prot · GK09111 · 1997-05-30 00:00:00 — Miljöministernsäger att det skall bli lättare även för tillsynsmyndig-heterna, som har en svår uppgift, att göra uppföljning-ar så att det blir en skärpning.Jag skulle också vilja ta tillfället i akt och kom-mentera förslaget till ny miljöbalk. Där föreslås attden nya miljödomstolen skall bli en sammanslagningav koncessionsnämnd och vattendomstol men medden sammansättning som har . Jag skulle önska att den sammansättningen änd-rades, så att där fanns fler personer med kunskap ommiljörätt och ekologi. Det kan säkert fungera olika påolika ställen. Men jag har sett alltför många fall därman har gått mer på bolagets uppgift än tillsynsmyn-dighetens.Om inte bolagen kan hålla utsläppsgränserna ge-nom att installera ny teknik, skall de naturligtvis draned på sin produktion. Det är självklart. De har haftmånga år på sig. I det fall jag nämnde hade utsläppenpåtalats . Inget annat borde komma i fråga- ingen förhalning genom löften, som företagen intebryr sig om ett enda dugg.Det är sorgligt att som utomstående se det cyniskaspel som försiggår. Tillsynsmyndigheterna känner attde inte har någon särskild kraft att agera. Man kanfråga sig hur det kommer sig. har jag fått svar avmiljöministern, att vi skall få bättre regler så att dekan ingripa på ett bättre sätt. Det är den linje som jagskulle önska att miljöministern arbetade efter.Riksdagens revisorer har kommit ut med en rap-port om försurningen. Vi har kunnat konstatera atttillståndet inte är bra. Som jag har påtalat har vi oer-hört stora problem med försurning i Västsverige.Därför smärtar det mig att raffinaderierna skulle kun-na utöka sina utsläpp så mycket i detta läge.Anf. 55 Miljöminister ():Herr talman! revisorer anser att detfungerar bra just när det gäller de stora anläggningar-na, dvs. den fråga som interpellationen gäller.Jag måste ändå få försvara ,även om jag inte skall yttra mig om deras ställnings-tagande i varje enskilt fall. Jag tror att har spelat en viktig roll för att göra Sverigetill ett land med mycket låga utsläpp. Om frågade ett antal bolag skulle de ha motsattuppfattning om . Där hör manofta beskyllas för att gå miljöin-tressen till mötes, i stället för bolagsintressen.Självklart skall lagstiftningen följas. Företagenskall följa lagen. Tillsynsmyndigheterna skall se tillatt lagen följs. När lagen inte följs, skall det leda tillpåföljder.Anf. 56 (mp):Herr talman! Det sista uttalandet gläder mig. Jagskulle dock önska att regeringen, inför den förändringsom skall ske, tog initiativ till en analys av beslut - på vilket underlag dömdeman och hur har besluten följts upp. Jag hoppasmycket på den förändring som skall ske, att man inrät-tar speciella miljödomstolar.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 1996/97:352 ommiljöfarligt avfallAnf. 57 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig omjag avser verka för att får levaupp till målen för en mer resurssnål och kretsloppsan-passad avfallshantering, om jag avser verka för star-kare och bättre rättsliga instrument så att uppställdamål inom avfallsområdet kan förverkligas samt påvilket sätt jag avser verka för att förbättra hanteringenoch omhändertagandet av miljöfarligt avfall.Regeringen har i regeringsförklaringen framhållitatt skall vara en pådrivande internationellkraft och ett föregångsland i strävan att skapa enekologiskt hållbar utveckling. Där sägs också att vårtvälstånd skall bygga på en effektivare användning avnaturresurserna - energi, vatten och råvaror. En bättreoch mer resursbevarande hantering av produkter ochavfall är en nödvändig förutsättning för att detta målskall nås.Ett viktigt medel för att få till stånd en kretslopp-sanpassad avfallshantering är utveckling av ny ochbättre teknik för hantering av såväl miljöfarligt somannat avfall. Regeringen har avsatt 1 miljardkronor för investeringar i ekologisk omställning avbyggnader, anläggningar och infrastruktur, den s.k.kretsloppsmiljarden. Tekniken för en bättre