter.Anf. 66 Miljöminister ():Fru talman! Det är kommunikationsministern somarbetar med miljözoner, så jag kan inte ge något detaljerat svar . Vi tycker att dis-kussionen om miljözoner är mycket intressant. Kom-munikationsministern arbetar aktivt med det ochkommer tillbaka i sin trafikpolitiska pro-position. Övriga svar överlåter jag till kommunika-tionsministern att lämna.Förarbevis för snöskoterAnf. 67 ():Fru talman! ställde jag enfråga till miljöministern om när det kommer krav påobligatoriskt förarbevis för snöskoterkörning. Det harsnart gått , det är snart vinter igen. Vi vet att detfinns en stor irritation över det krav på traktorkortsom vi införde ungefär . Då vill jagupprepa frågan: Kommer kravet på förarbevis snart?Anf. 68 Miljöminister ():Fru talman! Vi arbetar aktivt med frågan om ettskoterkort. Jag ser med stort intresse på det arbetesom har gjorts i skoterklubbarna med frivilligt förar-bevis. Därför hoppas vi på att vi snart skall kunnapresentera ett förslag med skoterkort.Nu har vi haft ett uppdrag på ansvarig myndighetatt ta fram förslag för hur det här skall göras. Försla-get kommer, om jag minns rätt, att presenteras . Sedan kommer vi att kunna komma tillbakamed ett konkret förslag. Redan i propositionen avise-rade vi att man först måste utreda det och utarbeta ettordentligt förslag innan vi kunde införa ett skoterkort.Men vår principiella inställning är att det skulle varamycket positivt.Anf. 69 ():Fru talman! Det blev inte så klart hur snart det därkan komma. Det är nödvändigt att det kommer fort.Den följdfråga jag vill ställa är: Innebär ett sådantförarkort att kravet på traktorkort upphävs?Anf. 70 Miljöminister ():Fru talman! Jag kan inte ange en exakt tidsplan eftersom vi ännu inte har fått förslagen. Däremotär min intention att när vi har fått ett förslag och kaninföra ett skoterkort ersätter detta det tidigare kravetpå traktorkort.Bestrålade livsmedelAnf. 71 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till kon-sumentminister . Det här handlar omdet som just har redovisats i medierna om försäljningav bestrålad kyckling i . Jag vet att det härämnet härrör från jordbruksområdet, men det är ocksåen väldigt viktig konsumentfråga. Enligt tidningsartik-lar har det sålts över 2 bestrålad kyckling iStockholm. Många stockholmare är oroade överom de har råkat köpa sådant kött eller fått det i sig pånågon lunchrestaurang.Nu undrar jag om konsumentministern har för av-sikt att ta något initiativ till åtgärder, så att vi konsu-menter verkligen kan känna oss säkra på vad det är vihandlar. Hur skall vi egentligen kunna veta det? Hurskall vi kunna skydda oss mot sådant vi inte vill ha?Anf. 72 Statsrådet ():Fru talman! Det är en viktig fråga som aktualiserashär därför att man som konsument alltid måste kunnaveta vad man köper. I det här fallet kan vi inte varasäkra på att vi vet riktigt vad det innehåller.Sverige har ett förbud mot bestrålning av livsme-del. Vi har också ett förbud mot import av bestråladelivsmedel. Det är bara i ett avseende som vi anser attdet kan vara befogat, och det är när det gäller kryd-dor. Alla andra metoder är av den karaktären att maninte kan få bort de bakterier och farligheter som an-nars kan finnas i kryddorna.EU har tagit upp frågan för dialog och utökatdet så att förutom kryddor också vissa örter och vege-tabilier, s.k. smakämnen, kan få bestrålas. År 2000kommer EU att ta ställning till en lista på varor därdet kan vara tillåtet att bestråla. får varjeland ha sina förbud kvar, och vi har det. Vår avsikt äratt i EU driva att vi inte skall ha några fler undantagän kryddorna.I har man tagit prov på ett parti kycklingfrån . Det visade sig att det inte fanns nå-gonting i denna kyckling som rörde sig. Det var interiktigt tillfredsställande, eftersom det alltid brukarvara några små kryp i köttet som vi äter och som ärbra för människor, men här fanns ingenting alls. Dåmisstänker man att kycklingköttet var bestrålat.Vårt sätt att klara ut detta är att öka kontrollen ochtillsynen. Vi överväger också på vilket sätt man skallkunna förstärka ursprungsmärkningen.Anf. 73 ():Fru talman! Jag