prot · GK0981 · 1997-03-19 00:00:00 — Det kan jag inte påminna mig attvi har skrivit eller att någon av oss har sagt. Där tyck-er jag att ni reservanter lägger ord i munnen på osssom vi inte har uttalat. Däremot har Utlänningsnämn-den och regeringen sagt det vid andra tillfällen, mendet är en annan sak. Men menar att enkonvertit skall ha rätt till asyl under alla omständighe-ter? Jag vill inte ha ett sådant generellt tillstånd - jagtror att det kan öppna vägen för problem, om mangenerellt fastslår detta.Anf. 167 () replik:Herr talman! För att först svara på den sista fråganvill jag säga att jag anser att man skall ha det underrådande omständigheter. Jag tvivlar på att bedöm-ningarna har gjorts på rätt grunder eller att man harhaft tillräckligt med information. Jag tycker att utskot-tet behandlar detta väldigt knapphändigt.Utskottsmajoriteten uttrycker visserligen någonoro för att sådana här avvisningar sker, men jag tyckerändå inte att den tillräckligt starkt framhåller t.ex. attdet verkligen är en mänsklig rättighet att välja sinegen religion. Det framgår på så många sätta att maninte får göra det i . Jag tycker att det är nödvän-digt att utskottet på något sätt klart uttrycker att detsom situationen nu är inte finns underlag för att skickatillbaka konvertiter.Även grupper som är kristna sedan gammalt - ar-menier - hör till dem som har bragts om livet. De harspeciella rättigheter i lagen men har ändå bragts omlivet. Det gäller inte bara konvertiter. Detta visar attsituationen är väldigt besvärlig.Jag skulle vilja passa på att fråga det ändå inte är så att och den för-tryckarregim som funnits år ut och år in på bärdet största ansvaret för folkets tillstånd.Anf. 168 () replik:Herr talman! Det var en litet väl halsbrytande för-flyttning för min del. begår brott mot demänskliga rättigheterna. Det har vi redan varit innepå. Men jag vill också un-derstryka att brott, blockaden, vida överstigerdet brott som regeringen har begått. Det stårjag fast vid.Vad gäller håller jag helt med bör inte avvisa några konvertiter till . Vi börinte heller göra den bedömning som Utlänningsnämn-den uppenbarligen har gjort. Vad jag vänder mignågot emot är att särskilt lyfterfram de kristna och de som har blivit kristna i Sveri-ge. Varför har man inte tagit fram homosexuella? Detär precis samma situation för homosexuella. Vi kan gåvidare. De som över huvud taget är emot regimenlöper denna risk. Vi vill värna om samtliga oppositio-nella som på demokratiskt sätt har protesterat i Iran.De skall inte löpa risk att utvisas tillbaka. Där måsteman vara väldigt bestämd. Men att just lyfta framkonvertiter tycker inte jag är det bästa tänkbara i dettafall.Anf. 169 () replik:Herr talman! Vi har också ställt oss bakom denandra reservationen som gäller . Där finns ingaskiljaktiga meningar. Jag tycker att avvisningen avkonvertiterna har varit så flagrant av det skälet kan studera vad sharialagen säger. Detta ärmycket väl belagt från olika håll. Enligt en tidnings-uppgift kommer ambassaden i en rapport fram till faktiskt inte kan utesluta att risk föreligger för attmänniskor döms efter sharialagen. Detta tycker jag ärett väldigt tydligt exempel på att det finns belägg föratt risken är mycket stor för dessa människor.Jag ställer helt och hållet upp också på den andrareservationen.Sedan vill jag återkomma till . Sanktioner äralltid ett mycket tveeggat svärd. Vi vet att sanktioneranvändes i fallet . Vi var några av tillskyn-darna. Men man måste ändå säga att det är regimenoch inte minst som har ansvaret för attmänniskor har varit förtryckta under så många år.Tyvärr är detta någonting som har varit känneteck-nande för kommunismen över hela världen. Vi kanräkna upp det ena landet efter det andra. Man fårverkligen vara tacksam att har sluppit un-dan detta gissel.Anf. 170 ():Herr talman! Låt mig börja med att yrka bifall tillutrikesutskottets betänkande nr 12, som behandlarmänskliga rättigheter, och yrka avslag påsamtliga reservationer och för säkerhets skull de 