prot · GL0920 · 1997-10-28 00:00:00 — be-folkning har större rätt att bestämma sin framtid ännågon utomstående - allra minst regimer utan någonsom helst folklig legitimitet, regimer som bygger sinlegitimitet på systematiskt förtryck av det egna folket.Men om har rätt att hävda sinståndpunkt och har rätt att instämma i denuppfattning som råder i maktkorridorer, dååterstår en viktig fråga även för attsvara på. 30 fria, självständiga stater på flera konti-nenter - alla medlemmar av - harde rätt att hävda sin uppfattning? Har de rätt att upp-rätthålla de förbindelser som de önskar med ?Är den rätten folkrättsligt mindre entydig?Det är det min fråga till utrikesministern om småstaters rätt att utan hotelser från stormakter hävda sinuppfattning gäller. sågs en gång som talesmanför små staters lika rättigheter. Vi behöver kanske interopa ut den uppfattningen , men vågar vi ståupp för den rätten åtminstone för vårt minsta nordiskabroderland?Anf. 12 Utrikesminister ():Fru talman! Detta att alla stater, små som stora,har rätt att hävda sin ståndpunkt i Taiwanfrågan eller iandra frågor trodde jag var en självklarhet, LennartRohdin. Var det inte så är jag tacksam över att få sägadetta.Lennart Rohdins fråga gav mig tillfälle att här frånriksdagens talarstol uttrycka detta, att hot inte hörhemma i umgänget mellan länder, särskilt inte när detsker från en starkare stats sida mot ett litet land, dvs. idet här sammanhanget från sida mot Island.Anf. 13 ():Fru talman! Det gläder mig om det råder entydigtydlighet om vem det är som har uttryckt hot i förhål-lande till . Det kan ald-rig göras för tydligt i det internationella umgänget.Vi kan konstatera, inte minst när den kinesiska ekonomiska utvecklingen harblivit alltmer intressant för omvärlden, att i stort settvarje gång någon demokratisk stat kommer i konfliktmed kinesiska intressen visar det sig att andra demo-kratier är väldigt snabba att utnyttja den möjlighetsom detta innebär för att få fördelar i det samman-hanget. Demokratiernas solidaritet inför hot frånFolkrepubliken är obefintlig. Detta gäller t.o.m.inom ramen för det samarbete som bedrivs mellanstaterna i EU. Därför finns det naturligtvis en väl-grundad fruktan och rädsla för att om man säger nå-gonting obehagligt skall någon annan kunna utnyttjadet tillfället.Jag kräver inte att skall reagera skarpt ochtydligt när det gäller varje stat i världen som uttalareller hävdar sin uppfattning om , men jagtycker att det hade varit på sin plats med ett klart ochtydligt uttalande när den kinesiska rege-ringens officiella talesman uttryckligen hotade ,inte för att erkände som en självständigstat, inte för att hävdade att har rätt attvara medlem av FN utan för att man inte förhindradeen medborgare av staten att resa in i påsin semester. Detta handlar om förbindelser som ärdesamma som har med . Detta skullealltså kunna hända även . Risken är bara attom det händer och inte skulle böjasig utan på samma tydliga och klara sätt som Islandstod för rätten för människor att resa in i landet, skulleingen annan stat ställa sig upp och uttrycka solidaritetmed inför de hotelser som vi skulle råka utför från konstaterar att när president besöktePanama för att delta i konferensen omPanamakanalens framtid avstod, efter protester, ,och från att fullfölja det deltagande somvar planerat. När den taiwanesiske vicepresidentenplanerade sin semesterresa till vägrade ,trots hotelser från , att falla undan. Besökenunder samma resa i , och Belgienuteblev.Det är en brist på demokratiernas solidaritet införde upprepade hotelser som kommer från världensstörsta demokrati. Här kan vi, utrikesministern, aldrigvara tillräckligt tydliga. Vi kan aldrig kräva andrassolidaritet om vi inte själva är solidariska i motsva-rande situation.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1997/98:27 om of-fentlighetsprincipen och EUAnf. 14 Justitieminister ():Fru talman! har mot bakgrund avett inslag i TV-programmet frågat vad jagavser att göra för att svenska myndigheter skall fåtillgång till handlingar från EU:s olika organ, t.ex.kommissionen. Enligt skulle det avinslaget ha framgått att kommissionen har avslagit enbegäran från att få ta del av tvårapporter angående salmonellasmittat kött. Anled-ningen till avslagsbeslutet skulle ha varit att dessarapporter skulle bli allmänna handlingar i Sverige.Justitiedepartementet har vid kontakt med upplysts om att verket aldrig har begärtatt få ta del av några rapporter från kommissionen ochatt det följaktligen inte finns något avslagsbeslut.Däremot är det så att kommissionen tidigare till samt-liga medlemsstater skickade ut en sammanställning avmedlemsstaternas årliga rapporter angående kontrol-ler av restsubstanser av läkemedel i olika typer avkött. har kommissionen upphört att skickaut sådana sammanställningar. I stället sker nu ett utby-te av rapporter direkt mellan medlemsländerna.