prot · GL0912 · 1997-10-08 00:00:00 — missförstod en sak som jag gärna vill klara ut.Jag sade i mitt inledande anförande, med tanke pådem som vill skjuta över problemen till kommandegenerationer vare sig det gäller statsskuld eller miljö-skuld, att det faktum att man rättar mun efter mat-säcken och skapar balans i ekonomin borde vara godicke-socialistisk politik. Observera att jag sade bordevara. Alla håller sig inte alltid inom dessa ramar. Vihar försökt att göra det. Det har varit vägledande förden sanering av statsfinanserna som vi har ägnat ossåt . En del har stigit av på halvavägen.Jag inledde också med att säga att står in-för nya möjligheter om vi kan hålla fast vid de fram-gångar som vi har nått med kontroll över utgifter ochinkomster i statens finanser. Dessa nya möjlighetermåste användas till att motsvara förväntningar sommänniskor har rätt att ställa på politiken. närman sanerar en ekonomi tvingas man göra saker somman inte vill. Därför är det naturligt, tvärtemot vad endel har sagt här, att rätta till det som man tvingadesgöra av ekonomiska skäl men inte önskade i det långaperspektivet.Den inriktning som vi förordar när det gäller dessamöjligheter gäller självklart jobben, hur nya, fler ochuthålliga jobb kan växa fram. Vårt svar är att manskall satsa på det gröna som växer, det ekologiskalyftet, och att man skall sänka skatten med förnuft,gärna riktat på arbete, att man skall satsa på utbild-ning och på de många små och medelstora företagen,ofta serviceföretagen och tjänsteföretagen, över helalandet.Vi anser också att man skall stärka välfärden. Attfå känna trygghet vid sjukdom och på ålderns höst ären självklarhet i ett civiliserat samhälle. Det är intenågon brist på arbetsuppgifter i den delen. Vårt svarär att man skall se till att pengarna räcker för att upp-rätthålla kvalitet i vård och omsorg. finns det ettvisst sådant utrymme utan att man lånar.Det handlar också om hur våld och kriminalitetskall motas och hur myndigheter och rättsvårdandeorgan bättre skall klara sina uppgifter. Vårt svar är skall effektivisera polisen och att man inte skallcentralisera allt inom rättsväsendet. Vi tror inte att detär ett sätt att skapa en folklig förankring.Det gäller också hur tilltagande splittring och öka-de klyftor mellan invandrade nya svenskar och inföd-da svenskar skall bekämpas. Vårt svar är att det vikti-gaste är de nya jobben, att ingen diskrimineras och attingen ställs utanför utan att alla behövs. Ökade klyftormellan dessa grupper måste bekämpas.Det handlar också om att påverka människors vär-deringar. Där har vi alla ett ansvar för att bekämparasism och främlingsfientlighet.Det handlar om samhällsservice som skall förbätt-ras och om hotande centralisering och nedläggningsom skall mötas. Vårt svar är att man skall decentrali-sera statlig verksamhet och att man skall se till att godutbildning och goda kommunikationer kommer allatill del. Till detta kommer att man skall bota bristandeförtroende för det politiska systemet. Politiker somskor sig på det offentligas bekostnad är inte värdaförtroende. Fallskärmsmentaliteten måste rensas utvarhelst den finns. Det gäller att leva som man lär. Såtar vi till vara nya möjligheter inför nästavalperiod, inför nästa årtusende och inför framtiden.Anf. 29 ()replik:Herr talman! Jag har några frågor till , som ju haft möjlighet att påverka regeringspoliti-ken en del. Därför är det intressant att höra vad hanhar satsat på.Först gäller det en sak som självtog upp i sitt inledningsanförande, nämligen EMU-medlemskapet. Såvitt jag förstår är kritisk till att blir medlemmar i arbeta för att vi får en EMU-folkomröstning på valdagen eller tänker acceptera en grundlagsändring och eventuellt enrådgivande folkomröstning i frågan? Eller är EMU-frågan så viktig för er i att ni ocksåkommer att driva den som en fråga om folkomröst-ning på valdagen?Sedan gäller det miljön. Varför gjorde inte något för att se till att saneringsbidragetfullföljdes när det gällde allergisaneringen av skoloroch daghem? var