14motionsyrkanden som föreslås avstyrkas i hemställanoch i rättelsebladet.För mig som relativt nybliven ledamot av utrikes-utskottet har det varit spännande att följa framväxtenav detta betänkande. Jag kan väl få betyga min re-spekt för det engagemang och de kunskaper som lagtsi dagen av både ledamöter och kansli vid behandling-en av de 43 motioner och 126 yrkanden som ligger tillgrund för betänkandet. Den respekten sitter i infördebatten . Det kan jag försäkra.Trots de 14 reservationerna tror jag att man vågarpåstå att det råder en hög grad av samstämmighet vadgäller värderingar i utskottet, och att det är det sompräglar betänkandet. Jag tänker fortsättningsvis hållamig ganska strikt till betänkandet.Dess första avdelning tar upp övergripande teman,varav det första handlar om att främja mänskligarättigheter och demokrati. Vad mänskliga rättigheterär finns fastlagt i internationella konventioner ochdeklarationer. Hur de respekteras och hur man följerupp efterlevnaden skiljer sig från fall till fall och frånkonvention till konvention. I detta betänkande, liksomi tidigare års, kan vi redovisa mycket aktivaagerande i olika internationella sammanhang för attfrämja respekten för mänskliga rättigheter. Det är ettcentralt inslag i svensk utrikespolitik och biståndspo-litik.Respekt för mänskliga rättigheter är ibland villkorför medlemskap i olika internationella organisationer.Fastän mänskliga rättigheter är väl definierade kanman hamna i avvägningsproblem. Hur mycket brist pårespekt kan man godta utan att antingen vägra inträdeeller tillgripa uteslutning? Kan avtal villkoras med mänskliga rättigheter?Vilka möjligheter att påverka MR-situationen inne ilandet finns om en stat står isolerad?Att dra upp generella riktlinjer för hur mänskligarättigheters efterlevnad skall bedömas låter sig svårli-gen göras. Det visar sig också att nästan varje frågasom behandlas i betänkandet har sin historia inte barai det faktiska skeendet i världen utan också i utskottet.Det är det som leder fram till ställningstagandena.Under denna första punkt återfinns den första re-servationen. , är inte nöjda trots en mycket tillmötesgå-ende utskottsskrivning.Nästa tema är FN. Om FN harriksdagen diskuterat senast med anledning av betän-kandet 1995/96:UU1. Där framkom flera förslag,många grundade på olika rapporter, bl.a. Det globalagrannskapet, när det gäller reformeringen av FN ochutvidgningen av FN:s verksamhet. deltaraktivt i de fem arbetsgrupper som generalförsamling-en har inrättat för att studera dessa frågor. I general-församlingens tredje utskott förs kontinuerligt debat-ten om mänskliga rättigheter, vilken också har encentral position i andra FN-organ, som t.ex. Världs-banken, , , och UNHCR. Utskottetser därför inte för dagen något behov av ytterligaredebattforum inom FN.Nästa tema är jämställdhet. I regeringens skrivelsetill om jämställdhet, 1996/97:41, har detåtminstone i korthet redogjorts för det internationellajämställdhetsarbetet. Skrivelsen debatterades den 5mars . Det framgår hur regeringen följt upp åta-ganden som gjort bl.a. på kvinnokonferenseni . Det utlovas också en rapportering tillFN i början av detta år års kvinnokonfe-rens.Som framgår av detta betänkande har den högatjänst med ansvar för jämställdhetsfrågor som krävde tillsatts i FN-sekretariatet.Sveriges medlemskap i säkerhetsrådet är vidare un-derlag för skrivelse till om just FN-arbetet,vilken för övrigt är ett önskemål från debatten om FNinför framtiden. Att jämställdhetsfrågor då kommeratt behandlas är en självklarhet.En motion tar upp kravet att skall spela enmera aktiv och pådrivande roll internationellt fördödsstraffets avskaffande. Till vad som sagts i betän-kandet om roll kan läggas att utrikes-ministern i sitt tal inför i Genèveåter tog upp frågan om dödsstraffet med ett uttryckligtfördömande av de dödsstraff som utdöms och ome-delbart sätts i verket i och med en vädjan tillregeringen i om att avstyra avrättningen av tvånamngivna Bahaianhängare.Vad beträffar urbefolkningars