avfalls-hantering är ett prioriterat område för stöd enligtförordning (1996:1378) om statligt investeringsbidragför en ekologiskt hållbar samhällsutveckling. Rege-ringen har därutöver föreslagit att ytterligare 5,4 mil-jarder kronor bör avsättas för investeringar för eko-logisk omställning.Regeringen har till Lagrådet överläm-nat ett förslag till ny miljöbalk. Regeringens förslag ärett led i strävan att skapa en ekologiskt hållbar ut-veckling i . Syftet med är attskapa en samlad och skärpt miljö- och resurslagstift-ning som kan bidra till en hållbar utveckling. Försla-get till miljöbalk innebär bl.a. att kretsloppsprincipenoch substitutionsprincipen görs till generella hänsyns-regler. En verksamhetsutövare skall enligt kretslopp-sprincipen hushålla med råvaror och energi samtutnyttja möjligheterna till återanvändning och åter-vinning. Substitutionsprincipen innebär att verksam-hetsutövaren inte skall använda kemiska produktersom kan ersättas med mindre riskabla sådana. Dessaregler kommer därigenom att vara styrande för pröv-ning av en verksamhet enligt miljöbalken.Regeringen avser även att mer specifikt skärpareglerna kring avfallshanteringen i och hardärför beslutat att till Lagrådet överlämna ett förslagtill nya regler för hantering av uttjänta varor i ettekologiskt uthålligt samhälle. De nya reglerna syftartill att öka resurshushållningen samt att förbättra han-teringen och kontrollen av avfall. att deponering av organiskt avfall förbjuds, attmiljöskyddskraven för deponier skärps samt att till-stånd krävs för yrkesmässiga transporter av avfall.Därmed blir alla avfallstransporter tillståndspliktigaoavsett om det är farligt avfall eller annat avfall somtransporteras. När det gäller farligt avfall kommerockså kommunernas möjlighet till ett frivilligt ansvarför hanteringen av farligt avfall att kvarstå enligtnuvarande bestämmelser. Vidare föreslår regeringenatt farliga ämnen skall sorteras ut ur uttjänta elektriskaoch elektroniska produkter samt ur bygg- och riv-ningsavfall och hanteras separat på ett miljöriktigtsätt.Regeringen planerar också att införa en skatt påavfall som deponeras i syfte att minska mängdenavfall som deponeras.Sammantaget kommer dessa åtgärder att leda väsentlig förbättring av resurshushållningen samten långsiktigt säkrare avfallshantering. Det överkla-gade ärendet om deponering av miljöfarligt avfall vidTorsviken är under beredning i ,varför jag inte kan svara närmare på detta.Anf. 58 (mp):Herr talman! Jag tackar för svaret.I detta arbete med farligt avfall, eller deponier, avdiverse slag finns det en konflikt ute i kommunerna.Det pågår ett Agenda 21-arbete i nästan alla kommu-ner. Det har inrättats kretsloppsnämnder, och kom-munerna har tagit på sig ett stort ansvar.För att påvisa de problem och konflikter som kanuppstå har jag tagit upp ett exempel från Göteborg.Annars flyter resonemanget i allmänna termer somlåter teoretiskt bra men som sedan visar sig litet lud-diga.I har frågan om hanteringen av det mil-jöfarliga avfallet pågått sedan i maj1977 beslutade om ett tillfälligt tillstånd för Torsvi-kens deponi. Det var då endast tänkt som provisori-um. Men har förlängt tillståndetgång på gång. deponianläggning har dri-vits med tidsbegränsade tillstånd under i avvak-tan på att ersättningsdeponier skall tas fram. I allmän-hetens perspektiv har detta skapat en osäkerhet ominriktningen. Det förhållande som skiljer sig fråntidigare är att en ny ersättningsdeponi inte behövs,eftersom vi nu har en helt ny inriktning och myckethögre ambitioner. Vi vill verkligen delta i kretslopps-samhället.Reci Industri AB, som det här är fråga om, är ettprivat företag som vill behandla så mycket avfall sommöjligt, eftersom det självklart vill ha vinst och lön-samhet.Detta är en tipp för hela regionen. Man har fåtttillstånd att ha deponi med plats för per åroch högst , och ytterliga-re för att man skall kunna ta hand om det senastanlända.Detta är då avfall från hela regionen, som egentli-gen inte behöver vara så