ju medveten om attdet fanns ett sådant bidrag, liksom om behovet avallergisanering för våra barns arbetsmiljö.Slutligen undrar jag: Vad har gjortnär det gäller kvinnorna och arbetsmarknadspoliti-ken? Jag har just tittat i ett häfte från omregionalpolitiskt finansiellt stöd. I stort sett noll ochinget av det stödet har gått till kvinnorna. Däremot hardet satsats ganska mycket på de manliga företagarna,vilket visar att man, om man vill ha en ekonomi ibalans, skall satsa på kvinnorna. De är uppenbarligeninte så dyra i drift. Vad gör alltså förjämställdheten i regeringssamarbetet?Anf. 30 () replik:Herr talman! Alla åtgärder som vi har föreslagitför att skapa bättre förutsättningar för jobb gäller alla.Dessutom satsar vi på kvinnligt företagande. De an-slagen har höjts.När det gäller EMU kan litapå oss. Vi står för att folket skall vara med. Det är ensjälvklarhet att EMU-frågan blir en stor fråga i1998 års valrörelse. Vårt svar är alltså nej till EMU idess nuvarande utformning.Allergisaneringen och satsningen på kommunernafinns med i vårt budgetalternativ. Kommunerna fårsjälva bestämma.Anf. 31 ():Herr talman! har ingen taletidkvar. Jag vill ändå skicka med några ord på vägen tillhonom. Jag tänkte göra det utifrån det faktum attAnders har suttit på regeringssidanhär i salen. har han gått över till andra sidan igen.Det talas ju om nya samarbetsmönster i politiken.Olof vice ordförande talat om en norsk situation i - eller någotsådant. sade ju till : Mankan inte gå från en regering till en annan utan ka-renstid.Själv har jag inget emot om mycketsnabbt rör sig i riktning mot ett icke-socialistiskt sam-arbete, men jag vill ta tillfället i akt och understrykaatt det är gärningarna som räknas. Ni måste visa att nipå ett antal konkreta punkter är beredda att ta strid förett bättre företagsklimat och för välfärdsreformer påolika områden.Sammanfattningsvis: är välkommen i etticke-socialistiskt samarbete, men det är gärningarnasom räknas!Anf. 32 ():Herr talman! Jag kan tydligen stå och mässa enstund utan att bli motsagd. , vi får väl fort-sätta dialogen via e-mail. Jag skulle vilja att CarlBildt funderade inte bara på informationsteknikenutan också på de egna ekonomiska teorierna. I ermotion räknar ni ju med dynamiska effekter, dvs. attera skattesänkningar skall få tillväxteffekter. Vi harerfarenheter i det avseendet. I samband med skattere-formen visade det sig ju att det inte blev några dyna-miska effekter av nämnda slag. När många rika män-niskor fick en skattesänkning resonerade de snarareenligt följande: behöver jag inte arbeta likamycket. Man valde således mera fritid. Att däremotge mera pengar till dem som har litet kan få effekt, fördå ökar man efterfrågan och får fart på ekonomin.Fundera på det!Olof och jag var med på ett mycket in-tressant möte om EMU i här i Stockholm.Då kom just frågan om en grundlagsändring upp. Jagtolkar nog så att han egentligen bordesäga nej till fempartiöverenskommelsen om engrundlagsändring beträffande , om nubeskedet är att det inte blir en grundlagsändring närdet gäller sedelutgivningsrätten. Också det får vi nogfortsätta att diskutera vid ett annat tillfälle.Till sist vänder jag mig till , som harnågra minuters taletid kvar. Med honom skulle jaglitet grand vilja tala om äktenskapet - kanske räckerdet inte med två minuters taletid för det.Alf och jag umgås nog i litet olika kret-sar. Min erfarenhet är att orsaken till alla äktenskapsom jag sett spricka i min omgivning i stor utsträck-ning är att kvinnorna inte har orkat bära dubbla bör-dor och att männen inte har orkat ta sin del av ansva-ret för hemarbetet. Det har väldigt mycket varit frågaom det.Alf sade att vi skall göra allt för att få tidför gemenskap. Ert förslag är vårdnadsbidraget. Jaguppfattar det nog ändå så - jag hoppas att det inte ärillvilligt - att den sorts gemenskap som sig är en gemenskap som är grundad på dengamla sortens könsrelationer. I står det attmannen skall vara sin kvinnas huvud, eller något i denstilen. Just den formuleringen