rättigheter har ensvensk urbefolkningsdelegation tillsatts med anled-ning av urbefolkningsårtiondet. Urbefolkningars rät-tigheter skall ses i ljuset av alla individers rättigheter.Men det kanske också är en fråga som hör hemma i enöversyn av deklarationer och konventioner som haravfattats i när det vanligaste var att konflikterägde rum mellan stater.Den sista underrubriken i den första avdelningenär Internationella miljöfrågor m.m. Här slås det fastatt ett förbättrande av miljön är ett av målen för detsvenska utvecklingssamarbetet och samarbetet medCentral- och och att det är en central priori-tet i svensk politik.Förutom vad som sägs i betänkandet kan tilläggasatt begreppet mainstreaming lanserades även förmiljöfrågornas del i en föredragning för utrikesutskot-tet om i går, tisdag; det var inte någranya deklarationer eller FN-institutioner. Utskottetavstyrker reservation 3 och 4.Betänkandets avdelning två omfattar förhållandensom avser stater, områden och enskilda folk. Förstgäller det , och . Under dennapunkt avstyrks ett motionsyrkande om att skallnekas inträde i på grundav brott mot frihandelsreglerna. Skälen för avstyrkan-det är mycket pragmatiska. Möjligheten att påverkaKinas tillämpning av reglerna försvinner i och meduteblivet medlemskap.Utskottet är i övrigt enigt i sin bedömning av detallvarliga läget i när det gäller mänskliga rättig-heter. Vidare är utskottet överens om kraven på Kinaatt respektera mänskliga rättigheter i och utgårfrån att den fortsätter att verka förett reellt självstyre i Tibet.Vad beträffar anser utskottet att det äroacceptabelt att övergången till kinesiskt styre innebärett bakslag för den demokratiska utvecklingen ochutgår från att regeringen fortsättningsvis påtalar attSverige fäster vikt vid att uppfyller sina åtagan-den vad gäller självständighetsstatus. Enreservation kräver ett tillkännagivande som i principhar samma innebörd som betänkandetexten.När det gäller noterar utskottet med till-fredsställelse den förändring i demokratisk riktningsom har ägt rum i liksom denpositiva utvecklingen av kontakterna mellan ochTaiwan. Även utbytet mellan och ärbetydande. Det ser utskottet positivt på. Utskottsma-joriteten finner inte anledning att ändra ett-Kina-politik.Vad gäller är utskottet enigt i sin be-dömning av den allvarliga MR-situationen i landetoch i fördömandet av ockupationen av Östtimor.Sverige har tagit vara på alla möjligheter under senareår att föra fram dessa uppfattningar. Jag vill under-stryka att utskottet har givit ett uttryckligt stöd till enfast FN-resurs i som även skulle omfatta Öst-timor. Detta har också utrikesministern sagt i nämndatal inför i . I och med attFN:s generalsekreterare har utnämnt en personligrepresentant i Östtimorfrågan och dessutom tagit emotfredspristagaren har betydelsefulla markeringargjorts vad avser FN-förstärkningar i Indonesien.Sverige skall givetvis fortsätta med sin kritik avIndonesien när det gäller MR och men ocksåta vara på de möjligheter till konstruktiv påverkansom både biståndsarbete och tekniskt samarbete er-bjuder.När det gäller kurderna och andra minoritetersproblem i , och flera andra stater råderstor enighet inom utskottet, liksom det gjorde i de tvåsenaste MR-betänkandena.Under avsnittet om finns reservationerna 11och 12. Den första gäller en utveckling av betänkan-detexten som i sak inte går mycket längre. Den andrahandlar om asyllagstiftningen och dess tillämpning.Det ankommer inte på att i detta samman-hang yttra sig om de reglerna.Beträffande har utskottet varit över-ens i sin bedömning. Nyheten om att förreutrikesminister har utnämnts till generalsekreterarenspersonliga FN-sändebud i inger för-hoppningar om en positiv utveckling.När det gäller står utskottet bakom enskrivning om ytterligare sanktioner mot menutan precisering.Slutligen skall jag ta upp det forna Jugoslavien.Det finns en reservation som, liksom reservation 12,rör den svenska asyllagstiftningen, och den är inteföremål för dagens debatt.Denna genomgång visar på