prot · GK0973 · 1997-03-05 00:00:00 — Konkurrens på likavillkor föreligger därmed inte enligt KPA.Enligt utskottsmajoritetens mening finns det skälav avvakta syn på frågan om av-reglering av den statliga tjänstepensionsmarknaden.Utskottsmajoriteten utgår från att regeringen åter-kommer till i det fall Konkurrensverketsställningstagande föranleder detta.Motionerna från och Kristdemokra-terna tar upp frågor om löner och andra förmåner tillstatliga chefer m.fl.Under 1996 lät göra en ut-värdering av riktlinjebeslutet och fann att detta be-hövde kompletteras och förtydligas i ett antal avseen-den. Med upphävande av beslutet antogregeringen riktlinjer rörandeanställningsvillkor för personer i företagsledande ochdärmed jämförlig ställning i statliga bolag.Av riktlinjerna framgår bl.a. följande:Styrelsen har ansvaret för anställning av verkstäl-lande direktör och beslutar om anställningsvillkoren.Förhandling om anställningsvillkor är en uppgift iförsta hand för styrelseordföranden i förening medytterligare personer från styrelsen. skall dock i sin helhet ta ställning till anställ-ningsvillkoren för bolagets verkställande direktör ochom villkoren överensstämmer med regeringens riktlin-jer.Löner och övriga förmåner till förtagsledare skallvara konkurrenskraftiga. Företagsledarna i bolag somägs av staten skall dock inte var löneledande i jämfö-relse med motsvarande privatägda företag.Det åligger bolagets styrelse att göra dessa över-väganden när ställning tas till den samlade ersätt-ningsnivån, inklusive pensionsvillkor och övrigaförmåner, för den verkställande direktören.Vid uppsägning från bolagets sida kan en av-gångsersättning utgå. Den får motsvara högst 24 må-nadslöner inklusive uppsägningstid.För koncernchef samt verkställande direktör skalli årsredovisningen lämnas uppgift om summan aversättningar och övriga förmåner, de väsentligastevillkoren i avtal om framtida pension och de väsentli-gaste villkoren i avtal om avgångsvederlag. Om bola-get ingår i en koncern skall uppgifterna avse förmånerfrån samtliga koncernbolag.Utskottet utgår från att man inte skall behöva höratalas om provocerande höga löner till chefer somdessutom kanske varit försumliga eller på annat sättmisskött sitt arbete. Det kan inte nog understrykas hurviktigt det är att staten som arbetsgivare uppträdersom ett föredöme i detta sammanhang. Utskottet anserinte att skall bestämma en högsta tillåtnalön, vilket föreslagit i sin motion. anser att lönerna skall ligga på rimliga nivå-er.Herr talman! och tar isina motioner upp frågan om den statlig målsättningeni rekryteringspolitiken att anställa flera personer medinvandrarbakgrund.Utskottet har ingen annan uppfattning än motionä-rerna när det gäller önskemålet om en ökad andelstatligt anställda med invandrarbakgrund, och dettainom alla sektorer och på alla nivåer. Staten bör härliksom på andra områden vara en föredömlig arbets-givare.En utgiven policyskrift från , Kulturell mångfald. En styrka för svenskstatsförvaltning, syftar till att skapa goda exempel iarbetet att göra statliga arbetsplatser mångkulturella.Det betonas att de grundläggande besluten om attanställa och utveckla invandrarnas kompetens är po-licyfrågor för den högsta ledningen i de statliga ver-ken och myndigheterna. En strategisk plan berör arbe-tet för att rekrytera invandrare. I sammanhanget börockså nämnas att regeringen sedan beslu-tade om direktiv (Dir. 1997:11) för en översyn avlagen mot etnisk diskriminering.Herr talman! Avslutningsvis vill jag yrka bifall tillutskottets hemställan.Anf. 102 HANS () replik:Herr talman! Jag har två frågor. När det gälldestatlig lönenivå och de allmänna villkoren frågar jagmig om inte den nivå som vi fick lära oss var möjlig -AMU-chefens - är provoceran-de och därmed orimlig och inte förenlig med