känner till att vår lagstiftning ärsolklar. Bestrålad kyckling får inte säljas. Jag har inteheller någonting emot att vi importerar varor. Det ärbra för oss konsumenter med det rikligare utbud somvi har fått tillgång till, och det är också bra prismäs-sigt. Men det förutsätter ju att vi kan se de importera-de varorna som ett vettigt alternativ. Vi måste kunnalita på det som saluförs och inte behöva vara rädda föratt vi riskerar vår hälsa om vi köper dessa produkter.Som konsument kräver man alltid "ärlig" mat,oavsett om den kommer från , ellernågot annat land. Så jag får önska ministern lycka tillmed det här arbetet i EU.Stöd till utlandsstudierAnf. 74 ():Fru talman! har socialdemokraterna i ut-bildningsutskottet dragit tillbaka förslaget om bespa-ring på de utlandsstuderande. Tillsammans med Cen-tern har man kommit överens om hur man skall fåfram pengar för att slippa skära ned. Det är mycketbra, jättebra. Men det föranleder ändå några frågor.Faktum är att man enligt statsbudgeten skulle spa-ra och fram skulleantalet utlandsstudenter skäras ned till hälften.Redan i slutet av september fördes en debatt här ikammaren mellan och utbildnings-ministern. Utbildningsministern sade då att oro var ett uttryck för en ohållbar socialpatos.Jag har två frågor till det första: Var det så välbetänkt att säga attalla som engagerade sig i frågan hade ett ohållbartsocialt patos?För det andra: Vad är regeringens grundinställningtill utlandsstudier? Är det bra att svenska ungdomarreser ut i världen och skaffar sig språkkunskaper,vänner och kulturkompetens?Anf. 75 Finansminister ():Fru talman! Det är naturligtvis bra att det finnsmöjlighet för svenska studenter och andra att studera iutlandet. Det besparingsförslag som tidigare ladesfram hade ju inte alls de drastiska konsekvenser somman från vissa håll vill göra gällande. Det var enganska måttfull besparing. Även om den hade genom-förts hade det varit möjligt att studera i utlandet ocherhålla studiemedel.Under intryck av den debatt som har förts har vitillsammans med ändå inhiberat denbesparingen. Vi har gjort en klar markering att vianser att utlandsstudier är viktiga. Vi kommer ocksåatt fullt ut finansiera denna besparing så att den inteinnebär en försämring av statsfinanserna. Jag hoppasatt vi är överens om att detta skulle vara mycketolyckligt.Anf. 76 ():Fru talman! Målsättningen angavs ju i budgetpro-positionen - därav all oro. Vi i utbildningsutskottetoch också i departementet har man säkert haft besökav massor med ungdomar som har gråtit och föräldrarsom har varit ledsna. Allt detta kunde vi ha sluppit omman hade tänkt till litet före.Målsättningen i propositionen var ändå att antaletskulle halveras fram . när det kom ettnytt förslag som utskottet fick del av utgår jagifrån att tycker att det är bra att svenskaungdomar reser ut i världen.Anf. 77 Finansminister ():Fru talman! Jag har redan sagt det, men jag kanupprepa det. Det är bra att svenska ungdomar studerari utlandet, och det är en uppfattning som hela rege-ringen och de båda partier som har ändrat förslageti den delen står bakom.Om det fanns ungdomar som grät till följd av för-slaget var det inte för att det hade så förfärliga kon-sekvenser utan det berodde i så fall på den våldsamtöverdrivna reaktionen och den vrångbild som gavs avdetta förslag från en del håll. Jag beklagar att det blevpå det sättet. Men förslaget hade faktiskt haft ganskamåttliga effekter. Det hade varit fullt möjligt att fort-sätta att studera i utlandet med studiefinansiering.Men påverkade av debatten och det felaktiga in-tryck som har skapats sade vi oss att det var bättre attdra tillbaka den besparingen. I stället genomför vi enbesparing på annat sätt. kan vi få den här frågan urvärlden, och inga tvivel kan råda om att vi anser attdet är mycket viktigt att svenska ungdomar kan båderesa och studera i utlandet.Anf. 78 ():Fru talman! Jag tycker också att det är bra att för-slaget drogs bort.Norrlands inlandAnf. 