en stor bredd i betän-kandet. Motionerna är många, välskrivna, faktaspäck-ade, kunskapsrika och omfattande. Ändå blir ett be-tänkande som detta självfallet inte heltäckande när detgäller mänskliga rättigheter.Stora förändringar har ägt rum och äger rum i våromvärld. Uppkomsten av nya mer eller mindre demo-kratiska stater och det faktum att de väpnade konflik-terna till överväldigande del är interna ställer påsikt krav på anpassning av de internationella deklara-tionerna och konventionerna, som tillkommit i enannan tid.Nästa år fyller FN:s deklaration om mänskligarättigheter . Låt oss hoppas att det kan firas medden världskonferens om FN:s reformering som utskot-tet uttalat sig för och att den konferensen kommer enbra bit på väg.Herr talman! Med detta vill jag än en gång yrkabifall till hemställan i utskottets betänkande.Anf. 171 () replik:Herr talman! tyckte att vi bordeha nöjt oss med den mycket tillmötesgående skrivningsom utskottet har åstadkommit. Det har vi alltså integjort. Jag har redan i diskussionen med förklarat varför vi inte har gjort det och varför vinu på ett mer påtagligt sätt vill tala om för regeringenatt vi faktiskt inte har gjort det.Utskottet har tidigare uttalat precis samma önskan,och regeringen har inte uppfyllt den önskan. Det står ibetänkandet att det pågår en utvärdering av den nyabudgetprocessen och det beslutsunderlag som före-läggs inför budgetbehandlingen. Vi tyckerinte att det har någonting med det här att göra. Därförhar vi velat markera detta.När det gäller FN vill jag säga att det är alldelesriktigt att man diskuterar mänskliga rättigheter. I dettredje utskottet diskuterar man de resolutioner somsedan antas i generalförsamlingen. Högkommissarienrapporterar enbart till det tredje utskottet.Vi tror faktiskt att en särskild debatt i på ett nyttigt sätt skulle fokusera på hurFN:s medlemsländer lever upp till sina åtaganden närdet gäller antagna konventioner. Vi tror också att ensådan debatt skulle stärka ländernas vilja till efterlev-nad och också vilja att underteckna de MR-resolutioner som man inte har undertecknat. Vi skallaldrig säga: Det här har vi aldrig gjort förut. Manmåste faktiskt pröva nya sätt att få världens länder attleva upp till sina åtaganden.Anf. 172 () replik:Herr talman! Det här är ett betänkande som är heltmotionsbaserat, och utskottet har varit överens närman har konstaterat att regeringen har gjort väldigtmycket i förhållande till de krav som ställs i motio-nerna. Det är litet märkligt att då väljeratt göra ett så stort nummer av det som man kallar enbudgetbilaga.Vi skall naturligtvis ha en ordentlig redovisning avdet svenska biståndet. Naturligtvis skall den äveninnehålla uppgifter om de mänskliga rättigheterna.Men just när det gäller det här betänkandet är denbilagan kanske inte så relevant. Bl.a. är det ju väldigtfå av de landområden som har tagits upp här somåterfinns i budgetbilagan.Anf. 173 () replik:Herr talman! Vi har faktiskt sagt att vi vill ha denhär rapporten i samband med budgetbetänkandet. Denrapporten ligger sedan till grund för en diskussion närdet gäller mänskliga rättigheter. Om brotten sker ivåra programländer eller i övriga länder är egentligenganska ointressant - brotten begås. Men det som ärsärskilt intressant för oss är att se hur våra mottagar-länder - de som mottar svenskt bistånd - lever upp tillsina åtaganden.Om det kommer en rapport är det i så fall bra. Denskall vara detaljerad. Vi får se hur den ser ut när denkommer, om den kommer. Vi har fått löfte om dentidigare, och vi har som sagt inte sett den . Men vihoppas att regeringen den här gången läser vad utskot-tet säger. Det är nämligen viktigt att utskottet skickarordentliga signaler till regeringen. Vårt sätt att reser-vera oss har varit en sådan signal.Anf. 174 () replik:Herr talman! Utskottet har inte bara skickat signa-ler, utan en beställning i det här betänkandet. Den harvi har varit överens om. Sedan har inte alla tyckt attjust tidpunkten för denna redovisning har varit såviktig. Så