vadarbetsmarknadsutskottet uttalade för ett knappt årsedan. Jag skulle vilja ha ett svar på det, och inte barade undanglidande formuleringarna.Jag skulle också vilja lyfta fram den frågeställningsom finns förborgad i vårt krav på ett handlingspro-gram mot de ökade förmögenhetsklyftorna. Jag hargivit ett antal exempel på hur de klyftorna faktiskt serut. Det svar jag har fått är att något sådant inte be-hövs, trots inkomstspridningen och trots den utomor-dentligt stora förmögenhetsklyfta som vidgats år efterår . Finns det ingen strategi från ma-joritetspartiet i den frågan? Det tycker jag är heltsensationellt, i så fall.Anf. 103 () replik:Herr talman! När det gäller AMU-chefens lönhåller jag med om att 160 000 i må-naden är orimligt. Men i detta fall kom chefen frånprivata näringslivet, närmare bestämt bankvärlden,och hade lika hög lön tidigare. Det var en förhand-lingssituation, och det gjorde att han fick denna lön.När det gäller förmögenheter och klyftorna i sam-hället är vi socialdemokrater naturligtvis mycket oro-ade över den situation som råder. Vi fick överta enekonomi som inte var den bästa. harvi fått ljus i tunneln, och vi kan säga att ekonomin ärpå bättringsvägen.Den andra viktiga arbetsuppgiften som vi harframför oss är att bekämpa arbetslösheten. I den frå-gan återkommer Socialdemokraterna kanske redan ivårpropositionen. Man kan säga att det finns en stra-tegi för att minska inkomstklyftorna där. Man kanockså säga att det effektivaste sättet att bekämpainkomstklyftorna är att bekämpa arbetslösheten.Anf. 104 HANS () replik:Herr talman! Jag har förstått att ,och jag förutsätter att han talar för sin grupp i utskot-tet och därmed för sin grupp här i , tyckeratt AMU-chefslönenivån är orimlig. Han har ocksåsagt från talarstolen att det egentligen är styrelsen somhar ansvar för att sätta lönen. Det är det rent formellt.Men när hade givit sitt besked ochman bytte styrelseordförande var det väl regeringenssak att ge sådana riktlinjer att lönesituationen intedärefter skulle komma att betraktas som orimlig avrepresentanter för regeringspartiet här i kammaren?Å andra sidan har, som jag sade, finansministernsagt att det inte alls är något fel på lönen. , styrelseordföranden, har sagt att det inte alls ärnågot fel på lönen. Det är precis det som förbinderfrågan om den statliga personalpolitiken med fråganom den allmänna ojämlikheten i samhället. Det blir ettprivilegieskikt vilken sektor det än gäller, där mansom i ett brödrarskap belönar varandra med godalöner och med andra förmåner, och som sedan suc-cessivt bygger upp förmögenhetsvärden som ingavanliga människor över huvud taget kommer i närhe-ten av.Det är inte någonting som är extremt för ,utan det är så här inom hela OECD-området. Vi hardrastiskt ökade klyftor. Därför må det väl vara enuppgift för en regering som anser sig stå på arbetarrö-relsens grund att forma en strategi, ett handlingspro-gram, för att minska dessa klyftor. Det är klyftor somdels berör klassidan, men som naturligtvis också gäl-ler könen. Det är högavlönade män som sitter på destora förmögenheterna och som därmed sitter på enmycket stor del av samhällsmakten. Det borde vara enförpliktelse, , även för socialdemokratinatt bifalla ett handlingsprogram på detta område.Anf. 105 () replik:Herr talman! Det är naturligtvis Socialdemokra-ternas målsättning att minska inkomstklyftorna i sam-hället. Vi får avvakta till kommande vårproposition,där man tar upp fördelningspolitiken, och hoppas attdet kommer ett förslag till hur man skall minskaklyftorna i samhället.Anf. 106 () replik:Herr talman! sade att utskottsma-joriteten utgår från att man inte skall få höra talas omprovocerande lönesättningar. Vi utgick nog från detockså efter , herr talman, när riks-dagen så tydligt talade om detta. Men så