tar säkertavstånd från, men jag kan inte låta bli att tolka in iden kristdemokratiska inställningen att det är densortens gemenskap som talar om.Vårt förslag är sextimmarsdagen. Delat förvärvs-arbete och hemarbete tror vi är grunden för en godoch jämlik gemenskap mellan man och kvinna. När vifår ett sådant system kommer jag att ha en mycketstarkare tro på långt fler äktenskap/relationer. Jag ärdock inte så angelägen om att det skall vara just dekristligt äktenskapliga formerna. För övrigt ageradejag i mitt liv präst. Detvar mycket intressant. Det var en så kallad borgerligvigsel.Sextimmarsdagen är bästa grunden för den ge-menskap som vill ha.Anf. 33 MARIANNESAMUELSSON (mp):Herr talman! lovade just att han skullesända ett e-mail om sina besparingar. Det skall bliintressant att se vilka grupper som får bära dessaskattesänkningar. Blir det skolan, barnomsorgen elleräldreomsorgen? Det skall bli intressant att få ett svarpå den frågan.I och med inlägg i EMU-frågan har detblivit ett intressant politiskt läge i . Detverkar som det är ganska många som tycker att det ärdet svenska folket som skall få avgöra EMU-frågan.Det går kanske att få en majoritet i för ensådan folkomröstning på valdagen.Avslutningsvis vill jag bara säga att jag tror påframtiden. Jag tror på våra barn. Jag tror på ett soli-dariskt fördelat och rättvist styrt samhälle. Jag tror påatt vi tillsammans skall kunna åstadkomma en hållbarutveckling som bygger på en grön miljö och en grönpolitik.(Applåder)Anf. 34 ():Herr talman! Till den borgerlige prästen jag ändå säga: Så komplicerade frågor kan vi inteavhandla nu här, eftersom det strax är dags för mig attsäga amen.Vad jag är ute efter är mer av trohet och hederlig-het i samhället, i affärsuppgörelser och människoremellan. Det gäller vare sig det handlar om äktenskap,samboförhållanden och vad det nu än är fråga om. Detfinns för litet av den moraliska kvaliteten.Det jag pläderar för, , är att desom vill ge vård och omsorg åt sina egna barn skall haden faktiska möjligheten att göra det. Det kallar jagvalfrihet. Jag kan inte tro annat än att med den ut-veckling som har genomgått kommerockså ni att snart omfatta den ståndpunkten. Det ärden enda rimliga i varje demokrati.Sedan kan jag inte låta bli att ge litet information -även om någon kanske tycker att jag lägger lök pålaxen. Här har det talats om sänkningar och höjningar,avdrag hit och avdrag dit. Ja, den största neddrag-ningen på vården har vänsterpartister, miljöpartisteroch socialdemokrater bestått stockholmarna med närde tog bort 3 miljarder. I morse hörde jag säga iTV att man skall pruta utöver det somman har prutat. Det var varken moderater,folkpartister eller kristdemokrater stod bakom dettautan det var , och . 35 ():Herr talman! Det är riktigt att efter att våra förslagom mer resurser till skola, vård och omsorg blevnedröstade i av bl.a. har vitagit det mycket tunga ansvaret i några av landetsstörre kommuner för att klara den ekonomi som interäcker till. Det har varit tufft, det kan jag försäkra AlfSvensson. Men vi har gjort så gott vi har kunnat ochvi står för det.När det gäller hederlighet i politiken har ju AlfSvensson varit en av dem som har tagit upp frågan ommoral. Det är bra att han gör det. Men man hörmycket sällan tala om den stora omora-len i samhället. Visst finns det politiker som fifflatmed kontokort, porrklubbar osv., och det finns mångasom kanske småfifflar med skatten, men den storaomoralen är faktiskt de rikas omoral, t.ex. optionerna,fallskärmsavtalen. Jag talade om maktens arrogans.Bo Berggren gick ju ut och sade att - somdå var statsminister - inte skulle samarbeta medSchyman. Man anser sig kunna tala om för oss folk-valda hur vi skall bete oss och vilka vi skall samarbetamed. Den sortens moral skulle jag gärna vilja höra AlfSvensson tala mera om vid något tillfälle.Jag inledde mitt första anförande med att tala omde ungdomar som jag träffar och som säger att de intetänker gå och rösta. Om nu någon av dem har lyssnatpå den här debatten är