är det bara, helt enkelt.Anf. 175 () replik:Herr talman! Först vill jag instämma i det ToneTingsgård säger om vilket stimulerande arbete detfaktiskt har varit att i utskottet ta fram det här betän-kandet. Det är många både faktaspäckade och medengagemang späckade motioner som ligger till grundför betänkandet. Det är också en av förklaringarna tillatt det inte täcker hela världen. Det är ett motionsbe-tänkande, och därmed har motionerna kommit tillutifrån enskilda ledamöters synpunkter eller partierssynpunkter. Det är det vi behandlar.Jag är litet förvånad över en sak som jag saknade iTone Tingsgårds anförande. Borde inte socialdemo-kraterna glädja sig åt att ha en minister från sammaparti här i kammaren - liksom vi andra, som så gärnaönskar en sådan närvaro? Är inte det ett önskemåläven från socialdemokraterna i utskottet? Det vorenaturligt, tycker jag, att önska sig det. Men det hördejag ingenting om.Jag vill också fråga om några avde sakfrågor vi diskuterar. Det gäller Indonesien.Anser verkligen att regeringen hargjort allt? Varför inte, som , jag ochflera andra var inne på, ha en speciell MR-rapportör,en person som finns direkt närvarande på ön? Varförinte kräva det? Och i den mån det inte går att uppnådet - varför inte anta det förslag som också har disku-terats i den allmänna debatten, förslaget om folkrörel-serepresentanter? De skulle kunna finnas på ön somett steg innan man kan få en FN-närvaro.Så till . Det är sant att även utskottets majori-tet har kritiserat den kritiska dialogen och sett att maninte har kommit så långt. Men det är inte tillräckligtför att ifrågasätta det, med den text som vi har i reser-vationen. Jag tycker faktiskt att utrikesministern självhar gett underlag för att ifrågasätta om kritisk dialogräcker. Man måste gå längre, med dagens situation.Anf. 176 () replik:Fru talman! Vad gäller frågan om ministern ärnärvarande eller inte i kammaren i den här debatten,kan man möjligen förstå om han inte känner sig så därväldigt tvingad att gå hit. Han har ju inte något under-lag som diskuteras. Det här är ju ett motionsbaseratbetänkande.Det är värre än så: Det är bara en socialdemokratsom är anmäld på talarlistan, och det är jag. Det ärbara att beklaga. Men det har också sin förklaring.Nästan alla motioner är skrivna av icke-socialdemokrater. Det finns två från socialdemokra-ter, tror jag. Så det finns väl kanske något sambanddär.Vad gäller vill jag bara säga att vitycker att man ändå kan ett steg i taget. är man påväg att kanske få en fast resurs i . Det finnsmarkeringar gjorda. Låt oss avvakta de resultaten.Anf. 177 () replik:Fru talman! Jag är övertygad om att vi från riks-dagens sida skulle ge en minister, oavsett om det voreutrikesministern eller biträdande utrikesministern,avsevärd tid för att kommentera och ta upp de frågorsom berörs här, även om de utgår från motioner. Jagsjälv, och jag tror många andra, skulle också välkom-na fler socialdemokratiska både motioner och inlägg ide här debatterna. Det skulle vara bra.Vad gäller tycker jag inte att man hargjort tillräckligt. Det har tagits viktiga steg i den härfrågan, och naturligtvis hoppas vi alla att det skallleda någon vart. Det som vi har krävt i två reservatio-ner, FN-närvaro i för MR-frågor och fråganom krediter, är två viktiga frågor.Jag vill också kasta in ytterligare en fråga. ToneTingsgård ville inte ta upp frågan om avvisning frånSverige av flyktingar från Bosnien och f.d. Jugoslavi-en. Men frågan finns med i motioner, och därför harutskottet behandlat detta. Därför finns det en reserva-tion. Vi är många som anser att flyktingar skall få allhjälp i världen för att återvända till sitt hemland. Mendet skall inte tvingas fram. Det måste ske i den ord-ning människorna själva avgör att de kan återvända.Det är det som vi har invänt mot i den reservationsom finns i frågan.Anf. 178 () replik:Fru talman! Av alla de motionsyrkanden som rörIndonesien är vi oense på två punkter. Den ena har jagberört ganska utförligt. Den andra gäller