prot · GK09102 · 1997-05-14 00:00:00 — Dettahar vi framfört kritik mot och sagt att det blir konsek-vensen av den nya lagen där man tillåter differentie-rade taxor i landet.En annan sak som man talar om är den fantastiskasatsningen för att få en gemensam telelagstiftning ochgemensamt regelverk med EU. Frågan måste vara:Vilket regelverk? Det finns inget gemensamt regel-verk i EU-länderna. Man trodde att det skulle gå, ochregeringen har förutsatt att vi skall ha en gemensamlagstiftning med EU. Detta kommer inte till stånd. Detfinns länder i , bl.a. , ochPortugal, som säger nej till en gemensam tele- ochpostlagstiftning och som fått undantag till år 2003.Här skall vi gå före och släppa någonting som vi harvarit duktiga på och där vi varit ledande, som manskriver i betänkandet. Hur kan man vara ledande omman skall anpassa sig till någon annan? Då kan maninte vara ledande. Då har man gått in i någonting somär gemensamt, och då är man inte ledande. Ledandekan man bara vara om man står utanför och kan drivafrågorna framåt. Det här har regeringen varit väldigtdålig på. Man har fört en inkonsekvent politik. Här iSveriges riksdag har vi haft andra idéer. Regeringensrepresentanter från ministerhåll och statssekreterarhållhar varit ute i och kritiserat andra länder föratt man inte gått så långt som vi har varit på väg attgöra, fastän vi i verkligheten inte gjort någonting.Detta är att komma med dubbla budskap.Varför skall det finnas skillnader när det gällertelefoni och post? säger nejtill att Posten skall få ha regionala skillnader i frågaom porto. Men inom telefoni tillåter man regionalaskillnader. Var finns logiken? Finns det ingen princi-piell likhet? Jag vill inte ha det svaret att det är skill-nad mellan ett brev och en telefon, för det vet jag.Men det måste finnas något logiskt sammanhang.Konkurrensverket säger å ena sidan att man inte får haregionala skillnader, och vi vill ha en lagstiftning sominnebär att vi kan ha skillnader. Var finns logiken?Sedan vill jag kort beröra en reservation som vihar till detta betänkande om depositionsavgifter närmänniskor vill skaffa telefon. Det finns olika kriterier.Man kan t.ex. inte ha en betalningsanmärkning. Harman en sådan tillkommer en depositionsavgift på5 . Den kan behålla . Detskulle vara intressant att veta, inte bara hur längeTelia kan behålla pengarna, utan också hur längebetalningsanmärkningen står kvar. Är det också ett åreller två, tre, fyra eller ? Jag har fått höra att harman t.ex. fått parkeringsböter och inte betalat ochvill ha telefon får man nej från , om man intedeponerar . Jag tycker att det är missgynnamänniskor i ett samhälle där de blir mer beroende avinnehav av telefon. Även andra tjänster än telefon-samtal får man via telenätet. Dessa kommer endel människor att undantas ifrån om de inte har möj-ligheter att eventuellt låna , som ju är storapengar för många människor i det klimat som vi harbeträffande arbete och sysselsättning.Med det, fru talman, yrkar jag bifall till reserva-tion 2 under mom. 1 och reservation 5 under mom. 8.Jag står givetvis bakom även andra reservationer sombär mitt namn i detta betänkande.Anf. 23 ():Fru talman! har haft en positiv in-ställning till utvecklingen på telekommunikationsom-rådet. Priserna har sjunkit och nya arbetstillfällen haruppstått, dels inom sektorn, dels tack vare sektornsexpansion när det gäller nya tjänster. Det har ocksåvuxit fram en mångfald av tjänster som inte bara gyn-nat väldigt specifika verksamheter utan som kommiten majoritet av människor till del. Det är vår bedöm-ning att konkurrensen och mångfalden har varit braför det stora flertalet.Som vi tidigare har sagt har vi ingetideologiskt principiellt motstånd mot avreglering ochkonkurrens. Vi tror att det kan vara positivt inomvissa verksamheter som det kan vara kata-strofalt inom andra. Det beror på vilken karaktär somverksamheten har. Men det beror också på hur man ide politiska besluten följer upp avregleringarna.Det har varit problematiskt att