prot · GK0981 · 1997-03-19 00:00:00 — Vi har sett gen-teknik forsa fram, och vi har sett att vi inte har enlagstiftning som följer utvecklingen utan som liggerlångt bakom den utveckling vi ser.En skrämmande del i detta är just att vi harrätt att ta patent på liv, något som är helt oacceptabelt.När gener blir en handelsvara vill naturligtvis företagha rätt till patent på metoder och på genmanipuleradeväxter, djur och andra organismer. Det blir vinstin-tressen som styr forskningen. Då hamnar vi lätt iabsurda situationer. har nämnt någraav dem som har debatterats här i , och jagskall nämna några andra.Det finns ett amerikanskt företag som vill ta patentpå en genetisk uppsättning hos en ursprungsbefolk-ning i . Den här ursprungsbefolkningen är merresistent mot hiv och aids än vad andra folkslag är.Ursprungsbefolkningen vänder sig naturligtvis mot attett amerikanskt bolag vill ta patent på deras genupp-sättning. Men det här är en verklighet som vi i daglever i.Patent på rätten till utsäde, så att jordbrukarna blirberoende av transnationella bolag, är också en situa-tion som vi ser i dag.Ur ekologiskt och etiskt perspektiv är det en ab-surd tanke att patent skall gälla livsformer, både idirekta och i indirekta former, nämligen genom patentpå olika metoder.Jag håller med , att om man förbju-der patent på liv minskar förmodligen den forskningsom etiskt och moraliskt inte är försvarbar.Vi vill alltså att internationellt, både påEU-nivå och på annan nivå, verkar för en kommissionsom förbjuder patent på liv. bör även införaen ändring av patentlagen som innebär att gällandepatent i på genetiskt modifierade produkteråterkallas.Jag vill gå in på en annan patentfråga, och detgäller villkoren för uppfinnare och innovatörer. Derasvillkor bör förbättras. Att få patent är ofta väldigt dyrti dag, speciellt för enskilda uppfinnare eller småföre-tagare.Vi anser att , för att komma åt det här, börinföra ett system med differentiering av patentkostna-derna. kan den totala kostnaden för ett patent iSverige uppgå till , och då kan det ävenkomma övriga avgifter . Om man vill förvärvapatentskydd i den europeiska patentkommissionenkan det kosta plus avgifter för årskostna-der. Det är orimligt. Detta konstaterade även finansut-skottet , och man hänvisade då frågan tillSmåföretagardelegationen. Eventuellt kommer justi-tieutskottet att lägga fram ett förslag om förbilligandeoch förenkling av patentförfarandet. Det är verkligenpå tiden att vi så snabbt som möjligt får en ändring avnuvarande system.Vi hade gärna sett ett tydligare uttalande från ut-skottet i den här frågan, för att just underlätta försmåföretagandet och innovatörsandan i Sverige.Jag vill ta upp en annan fråga, och det gäller pa-tent som inte utnyttjas. Det kommer nya uppfinningar,och det är nödvändigt för utvecklingen och för att viskall klara framtidens problem, speciellt miljöproble-men.Vissa uppfinningar har svurna fiender. Ettnytt sätt att lösa problem kan uppfattas som hot avdem som livnär sig på att lösa problem på ett gammaltsätt. Ett exempel på en bransch som har detta tänke-sätt är motor- och oljeindustrin.Miljöpartiet har av olika uppfinnare fått beskedom att bolag har köpt upp uppfinningar och sedan inteutnyttjat dem. Ett exempel är ett drivmedel som kaninnebära att bensinförbrukningen minskas väldigtmycket. Uppfinningen köptes av ett oljebolag - somjag inte kommer att nämna här - sedanoch utnyttjas inte. Uppfinnaren ville då helt enkelt attden skulle utnyttjas.Det finns i och för sig en möjlighet för enuppfinnare att när patenträtten ges till ett bolag avtalaatt patenträtten skall gå till uppfinnaren om man inteutnyttjar uppfinningen. Men en uppfinnare kan intealltid få igenom detta i ett avtal.Det finns också en möjlighet att få tvångslicens föratt använda uppfinningen om den inte används i sär-skilt stor utsträckning genom att man går till domstol.Men det här är en process som kan kosta väldigtmycket pengar - pengar som framför allt småföreta-gare och enskilda uppfinnare inte har, speciellt intejämfört med de resurser som t.ex. olika oljebolag kanha.Vi tycker att det här är en fråga som man bör tittapå. Det vore bl.a. intressant att undersöka ett systemdär patenträtten skall gå tillbaka till uppfinnaren omden inte utnyttjas automatiskt, eller att uppfinnaren fårtillbaka patenträtten om han skulle kräva det.Det handlar även om hur avtal skall se ut vad gäl-ler patenträtten. Skall inte en uppfinnare ha rätt, ochinte bara möjlighet, att kräva att få tillbaka patenträt-ten om hans egen uppfinning inte utnyttjas?Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 3.Anf. 46 ():Fru talman! I betänkandet LU12 behandlar utskot-tet tio motioner där olika immaterialrättsliga spörsmåltas upp. Till betänkandet har fogats tre reservationer,som jag tänker kommentera i mitt anförande, framförallt reservation nr 3.De svenska bestämmelserna på det immaterial-rättsliga området finns i lagen om upphovsrätt tilllitterära och konstnärliga verk, patentlagen, varumär-keslagen, mönsterskyddslagen och växtförädlar-rättslagen.I huvudsak innebär de immaterialrättsliga regler-na - både i och i andra länder - att den somskapat en skyddad produkt eller utfört en skyddadprestation har principiell ensamrätt att dra ekonomisknytta av produkten eller prestationen.Immaterialrätten brukar delas in i upphovsrätt ochindustriellt rättsskydd. Till det industriella rättsskyd-det hör patenträtt, varumärkesrätt, mönsterrätt ochväxtförädlarrätt.Mellan upphovsrätten och det industriella rätts-skyddet finns två grundläggande skillnader. Den enaär att upphovsrätten skyddar det sätt på vilket en idéomsatts i verkligheten och inte själva idén. Patent-skydd, skydd för varumärken, mönsterskydd ochväxtförädlarrätt skyddar däremot idén som sådan. Denandra skillnaden är att upphovsrätt uppkommer så fortden skyddade prestationen utförts, medan patent-,mönster- och växtförädlarrätt i princip förutsätter ettregistreringsförfarande.Patentskyddet ger innehavaren en tidsbegränsadensamrätt att utnyttja en uppfinning. En sådan ensam-rätt är avsedd att stimulera forskning och utvecklings-arbete.Reservation nr 1 av , Miljöparti-et, handlar om patentens betydelse, kostnaden vidpatentansökningar och försäkringsskydd vid patentin-trång.Vi är nog alla överens om patentens betydelse.Patent- och registreringsverket, , har också påuppdrag av regeringen mer aktivtinformerat näringslivet om patentsystemets möjlighe-ter. Verket har gjort individuella företagsbesök, er-bjudit utbildning och kontinuerligt stöd till organisa-tioner och andra organ som arbetar med små ochmedelstora företag. I uppdraget har också ingått attdelta i mässor och annan utåtriktad verksamhet. Denexterna tillgängligheten vad gäller verkets dokumen-tation inom patentområdet har också ökat.Vad gäller avgifter i patentärenden fungerar det såatt man betalar ansökningsavgifter och årsavgifter.Avgiftssystemet bygger på låga initialkostnader ochprogressiva årsavgifter. Avgifternas storlek fastställsav regeringen. Verksamheten vid är helt avgiftsfinansierad. När det gällerkostnader till verket vid patentansökningar utgördessa en mindre del av den totala kostnaden och på-verkar knappast antalet patentansökningar.I praktiken företräds sökanden i patentärendennästan alltid av ombud, om det inte är ett större före-tag med egen patentavdelning. Ombudskostnaden ärden helt dominerande utgiftsposten.Frågan om patentkostnadernas storlek torde rym-mas inom det uppdrag som regeringen den 3 oktober1996 gett till Småföretagardelegationen, som har tilluppgift att förbättra tillväxtförutsättningarna för små-företag.PRV har också i en skrivelse till regeringen år1996 lagt förslag till vissa ändringar i patentlagen.Enligt verksamhetsplan för1997 kommer dessa förslag jämte frågor som rör bl.a.förenklingar och förbilligande av patentförfarandet attbehandlas i en departementspromemoria tidigast hös-ten 1997.När det gäller patentintrång har regeringen vid-tagit åtgärder. I sysselsättningspropositionen somma-ren 1996 aviserade regeringen åtgärder för att möjlig-göra för svenska patentinnehavare att teckna en pa-tentintrångsförsäkring. gav regeringenNärings- och teknikutvecklingsverket, , iuppdrag att ta fram ett underlag med förutsättningaroch förslag till utformning av en sådan försäkring.Uppdraget har redovisats i rapporten för patent.NUTEK föreslår också initiativ till åtgärder för attkomma till rätta med patentprocessens problem. Där-utöver föreslås en försäkringslösning också när detgäller varumärken. Förslagen bereds nu inom Rege-ringskansliet.