prot · GL0922 · 1997-10-30 00:00:00 — Antalet anställda som berörstäcker huvuddelen av perso-nalbehov. För att underlätta för utredaren i hans arbe-te att därutöver anställa personal fram till den1 har regeringen beslutat om en anställ-ningsförordning som innebär att reglerna om tillfälligtkan frångås. En särskild anställningsförordning är intealls ovanlig vid bildande av nya myndigheter. väl är inrättad kommer där-emot samma regler om anställning att gälla för åkla-garna där som för övriga åklagare.Christel talar också om grava felkalky-ler när det gäller anslagsbe-hov. Jag vill därför nämna att det är Riksåklagarenoch som till Justitiedepartementetgett in en beräkning av vilka resurser som användstill ekobrottsbekämpning. Underlaget har sedan ana-lyserats och diskuterats med utredaren och företrädareför de två myndigheterna. De medel som förs övertill anslag är resultatet av detarbetet och har accepterats av såväl utredaren somRiksåklagaren och . Utöver dessamedel tillförs anslaget enligt förslaget i budgetpro-positionen dessutom somfrämst avser att täcka kostnaderna för stabsfunktioneroch viss nyanställning av specialister. Påståendet attmedlen inte ens skulle täcka grundlönerna har jagdärför mycket svårt att förstå.Det återstår visserligen inte mycket tid fram tillden . Det kan inte förväntas att allafrågor kring är lösta till dess.Vid bildandet av en ny myndighet är det dock natur-ligt att vissa frågor kan lösas först efter det att verk-samheten har påbörjats.Som svar på fråga vill jag sä-ga att det enligt min mening vore fel att nu skjutaEkobrottsmyndighetens inrättande på framtiden.Anf. 11 ():Herr talman! Det är, som vi under informations-stunden konstaterade, svårt att få ett grepp omden nya myndigheten och dess struktur. Det kännslitet grand som att slåss mot väderkvarnar.Inför hävdar regeringen att det är frågaom en myndighet inom åklagarväsendet. Men somframgår av den promemoria som jag citerade ur är detinte mer än halva sanningen. Det är ju också fråga omen central förvaltningsmyndighet, direkt under rege-ringen och med ett eget anslag - låt vara med vissaåklagarfunktioner. Den försöker regeringen nu medskohorn pressa in i det regelsystem som styr åklagar-verksamheten och brottsbekämpningen i övrigt. Detåterstår för justitieministern att klargöra hur en sådanlösning skulle kunna vara förenlig med grundläggandeprinciper om åklagarväsendets självständighet ochrollfördelningen inom den offentliga förvaltningen.Justitieministern och jag är överens om en sak,nämligen att ekobrottsbekämpningen måste bli effek-tivare. Den politiska skiljelinjen går dock vid frågan:Är ständiga omorganisationer verkligen rätta sättet attåstadkomma detta? Tvärtom är det ofrånkomligt attvarje omorganisation tar mycken tid och kraft i an-språk - resurser som härigenom undandras den ope-rativa verksamheten.Riksenheten mot ekonomisk brottslighet, ,är just en sådan samarbetsorganisation som justitie-ministern efterlyser. Det tog ungefär att byggaupp den här verksamheten från grunden. Varför intebygga vidare på den struktur som byggts upp genomREKO? Med ett anständigt tillskott av resurser skulledet bli en för ändamålet väl fungerande organisation.REKO har vissa inbyggda svårigheter, t.ex. ettsplittrat ledningsansvar, men samma problem är påväg att byggas in i . Åklagarnaoch poliserna hos EBM är inte anställda där. Ändåskall chefen för ha det samordnade arbetsled-ningsansvaret. Kan man både ha och inte ha ett ar-betsgivaransvar? RPS ges t.ex. befogenhet att ledapolisverksamheten inom EBM:s område och att med-dela föreskrifter för denna verksamhet. RPS förfogaremellertid inte över de budgetmedel som skulle göradet möjligt för polisen att leva upp till de bindandeföreskrifterna, utan det gör EBM. Hur är det tänkt attden kompetenskonflikten skall lösas? Samma förhål-lande gäller för övrigt Riksåklagaren kontra åklagarnavid Ekobrottsmyndigheten.Om tiden medgav det skulle jag kunna räkna uppett stort antal konstitutionella, judiciella, administrati-va