79 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till AndersSundström.Jag har en promemoria från Näringsdepartementetfrån juni . Den handlar om position införförhandlingarna om inriktning av den regionalastrukturpolitiken efter 1999.Man har utvidgat kriterierna för stödet till Norr-lands inland utöver detta med befolkningstäthet. Mansäger att den här delen av landet förfogar över storanaturresurser av stor betydelse för EU. Dessa naturre-surser består av mineraltillgångar, järnmalm, Europasstörsta skogsarealer, mycket stora vattenresurser,orörd natur osv. För att dessa resurser skall kunnautnyttjas krävs en bofast befolkning i inland.Är det verkligen nödvändigt att uttrycka sig på dethär sättet och att på något sätt vädja till en eventuellnykolonial inställning när det gäller denna centraleu-ropeiska del?Anf. 80 Näringsminister ():Fru talman! Jag tycker att det är väldigt väsentligtatt vi åstadkommer en förändring när det gäller Norr-lands inland så att inland får delav Mål 1-stödet. Skälet till detta är att jag tycker att sålänge inland betraktas som ett särskilt må-lområde - som är ett stöd av övergående art - får manbilden av att de geografiska avstånden kommer attminska . Det gör de ju inte, utan de kommeratt vara kvar. Då är det viktigt att kunna hänvisa tillatt det finns starka europeiska skäl till att EU investe-rar i inland. Jag kan inte se något fel i det-ta. Jag tycker snarare att det är positivt om EU kaninvestera där, men då måste också EU ha ett motiv fördetta.Anf. 81 ():Fru talman! Jag förstår den argumentationen. Mendet har varit en central del i regionalpolitiken att denaturresurser som finns i det här området i mycketstörre utsträckning skall vidareförädlas där. Det gällermalmen och skogen. Denna aspekt borde också finnasmed, beaktas och respekteras av den europeiska unio-nen.Pharmacia & UpjohnAnf. 82 ():Fru talman! Utvecklingen inom & Up-john var uppe här under frågestunden för en veckasedan. Då antydde statsrådet att regeringen- staten är ju den störste aktieägaren i företaget -skulle få information i veckan.Min fråga till näringsministern är: Hur bedömernäringsministern framtiden för den svenskbaseradeforskningen inom & ?Anf. 83 Näringsminister ():Fru talman! & har ambitionenatt fortsätta att satsa på forskning i . Manplanerar just nu en stor investering i ett nytt forsk-ningscentrum i Stockholm.Pharmacia & har ca 1 300 anställdainom forskningsverksamheten i . Det är en storoch omfattande verksamhet. Man planerar nu en för-ändring av hela sin produktion som berör alla an-läggningar i världen. Den information som jag har tyder inte på att drabbas mer än någonannan del av världen när det gäller denna förändring.Jag tror att det är väldigt viktigt att & får en bättre fart på utvecklingen av nya pro-dukter om man långsiktigt skall överleva.Anf. 84 ():Fru talman! Det senare håller jag helt med om.Samtidigt är vi medvetna om att en ganska stor del avden svenska läkemedelsforskningen har bedrivitsinom här i . Det harsjälvfallet skapats en oro av uppgifterna att stora delarav den forskningen skulle komma att flyttas kanskeframför allt till av skäl som åtminstone desvenska forskarna har väldigt svårt att förstå.Min fråga till näringsministern är närmast om sta-ten som störste aktieägare bedömer att beslutskriteri-erna inom företaget är sådana att besluten kommer attfattas på rent rationella grunder.Anf. 85 Näringsminister ():Fru talman! Ja, självfallet kommer besluten attfattas på rationella grunder. Det utgår jag från. Det ärockså styrelsens uppdrag att fatta beslut på rationellagrunder.Däremot är det inte min bild att företagsledningenplanerar en omfattande flyttning av jobb till USA.Forskningschefen har i samtal med mig snarare ut-tryckt att man inte planerar att flytta ett enda jobbinom forskningsverksamheten till . Däremotplaneras en förändring. Det handlar om en samman-slagning av dessa ursprungligen tre företag till ettföretag, som skall samordna sina resurser. Detta inne-bär förändringar i liksom i och USAmen också på ett antal andra ställen i världen där manbedriver forskning. Bilden är inte att andelav forskningen på något sätt kommer att krympa.Företagsledningen har snarare uttryck en mycketpositiv bild av forskningsklimat. Därförplaneras denna stora investering i . Därförser vi också att det blir ett djupare samarbete medKarolinska Institutet.Demonstrationsrätt i UngernAnf. 