är det inte.Det har blivit på ett annat sätt. Det är därför vi fullföl-jer och vill ha ett nytt riksdagsuttalande. Då markerarvi på bästa möjliga sätt för regeringen att det är så härvi som folkvalda vill se det. Det skall vara rimligalönenivåer. Vi kan konstatera att regeringen struntadei detta förra gången. Det kanske är litet svårare attstrunta i det om vi säger det en gång till.Herr talman! Jag har egentligen två andra frågortill första handlar om klimatet för lönebildning-en. Hur tror att regeringens och denstatliga sektorns agerande när det gäller lönesättningför chefer påverkar diskussionen kring lönebildning-en? Det var min första fråga.Min andra fråga handlar om Justitiekanslerns för-slag - som kom i går - om att det bör bli straffbart attvara vårdslös med skattepengar. En tjänsteman sommissköter sin ställning och är vårdslös med allmännamedel bör kunna dömas till skadestånd.Det här är ett viktigt förslag, och det är viktigt attså snart som möjligt skicka ut en signal om att det härockså kan bli vad regeringen tycker är rätt. Jag skullevilja veta hur Socialdemokraterna ser på JK:s förslag.Anf. 107 () replik:Herr talman! sade att regeringen harstruntat i chefernas löner. Efter majdebatten har rege-ringen kommit med direktiv. Regeringen har ocksåsagt att man skall se hur direktiven harföljts. Regeringen har alltså gjort saker och ting för attkomma till rätta med de höga lönerna.När det gäller lönebildningen ser naturligtvis all-mänheten vilka löner statliga chefer har. Men jag trorinte att det har någon avgörande betydelse för dentotala lönebildningen. Såväl de fackliga organisatio-nerna som - förhoppningsvis - arbetsgivarna insernog att vi, om vi skall komma till rätta med arbetslös-heten och sysselsättningen, måste ha en sund ochförnuftig lönebildning. Detta tror jag påverkar mer ände statliga chefernas löner.Det är orimligt för mig att svara på frågan om JK:sförslag efter det att förslaget har kommit.Anf. 108 () replik:Herr talman! tror inte att den härlönesättningen har någon betydelse för den allmännadiskussionen kring lönebildningen. Då verkar detfaktiskt som om inte har varit ute påfältet och mött folkets vrede mot den här typen avagerande från statens och regeringens sida.Det är självklart att det här har påverkat och för-svårat debatten kring lönebildningen. Om man inteens vill se det förstår jag att ni kommer att ha problemmed detta också fortsättningsvis.Paavo Vallius säger att regeringen har kommit tillrätta med orimliga lönenivåer för statliga chefer. Dethar man inte gjort. Man har faktiskt gått emot vadriksdagen har uttalat. Man har inte kommit till rättamed det här. Man har godkänt en lönenivå som man,enligt arbetsmarknadsministern, tycker är orimlig.Man måste bestämma sig. Antingen följer man riks-dagens uttalande eller inte. Man kan inte stå på bådasidor samtidigt.Paavo Vallius vill inte ge något besked vad gällerJK:s förslag. Om jag inte minns fel myntade den so-cialdemokratiske finansministern engång uttrycket: Varje ineffektivt använd skattekronaär en stöld från folket. Det är ett väldigt bra uttryck.En tydlig deklaration om att ni tycker att JK:s för-slag är bra skulle ha en uppstramande effekt. PaavoVallius vill inte ge något besked, men jag ser nu attSocialdemokraternas egen etikexpert har kommit in ikammaren. Han vill kanske sätta upp sig på talarlistanför att ge ett besked, om inte vill göradet.Anf. 109 () replik:Herr talman! Jag sade att regering-en efter majdebatten kom med direktiv - den 5 de-cember . Man följer upp detta. Så visst harregeringen tagit hand om dessa problem.Lönebildningen och de höga chefslönerna inomstaten påverkar naturligtvis. Jag har varit med påmånga fackföreningsmöten och hört den här kritiken.Visst påverkar detta, men jag har en tro på att