Även om verksamheten vid EU:s olika institutio-ner och organ inte karakteriseras av lika långtgåendeöppenhet och insyn som verksamheten vid svenskamyndigheter, är det viktigt att komma ihåg att det påsenare tid har skett en markant utveckling inom EU iriktning mot större öppenhet. Ett betydelsefullt stegtogs , då rådet och kommissionen ge-mensamt beslöt att anta regler om allmänhetens till-gång till rådets respektive kommissionens handlingar.Vidare kan nämnas att helt nyli-gen har antagit regler som i hög grad liknar rådets ochkommissionens och att alltfler av de särskilda EU-organen antar egna offentlighetsregler. påstående att EU saknar regler om handlingsof-fentlighet är alltså felaktigt.Av tillgänglig statistik framgår att flertalet ansök-ningar bifalls av rådet och kommissionen. Som exem-pel kan nämnas att biföllkommissionen av de ansökningar som pröva-des i sak. Motsvarande siffra vad gäller rådet var78 % för år 1996.Stor betydelse för utvecklingen av öppenheten harockså det intensiva arbete som bedrivs av Europapar-lamentets ombudsman. Detsamma kan sägas om för-stainstansrättens och rättsbildandeverksamhet.Alltsedan anslutning till EU har rege-ringen haft som mål att göra EU:s verksamhet öppna-re. verkar mycket aktivt för ökad öppenhetoch insyn i EU:s institutioner både i det löpande råds-arbetet och i olika mål vid domstolen.I ett mål som avgjordes av domstolens för-stainstansrätt - Världsnaturfonden i Storbritannienmot kommissionen - ogiltigförklarade domstolenkommissionens beslut att inte lämna ut handlingar tillWWF. intervenerade som enda medlemslandpå WWF:s sida. Och i målet Tidningen rådet, där dom ännu inte har meddelats, har Sve-rige intervenerat till stöd för Tidningen att rådets beslut att vägra lämna ut handlingarskall ogiltigförklaras.Som bekant har medlemsstaternas regeringar nyli-gen beslutat att ytterligare stärka öppenheten inomEU genom att införa en princip om handlingsoffent-lighet i Amsterdamfördraget. Enligt denna principskall det i regel finnas en rätt att ta del av Europapar-lamentets, rådets och kommissionens handlingar.Svenska regeringen hade en drivande roll i förhand-lingarna och lyckades vinna gehör bland de andramedlemsstaterna för flera viktiga svenska krav, bl.a.att nödvändiga begränsningar i handlingsoffentlighe-ten skall beslutas i en gemensam rådsförordning ochinte av varje princip om handlingsoffent-lighet omfattar naturligtvis de handlingar som upprät-tas inom institutionerna. Medlemsstaterna lyckadesemellertid också enas om en skrivning som inte frånoffentlighetsprincipen undantar handlingar som kom-mer in till institutionerna. Detta är en nyhet och enväsentlig förbättring i förhållande till de regler som nugäller beträffande kommissionens och rådets hand-lingar.Under den närmaste tiden skall en rådsförordningmed gemensamma regler för parlamentet, rådet ochkommissionen utarbetas med stöd av bestämmelsenom handlingsoffentlighet i Amsterdamfördraget. Förstskall kommissionen lägga fram ett förslag till förord-ning och därefter skall rådet tillsammans med Euro-paparlamentet fatta beslut. kommer natur-ligtvis att verka för att rätten att ta del av institutio-nernas handlingar blir så vidsträckt som möjligt. Enfråga som vi kommer att prioritera är att institutioner-na i likhet med svenska myndigheter får skyldighet attregistrera sina handlingar i register, som är offentliga.Kommissionen, som alltså skall lägga fram ettförslag till en rådsförordning, har visat mycket stortintresse av den svenska offentlighetsprincipen. Nyli-gen var tjänstemän från kommissionen på besök iJustitiedepartementet och för attinformera sig om vår offentlighetslagstiftning. Bl.a.fick de se hur systemet med registrering av handlingari offentliga register fungerar i praktiken.Jag kan försäkra om att jag somansvarigt statsråd kommer att göra allt jag kan för attsåväl allmänheten som medierna och svenska myn-digheter skall få bättre insyn i EU:s verksamhet.Anf. 15 ():Fru talman! Jag tycker att det var ett bra svar jagfick av justitieministern. Jag tror och