här stort. Från komdet endast 1995. Man beräknar att man kanminska mängden genom avvattning till ca ,och den totala avfallsmängden som har deponerats vidTorsviken har minskat . Detta är mycketpositivt. Det är en positiv utveckling som vi verkligenkämpar för. Men problemet är att man tar emot helaregionens avfall. Andra kommuner skickar slentrian-mässigt sitt miljöfarliga avfall dit utan att själva göraen plan för hanteringen i sin egen kommun och sättapress på företagen. Av det avfall som hanteras vidTorsviken uppkommer i , men inget avhushållens specialavfall går till Torsviken.Frågorna som fordrar svar är: Är det möjligt att välja en ny inriktning när det gäller att omhänder-ta industriavfall och visst miljöfarligt avfall, t.ex. iGöteborg? Går det att ha som mål att man inte skallacceptera de nuvarande avfallsmängderna och att maninte skall vara hänvisad till de nuvarande behand-lingsmetoderna?Anf. 59 Miljöminister ():Herr talman! Vi kan vara överens om att Torsvi-kens deponi inte har någon lycklig historia. Torsvi-kens framtid är under beredning. Därför kan jag intesvara på den frågan , men den får ett svar på.Däremot kan vi ju se att utvecklingen i huvudsakhar varit väldigt positiv, precis som , när det gäller möjligheten att ta hand om avfal-let. Det är en väldigt viktig utveckling, framför allteftersom det farliga avfallet aldrig bör uppstå. Produ-centerna skall , också genom producentansvaret,lära sig att undvika farliga ämnen, substanser ochkemikalier redan från början.Eftersom har tagit upp konkretaexempel skulle jag vilja ta upp ett konkret exempel påhur detta kan fungera. Ett stort svenskt möbelföretagtillämpade återvinning av soffor. Detgjorde man av det skälet att man skulle se vilka äm-nen som fanns i de soffor som man producerade sominte kunde återvinnas. De ämnena och kemikaliernaskulle tas bort. De textilier som var behandlade medfarliga kemikalier skulle inte användas i den framtidaproduktionen av soffor. Så lärde man sig under dettaår vad man skulle tänka på för att kunna utvecklabättre produkter för framtiden. Jag tror att det allraviktigaste med både avfallshantering och producen-tansvar är att det skall bli rätt och rent från början.Självfallet innebär det här också att en betydligtmindre mängd avfall skall gå till deponi i takt med attvi ökar återvinningen och ser till att vi minskar avfal-let. Jag tror att vi nu kommer att seen utveckling där sopbergen faktiskt minskar och däräven det miljöfarliga avfallet minskar kraftigt.Jag har ett annat konkret exempel. Jag var på ettsjukhus i för sedan. Där hade manpå lyckats minska det miljöfarliga avfalletfrån 210 till 21, vilket ju är en tiondel av vad manhade . Det är en mycket positivutveckling. Vi får fortsätta att driva på den utveck-lingen genom att utveckla producentansvaret när detgäller lagstiftning och genom ekonomiska styrmedel,t.ex. Då har producenterna själva också ettintresse av att minska avfallet och det miljöfarligaavfallet.Anf. 60 (mp):Herr talman! Det är utmärkta exempel som mil-jöministern här tar upp. Det är precis de ambitionersom också har. Jag håller fullständigt medhenne, och vi har säkert exakt samma mål. Det andasju också svaret.Tyvärr har det blivit litet tokigt, eftersom man nuhar fått tillstånd för när man egentligenbara behöver tillstånd för . Det är denmängden som man egentligen borde inrikta sig på.Ökade kostnader för omhändertagande och be-handling är ju incitament för att verksamheten skallminska eller för att man skall förbehandla avfallet såatt det hamnar i en lägre riskklass, som de också hartagit upp när det gäller tippen i . Det fordrasdå en bättre kontroll över avfallsflödena. Då kan mandefiniera, precis som miljöministern gav exempel på.När det gäller detta ärende avstyrker , i ,i samt Göteborgskommun Reci Industri AB:s ansökan om tillstånd förfortsatt verksamhet vid . Samtliga är alltsåöverens om att man skall ha den nya positiva inrikt-ningen. I det läget säger ja tillRecis ansökan och går helt