fackfö-reningsrörelsen och arbetsgivarna begriper att maninte kan få reallöneförbättringar genom höga löneök-ningar. Och man kan framför allt inte bekämpa arbets-lösheten. Jag tror att detta faktum väger betydligttyngre än chefernas löner.Anf. 110 MARGARETAANDERSSON (c):Herr talman! Statens ansvar som arbetsgivare ärväldigt stort. Det är en mycket stor arbetsgivare. Där-för blir den politik som staten, i det här fallet, bedri-ver normerande för många andra områden. Det ärviktigt att man på jämställdhetsområdet - när detgäller lönesättning, arbetstidsfrågor och invandrarfrå-gor - verkligen tar sitt ansvar.Jag har inte stor erfarenhet av samarbete medStatens arbetsgivarverk, men i den utredning om ar-betstider som jag satt med i sedanfick jag en god uppfattning om hur man resonerarkring dessa frågor just på arbetstidsområdet. Manhade fått fram ett avtal om olika lönevillkor och ar-betstidsvillkor för det statliga arbetsmarknadsområ-det. Man arbetar alltså mycket intensivt med dessafrågor på . Därför har jag förhopp-ningar om att en stor del av dessa frågor kommer attfå en lösning och att man kommer att följa de riktlin-jer som gav för mindre än . Dåkommer man att följa upp de riktlinjer som regeringensedan antog i slutet av 1996.Vi måste också från vår sida, bl.a. genom Riksda-gens revisorer, se hur dessa riktlinjer följs. Annarsfinns det risk för att lagar och regler från lagstiftandemyndigheter kommer att drabbas av legitimitets-problem.Man måste leva som man lär. Vanliga löntagarekänner sig besvikna och frustrerade när de ser hur demed de högsta inkomsterna drar ifrån ännu mer sam-tidigt som alla andra tillhålls att ställa måttliga lö-nekrav. Exemplets makt är alltså stor. Jag hoppas kommer till rätta med det här. Och jag förutsätteratt man menar allvar med de beslut som man fattaräven från regeringens sida.Statens löne- och pensionsverk har mono-polställning vad gäller utbetalningar av bl.a. pensio-ner på det statliga området. Man går också ut påmarknaden för att ta till sig närliggande områden,t.ex. en del kommuner. Det har uppmärksammats avKommunsektorns , . Regeringenmåste även följa upp detta.Jag anser också att man kan avvakta och se vadKonkurrensverket kommer att ha för utlåtande om dethär. Men sedan skall man följa upp detta och se till attdet blir konkurrens på lika villkor. Man skall alltsåinte behöva ha misstankar om att någon får otillbörli-ga fördelar av att arbeta med en statlig monopolverk-samhet.Från sida kommer vi att följa detta arbe-te. Vi har för dagen ingen reservation på området.Därför yrkar jag bifall till hemställan i betänkandet.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutAU8 Jämställdhetspolitiken (skr. 1996/97:41)Mom. 1 (inriktningen av jämställdhetsarbetet)1. utskottet2. 1 (m)Votering:231 för utskottet72 för res. 146 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 20 c, 23 fp, 20 v, 15 mp, 11 kdFör res. 1: 72 mFrånvarande: 19 s, 8 m, 7 c, 3 fp, 2 v, 3 mp, 4 kdMom. 2 (systemet med dubbla nomineringar)1. utskottet2. 3 (fp, v)Votering:259 för utskottet43 för res. 31 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 71 m, 20 c, 15 mp, 11 kdFör res. 3: 23 fp, 20 vAvstod: 1 sFrånvarande: 18 s, 9 m, 7 c, 3 fp, 2 v, 3 mp, 4 kdMom. 7 (sexuella trakasserier)1. utskottet2. 7 (v, mp)Votering:268 för utskottet36 för res. 745 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 72 m, 20 c, 22 fp, 11 kdFör res. 7: 1 fp, 20 v, 15 mpFrånvarande: 18 s, 8 m, 7 c, 3 fp, 2 v, 3 mp, 4 kdMom. 8 (ny lönediskrimineringslagstiftning)1. utskottet2. 8 (v)Votering:284 för utskottet20 för res. 845 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 72 m, 20 c, 23 fp, 15 mp, 11 kdFör res. 8: 20 vFrånvarande: 18 s, 8 m, 7 c, 3 fp, 2 v, 3 mp, 4 kdMom. 9 (jämställdhetsplan, arbetsvärdering m.m.)1. utskottet2. 