jag inte så säker på att de harändrat sig. Det är nog svårt för oss att nå alla de ung-domar som upplever att de samtal som vi för här inteberör deras vardagliga liv. Det är någonting som vidjupt får tänka på så att vi inte gör valdebatten till denboxningsmatch som talade om. Vimåste få den att verkligen handla om människorsvardag. Det är en oerhört stor gemensam uppgift föross alla att få demokratin att fungera.Partiledardebatten var härmed avslutad.2 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 2 oktober.3 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner1997/98:Jo10-Jo18 till jordbruksutskottet1997/98:So1och So2 till socialutskottet1997/98:Ub1-Ub13 till utbildningsutskottet1997/98:Sk14 till skatteutskottet1997/98:Sf1-Sf12 till socialförsäkringsutskottet1997/98:A3-A7 till arbetsmarknadsutskottet1997/98:Fö1 till försvarsutskottet1997/98:Jo19 och Jo20 till jordbruksutskottet1997/98:T1-T4 till trafikutskottet1997/98:Sf13 och Sf14 till socialförsäkringsutskottet4 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återJustitieutskottets betänkande 1997/98:JuU3Trafikutskottets betänkanden /98:TU2-TU4Jordbruksutskottets betänkanden /98:JoU3-JoU6Meddelande om samlad voteringFörste vice talmannen meddelade att utrikesutskot-tets betänkanden UU5 och UU6 samt socialutskottetsbetänkanden SoU2, SoU3 och SoU4 skulle avgöras iett sammanhang efter avslutad debatt.5 § Partnerskaps- och samarbetsavtal medRysslandFöredrogsUtrikesutskottets betänkande 1997/98:UU5Partnerskaps- och samarbetsavtal med (prop. 1996/97:177)Anf. 36 ():Herr talman! Det gäller utrikesutskottets betän-kande Partnerskaps- och samarbetsavtal angåendesamarbete mellan å ena sidan EG:s medlemsländeroch å andra sidan . Avtalet slöts redan den24 . Det var alltså innan kom med iEU. Avtalet är alltså ett anpassningsprotokoll,dvs. ansluts till ett redan fungerande avtaltillsammans med och som också ärnya medlemmar.Till betänkandet finns ett särskilt yttrande avMiljöpartiet och . Det lyder så här:"Bifaller regeringens förslag i proposi-tion 1996/97:176 inleder avvecklingen avkärnkraften . Den svenska avveck-lingen är då en följd av en folkomröstning och grun-dad på åsikter om kärnkraftens risker och skadlighetför människor och miljö. En stor del av Sverigesbefolkning delar också den åsikt som förut-varande statsminister givit uttryck för, nämligen attkärnkraft inte hör hemma i ett civiliserat samhälle.Miljöpartiet och anser därför att Sveri-ge vid ratificeringen av partnerskaps- och samar-betsavtalet med bör avge en förklaring tillavtalet med innebörden att man beklagar att avtaletinnehåller bestämmelser om handel med kärnmaterial.Eftersom för egen del ej avser fortsätta an-vändningen av kärnkraftsenergi bör i förklaringenanges att man godtar avtalet men med det påpekandetatt alla bestämmelser om kärnkraft och aktivt hand-lande med kärnmaterial i praktiken ej får tillämplighetför del. "Det här betänkandet justerades den 18 september.Om det hade justerats hade det fun-nits ytterligare ett särskilt yttrande till detta avtal frånMiljöpartiet. Innan jag kommer fram till vad jag trorskulle ha stått i det yttrandet, vill jag läsa upp artikel 2avdelning 1 i Partnerskaps- och samarbetsavtal medRyssland:Respekten för demokratiska principer och mänsk-liga rättigheter, enligt definitionen särskilt i Helsing-forsslutakten och i Parisstadgan för ett nytt ,ligger till grund för parternas inrikes- och utrikespoli-tik och utgör en viktig beståndsdel av partnerskapetoch detta avtal.Om man tvekar om vad mänskliga rättigheter in-nebär, är det bara att gå till de två FN-konventionernaom mänskliga rättigheter som kom 1966. Den enahandlar om medborgerliga och politiska rättigheter,och där står det att mänskliga rättigheter bl.a. betyderrätt till personlig säkerhet och rörelsefrihet, tanke-,samvets- och religionsfrihet, åsikts- och yttrandefri-het, likhet inför lagen och minoritetsskydd.Dagen efter att man i utrikesutskottet var klar medbetänkandet om avtalet antog det ryska parlamentet