på bolagets linje och häv-dar att förbättringar endast uppnås genom fortsattverksamhet vid tippen. Detta är häpnadsväckande.Det är mycket underligt att bolagets åsikter har blivitallenarådande vid utslag. Idetta fall är ett hinder för skall få till stånd den utveckling som Göteborgskommun vill ha.Anf. 61 Miljöminister ():Herr talman! Jag varken vill eller kan kommenteraKoncessionsnämndens utslag, som . Men ärendet är inte avgjort. Det ligger i Rege-ringskansliet för avgörande.När det gäller utvecklingen både i och iandra delar av landet tror jag att ochjag är helt överens om att vi skall minska avfalls-mängderna och se till att vi får ett helt nytt system därvi utnyttjar avfallet som resurs och får bort det miljö-farliga avfallet, som ju inte är en resurs.Anf. 62 (mp):Herr talman! Jag tackar för det, och jag är mycketglad över denna debatt. Jag tycker att jag har godaskäl att se framtiden an med tillförsikt.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 1996/97:343 ombehovet av kalkningsinsatser mot försurningenAnf. 63 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig vilka åt-gärder regeringen avser att vidta för att säkra behovetav kalkningsinsatser.Kalkningsanslaget har varieratmellan och 200 miljoner /96 var anslaget ,dvs. motsvarande för ett normaltbudgetår. Kalkningsverksamheten har dock bedrivitspå en högre nivå på grund av att anslaget tidigare inteutnyttjats i full utsträckning och att reservationerdärför har kunnat utnyttjas. Reservationerna har undersamma period legat på mellan 60 och 100 miljonerkronor, och de var som störst 1993/94 då de uppgicktill 140 miljoner kronor.Jag ser det som viktigt att kalkningsanslaget liggerpå en jämnare nivå och att det utnyttjas effektivt.Regeringen tillsatte en särskild utre-dare som skulle se över kalkningsverksamheten. Detarbetet resulterade i att ett regeringsuppdrag har lagtsut på . Uppdraget innebär att ennationell plan för kalkningsverksamheten skall utarbe-tas. En översyn av redovisningssystemet och utbetal-ningsrutinerna skall också göras. Den nationella pla-nen skall innehålla ett underlag med klara objektspri-oriteringar på nationell nivå med utgångspunkten attbevara den biologiska mångfalden och bibehålla möj-ligheterna till nyttjandet. Prioriteringen skall görasmed hänsyn till hur försurningsproblemet ser ut ilandet, men även - enligt försiktighetsprincipen - tillvar problemen med återförsurning är mest överhäng-ande.För närvarande remissbehandlas Naturvårdsver-kets delrapport nationell plan för kalkningsverk-samheten. Remissinstansernas synpunkter kommer attge mer underlag inför objektspriori-teringen, och uppdraget skall redovisas i sin helhetden 1 september 1997.Naturvårdsverkets uppdrag är en viktig del i arbe-tet med att utreda möjligheterna att bevara den biolo-giska mångfalden och nyttjandet med hänsyn till detstatsanslag till kalkning som samhällsekonomin för-mår bära.Att kalka sjöar och vattendrag är en åtgärd för attbota symtomen som försurningen orsakar. För attpåverka själva uppkomsten till försurningen arbetarSverige aktivt med att få till stånd en minskning av deförsurande utsläppen. Det sura nedfallet kommer till80 % från andra länder, och därför är det nödvändigtatt uppnå internationella överenskommelser för attkunna påverka den svenska försurningssituationen.Av det internationella arbetet kan nämnas att EUpå svenskt initiativ har beslutat att ta fram en försur-ningsstrategi. Slutmålet för EU:s försurningsstrategiär att kritiska belastningsgränser inte skall överskri-das.Inom ramen för konventionen om långväga gräns-överskridande luftföroreningar undertecknades som-maren 1994 ett nytt svavelprotokoll av 27 länder,däribland . Det pågår också förhandlingar omett nytt kväveprotokoll inom denna konvention.Sammantaget kommer effekterna av dessa åtgär-der att leda till en minskning av det försurande nedfal-let i Sverige.Anf. 64 ():Herr talman! Jag ber att få tacka statsrådet för sva-ret på min interpellation.Som jag ser