och praktiska problem som pockar på en lösning;detta innan en omorganisation borde sjösättas. Ettantal tunga remissinstanser har länge pekat på dessaproblem. Flertalet är fortfarande olösta. Justititeminis-tern hävdar att EBM har antagit klarare former alltef-tersom beredningen av ärendet har fortskridit. Dennaklarhet har dock inte spritt sig utanför Rege-ringskansliet. Oklarheten är påtaglig inte minst blanddem som är närmast berörda.Regeringens utspel med den nya myndigheten harförorsakat strömhopp på både åklagar- och polissidan- en förlust av kompetens som inte har rådmed.Varför kan regeringen inte vänta med att inrättaEBM tills förberedelserna fortskridit så långt att allaberörda, inklusive , vet vilka villkor somskall gälla konstitutionellt, verksamhetsmässigt ochpersonaladministrativt?Anf. 12 ():Herr talman! När Ekobrottsberedningen i sin rap-port Effektivare ekobrottsbekämpning föreslog attriksenheten skulle upphöra och ersättas med en nymyndighet - , som skulle varaen självständig kombinerad åklagar- och polismyn-dighet under regeringen - kritiserades detta förslagkraftigt av tunga remissinstanser.I regeringens skrivelse Lägesrapport i fråga omden ekonomiska brottsligheten ger regeringen ettintryck av att den har tagit till sig kritiken och angeratt det "inom åklagarväsendet inrättas en ny myndig-het, ".Vid behandlingen av regeringens skrivelse utgickjustitieutskottet från att det regeringen hade uttalat isin skrivelse också var regeringens avsikt. I utskottetsbetänkande säger man: "Utskottet instämmer - motbakgrund av bl.a. remissinstansernas synpunkter - iregeringens bedömning att börinordnas som en självständig myndighet inomåklagarväsendet. Därigenom knyts myndigheten på ettnaturligt sätt till den organisation för brottsbekämp-ning som redan existerar. "En bred majoritet i ställer sig bakom ut-skottets skrivning i betänkandet. Utskottets, och där-med , mening, att Ekobrottsmyndighetenskulle inordnas inom åklagarväsendet, tydliggörsgenom att den enda ledamot i utskottet som pläderadeför en myndighet direkt underställd regeringen reser-verade sig.I årets budgetproposition kan vi läsa att en åkla-garmyndighet inom åklagarväsendet inrättas. Så långtär allt frid och fröjd. Om man läser vidare finner manatt EBM får ett eget, från åklagarorganisationen av-skilt, anslag. Det normala är ett anslag för en myndig-het. På rättsväsendets område är enda undanta-get att säkerhetspolisen har ett från polisorganisatio-nen skilt anslag. börjar man undra.I en promemoria om inrättandet avEkobrottsmyndigheten upprättad inom Justiedeparte-mentet får vi svart på vitt på attriksdagens tydliga uttalande, att EBM skulle inordnasi åklagarväsendet, inte är något som regeringen ansersig behöva följa. I promemorian kan vi om EBM:sställning - har tidigare pekat påen del av detta - läsa följande: Ekobrottsmyndighetenskall vara en åklagarmyndighet och ingå i åklagarvä-sendet. Det hindrar inte att vissa särlösningar kanbehövas med hänsyn främst till myndighetens särskil-da roll med nationella stabsfunktioner i fråga omekobrottsbekämpningen. Vidare sägs: Ekobrottsmyn-digheten är i vissa avseenden en myndighet direktunder regeringen. Myndigheten kommer därför att fåfoga över ett eget anslag och kommer också att få etteget regleringsbrev.Herr talman! Jag kan tycka att det är lustigt attupptäcka att jag har blivit lurad på Kiviks marknad.Men det beror på att ingen annan drabbas av att jagförlitat mig på en försäljares ord. Men att finna attregeringen inte bryr sig om vad riksdag harbeslutat och med ordridåer lurar på obegriplig konstruktion för ett så viktigt värv somekobrottsbekämpningen är inte lustigt.Herr talman! Jag skulle vilja höra hur justitiemi-nistern förklarar hur en, enligt regeringens material,särskild myndighet under regeringen kan vara det-samma som en, enligt justitieutskottets betänkande,inom åklagarväsendet inordnad myndighet.Anf. 13 Justitieminister ():Herr talman! Den grundläggande frågan hos bådeChristel och är: Varför