86 ():Fru talman! Jag har en fråga till . Detgäller en rapport som inte står i tidningarna, tyvärr.Men jag har via e-post fått besked från om attdet sker brutala övergrepp mot människor som protes-terar mot NATO-anslutningen inför en folkomröst-ning . 400 poliser har brutalt ochobarmhärtigt slagit ned människor framför det unger-ska parlamentet. Av de ungefär 200 demonstranternaär de flesta äldre kvinnor och män. Detta har man inteupplevt sedan 1988.Jag undrar hur världssamfundet reagerar på sådanahär våldsamheter i samband med en folkomröstning.Vi har fått en vädjan om att ta kontakt med vår egensvenska ambassad, eftersom är ett neutraltland, för att agera i den här frågan. Jag undrar vilkeninformation som har kommit till UD och vad man kangöra i frågan.Anf. 87 Statsrådet ():Fru talman! Den typ av information som här har inte nått oss vare sig via e-post ellerpå något annat sätt. Det skulle förvåna mig om man iUngern på detta brutala sätt skulle slå ned en de-monstration av den arten. Det skulle inte vara lämpligtur någon aspekt.Som vi vet är ett av de länder som har in-bjudits att bli medlem i både EU och NATO. Framförallt när det gäller EU-aspekten tar man stor hänsyn tillfrågor som yttrandefrihet och annat. Jag ser ingengrund för att regeringen skall agera. Om ,som är riksdagsledamot, gör det bör hon agera enligtde former som gäller.Stöd till miljöorganisationerAnf. 88 ():Fru talman! De svenska miljöorganisationerna ut-för ett mycket angeläget arbete både i ochinternationellt. För att få stöd i detta arbete får deresurser via statsbudgeten. Det sker via ett anslag somheter Visst internationellt miljösamarbete. Där harvarje år i budgetförslaget skrivits in att under anslagetberäknas , som det har varit, förbidrag till miljöorganisationerna. När jag läste ombudgeten upptäckte jag till min fasa attdetta inte finns med i årets budget. Då tänkte jag attmiljöministern kanske har glömt att skriva in dettaeller att miljöministern tänker pruta ned hela ellerdelar av anslaget till de svenska miljöorganisationer-nas internationella arbete.Anf. 89 Miljöminister ():Fru talman! Det är ju så att Socialdemokraternaoch gemensamt har tagit fram både en sane-ringsplan för hur vi skall sanera ekonomin och ocksåtagit fram vilka besparingar som behöver göras. Dettaär en besparing som ligger i budgeten, men som inteinnebär att miljöorganisationerna inte har resurser tillsitt internationella arbete. Det finns nämligen resurserför det internationella arbetet såväl på Naturvårdsver-ket som genom och Sida. Vi hardärför tyckt att det är rimligt att man på ett av treområden kan minska anslaget till miljöorganisationer-nas internationella arbete.Anf. 90 ():Fru talman! Det är en vrångbild att säga att Cen-tern har varit med på just denna besparing. Vi äröverens om ramen, även när det gäller visst interna-tionellt miljösamarbete. Men där finns förvisso annatatt pruta på än resurserna till miljöorganisationerna.Miljöministern talar om en delvis prutning. Är detbara delvis som det sker en prutning, eller kommerhela anslaget att skäras bort? Man blir ju orolig därföratt det andra stödet som utgår till miljöorganisationer-na i , vilket ligger under en annan anslagsposti miljöbudgeten, minskar från 5 miljoner till 3 ½ mil-joner kronor . Detta drabbar samma miljöorgani-sationer. Därför frågar jag mig vad miljöministern ochregeringen har emot den svenska miljörörelsen ochdet arbete som den bedriver eftersom man vill minskaresurserna på flera ställen i budgeten.Anf. 91 Miljöminister ():Fru talman! Det är litet uppseendeväckande attLennart , som har varit med och diskuteratbudgetfrågorna, väljer att göra detta till en fråga un-der frågestund. Men det kan ju vara bra attveta när det gäller överenskommelsermed det gäller miljörörelsens resurser kan jag ga-rantera , och framför allt miljörörelsen,att det finns goda resurser för miljörörelsen. Det finnsinom flera andra anslagsposter pengar till det interna-tionella miljösamarbetet.