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslagoch avslag på reservationen, eftersom åtgärder i mo-tionens anda redan har vidtagits eller kommer attvidtas av regeringen.Reservation nr 2 från handlar om attförlänga det s.k. prioritetsåret från 12månader . Det skulle enligt motionä-rerna underlätta för sökanden att finna olika lämpligasamarbetspartner inom landet eller utomlands. Detskulle också ge bättre förutsättningar för den enskildeuppfinnaren att få fram produktions- och finansie-ringsformer och ta ställning till om patent skall sökas iandra länder.Viss förståelse finns för dessa tankar, men fråganmåste bedömas i ett vidare perspektiv och med beak-tande av effekterna på villkoren för företagandet istort. Från den utgångspunkten är det uppenbart attprioritetsperioden utgör ett betydande osäkerhetsmo-ment. från den första ansökningen finnsnämligen på grund av prioritetsreglerna i länder därpatentskydd ännu inte sökts en latent möjlighet att ettpatentskydd kommer att etableras. En viktig funktionav patentförfarandet är att information om ny teknikpå ett effektivt sätt snabbt blir tillgänglig för den somhar ett behov av den i forskning, i kommersiell till-lämpning eller på annat sätt.Enligt utskottets mening väger intresset tyngre avatt det inom rimlig tid blir klarlagt i vilken omfattningen ny uppfinning slutligen blir patentskyddad än denenskilde uppfinnarens intresse av ytterligare utsträckttid för att bedöma behovet av patentansökningar iandra länder, precis som sade.Den nuvarande prioritetsperioden på tolv månaderär resultatet av internationella överläggningar. Det bördå vara en lämplig avvägning mellan olika intressen.Jag yrkar avslag på reservationen.Fru talman! I reservation nr 3 från ,och föreslås det att detskall vara omöjligt att ta patent på och äga livsformer.Hur ser det ut ? Den svenska patentlagenutesluter inte patent på liv. I , liksom i övrigaEU-länder, gäller som en utgångspunkt för patent-lagstiftningen att skillnad inte skall göras mellan olikatekniska metoder för framställning. Patent kan såledesmeddelas för biotekniska uppfinningar. Så har ocksåskett i åtskilliga fall, t.ex. för olika mikroorganismermen även för mer avancerade former, som t.ex. pota-tis.En etisk gräns för vad som skall anses patenterbartfinns i 1 § fjärde stycket patentlagen, som innehållergenerellt förbud för patent på uppfinningar vars ut-nyttjande skulle strida mot goda seder och allmänordning.Inte heller får patent meddelas på växtsorter ellerdjurraser eller på ett väsentligen biologiskt förfarandeför framställning av växter eller djur. Däremot kanpatent meddelas på mikrobiologiskt förfarande ochprodukter av ett sådant förfarande.För att patent skall kunna meddelas gäller degrundläggande patenterbarhetskriterierna nyhet, upp-finningshöjd och industriell tillämpning. Viktigt attkomma ihåg är också att rena upptäckter aldrig kanpatenteras. Det måste vara fråga om en uppfinning,något konstruktivt och nyskapande.Redan de grundläggande kraven för att beviljapatent gör att möjligheterna till patent på t.ex. mänsk-ligt material är mycket begränsade. Härtill kommernyssnämnda etiska begränsningsregel. Även om såda-na ansökningar inte prövats här torde det vara klart attingen kan göra anspråk på att få patent på människor,människofoster, befruktade ägg från människor, köns-celler eller metoder för behandling av sådana celler.Inom EU pågår ett arbete med att utforma ett di-rektiv