skallvi ha en myndighet som både är en åklagarmyndighetoch en myndighet som dessutom har särskilda uppgif-ter för att utveckla vårt samhälles möjlighet att be-kämpa ekonomiska brott. säger att riks-dagen fattade ett beslut om en självständig myndighetinom åklagarväsendet. Det förslag som vi kommermed innebär en självständig myndighet inom åklagar-väsendet, men förslaget innehåller en del till, nämli-gen en myndighet som får särskilda uppgifter för attutveckla våra möjligheter att bekämpa ekobrottslighe-ten. känner sig lurad. Jag måste faktiskställa frågan: Vad är det som gör att är sårädda för att vi vid sidan av att vi utvecklar åklagar-funktionen i vårt dessutom inrättar en myndighet somfår ett särskilt uppdrag att bekämpa ekobrottslighetenoch utveckla den verksamhet som finns inom olikamyndigheter? Varför är ni så rädda för detta?Anf. 14 ():Herr talman! Jag kan direkt ge justitieministern ettskäl till att vi är så rädda. Vi tror nämligen att densärskilda utredaren har räknat fel på pengarna. Vi troratt det som vi skådar här bakom allt fagert tal i självaverket är en i omorganisationens form förklädd ambi-tionssänkning på det här området.Justitieministern talar om ett tillskott på 45 miljo-ner till verksamheten, men det stämmer inte. Enligtbudgetförslaget tas det 110 miljoner från Polisensanslag och 56 miljoner från åklagarväsendet. Därtillkommer ett tillskott på 15 miljoner. Det ger summan180 miljoner. Det är vad budgetpropositionen säger.Det är i stort sett de resurser som finns . Ut-gångspunkten är således att den organisation som har skapat besvärande balanser i fortsättningenskall klara inte bara de nuvarande utan dessutom ettantal nya arbetsuppgifter med i stort sett oförändratanslag. Till detta skall läggas att EBM kommer att haen chefstäthet som åklagarväsendet settmaken till. Det kommer att finnas ett stort antal be-fordrade åklagare och poliser som kostar pengar mensom inte har några operativa uppgifter. Därför är vi såoroliga för detta, justitieministern.Vidare kommer det att bli nödvändigt att byggaupp dubbla personal- och ekonomiadministrativasystem. Den av regeringen valda modellen leder tillbetydande administrativa merkostnader, resurser somborde komma den operativa verksamheten till godo istället.Vad sedan gäller tjänstetillsättningen, som justi-tieministern var inne på i svaret, vill jag bara säga attdet är en mycket ringa tröst för åklagarna att rege-ringen har beslutat om en anställningsförordning sominnebär att reglerna om föråklagarväsendet helt kan frångås. Även om förfaran-det på det här sättet blir hjälpligt lagligt undrar man:Var finns moralen? Tycker justitieministern verkligenatt staten som arbetsgivare skall behandla sina an-ställda på det här sättet? Inser justitieministern vilkasignaler det sänder ut till organisationen att man medsparkande av den kvinnliga chefen för statsåklagarenför speciella mål tillsätter en manlig skattechef somgeneraldirektör och chef för en åklagarmyndighetmed avsevärt högre lön än vad Riksåklagaren har?Denne generaldirektör går sedan och handplockarfolk till den nya myndigheten, företrädesvis skattefolkså här långt, t.ex. en civilekonom utan juridisk skol-ning som chef för den juridiska enheten. Kan justi-tieministern hysa någon förståelse för att det härväcker viss oro inom organisationentalar i sin genomgång avsamhällets åtgärder mot den ekonomiska brottslighe-ten om att det är påfallande hur mycket den här verk-samheten står och faller med att det finns eldsjälar. Dehar så rätt i den bedömningen. Tror justitieministernatt eldsjälar fortsätter att vara eldsjälar efter det att deblivit utsatta för den här behandlingen ?Anf. 15 ():Herr talman! Jag kan ge en ytterligare vinkling påvarför vi är oroliga. Alla talar om samordning. Mendet förslag och det underlag som vi har tillgång tilltyder på att vi riskerar att förlora, eller i varje fallbryta, en fortsatt positiv utveckling till ökad samord-ning, att vi i stället riskerar att få en splittring.Jag är väl medveten om