följa upp en väldigtsnabb utveckling med adekvat lagstiftning. Men detbeslut som vi skall fatta är enligt min och Miljö-partiets uppfattning ett steg i rätt riktning för att nå enmarknad med bra konkurrens utan att det hela utmyn-nar i hämningslösa profitjakter från oseriösa operatö-rer som drabbar konsumenter på ett negativt sätt,framför allt då konsumenter som inte är så ekono-miskt eller socialt starka.Under den tid som vi har varit med och diskuteratkring telelagstiftningen har vi betonat framför allt trehänsyn: hänsyn till glesbygdsbor, hänsyn till funk-tionshindrades behov och hänsyn till att konsumenter-nas kunskaper riskerar att bli alldeles för begränsade iförhållande till operatörerna.I och med att nu blir till-synsmyndighet och får ett övergripande ansvar tror viatt konsumentens skydd stärks och att skyddet för demindre operatörerna på marknaden gentemot de störrestärks. Lagstiftningen har, som föreslås i betänkandet,skrivningar som skyddar glesbygdsbor från negativdiskriminering. Med tanke på olika tjänsters utbred-ning kan vi känna oss relativt lugna när det gällerglesbygdsbefolkningen.Vi tror att enhetliga taxor måste utredas mera in-nan man kan besluta om sådana, gärna efter det erfarenhet har ackumulerats - vi befinner oss justnu i ett inledningsskede. Det är t.ex. inte omöjligt attenhetliga taxor bromsar upp en fallande prisutveck-ling och minskar antalet operatörer. Det skall varamöjligt att konkurrera med priset, men det skall ienlighet med lagförslaget inte vara möjligt att dis-kriminera glesbygdsbor. Tydligare än så här är detnog svårt att få det.Begreppet "rimliga priser" kan vara luddigt, menom nogsamt följer upp sittansvar kan det ändå vara ett starkt skydd för konsu-menterna i glesbygden. Då är min fråga till Centernom man menar att det inte skall vara någon priskon-kurrens. På vilket sätt skulle detta gynna konsumenteri glesbygden?När det gäller konsumenternas intressen är detförstås andra perspektiv som är nog så intressanta.Det gäller t.ex. produktbeskrivning, konsumentenskunskap för att kunna välja mellan olika tjänster ochkonsumentens möjlighet att bevisa om man har tagiten tjänst i anspråk eller inte. Under de senaste årenstvister har det varit ganska komplicerat att utreda vemsom är skyldig att betala. Det har ju visat sig att detfinns ett behov av att förtydliga konsumentens ställ-ning på telemarknaden.I och med att man inom den europeiska unionenutarbetar ett särskilt konsumentperspektiv inom olikaområden finns det också en poäng med att utarbeta ensärskild konsumentlagstiftning och ett särskilt konsu-mentskydd i telelagen. Enligt vår uppfattning bördetta belysas tydligare. Det finns tyvärr ingenting,vare sig i propositionen eller betänkandet, som tarfasta på just dessa perspektiv trots att de är så viktiga.Jag kan nämna som exempel att av en händelsefakturerade många abonnenter dubbelt för Interneta-bonnemang. Det var då väldigt svårt för dessa konsu-menter att bevisa att de inte hade dubbla abonnemang.Det är det andra perspektivet som vi hoppas kommeratt beaktas framöver.Vi är också medvetna om att den här lagstiftning-en i vissa avseenden är en färskvara. Man behöverfölja upp marknaden, som Post- och telesty-relsen bör få möjlighet att följa upp sitt ansvar.När det gäller funktionshindrades behov vill vi ba-ra beklaga att regeringen har låst sig vid en avtalslös-ning och inte tillstyrkt förslaget om ansvars- och fi-nansieringsprincipen. De argument som regeringenoch utskottets majoritet har anfört för att avstyrkaförslaget är inte tillräckligt starka. Det anförs bl.a. inte vill peka ut vissa grupper i begreppet sam-hällsomfattande tjänster och därmed inte heller velatha en lagstiftning som skyddar funktionshindrade.Men det blir snarare problem om man har särlös-ningar och avtalslösningar för en grupp människoroch inte bakar in detta i en generell lagstiftning. Detvore annars en positiv utveckling, eftersom operatö-rerna då tvingas att ta ett ekonomiskt ansvar somförhoppningsvis