9 (fp, c)3. res. 10 (v)4. res. 11 (mp)Förberedande votering 1:26 för res. 1015 för res. 11263 avstod45 frånvarandeKammaren biträdde res. 10.Förberedande votering 2:47 för res. 919 för res. 10237 avstod46 frånvarandeKammaren biträdde res. 9.Huvudvotering:225 för utskottet43 för res. 936 avstod45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 71 m, 11 kdFör res. 9: 20 c, 23 fpAvstod: 1 m, 20 v, 15 mpFrånvarande: 18 s, 8 m, 7 c, 3 fp, 2 v, 3 mp, 4 kdMom. 11 (jämförelsepersonernas skyldigheter)1. utskottet2. 12 (c)Votering:265 för utskottet39 för res. 1245 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 72 m, 23 fp, 1 v, 15 mp, 11 kdFör res. 12: 20 c, 19 vFrånvarande: 18 s, 8 m, 7 c, 3 fp, 2 v, 3 mp, 4 kdMom. 16 (kvinnornas ställning på arbetsmarknadenm.m.)1. 17 (v)3. res. 18 (mp)Förberedande votering:21 för res. 1715 för res. 18268 avstod45 frånvarandeKammaren biträdde res. 17.Huvudvotering:268 för utskottet20 för res. 1715 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 72 m, 20 c, 23 fp, 11 kdFör res. 17: 20 vAvstod: 15 mpFrånvarande: 19 s, 8 m, 7 c, 3 fp, 2 v, 3 mp, 4 kdMom. 17 (utredning om integration m.m.)1. utskottet2. 19 (kd)Votering:293 för utskottet11 för res. 1945 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 72 m, 20 c, 23 fp, 20 v, 15 mpFör res. 19: 11 kdFrånvarande: 18 s, 8 m, 7 c, 3 fp, 2 v, 3 mp, 4 kdMom. 20 (arbetstidsförkortning)1. utskottet2. 21 (mp)Votering:267 för utskottet15 för res. 2122 avstod45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 72 m, 19 c, 22 fp, 11 kdFör res. 21: 15 mpAvstod: 1 c, 1 fp, 20 vFrånvarande: 18 s, 8 m, 7 c, 3 fp, 2 v, 3 mp, 4 kdMom. 22 (orsakerna till löneskillnader)Utskottets hemställan med godkännande av1. motiveringen i res. 24 (m)Votering:213 för utskottet72 för res. 2419 avstod45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan med godkän-nande av utskottets motivering.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 20 c, 4 fp, 20 v, 15 mp, 11 kdFör res. 24: 72 mAvstod: 19 fpFrånvarande: 18 s, 8 m, 7 c, 3 fp, 2 v, 3 mp, 4 kdMom. 23 (utredning om löneskillanader)1. utskottet2. 25 (fp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 24 (förändring av tjänstesektorn m.m.)1. utskottet2. 28 (fp)Votering:213 för utskottet23 för res. 2867 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 5 m, 20 c, 20 v, 15 mp, 11 kdFör res. 28: 23 fpAvstod: 67 mFrånvarande: 19 s, 8 m, 7 c, 3 fp, 2 v, 3 mp, 4 kdMom. 27 (det nationella resurscentrumets status m.m.)1. utskottet2. 30 (v, c)Votering:250 för utskottet54 för res. 3045 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 72 m, 1 c, 23 fp, 11 kdFör res. 30: 19 c, 20 v, 15 mpFrånvarande: 18 s, 8 m, 7 c, 3 fp, 2 v, 3 mp, 4 kdMom. 35 (föräldraförsäkringens utformning)1. utskottet2. 32 (fp)3. res. 33 (v)Votering:261 för utskottet23 för res. 3220 avstod45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 72 m, 20 c, 15 mp, 11 kdFör res. 32: 23 fpAvstod: 20 vFrånvarande: 18 s, 8 m, 7 c, 3 fp, 2 v, 3 mp, 4 kdMom. 39 (sex- och samlevnadsundervisning m.m.)1. utskottet2. 36 (v, mp)Votering:268 för utskottet36 för res. 3645 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 72 m, 20 c, 22 fp, 11 kdFör res. 36: 1 fp, 20 v, 15 mpFrånvarande: 18 s, 8 m, 7 c, 3 fp, 2 v, 3 mp, 4 kdMom. 43 (konsekvensanalyser i propositioner m.m.)1. utskottet2. 38 (fp, v, mp, kd)Votering:217 för utskottet84 för res. 381 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 71 m, 3 cFör res. 38: 17 c, 22 fp, 20 v, 15 mp, 10 kdAvstod: 1 kdFrånvarande: 18 s, 9 m, 7 c, 4 fp, 2 v, 3 mp, 4 kdMom. 44 (behovet av jämställdhetsexperter vid statli-ga myndigheter m.m.)1. utskottet2. 39 (v)Votering:284 för utskottet20 för res. 3945 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 72 m, 20 c, 23 fp, 15 mp, 11 kdFör res. 39: 20 vFrånvarande: 18 s, 8 m, 7 c, 3 fp, 2 v, 3 mp, 4 kdMom. 