det är insatserna mot försurning ge-nom kalkning en av de viktigaste och kanske effekti-vaste miljöåtgärder som man konkret kan vidta utifrångemensamt fattade beslut. kalkas 7 500 sjöaroch vattendrag. Att detta har haft enutomordentlig stor effekt när det gäller biologiskmångfald och väldigt mycket annat står fullständigtklart. Detta gäller inte minst i det län som jag kommerfrån, i sydvästra , där dessainsatser är speciellt nödvändiga.Statsrådet hänvisar till man hitintills inte har be-hövt att göra några minskningar av medel till länssty-relserna även om budgetmedlen har minskat - honhänvisar till reservationer. Jag har frågat: Kommer detatt bli så även under innevarande budgetår, att det inteblir några minskningar av medel till länsstyrelsernaför kalkningsverksamheten? Det intressanta är sedanvad som kommer att ske under de kommande åren.Statsrådet har givetvis alldeles rätt i att avförsurningen kommer från andra länder. Det har bl.a.vi moderater påtalat, och vi har också sagt att rege-ringen måste vara aktiv när det gäller kontakten medEU så att vi får särskilda miljömedel från EU förkalkningsinsatser och andra insatser som skall mot-verka försurning på svensk mark. Jag vill då frågastatsrådet: statsrådet haft en aktiv kontakt medEU i den här frågan? och de nordiska länder-na är unika i det här sammanhanget, och som nyttmedlemsland gäller det att påvisa att det här är frågaom solidaritet och om att bära gemensamma kostna-der.Jag skall inte ta upp någon energidebatt här. Mendet är alldeles uppenbart att den energipolitik som viär på väg in i kommer att kräva ökade kalkningsinsat-ser i beroende på ökad försurning.Debatten om minskade anslag har ju växlat. Enpositiv sak är emellertid klar, och det är att vi harkunnat gå igenom, debattera och analysera frågan.Naturvårdsverket har redovisat två alternativ iden utredning som ministern redovisar till, ett 185miljoner-alternativ och ett 140 miljoner-alternativ.Till att börja med vill jag fråga: Vad är det som liggertill grund för 140 miljoner-alternativet? Utifrån olikaanalyser skulle det alternativet ge förödande effekter.I genomsnitt har kalk spridits , ochdet är den aktiviteten som har bidragit till att vi harlyckats upprätthålla biologisk mångfald och lyckatsmotverka förödande försurningar.Det är också angeläget att understryka att det intehandlar om någon varannandagspolitik. Vi har be-drivit verksamheten under . Sänks aktivitetenunder innebär det att en mycket lång tidsarbete och resurser raseras. Det räcker med ett parsurchockar i en sjö för att rasera effekterna av tidigarekalkningsverksamhet. Om vi ligger på 185-miljonersnivån klarar man i princip behoven.Jag vill fråga statsrådet: Hur ser statsrådet på det-ta? När det gäller den jämna nivå som statsrådet tala-de om, är det inte nödvändigt att utgå från att 185-miljonersnivån är den normala nivån? Eller var liggerden jämna normala nivån enligt statsrådet uppfatt-ning?Anf. 65 Miljöminister ():Herr talman! Som väl vet får vi av-vakta med de konkreta nivåerna till dess att budget-propositionen kommer.Göte sade att detta inte är någon varan-nandagspolitik. Problemet är bara att det har varit så.Det har varit en varjeårsbudget där budgeten harvarierat oerhört mycket mellan olika år. Därför är detviktigt för framtiden att vi försöker att åstadkomma enjämn budget. Det är inte säkert att vi skall lägga osspå den allra högsta nivån. Det viktiga är att det blir enjämn budget som också varar och som inte blir likahattigt utnyttjad som dessa medel har varit hittills.Hittills har det vissa år varit mycket höga anslag ochandra år mycket låga anslag. Och har vi haftstora reservationer som har inneburit att pengarna intehar använts effektivt.På detta område liksom på alla andra områdenmåste vi se till att utnyttja våra resurser så effektivtsom det någonsin är möjligt. Vi måste se till att depengar som vi har ger goda resultat. Därför skall vi haen stabil budget som varar över åren. Det skall intevara det vågspel