justitieministerns taktikatt försöka få oss moderater att framstå som att vi inteär intresserade av ekobrottsbekämpningen. Men omdet hade varit så att det just var vi och inga andra somvar så oroliga, hade det i och för sig inte behövt bety-da att vi hade fel. Det är inte så ovanligt. Vi kan taBejerot som ett exempel som ensam slogs mot enliberaliserad narkotikapolitik. säger väl alla:Tack och lov att han slogs. I det här är vi faktiskt inteensamma. I informationsstunden fick justitiemi-nistern en fråga från , som företräderMiljöpartiet, som visar att även där finns en oro. Detfinns en folkpartimotion där man också pekar påprecis samma sak. Vi är alltså en del som hyser sam-ma oro. Det vi oroar oss för är att vi splittrar be-kämpningen av ekobrottsligheten. blir i stort sett den brottslighetkvar som gömmer sig bakom synbart traditionellaffärsverksamhet, men vi vet alla att ekobrottslighetenfinner olika saker att gömma sig bakom och ger sigolika uttryck. Vi tappar bort narkotikahandeln ochmiljöbrotten.Allra sist: Om nu justitieministern hävdar att dethär är inordnat, måste jag fråga hur justitieministernkan förklara att skall ge in enegen årsredovisning till regeringen. Den skall alltsåinte ingå i RÅ:s årsredovisning till regeringen.Anf. 16 Justitieminister ():Herr talman! Låt mig börja med den sista frågan.Varför ge en egen årsredovisning? Jo, antagligendärför att skall få svar på alla sina frå-gor hur det blev med , hur detgick med kampen att bekämpa ekobrotten och utveck-la våra möjligheter att bekämpa den, vilka resursersom lades ned på vad och vad resultatet av de insat-serna blev.För att kunna svara på de frågor som jag är över-tygad att och kom-mer att ställa måste vi ha en särskild redo-visning så att vi verkligen kan se resultatet, inte minstför att kunna utvärdera och utveckla det hela vidare.Jag tror inte att man vid varje tidpunktvet exakt vilket som är det bästa sättet att göra. Manmåste ta steg för steg, och det är väldigt viktigt gör utvärderingar. Då gäller det att man har braredovisningar. Det är detta som är bakgrunden.Chistel sade att man inte är rädd förden nya myndigheten som sådan, utan man är oroadför att vi har räknat fel på pengarna. Jag tror attChristel skall gå tillbaka och studera siff-rorna en gång till.Denna myndighet tar över vissa funktioner från demyndigheter som finns . Det betyder att man taröver deras pengar och så långt det är möjligt denpersonal som arbetar där. Därutöver tillförs den nyamyndigheten särskilda medel för de ytterligare rekry-teringar som behöver göras och de ytterligare funk-tioner som den har. Jag tror inte att de som har arbetatmed den ekonomiska sidan har räknat så totalt fel.Däremot är det kanske svårt att orientera sig i siffror-na.Jag förstår inte riktigt påstå-ende om att det blir en stor chefstäthet utan operativabefogenheter. Det är klart att chefer och åklagare ihögre befattningar har operativa funktioner, självfal-let.Jag förstår inte heller aversionen mot att det rekry-teras människor med hög kompetens och att de fårhöga löner. Inte minst för att detta kommer från mo-derat håll blir man förvånad över den typen av påpe-kanden.När det gäller tillsättandet av tjänsterna har utre-daren anlitat en expertgrupp. I denna sitter personalfrån bl.a. Riksåklagaren och andra åklagare. Under-känner totalt det arbete som dennaexpertgrupp utför?Gun är rädd för att detta innebär ensplittring av bekämpningen av ekobrotten. Jag kaninte förstå den invändningen. Den saknar varje somhelst förankring i den verklighet som vi talar om. Vadvi talar om är just att vi skall samla våra krafter såmycket som det går i ett så pass litet land som Sverigeändå är för att bekämpa någonting som är väldigtsvårt. Precis det som sade, sade jagtidigare i min informationsstund, att vi talar om enbrottslighet som inte är statisk, utan det är fråga omen brottslighet som utvecklas för . Det är enbrottslighet där det kan ta för myndighe-terna att över huvud taget komma på att man kommer att upptäcka ett mycket