hoppas att vistår på samma sida när det gäller att försöka värnaden svenska offentlighetsprincipen i dess helhet. Denär någonting som vi i kan vara väldigt stoltaöver att ha. Jag hoppas också att vi kan arbeta för attföra ut den till en större krets i världen. För att nubörja väldigt positivt, tycker jag att justitieministerngör en hel del för att hjälpa till i frågan. Problemet ärbara att inte alltid står på vår sida. Detfinns en del som drar åt det andra hållet så att säga.Det som justitieministern har redovisat här är denena sidan av saken. De flesta av de positiva steg somnu tas och har tagits för att stärka öppenheten inomEU är relativt små. Men det finns en del positivasaker, bl.a. det som står i Amsterdamfördraget om attrådets omröstningar i större utsträckning skall varaöppna.Vi vet ju inte hur offentlighetsprincipen generelltsett kommer att slå. I vilken utsträckning offentlighetskall gälla beror på hur de mer detaljerade beslutenkommer att arta sig, t.ex. om det blir den typen avöppna diarier som har och som justitieminis-tern nu visar vilja att fortsätta driva i förhandlingarna.Jag tycker att några små steg i rätt riktning hartagits. Men när det gäller de övergripande frågornavet vi faktiskt inte vad effekten blir. Å andra sidanfinns det några saker som går åt det andra hållet. Detgäller främst EU-direktiv som skall appliceras härhemma. En oro som man känner nu i dagarna gällermeddelarfriheten i t.ex. Europol. Frågan skall snartdebatteras här i . § 32 i Europol handlar juom tystnadsplikten för anställda vid och ävenför svenska sambandsmän som kommer i kontakt medEuropols register. Här hamnar vi i en konflikt. Nuväljer och regeringen att passa litet grand ifrågan. Men framöver finns det en risk för att beslut iEG-domstolen kan gå oss emot.Ett annat problem som är ganska likartat gällerdatadirektivet, som vi nu är på väg att genomföra isvensk lagstiftning. Här är det också litet grand oklart.Kommer de nya svenska reglerna att hålla vid enprövning i ? Det här tycker jag totaltsett har gett den effekten att vi i stället för den fastagrund offentlighetsprincipen tidigare stod på har fåttlitet mer lös sand i grunden. Det är tragiskt.När det gäller inslaget i Reportrarna hoppas jagverkligen att justitieministern har rätt i att det var enfelaktig uppgift att inte hade fått utmaterial som man hade sökt. I det fallet blev jag lättadöver att det inte är så. Min farhåga var att det på fleraställen kunde vara så att svenska myndigheter inte fårtillgång till EU-material.Anf. 16 Justitieminister ():Fru talman! har helt rätt i att våraambitioner att åstadkomma en större öppenhet ochinsyn i EU:s institutioner inte har varit helt problem-fria. Det finns många som inte har full förståelse förde principer som gäller i . Men det är välockså något som vi måste acceptera. Vi kan knappastkräva att andra människor som levtunder andra förhållanden och andra system utan vida-re skall anamma det svenska systemet och anse att detär bra. Vi kan konstatera att vi på haråstadkommit en påtaglig förståelse för de principersom vi har i och att man också varit bereddatt göra förändringar i EU:s eget regelverk. Det glädermig att ändå ser det positiva i denutvecklingen. Men det finns en hel del kvar att göra.Det fanns några exempel som som oroande, där vi inte kommer fram som viborde, om jag förstod rätt. Jag är intesäker på att jag delar den uppfattningen. När det gäl-ler t.ex. Europol och frågan om vilken tystnadspliktsom gäller för dem som arbetar där är saken den, attför de svenska tjänstemän som arbetar i Europol gäl-ler svenska regler, även vad gäller meddelarfrihet ochtystnadsplikt. Där sker ingen förändring bara för arbetar inom ramen för det samarbete som Euro-pol utgör.När det gäller datadirektivet och den nya perso-nuppgiftslagen, som bygger på detta datadirektiv, vetsäkert att jag har den uppfattningen attvi inte har några direkta problem att tillämpa de prin-ciper som datadirektivet ställer upp när det gällerskyddet för de enskildas integritet å ena sidan ochoffentlighetsprincipen å andra sidan. Detta är någotsom är fullt möjligt att hantera.Anf. 17 ():Fru talman! Jag tycker att det finns en del farhågorsom man måste ta upp. En sådan gäller meddelarfrihe-ten och Europol.Justitieministern säger att det inte sker någon för-ändring. Det är riktigt. När vi nu skall besluta omEuropolkonventionen i finns det inget för-slag som stöds av en majoritet om att man skall göraen förändring. Det