eller det jojospel som det harvarit när det gäller kalkningen. Den exakta anslagsni-vån får vi återkomma till när vi diskuterar budgetpro-positionen.Precis som säger är det internatio-nella arbetet avgörande. vet också attregeringen har varit mycket aktiv när det gäller insat-ser från EU. Vi har däremot inte koncentrera insatser-na inom EU på en bekämpning av symtomen, dvs.kalkningen, utan på att få till stånd åtgärder mot ut-släppen. Ett mycket bra exempel på att ett litet landkan påverka inom EU var när den12 mars fattade beslut om en strategi mot försurningsom innebär en kraftigt minskad försurning i Sverige.Detta skall vi förhoppningsvis föra en första diskus-sion om i ministerrådet i anslutning till midsommaraf-tonen. Jag kan alltså ringa på midsom-mardagen och berätta hur det har gått.De rapporter vi har fått tyder på att detkommer att bli ett mycket positivt mottagande påministerrådet. Det här är naturligtvis en stor framgångför , eftersom det är den första stora frågansom vi har lyft, fått gehör för och fått ett antal länderatt ställa upp bakom. Jag betecknar det som en fram-gång för både regeringen och riksdagen.Anf. 66 ():Herr talman! Jag tackar för detta. Jag skall lämnamin midsommaradress till departementet.Statsrådet hänvisar till utredningen, och den ärviktig. Jag menar att vi i den får väldigt klara beskedom vilken effekt en kraftig neddragning av kalknings-anslagen skulle få. säger statsrådet i svaretatt det är först man skall lämna dethär beskedet. Såvitt jag förstår är väl budgetarbetetvid den tidpunkten i princip avslutat i departementet.Därför är min fråga: Vilket underlag har ministern fördet innevarande budgetarbetet, det som skall kommaför nästa budgetår? Om statsrådet inte är beredd attsvara här - vilket jag kan ha respekt för - kan ju intestatsrådet hänvisa till en promemoria som kommerförst efter det att budgetarbetet i princip är avslutat.Det är detta som är så viktigt. Vi kan inte ha envarannandagspolitik, utan vi måste faktiskt veta vad vivill i de här sammanhangen, klart analysera och gebesked. Tusen sjöar kommer att slås ut på 140-miljonsnivån enligt det klara besked som vi har fåttfrån . Likaså säger man att 3 000fiskbestånd slås ut, att 100 stycken flodkräftsbeståndslås ut - flodkräftan, som ju nästan är utdöd i Sverige-, att vi får en ökad kvicksilverförsurning, att fleranaturliga laxbestånd slås ut, osv.Jag delar givetvis statsrådets uppfattning att vi pådetta område skall driva en politik som är effektiv,men två saker är ändå viktiga att påpeka. Det gällerdels effektiviteten, dels nivån.Jag vill därför fråga: Hur prioriterar statsrådetsjälv kalkningsverksamheten inom den totala mil-jöverksamheten? Regeringen satsar nu miljarder på attge pengar till kommuner för miljöinsatser som liggerinom det kommunala ansvaret och som det egentligeninte skall ges pengar till kommunerna för. Samtidigtdrar ni ned kraftigt på kalkningsanslaget. Jag kan intetolka detta på annat sätt än att och dennaregering inte prioriterar kalkningsverksamheten. Nihade kunnat få fram klara besked när det gäller under-lag för denna som jag menar i det här sammanhangetviktiga verksamhet.Jag vill också understryka att den långsiktiga mål-sättningen är viktig, att det gäller att angripa källan.Läkningsverksamheten när det gäller redan försuradeområden måste också ses på mycket lång sikt. Enligtden utredning som statsrådet hänvisar till tar det unge-fär att läka de sjöar och vattendrag som är kraf-tigast försurade. Det innebär att vi måste fortsätta medkalkningsverksamheten även om, som vi båda hoppas,källans försurningsaktivitet minskar. I de södra delar-na av krävs det insatser föratt klara av att återställa biotoperna totalt. Det äralltså fråga om både långsiktigt arbete och ett lång-siktigt läkningsarbete för att inte de viktiga biotopersom finns i svenska sjöar och vattendrag skall slås ut.Det är just ministerns syn på den totala miljöpri-oriteringen som jag tycker är intressant i detta sam-manhang.