svårt och stortproblem, inte minst för det seriösa näringslivet.Vi vill ha en myndighet som har möjligheter, re-surser och kompetens att ligga steget före och att iförväg upptäcka olika hot. Det kräver att man organi-serar och samordnar verksamheten på ett annat sätt änvad vi har gjort . Det finns en hög ambition,men jag kan inte garantera att det hela blir perfektfrån början. Men vi skall ju inte avstå ifrån att försökaatt åstadkomma någonting som är effektivt och bra.Annars blir det inte riktigt trovärdigt att vi vill be-kämpa den ekonomiska brottsligheten.Anf. 17 ():Herr talman! Det finns en väldigt tydlig trend iSverige , och den kommer säkert att bli övertyd-lig den dag som regeringen lägger fram den lägesrap-port som justitieministern aviserade för en halvtimmesedan. Trenden är att den fiskala verksamheten flyttarfram sina positioner genom ett stort antal förslag omutvidgade befogenheter. De rättsvårdande myndighe-terna får i motsvarande mån stå tillbaka.Justitieministern företräder ju världens mest jäm-ställda regering som ofta framhåller att hälften avstatsråden är kvinnor. Men tror inte justitieministernatt det finns en risk för att detta kan bli kontraproduk-tivt, när det blir allt tydligare att de kvinnliga statsrå-den inte förmår hävda sina revir gentemot grabbarna iFinansdepartementet?Anf. 18 Justitieminister ():Herr talman! Det där förstod jag faktiskt inte. Påvilket sätt har jag inte lyckats hävda mitt revir motgrabbarna i ? Här har jag skapatmöjligheter att utveckla just det som är en av kärnfrå-gorna för mig och , nämligenmöjligheterna att bekämpa ekobrottslighet och kom-ma åt skattefusk. Jag utnyttjar inte bara de myndighe-ter och de resurser som ligger under Justitiedeparte-mentet. Jag har lyckats att vidga min intressesfär ändain i och dess myndigheter. Jagskulle vilja säga att det är ett gott betyg åt ett kvinn-ligt statsråd.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1997/98:32 om tun-nelbygget i HallandsåsenAnf. 19 Kommunikationsminister ():Herr talman! Per har ställt tre frågormed anledning av tunnelbygget genom Hallandsåsenrörande mitt förtroende för , om jag avseratt pröva alternativa järnvägssträckningar samt om jagavser att tillsätta en kommission som skall föreslåfortsatta åtgärder.Det som hänt vid bygget av järnvägstunnlarna ge-nom är djupt tragiskt. De pågåendepolisutredningarna får visa om brott begåtts och huransvaret skall fördelas. Jag känner starkt för dem somdrabbats av giftutsläppen, och det är av yttersta viktatt de ersättningskrav som enskilda och andra har medanledning av tunnelbygget skyndsamt regleras. Förmig är det självklart att byggande av järnvägar ochvägar skall ske på ett miljömässigt säkert sätt. Det äräven självklart att den lagstiftning som finns inombl.a. miljöområdet skall följas vid allt slags byggande.Som statens företrädare har här ett specielltansvar att föregå med gott exempel.Banverket är som myndighet ansvarigt för denverksamhet som verket bedriver inom de ramar somregering och riksdag anger. i årtillträdde som generaldirektör för , och mitt förtroende för honom är orubbat stort.Jag och delar uppfattningen att ett fortsatttunnelbygge förutsätter att bygget kan bedrivas på ettmiljömässigt säkert sätt. Det är nu viktigt att Banver-ket agerar på ett sådant sätt att verkets anseende kanåterupprättas. I detta sammanhang vill jag poängteravikten av att fullfölja den upprustning av det nationel-la järnvägsnätet som beslutat. Om intedenna rustning fullföljs riskerar vi att transportsektornpå sikt utvecklas i en miljömässigt negativ riktning.Vad gäller frågan om alternativa dragningar avjärnvägen vill jag erinra om att det genom årens loppfunnits en bred politisk uppslutning i alla partier kringatt skall byggas ut till dubbelspår. Dennuvarande banan över Hallandåsen utgör en av destörsta "flaskhalsarna" för speciellt godstrafiken, ochbehovet av att åtgärda denna sträcka har aldrig ifråga-satts. Vid planeringen av dubbelspårutbyggnadenmellan och gjordes bl.a. en