om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar.Motivet för ett sådant direktiv är att garantera frirörlighet av patenterade biotekniska produkter genomatt harmonisera medlemsstaternas lagstiftning så attde rättsliga förutsättningarna för patentskydd liksomskyddets omfattning klargörs.I december 1995 lade kommissionen fram ett för-slag. Ett tidigare utkast röstades ned av Europaparla-mentet . Det nya förslaget har behandlatsvid ett flertal möten i rådsarbetsgruppen, där arbetetnu avstannat i avvaktan på förstayttrande, som kan väntas under våren 1997.Direktivet är inte avsett att introducera någon sär-skild patentlagstiftning för levande material, utanbestämmelserna i direktivet skall fogas in i medlems-staternas befintliga patentlagstiftning.Ett undantag i det nya direktivet i förhållande tilldet gamla är att det uttryckligen anges att metoder förgenterapi på mänskliga könsceller är uteslutna frånpatenterbarhet.En annan nyhet i direktivet är att en bestämmelseom farmer's privilege tagits med även för djur - i dettidigare direktivet fanns det bara med för växter. Detger jordbrukaren rätt att använda sin skörd av enskyddad växt till förökning inom sitt eget jordbrukliksom även att använda skyddad boskap till repro-duktion för att förnya sin besättning.Den mänskliga kroppen och dess delar i sitt natur-liga tillstånd är enligt direktivet inte patenterbara.Uttrycket "i sitt naturliga tillstånd" visar att det ärfråga om en upptäckt - som aldrig är patenterbar -och inte en uppfinning.I direktivet anges vidare att växtsorter och djurra-ser som sådana inte skall vara patenterbara liksominte heller väsentliga biologiska förfaringssätt förproduktion av växter eller djur. Däremot skall enligtdirektivet mikrobiologiska förfaranden och alster somär framställda genom sådana förfaranden vara paten-terbara.Fru talman! Vilken effekt får då förslaget på gäl-lande svenska regler?Direktivförslaget överensstämmer i stort med gäl-lande svensk patenträtt. Vad gäller den viktiga fråganom gränserna för biotekniska uppfinningars patenter-barhet kan konstateras att direktivförslaget inte utvid-gar det patenterbara området i förhållande till vadsom gäller . Snarare skulle det komma att snävasin om direktivet genomförs.Det är viktigt att skilja på patent och utnyttjandeav resultat. Ändras förhållanden kan man förbjudaanvändandet av ett patent.Det finns ett behov av harmonisering av patentla-garna på området, och direktivet skapar den nödvän-diga enhetligheten och stabiliteten för att investering-en i forskning och utveckling skall göras här i Sverigeoch i övriga Europa.Innehållet i det kommande direktivet kommer attvara bestämmande vid utformningen av de svenskareglerna. Det är en viktig debatt som förs, och detfinns anledning att noga följa den framtida utveck-lingen på det här området.Fru talman! Med hänvisning till det anförda yrkarjag bifall till utskottets hemställan och avslag påsamtliga reservationer.Anf. 47 () replik:Fru talman! Först vill jag konstatera att vi är enseom de förslag till förbättringar för uppfinnare ochinnovatörer som här berörde. Denviktigaste frågan i det här sammanhanget är den somEva var inne på i slutet av sitt anförande -om det skall vara möjligt att ta patent pålivsformer.Debatten blir gärna litet abstrakt när man talar ompatentering i sådana här sammanhang. Det var därförjag ställde några raka frågor i mitt anförande. När vinu har fått ett par tydliga exempel att diskutera, är detdå självklart för majoriteten att det inte skall varamöjligt att ta patent på resultatet av kloning av enmänniska eller på resultaten av den forskning på le-vande som har gjorts i ? Jag fick intenågot klart svar på den frågan.Vi fick en utförlig redovisning av det direktivför-slag som finns. Men det har vi ju ännu inte genom-fört i vår lagstiftning. Jag tycker inte att det hör tillgoda seder och allmän ordning, som formuleringenlyder, att täcka in sådana resultat.Jag tycker att vi är på väg mot en kommission påbioteknikens område i stort. Det vore värdefullt om