teknisktsamarbete och krediter. På den punken anser vi - därskiljer vi oss kanske åt - att det är värdefullt att haalla de möjligheter till påverkan som både biståndsar-bete och tekniskt samarbete innebär. Det är ett ganskablygsamt samarbete vi har. uppgår det tillungefär 5 miljoner, allt som allt. Men det är inriktatpå sådana områden där man faktiskt kan tänka sig attdet blir ett konstruktivt bidrag även till MR-utvecklingen i , och det är inte försumbart.Några krediter har inte beviljats, helt enkelt därföratt man inte har kunnat komma överens om villkoren.Det är därför inte heller så mycket, tycker jag, att ordaom.Det är riktigt att avvisningsfrågorna förekommer imotionerna. Men för den sakens skull är det ju intedet här utskottets sak att i det här sammanhanget hasynpunkter på tillämpningen av asyllagstiftningen.Det får komma i andra sammanhang. Är man kritiskmot tillämpningen får man ta upp det när det diskute-ras. hanteras de här frågorna av Utlänningsnämn-den. har ingen överprövningsrätt.Anf. 179 () replik:Fru talman! Många av de frågor om Indonesiensom jag tänkte ställa har berörts, så jag skall inteförlänga den diskussionen. Jag kan bara konstatera attreservanterna och socialdemokraterna har litet olikatempo och tålamod. Jag blir litet frustrerad över attunder tiden som socialdemokraterna tvekar när detgäller kränks ju de mänskliga rättigheternai . Människor lider.Jag tänkte ställa en fråga om . Som jag sade imitt anförande har bestämt sig för att föra framoch driva kravet om sanktioner gentemot på om mänskliga rättigheter. Varför är intesocialdemokraterna i utskottet beredda att ocksåstödja detta krav på sanktioner, eftersom den kritiskadialogen inte har lett till någonting under de här fyraåren?Anf. 180 () replik:Fru talman! Jag tror egentligen inte att vi är såväldigt långt ifrån varandra i frågan om heller.Reservationstexten lyder så här: "Om nya diplo-matiska påtryckningar mot landet åter skulle visa sigvara resultatlösa bör någon form av sanktionsåtgärderövervägas. "Det är egentligen den punkt som vi skiljer oss på:"Om nya diplomatiska påtryckningar.-.-.". Det är judet som regeringen faktisk har utlovat i flera uttalan-den.Anf. 181 () replik:Fru talman! Jag är väl medveten om att sanktionerär ett känsligt vapen i sådana här diskussioner. Jagtycker ändå att vi i reservationen har öppnat för attganska snabbt kunna tillgripa detta om det visar sigatt situationen inte förbättras. Det finns händelserunder - inte minst de två förfat-tare som är försvunna - som är exempel på att demänskliga rättigheterna kränks just på grund av ytt-randefriheten.Jag hoppas att det inte skall ske något attentat iSverige, som det gjorde i , för att vi skall till-gripa sanktioner som ett instrument för att kritiseraIran.Anf. 182 () replik:Fru talman! Det är möjligen inte bara tålamodetsom skiljer oss åt utan också tveksamheten, i det härfallet inför sanktionerna. Vi menar att de är ett trub-bigt instrument. Vi drar oss i det längsta för det. Dethar varit en genomgående socialdemokratisk hållningi många frågor.Anf. 183 () replik:Fru talman! Jag vill påpeka att det inte är asylreg-lerna som diskuteras här, vilket sade isitt anförande när det gällde iranska konvertiter.Det vi har kritiserat är den avvisning som rege-ringen beslutade om . Det gällde en per-son från som hade konverterat från islam tillkristendomen. Detta kom sedan, enligt de uppgifterjag har fått från och , att betraktas som ett pilotfall. Jag vet att harförnekats att det var ett pilotfall, men man har betrak-tat det så. Den praxis som tidigare fanns ändrades pågrund av detta. utvisades femkonvertiter till Iran.Det finns, som vi alla vet, en flyktingkonvention.Den säger faktiskt att om människor känner välgrun-dad fruktan har de rätt att få asyl. Asyl är en mänskligrättighet, som bl.a. har påpe-kat.Vi anser att man kan diskutera även detta i ett be-tänkande om mänskliga rättigheter. Vi har därförreserverat oss. Vi anser att man har grundat sina be-slut på fel beslutsunderlag.