avvägningmellan miljöaspekterna samt godstrafikens och per-sontrafikens lokala och interregionala behov, vilketresulterade i att den nu påbörjade sträckningen valdes.Det viktigaste är att grundligt sanera detförgiftade området kring tunnelbygget och dra lärdomav det som inträffat, snarare än att på nytt utreda al-ternativa dragningar av Västkustbanan.Regeringen har redan tillsatt en kommission meduppgift att bl.a. lämna förslag till åtgärder som behö-ver vidtas för att liknande händelser skall kunna und-vikas . anser jag att det intefinns behov av att tillsätta någon ytterligare utredningeller kommission.Det som har hänt vid får inte uppre-pas, och det är viktigt att de erfarenheter som vinnskan komma till användning vid andra infrastrukturut-byggnader, t.ex. och i . För att få bästa möjliga beslutsunderlag vad gäl-ler godkände regeringen attSvedab med statliga medel påbörjade en noggrannteknisk utredning angående projektets genomförbar-het. Utredningen presenterades ochinnehåller bl.a. en beskrivning av de geologiska ochhydrologiska förutsättningarna samt lämpliga bygg-metoder. Det är min övertygelse att denna åtgärd harbidragit till att miljömässigt och kostnadsmässigtsäkra detta projekt.Anf. 20 PER ():Herr talman! Först ber jag att få tacka statsrådetför svaret på mina frågor, även om jag inte är nöjdmed svaren i sig.Låt mig först uttrycka att jag tycker att det som harinträffat i är en mycket stor tragedi förde anställda och för berörda inom ochSkanska såväl som för boende och näringsidkare iområdet, inte minst i miljö- och naturvårdshänseende,kanske i synnerhet för järnvägen och järnvägensframtid.För mig är det centralt och viktigt att vi försökeratt lära oss av vad som har hänt i Hallandsåsen.Många av de som jag har talat med under de senasteveckorna har uttryckt en mycket stor förvåning överatt man i ett så stort och miljömässigt känsligt projektinte haft en fortlöpande miljörevision från akademiskakretsar, vilket man har haft i många andra alternativaprojekt som har bedrivits på olika håll i världen.Det är bra att man närmare studerar citytunneln.Men jag skulle gärna vilja ha ett besked om ifall manär beredd att göra och tillsätta en fortlöpande miljö-revision som är fristående från banverk och entrepre-nörer för att på det sättet följa en närmast internatio-nell praxis för att tillvarata miljöintressena.Jag skall inte beröra den pågående polisutredning-en. Jag tycker att det är bra att en kommission hartillsatts och förutsätter att den ger full insyn för berör-da och för allmänheten för att därmed skapa förtroen-de. blöder och det är därför viktigt prövar alla de förutsättningar som finns, antingenatt stoppa bygget eller att finna alternativa metoder,alternativa dragningar, dvs. att finna en fullständiglösning där man kan försöka att lära sig av de misstagsom har begåtts.Men det finns också andra delar som kommer in ifråga om . Under de senaste 24 måna-derna har det varit betydande vakanser när det gällergeneraldirektörsposten på . hade man ingen gene-raldirektör. Det är väl alldeles uppenbart att det harvarit brister i uppföljningen av detta känsliga projekt,som redan föregående höst var på väg att bryta motVattendomstolens beslut. I en hearing här i riksdagenanordnad av jordbruks- och trafikutskotten har manbåde från banverk och styrelse förklarat att ingen somhelst rapportering har skett och inga frågor ställts frånstyrelsen om projektet sedan man beslöt att släppa tillmedel för att göra en betonginklädning av tunneln ifebruari innevarande år ända tills man kom fram tillseptember i år.För mig är denna rapport om att ett så stort, käns-ligt och kontroversiellt projekt inte har följts upputomordentligt anmärkningsvärd. Jag måste därförfråga statsrådet om inte heller någon uppföljning skettfrån departementet i denna stora och så känsliga frå-ga.Jag skulle också vilja fråga om det allmänt är såatt , utan departementets vetskap,kan ikläda sig nya kostnadsansvar för Hallandsåstun-neln med , som man gjorde ifebruari.