kan man säga är bra. Däremotfinns paragraf 32 i konventionen, som säger dels skall ha en tystnadsplikt, dels att alla länder skallinföra en lagstiftning som gör det möjligt att ocksåbeivra detta. Det är det som är problemet.När vi nu inte stiftar någon lag som gör det möj-ligt att beivra att svenska tjänstemän i som fårdel av Europols handlingar hindras genom en tyst-nadsplikt, hamnar vi i en juridisk osäkerhet. Gällersvenska regler eller gäller Europolkonventionen? Hurkommer att döma om den här frågankommer upp till avgörande? Där tycker inte jag att detär självklart att de svenska reglerna gäller. Det ärmånga andra bedömare som gör en liknande bedöm-ning.Det finns liknande exempel inom andra områden.Datadirektivet är ett sådant område. Där finns en radbedömare, från jurister till journalister som engageratsig i just offentlighetsfrågorna, som menar att det härpå sikt kan innebära ganska stora förändringar försvensk offentlighetsprincip. Även om förslaget till ettnytt datadirektiv i sig inte innebär några större för-ändringar, kan den praktiska användningen av datadi-rektivet efter principiella uttalanden från domstolenpåverka den svenska offentlighetsprincipen på ettnegativt sätt. Det är också den typen av förhopp-ningsvis ganska långsamma förändringar som mankan befara inom kan ge stora förändringartill det sämre av den svenska offentlighetsprincipen.Varken justitieministern eller jag kan säga hurdet går. Men med en aktiv kamp från sidakan det hända att vi klarar oss bättre. Jag hoppas ochtror på ett sådant stöd från justitieministern.Anf. 18 Justitieminister ():Fru talman! Jag vill bara göra ett påpekande för attdet skall bli tydligt och klart.Vi har regler om tystnadsplikt för polisen, och vihar regler om att man kan beivra brott mot tystnads-plikten. Vi uppfyller våra åtaganden enligt konventio-nen.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionenTalmannen meddelade att följande faktaprome-morior om förslag från Europeiska kommissioneninkommit och delats ut till kammarens ledamöter:Förslag till och rådets direktivom ansluten teleutrustning och ömsesidigt erkän-nande av utrustningens överensstämmelse KOM(97) 257Förslag till rådets förordning om avbrytande av vissaekonomiska relationer med för att fåUNITA att uppfylla sina skyldigheter i fredspro-cessen KOM (97) 4747 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner1997/98:Sk17-Sk21 till skatteutskottet1997/98:Ju5-Ju7 till justitieutskottet8 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkanden /98:KU2och betänkanden /98:SkU2-SkU4Justitieutskottets betänkande 1997/98:JuU2Lagutskottets betänkanden /98:LU1 och betänkande 1997/98:SfU3Kulturutskottets betänkande 1997/98:KrU2Näringsutskottets betänkande 1997/98:NU39 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1997/98:36 Återkallelse av uppehållstillståndMotionermed anledning av prop. 1997/98:11 tillträdetill och en ny lag om register iTullverkets brottsbekämpande verksamhet1997/98:Sk22 av m.fl. (m)1997/98:Sk23 av ()med anledning av prop. 1997/98:25 och denekonomiska och monetära unionen1997/98:Fi2 av m.fl. (v)1997/98:Fi3 av m.fl. (m)1997/98:Fi4 av m.fl. (c)1997/98:Fi5 av m.fl. (fp)1997/98:Fi6 av m.fl. (mp)1997/98:Fi7 av m.fl. (kd)med anledning av skr. 1997/98:29 och det fördjupade Partnerskapför fred-samarbetet1997/98:U7 av m.fl. (m)1997/98:U8 av m.fl. (mp)1997/98:U9 av m.fl. (kd)1997/98:U10 av m.fl. (v)1997/98:U11 av m.fl. (fp)10 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 27 oktober1997/98:42 av () till kommunika-tionsministernTeletaxor och riktnummerområden1997/98:43 av () till arbetsmark-nadsministernFörsäkringar för personer i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder1997/98:44 av () till socialministernSystembolagets försäljningsmonopol1997/98:45 av () till miljöministernTerrängskotrarInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 4 november.11 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 27 oktober1997/98:86 av () till statsrådetMaj-Inger KlingvallBarnbidragsreglerna1997/98:87 av () till utrikesminis-ternDödsstraffetFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 4 november.12 § Anmälan om skriftligt svar på frågaAnmäldes att följande skriftliga svar på fråga in-kommitden 28 oktober1997/98:57 av () till statsrådet i reglerna för ROT-avdragSvaret redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 4 november.13 § Kammaren åtskildes kl. 14.57.Förhandlingarna leddes av talmannen.