viockså kunde ta in patentfrågorna i det sammanhanget.Anf. 48 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja börja med att frågaAgne vad ni reservanter menar när ni talarom patent på liv. Jag tycker att det är ett svårt område.Jag tycker att det är svårt att svara ja eller nej på des-sa frågeställningar. Vad som var klart i debatten ionsdags , där alla partier deltog, var attkloning på människor är förbjudet. Det är ingentingsom är patenterbart. Det sades tydligt i debatten då,och jag kan upprepa det . Jag tyckte att jag gavraka svar i mitt anförande om vad som är patenterbartoch vad som inte är patenterbart.Debatten om forskning på levande komockså upp . Vad som sades då, och vadman var överens om, var att man skall göra en över-syn av lagstiftningen. Även var mycketnöjt med det svar som utbildningsministern gav. Närlagstiftningen skrevs fanns inte begreppet kloning avdjur eller kloning av människor.Lagstiftningen är otydlig, och lagstiftningen skallses över. Dessutom finns det sju myndigheter somkontrollerar denna verksamhet. Det måste vara ensamordning däremellan. Det var man överens om idebatten . Jag kan instämma i det.Anf. 49 () replik:Fru talman! Jag tycker att vi har kommit betydligtnärmare varandra även i denna fråga. Jag noterar, somjag tidigare sade, att det under debattens gång syntesen orientering åt ståndpunkten att man bör se överfrågorna och att de är viktiga. betonarvikten av denna fråga. Det är också viktigt att rege-ringen följer utvecklingen på detta område. Det finnsskrivet i utskottets betänkande. Såvitt jag kan förståbör det vara en skrivning som täcker in vad som nuhar hänt. Man bör också ta in frågeställningarna somrör patent i samband med forskning. Det skall intevara möjligt. Jag tycker mig kunna notera att vi ävenär överens om att inlemma den delen av frågeställ-ningen i hela bioteknikvisionen . Har mantydliga gränser för vad som är patenterbart som resul-tat av en forskning tror jag att man också där kanpåverka forskningen i rätt riktning.Anf. 50 () replik:Fru talman! svarade inte på minfråga om vad patent på liv betyder. Jag kanske fårsvar på den sedan.Att ta patent på någonting betyder inte att man fårutnyttja det man har tagit patent på. Patentet är dettekniska förfarandet. Det finns inga moraliska värde-ringar i patentregistreringen. Den etiska värderingenligger i hur man sedan använder de uppfinningar ochde upptäckter man har kommit fram till.Vad händer om vi skulle förbjuda patent på liv,som ni uttrycker det, här i och verka för det iEU? Vad händer med forskningen då? Vad är det förforskning vi skall stoppa? Var går gränserna någon-stans?Bakom tveksamheterna mot att låta människan in-gripa i naturen skymtar också argumentet att männi-skan inte har rätt att leka . Följaktligen bordeforskarna förbjudas att göra transgena djur. Argumen-tet kan dock slå tillbaka på den som säger så. Mankan fråga sig vem det är som leker och vem somsätter sig till doms över andra människors liv ochhälsa om ett förbud mot att ingripa i naturens ordninghindrar att livsräddande behandlingsmetoder utveck-las eller att existerande metoder används.Anf. 51 (m) replik:Fru talman! Det hade kunnat bli en ganska intres-sant debatt om vi hade fått fortsätta, men det är såmycket annat som skall avhandlas denna dag i dennakammare. Vi får återkomma till frågan längre fram.Jag vill säga att jag tycker att gaven representativ och god och såvitt jag kan bedömaockså samvetsgrann redogörelse för majoritetsskriv-ningarna i utskottet när det gäller de immaterialrättsli-ga frågorna. Dock vill jag säga att man märker att detfinns en klar skillnad vad beträffar värderingar mellanModeraterna i detta fall och majoriteten i utskottet närdet gäller just synen på prioritetsrätten.Vi är ense om att vi skall stärka patentet som så-dant - den patentsrättsliga handlingen och processen- men vi vill därutöver gå ett steg längre och stärkaäven den enskilde uppfinnarens och innovatörensställning. Det menar vi att vi gör genom att