skulle leda till en bättre utvecklingnär det gäller produktutveckling. Det skulle också blien press på operatörerna att tillhandahålla de bästamöjliga tjänsterna till en rimlig kostnad.Nu får vi inte den situationen. Risken är att mankommer att följa efter på andra områden och att ope-ratörer och producenter kommer att fråntas ansvaretatt tillhandahålla tjänster . Det gäller fram-för allt utvecklingen av nya tjänster för funktionshind-rade.Det kan också uppstå en gisslansituation. Det finnsingenting som säger att svensk ekonom bara är på väguppåt. Vi kan lika gärna råka ut för en ny omsväng-ning . Det kan också bli en skiftning i detpolitiska klimatet, vilket gör att det blir ett sämreskydd för dessa grupper från statens sida. Det betyderatt om den statsfinansiella situationen inte tillåter ettfullt ekonomiskt ansvarstagande från staten för funk-tionshindrade kommer de helt enkelt att få rätta mun-nen efter matsäcken. Så skall vi inte ha det. Vi tyckeratt det skulle skapa en väldigt ojämlik situation.Det har också anförts att det skulle bli ett byråkra-tiskt krångel och att man skulle behöva att skapa enhelt ny myndighet om ansvars- och finansieringsprin-cipen tillämpades. Man ifrågasätter också om företa-gen själva skulle ha ansvaret att själva utveckla tjäns-ter och att de skulle ikläda sig något slags myndig-hetsroll. Det tycker vi också är ett felaktigt argument.Det är ju snarare så att inteförlorar insyns- och tillsynsmöjligheten bara för väljer en annan finansieringslösning. Den funk-tionen skulle mycket väl kunna ligga inom Post- ochtelestyrelsens område. Det väl ingenting som skall sessom negativt om operatörerna själva tog på sig ansva-ret för att utveckla och förbättra tjänster för funk-tionshindrade.Jag vill verkligen beklaga att regeringen och ut-skottet inte tillstyrkt förslaget. Jag vill också poängte-ra att de största handikapporganisationerna står bak-om detta förslag, som också var Handikapputredning-ens förslag till finansieringslösning. Jag tycker att detär anmärkningsvärt att man inte har följt de störstaoch framför allt de mest kunniga gruppernas åsikterom hur detta bör lösas. Jag är övertygad om att deflesta ledamöter i trafikutskottet har fått ett utskickfrån HSO där man förordar ansvars- och finansiering-sprincipen. Tyvärr kan jag inte vara med när ni för-klarar för dessa organisationer varför ni inte valde denlösningen. Men ni kan kanske göra ett försök ochförklara för mig i dag.När det gäller samtrafik tycker jag att lagstiftning-en ger ett bra skydd. Lagstiftningen medger inte får ta ut för höga priser av andra operatörer somvill ha tillgång till näten. kanockså till skillnad från tidigare gå in och agera i entvist. Det finns också en skyldighet för de större ope-ratörerna att tillhandahålla tillgänglighet till näten. Dedominerande operatörerna har också en skyldighet attha en kostnadsredovisning för kostnader för samtra-fik. Detta innebär en väsentlig skärpning i regleringenom samtrafik som kommer att skydda de flesta opera-törer mot de dominerande operatörernas för högapriser.Det är också positivt att en solidarisk finansie-ringsmodell kan övervägas om kostnaderna för Teliablir för höga när det gäller att tillhandahålla samhälls-omfattande tjänster.Vi vill inte säga att det är en låg ambitionsnivå närdet gäller begreppet samhällsomfattande tjänster. Detär en flexibel ambitionsnivå som ligger ganska bra itiden med den utveckling som vi kan se.Slutligen vill jag säg några ord om försäljningenav . har ännu inte fullt ut tagit ställ-ning till detta. Men vi kan säga så mycket som att viser med tveksamhet på den del som är affärsutveck-lande och den mediemarknad som har gått in på.Jag vill här rikta en hälsning till kulturminister som har uttalat sig i dessa frågor och be atthon står på sig. Hon bör se till att dominerande tele-operatörer inte får ett negativt inflytande på medieut-budet.Sedan måste vi också ifrågasätta om det är bättreatt ett företag som , som nästan har