47 (jämställdhetsdirektivet)1. utskottet2. 41 (v)Votering:282 för utskottet20 för res. 411 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 72 m, 19 c, 22 fp, 15 mp, 11 kdFör res. 41: 20 vAvstod: 1 cFrånvarande: 18 s, 8 m, 7 c, 4 fp, 2 v, 3 mp, 4 kdMom. 55 (handlingsplanen från FN:s kvinnokonfe-rens)1. utskottet2. 44 (v)Votering:264 för utskottet24 för res. 4412 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 72 m, 19 c, 21 fp, 11 kdFör res. 44: 1 fp, 20 v, 3 mpAvstod: 12 mpFrånvarande: 20 s, 8 m, 8 c, 4 fp, 2 v, 3 mp, 4 kdMom. 57 (jämställdhetsarbetet inom FN m.m.)1. utskottet2. 45 (v)Votering:281 för utskottet23 för res. 4545 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 72 m, 20 c, 23 fp, 12 mp, 11 kdFör res. 45: 20 v, 3 mpFrånvarande: 18 s, 8 m, 7 c, 3 fp, 2 v, 3 mp, 4 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.AU11 Statlig personalpolitikMom. 1 (den statliga tjänstepensioneringen m.m.)1. utskottet2. 1 (m, kd)Votering:222 för utskottet82 för res. 145 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 1 m, 20 c, 23 fp, 20 v, 15 mpFör res. 1: 71 m, 11 kdFrånvarande: 18 s, 8 m, 7 c, 3 fp, 2 v, 3 mp, 4 kdMom. 2 (kartläggning av avgångsvederlag och löneni-våer)1. utskottet2. 3 (mp, kd)Votering:258 för utskottet26 för res. 320 avstod45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 72 m, 20 c, 23 fpFör res. 3: 15 mp, 11 kdAvstod: 20 vFrånvarande: 18 s, 8 m, 7 c, 3 fp, 2 v, 3 mp, 4 kdMom. 3 (lönetak och princip om lönereduktion)1. utskottet2. 4 (v)Votering:283 för utskottet21 för res. 445 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 72 m, 20 c, 23 fp, 14 mp, 11 kdFör res. 4: 20 v, 1 mpFrånvarande: 18 s, 8 m, 7 c, 3 fp, 2 v, 3 mp, 4 kdMom. 5 (rimlig nivå på löner m.m.)1. utskottet2. 6 (mp, kd)Votering:256 för utskottet48 för res. 645 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 71 m, 20 c, 23 fpFör res. 6: 1 s, 1 m, 20 v, 15 mp, 11 kdFrånvarande: 18 s, 8 m, 7 c, 3 fp, 2 v, 3 mp, 4 kdMom. 6 (handlingsprogram för minskade förmögen-hetsklyftor i samhället)1. utskottet2. 7 (v)Votering:282 för utskottet21 för res. 746 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 72 m, 20 c, 23 fp, 14 mp, 11 kdFör res. 7: 20 v, 1 mpFrånvarande: 19 s, 8 m, 7 c, 3 fp, 2 v, 3 mp, 4 kdMom. 9 (rekrytering av anställda med invandrarbak-grund m.m.)1. utskottet2. 9 (v)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringPå förslag av förste vice talmannen medgav kam-maren att skatteutskottets betänkanden SkU8 ochSkU11 fick avgöras i ett sammanhang vid avslutaddebatt.6 § Inkomstskatter m.m.FöredrogsSkatteutskottets betänkande 1996/97:SkU15Inkomstskatter m.m.Anf. 111 ():Herr talman! Dagens första ärende från skatteut-skottet ger möjligheter att finna flera olika infallsvink-lar till den skattepolitiska debatten. Jag tänker intekommentera samtliga reservationer eller rubriker ibetänkandet. I stället vill jag lyfta fram några avsnittsom jag tycker att det finns särskild anledning attdebattera i dag.Det är naturligt att börja med inkomstskatterna.De senaste dagarna har det kommit flera rapporter omdet höga svenska skattetrycket. att inkomstskattennu är nästan lika hög som före skatteomläggningen.En av tankarna med skattereformen var att endastde av skattebetalarna som tjänade mest skullebetala mer än kommunalskatt. betalaremellertid nästan hälften av alla som har inkomster avheltidsarbete de höga skatterna, inklusive den s.k.värnskatten.Omläggningen finansierades bl.a. med breddadskattebas, höjd moms och höjningar av andra indirek-ta skatter. Det hushållen nu märker av är emellertidingenting annat än just höjda skatter. I många hushållär skatterna numera den i särklass största utgiften.