förlängaprioritetsperioden från 12 . Vi menaratt upphovsmannen skall ha en skäligare och rimligaretid på sig än vad dagens regler medger för att kunna taställning till om hans eller hennes uppfinning ellerinnovation också skall kunna nyttiggöras i andra län-der. Själva det förhållandet att den nuvarande priori-tetsperioden är resultatet av interna-tionella överläggningar får inte lägga hinder i vägenför att återuppta förhandlingar om en förlängd priori-tetsperiod. Vi menar att man skall göra det.Anf. 52 () replik:Fru talman! Vi har olika uppfattning i denna fråga.Jag vill bara hänvisa till det jag sade i anförandet. Dethar gjorts en lämplig avvägning. Då har man självfal-let också tagit hänsyn till uppfinnarens behov av tid.Vi tycker att det är en bra avvägning. Det är ocksåen internationell överenskommelse.Anf. 53 ():Fru talman! Jag begärde inte replik. Därför går jagupp i talarstolen nu.Frågan om patent handlar inte bara om hur manutnyttjar ett patent. När det gäller patent på liv hand-lar det också om vem som skall ha äganderätten tillpatent på liv. Åtminstone de större bolagen forskar föratt de har vinstintressen. Man vill ta patent för attkunna göra en vinst med tiden.Anf. 54 ():Fru talman! Patentsökandet gör att det man hållerpå med blir offentligt. Man kan fråga sig om denuppfinnare som lägger ned väldigt mycket pengar påatt forska fram någonting inte också skall göra enekonomisk vinst. Om uppfinnaren inte har rätt att fåpatent på sina uppfinningar stannar forskningen upphelt.Anf. 55 ():Fru talman! Jag tror att vi måste se till att forsk-ning på liv blir offentlig på andra sätt än genom pa-tentsökandet. Jag tror att detta är en väldigt viktigfråga. Den är knappast slutdiskuterad . Dethandlar mycket om gränsdragningar och hur vi skallhantera dessa frågor. Jag tror inte att vi är riktigtöverens . Vi kommer nog att återkomma i dessafrågor.Anf. 56 ():Fru talman! Öppenheten kan man få fram i allafall. Om vi för en öppen dialog kan vi diskutera vadsom pågår. Det finns tillsynsmyndigheter inomforskningen som också gör att forskningen blir öppen.Men ersättning för nedlagt arbete får man inte omman inte söker patent och registrerar sitt patent. Detbehöver som sagt inte betyda att man kan användapatentet . Jag skulle vilja ta ett exempel: DDT.Patent på DDT ger inte rätt att använda DDT i dag.Anf. 57 ():Fru talman! Bakgrunden till den inställning manhar när man förbjuder patent på liv är ju att det finnsen del forskning som inte är etiskt och moraliskt för-svarbar. Om man då skall ha rätt till ersättning kom-mer ju helt enkelt den forskning som ni inte tycker ärförsvarbar att öka.Men, som sagt, jag tror inte att vi kommer att blifärdiga med den här diskussionen . Vi kommernog att återkomma till den.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 13 §. )10 § Konsumentpolitiska frågorFöredrogsLagutskottets betänkande 1996/97:LU13Konsumentpolitiska frågorAnf. 58 ():Fru talman! betänkande1996/97:LU13, Konsumentpolitiska frågor, behandlarett stort antal motioner på det konsumentpolitiskaområdet. I princip alla är från den allmänna motions-tiden.Konsumentfrågor är viktiga. Vi berörs alla dagli-gen, antingen som konsumenter av varor och tjänstereller som producenter eller säljare av dessa varor ochtjänster. Jag kommer här att beröra fyra motioner frånModeraterna och därmed de fem moderata reservatio-nerna - en är gemensam med och Miljö-partiet. Den avser produktsäkerhetslagen och de of-fentliga tjänsterna. Givetvis står vi bakom alla vårafem reservationer, men för tids vinnande kommer jagbara att yrka bifall till reservation 1.I kommittémotionen 1996/97:L709, Konsument-politiken, tas den moderata synen på konsumentpoli-tiken i stort upp. En marknadsekonomi är för konsu-mentpolitiken, precis som för all annan politik, engrundförutsättning för oss moderater. En marknadse-konomi ger konsumenterna makt att välja och makt attvälja bort. Fasta spelregler och konkurrens på likavillkor är en förutsättning för att en marknadsekonomiskall fungera.