enny lag, som begränsar den religionsfrihet som finns iden ryska konstitutionen. Även om det ursprungligalagförslaget mildrades, kvarstår att de accepteradereligionerna är begränsade till kristendom - tidigarestod det ortodoxin, dvs. den grekisk-ortodoxa kyrkan- judendom, islam och buddism.Detta menar vi strider mot artikel 2 avdelning 1,att mänskliga rättigheter skall utgöra en grund föravtalet. Respekt för mänskliga rättigheter innefattarreligionsfrihet.I anser vi att man i vid ratifi-ceringen av avtalet bör göra ett tillägg om det mot-satsförhållande som finns mellan vad som faktiskt ståri avtalet om mänskliga rättigheter, som ju Rysslandhar undertecknat, och vad som står i den nya religi-onslagen i Ryssland.Allt oftare i världen förföljs och trakasseras män-niskor inte bara för sina politiska åsikters skull utanockså för sin tros och religions skull. Religiöst för-tryck är farligt i och med att det inte alltid uppmärk-sammas på samma sätt som kränkningar av mänskligarättigheter. Det religiösa förtrycket är ofta inte likatydligt och våldsamt när det börjar. Jag menar att manmåste uppmärksamma alla tendenser som kan ellerriskerar att utvecklas åt det hållet.Anf. 37 ():Herr talman! Det är möjligt att jag kan behöva yt-terligare till mitt förfogande. Jag tänkerta upp den sista punkten som , dvs. den ryska religionslagen.Som det påpekades justerade utrikesutskottet be-tänkandet innan president den 26 septembersatte sitt namn under förslaget till rysk religionslag.Jag vill redan från början säga att det råder en miss-uppfattning om att det kompromissförslag som ladesfram av president skulle vara mildare i förhål-lande till det förslag som duman ville ha från början.Det ligger faktiskt inte till på det sättet. På flerapunkter har lagförslaget, genom agerandet i presidentJeltsins närmaste krets, blivit mycket starkare, och detgår mer emot religionsfriheten.Det man kan vända sig mot i det lagförslag somgick igenom i den ryska lagstiftande församlingen ochsom senare undertecknades av president , är attdet är djupt diskriminerande. Dessutom går det emotden ryska konstitutionen. Vi har alla haft anledning atthysa stora förhoppningar om en demokratisk utveck-ling i , även om den på vissa håll varitstapplande. Det antogs en ny konstitution 1993.I betänkandet står: "Utvecklingen i är avcentral betydelse för det europeiska integrationsarbe-tet och framväxten av nya säkerhetsstrukturer. Fullföl-jandet av det ryska demokratiska och ekonomiskareformarbetet är den enskilt viktigaste faktorn förframväxten av att nytt samarbets- och säkerhetsmöns-ter i . "Jag håller fullständigt med om detta. Därför är detså viktigt att vi nu i den process som skall följa på attSveriges riksdag antar detta partnerskaps- och samar-betsavtal också använder processen till att få Rysslandatt upphäva eller radikalt förändra denna religionslag.De religiösa delas in i fem kategorier, och det är,som jag sade, starkt diskriminerande. Den stora vin-naren är den ortodoxa kyrkan som har alla rättigheteri kraft av sin traditionella ställning. Sedan kommer deövriga religionerna med en lång historia i ,islam, buddhism och judendom, som placeras i enandra kategori.I nästa kategori återfinns de organisationer somkan bevisa att de varit registrerade . I denfjärde kategorin finns församlingar, kyrkor och reli-giösa organisationer som är yngre en men dockregistrerade. Dessa måste nu registrera om sig varje årför att över huvud taget få några rättigheter. Redan nukan registreringen vara en mycket komplicerad pro-cedur som tar större delen av . Det skulle innebä-ra att dessa organisationer blir tvungna att underkastasig en onödig byråkrati som tar mycket av deras tid.Vad som kommer att hända med nybyggda kyrkorär oklart. Detsamma gäller de lutherska och katolskakyrkor som inte hunnits restaurerats sedan sovjettiden.För den femte kategorin, de organisationer sominte varit registrerade, gäller ytterligare restriktioner.Utländska organisationer blir totalförbjudna. Mångaförsamlingar