en monopol-liknande ställning, är i privat ägo än i statlig ägo. Jagär inte helt säker på att det privata ägandet är till för-del för konsumenterna i det här sammanhanget.Jag vill slutligen yrka bifall till reservation nr 8,men vi står givetvis bakom alla våra reservationer.Anf. 24 () replik:Herr talman! Jag är inte helt säker på att ElisaAbascal fråga är alldeles klar. Hon funderadeöver om inte tycker att man skall få konkurre-ra med priset. Det är klart att olika aktörer skall fåkonkurrera med priset. Men vad vi är fundersammaöver är om man skall ha en geografisk differentiering,så att det skall vara billigare på lokalmarknaden i enstorstad än vad det är i t.ex. eller . Vitycker att det är ett samhällsansvar att skapa likvärdi-ga förutsättningar för medborgare och företag på olikahåll i landet.Sedan är det också viktigt vad man har för utbudav teletjänster. Jag tycker också att det är ett samhäll-sansvar att kunna säkra en god kvalitet på utbudet avteletjänster i hela landet. Men i vår reservation när dett.ex. gäller att särskilja Telias redovisning av access-nätet understryker vi att det är viktigt att ge olikaaktörer chansen att vara med och konkurrera på tele-marknaden. Det är självklart.Anf. 25 () re-plik:Herr talman! Såsom lagstiftningen är utformadskall det alltså inte vara tillåtet att diskriminera gles-bygdsbor, och det är det som vi tycker är det väsentli-ga. Om man sedan kan sänka priserna för andra kon-sumenter är det givetvis en fördel som jag tycker inte bör blockera.Givetvis är vi inte odelat negativa till enhetligapriser och till en större geografisk likhet även när detgäller likvärdiga tjänster. Men lagstiftningen säger attkonsumenterna skall ha likvärdiga villkor när detgäller teletjänster. Vi har en reservation där vi tyckeratt detta bör utredas ytterligare. Men vi tror att detkan vara negativt och framför allt att det kan dämpaen utveckling mot sjunkande priser inom vissa områ-den, vilket inte gagnar någon om man redan nu lag-stiftar om enhetliga priser.Anf. 26 ():Herr talman! Vi är bäst i världen på telekommuni-kationsområdet. Vi har ett väl fungerande telenät ihela landet. Vi har mycket låga avgifter för telefoni.Vi har flest mobiltelefoner. Vi är de största användar-na av IT och vi tar till vara den nya tekniken så attutbyggnadstakten är enorm, för att ge kon-sumenter och företag allt bättre möjligheter att kom-municera elektroniskt och telemässigt. Det är möjligtatt det finns ett och annat land som är bättre i någotdelmoment, men i det stora hela kan man säga attSverige ligger i världsklass inom tele- och IT-områdena.Tack vare väl fungerande telekommunikationerhar vi stora fördelar och förutsättningar när det gälleratt förverkliga informationssamhället. Den nya tekni-ken gör att tele- och IT-frågorna blir omdanande förhela samhället - gränserna suddas ut, både de rentgeografiska och även de tidigare gränserna mellantelefon, data, TV, tryck och information. Utveckling-en mot informationssamhället påverkar såväl arbetsli-vet som levnadsmönstret och de demokratiska värde-na. Vi får ökad insyn och möjlighet till delaktighet.Men om vi nu är så himla bra, varför skall vi dågöra om telelagen ? Jo, dels finnsdet ju ingenting som är så bra att det inte går att görabättre, dels är utvecklingen mycket snabb inom dettaområde. Den tekniska utvecklingen, som jag nämnde,liksom internationaliseringen och den förändrademarknaden gör att vi nu antar en ny lag . Menjust för att utvecklingen i denna framtidsbransch gårså snabbt kommer vi att få återkomma till riksdagenrelativt snart igen. Det är alltså fråga om en färskvara.Även i den nya lagen kommer de övergripandetelepolitiska målen att vara att enskilda och myndig-heter i landets olika delar skall ha tillgång till effekti-va telekommunikationer. De skall bidra till en regio-nal balans och vara öppna och flexibla. De skall ocksåbidra till ett effektivt resursutnyttjande i samhället,främja samverkan mellan operatörer och bidra till attskapa nya, kostnadseffektiva och högkvalitativa tele-tjänster.Var och en skall ha möjlighet att till ett rimligtpris, från sin stadigvarande bostad eller sitt fasta verk-samhetsställe, utnyttja telefonitjänst inom ett allmänttillgängligt nät. Alla skall få tillgång till teletjänster pålikvärdiga villkor, vilket innebär att särskild tonviktläggs på att grupper i samhället med särskilda behovskall ha tillgång till teletjänster. Telekommunikatio-nerna skall vara uthålliga och tillgängliga under kriseroch krig.De telepolitiska målen har ett tydligt konsument-perspektiv. En viktig del av konsumentintresset är attskapa förutsättningar för en effektiv konkurrens. Där-för skall konkurrensen även fortsättningsvis vara ettviktigt medel för att uppnå de telepolitiska målen.Konkurrensens roll är dels att bidra till mångfald ochvalfrihet för användarna, dels att skapa kostnadsef-fektivitet.Men vi måste följa utvecklingen mycket noga.Därför skall i högre grad äntidigare fungera som en sektorsmyndighet på teleom-rådet, med de samordningsuppgifter, utredningsupp-gifter och rapporteringsskyldigheter som det för medsig.Post- och skall ha ett övergripandeansvar för att telemarknaden fungerar effektivt urbåde konsument- och konkurrensperspektiv. Myndig-heten ges därför vidgade befogenheter på ett antalpunkter. Bl.a. skall på begäranav en part vid tvister enligt lag meddela beslut omvilka villkor som gäller för samtrafik. Därigenom kanvi också följa prisutvecklingen och den regionalabalansen. Tillhandahållandet av telefonitjänsten skallske till ett rimligt pris. Bedömningen av vad som skallanses vara ett rimligt pris bör utgå från ett konsu-mentperspektiv.Vid bedömning av prisets rimlighet bör även hän-syn tas till kostnaden för tillhandahållandet av dessatjänster. Om den tekniska utvecklingen leder till attkostnaderna sänks bör också priserna för tjänsternasänkas. Investeringar i infrastruktur och tjänster, somär mer sofistikerade tjänster än telefonitjänst, skallinte räknas in i eller påverka priset för själva telefo-nitjänsten.Vi ger nu också möjlighet att sänka priserna i re-gioner där konkurrensen är hård. Det leder till att dennuvarande utvecklingen med sjunkande priser får enextra skjuts så att priserna kan sänkas ytterligare. Vitillåter en viss geografisk spridning av priset, så attTelia får möjlighet att möta konkurrensen. Detta ärviktigt, eftersom nu jämförs med de övrigaoperatörerna. Men sänkningen av taxorna i vissaregioner skall inte kompenseras genom höjningar iandra regioner. Stora prisvariationer mellan regionereller mellan likvärdiga tjänster accepteras inte.De samhällsomfattande tjänsterna måste fortlö-pande anpassas till den tekniska utvecklingen. Det ärklart att man kan tänka sig att även datakommunika-tion med högre hastigheter bör omfattas av de sam-hällsomfattande tjänsterna. Om man har den uppfatt-ningen är man radikal och häftig.I samband med utvidgningen är det viktigt att va-let av tjänster som skall ingå i de samhällsomfattandetjänsterna baseras på en bred efterfrågan. Annarsriskerar hushåll och andra användare att få betala förtjänster som de inte vill ha och inte efterfrågar. Det ärhelt enkelt litet för tidigt att slå fast hur de samhälls-omfattande tjänsterna skall utvidgas. Och som jagsade tidigare: Vi har anledning att återkomma.Det har framförts synpunkter på att Telias access-nät alternativt Telias hela nät bör avskiljas för attmotverka Telias dominerande ställning, skapa störreöppenhet i beräkningarna av kostnader och för attstärka konkurrensen på marknaden. Detta vore dockolyckligt, och det har inte prövats i något av de euro-peiska bolag som utgör konkurrenter till . Inteheller har tanken beaktats att de svenska konkurren-terna till skulle göra motsvarande. skulleförlora stordriftsfördelar, och om tvingas till ettavskiljande skulle bolaget försvagas, vilket skulleminska möjligheterna till en god service för allmänhe-ten.Telias accessnät bör därför inte avskiljas fysiskt.Däremot bör vi ställa krav på