kommer inte att få äga sina kyrkor. Dekommer inte att få hyra offentliga lokaler. De kommerinte att få producera, publicera, anskaffa eller impor-tera religiös litteratur. De kommer inte att få inrättainstitutioner för undervisning, t.ex. teologiska högsko-lor där de utbildar sina egna pastorer. De får inte varavärdar för ett utländskt besök, och de får inte hellerhålla gudstjänster på offentliga institutioner somfängelser och sjukhus.Ett partnerskaps- och samarbetsavtal mellan EUoch undertecknades, som vi redan har hört,. För och övriga nya med-lemmars del har ett anpassningsprotokoll till avtaletupprättats, eftersom vi inte var medlemmar när avtaletundertecknades. Alla EU-medlemmar och Rysslandmåste ratificera avtal och anslutningsprotokoll. Det ären lång procedur, och det kommer därför att dröjainnan avtalet träder i kraft. Alla skall ha undertecknatavtalet, och det kan ta . Detta gäller ocksåanslutningsprotokollet som vi nu antar.Sverige har för sin del tagit initiativ till en förkla-ring om provisorisk tillämpning av protokollet.Kommissionen inom EU har i avvaktan på att avtaletskall träda i kraft ingått ett interimsavtal med Ryss-land. Partnerskaps- och samarbetsavtalet tillämpas änså länge provisoriskt, och det gäller den handelspoli-tiska delen.I partnerskaps- och samarbetsavtalet finns enmänniskorättsklausul, artikel 2, som klart och tydligtstadgar att EU-länderna och skall respekterade demokratiska principerna och de grundläggandemänskliga fri- och rättigheterna till vilka religionsfri-heten hör. I artikeln sägs att detta skall ske enligtHelsingforsslutakten och Parisstadgan.I deklarationen från ESK:s, numera , topp-möte i , som skrevs under den 10 juni1992, förkastar toppmötet religiös diskriminering ivarje form.I samma paragraf påpekas att det fortfarande ärmycket som återstår för att bygga demokratiska ochpluralistiska samhällen där mångfald fullt ut respekte-ras i praktiken. Vi vet att det kan bli problem i prakti-ken när det gäller respekten för människor från andrakulturer. Detta har vi fått erfarenhet av i kampen motfrämlingsfientlighet och rasism. Så mycket viktigareär det därför att inte lagar stiftas som kan ge underlagför diskriminering i praktiken. Lagarna måste i ställetmotverka allt förtryck av de mänskliga rättigheternaoch all diskriminering.Det verkligt allvarliga med den ryska religionsla-gen är att den uppmuntrar till diskriminering genomatt dela in kyrkor och religiösa organisationer somtillhör olika religioner i olika grupper. En del av dessahar alla privilegier och andra fråntas i praktiken allarättigheter att utöva sin religion. Detta är i religions-frihetsperspektiv helt oacceptabelt.I dokumentet från påpekas att arvetfrån det förflutna är starkt. Detta ägerverkligen sin giltighet i . Det får rent påtagli-ga och praktiska konsekvenser beträffande 15-årsregeln i religionslagen. De församlingar som hän-synslöst förföljdes under Sovjettiden och vars ledare ivissa fall satt flera tiotals år i fängelse för sin trosskull kunde endast överleva genom att gå under jor-den. drabbas de hårt av att de på grund av dennaförföljelse inte var registrerade under Sovjettiden. Fördem torde spöket från det förflutna vara högst levan-de.Från EU:s sida skulle man kunnat ha agera betyd-ligt kraftfullare än vad man gjort för att förhindra attpresident skrev under avtalet, vilket naturligt-vis hade varit det bästa. förväntas en större med-vetenhet från EU:s sida, och ett mer aktivt och resul-tatinriktat agerande inom partnerskaps- och samar-betsavtalets ram. Den politiska dialog som ingår iavtalet måste ge stöd åt de pågående ryska politiskaoch ekonomiska förändringarna.Till de politiska förändringarna hör också att få enreligionslag som är acceptabel ur västerländsk syn-punkt. Dialogen inom partnerskaps- och samarbetsav-talets ram skall på högsta nivå föras mellan ordföran-dena i ministerrådet och kommissionen och Rysslandspresident . På ministernivå skallden föras i samarbetsrådet ochlikaså på hög tjänstemannanivå.