den dominerande opera-tören att redovisa viss del av verksamheten avskiltfrån annan verksamhet för att öka insynen i och kon-trollen av denna dominerande operatör.Jag vill än en gång betona vad vi menar med enväl fungerande marknad. Det är inte en krass mark-nadsekonomi där djungelns lag råder och den starkestyr, utan en väl fungerande marknad är när vi kan tahänsyn till de sociala och regionalpolitiska målen.Det är därför vi behöver en bra och genomtänkttelepolitik, och inte vill släppa allt fritt.Det är därför vi är så noga med att utmejsla en brasamtrafik och hitta bra kostnadsredovisningar.Det är därför vi ger störremuskler att kunna följa utvecklingen och ställa kravpå operatörerna.Det är därför vi särskilt poängterar att storaprisvariationer inte skall accepteras.Det är därför vi understryker vikten av att allaskall få tillgång till teletjänster på likvärdiga villkor.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottets hem-ställan i betänkandet.Anf. 27 () replik:Herr talman! Vi i är bäst när det gäller te-lefoni - det håller jag med om. Men att vi skulle varabäst när det gäller IT-frågor anser jag inte. Där är detinte så väl beställt. Det kan byggas ut mycket mer.Det gäller framför allt skolornas möjligheter ochtillgång till IT. Detta är något vi har försökt att satsapå i , men jag håller definitivt inte med om attvi är världsbäst. Det är en felaktigt uppgift som Moni-ca lämnar.Jag ställde en fråga angående Post- och telestyrel-sen och : Vad är det för skillnad,när Posten inte kan få ha olika regioner utan enligtKonkurrensverket måste ha hela som ettupptagsområde? betraktas alltså som en endamarknad. säger att har möjlighe-ten att utveckla stordriftsfördelar och att verket har endominerande ställning. Det är helt rätt - det håller jagmed om. Men vad är skillnaden, när Konkurrensver-ket säger att man inom postverksamheten inte får göraså och att det strider mot konkurrenslagen?Man säger att den dominerande ställning som Te-lia har innebär att verket också kan ha differentieradetaxor för telefoni. Då talar man om regionala skillna-der i taxesystemet. Men för postverksamheten gårdetta alltså inte. Vad är skillnaden? Båda sakerna ärinfrastruktur, oavsett om det gäller post- eller tele-kommunikationer. Den här frågan måste man på etteller annat sätt kunna svara på. sägeri sitt remissvar till propositionen att detta kommer attfå konsekvenser för glesbygden. Det har det inte allstagits hänsyn till i propositionen.Anf. 28 () replik:Herr talman! Även skall följalagen. Om vi beslutar om den här lagen kommerverket att följa den. Det är det som är den stora skill-naden: Man följer lagen.Vi socialdemokrater tycker att man helt enkeltskall kunna möta konkurrensen. tarupp frågan om att detta är likadana infrastrukturer.Det är möjligt att man kan jämställa dessa två saker,även om den ena är en vikande marknad och denandra en uppåtgående.Det finns andra infrastrukturer där man faktiskttillåter olika priser, t.ex. flyg. Vi i Socialdemokraternasäger inte att vi måste ha enhetspriser överallt, utanman får möta konkurrensen där den finns. Men i be-tänkandet poängteras mycket noggrant att det inte fårbli stora prisvariationer, och PTS ges stora musklerför att kunna följa prisutvecklingen.Anf. 29 () replik:Herr talman! Det är helt självklart att man har oli-ka taxor på olika saker. Men här betraktas Sverigesom en hel marknad när det gäller posten - det är litetknepigt att blanda in flyget i den här situationen efter-som flyget har helt andra villkor än post och telefoni -och när det gäller telefoni betraktas det inte som enenda marknad. Man har alltså olika syn på detta.Ställningen är alltså litet knepig.Jag förstår att lagen skall följas, men det hela blirlitet tvivelaktigt när det gäller , somhar den ena biten av detta. Verket har sagt nej tillposten, som är dominerande på marknaden. I det härfallet säger verket kanske ja, eller så har man ingen-ting att säga eftersom det kanske strider mot det somblir lagstiftat.