prot · GL0947 · 1997-12-15 00:00:00 — Den frågan hänskjuter jag till vår social-försäkringsminister . 22 () replik:Fru talman! Jag vill bara kort säga att det är gans-ka talande att ett regeringsparti är så ointresserat avoppositionens förslag att man inte vet vad det innehål-ler. Jag får rekommendera till läsning Centerpartietsprogramförslag när det gäller grundtryggheten. Dåkanske det klarnar också för . 23 () replik:Fru talman! Jag ber om ursäkt om jag i stridenshetta uttryckte att jag inte alls kände till Centernsförslag. Så är det icke. Jag konstaterar att vi har litetolika uppfattningar just på denna punkt.Jag avsåg hur andra partier uttalar sig. Man fårinte bara se till vad som eventuellt behandlas i kam-maren eller dess utskott, utan också till vad som sägspå partistämmor, t.ex. Ordet har blivit något värde-laddat åtminstone för mig, och kanske även för mångaandra. Det är nog viktigt att vi på olika sätt försökersätta oss in i vad de olika partierna står för.Anf. 24 () replik:Fru talman! Jag delar uppfattningatt den generella välfärden är väldigt viktig och att detär inkomstbortfallsprincipen som skall gälla i sjukför-säkringen.Oron för systemens hållbarhet är jättestor, RonnyOlander. Kan man lita på systemen vid alla de tillfäl-len i livet då man behöver dem? Det bryr ni er tydli-gen inte så mycket om. Ni säger att alla är så nöjda.Det är faktiskt inte på det sättet.Sedan säger att man sätter den en-skilda människan i centrum. Men de långtidssjuka,som väntar på operation och rehabilitering, sätter niinte i centrum. Ni säger att ni fixar problemen med614 . Det är inte sant. Om vi delarsolidariskt mellan landstingen handlar det om 50miljoner var. Hur långt kommer man med den sum-man?Jag skulle vilja fråga hur det är.Ytterligare 26 000 sjuka står i köer ochväntar. Försvinner de köerna om förslaget om 614 miljoner i sjön ?När är de köerna borta?Det finns dessutom andra som borde få en snabba-re rehabilitering, så att man kan spara pengar i sjuk-penningsystemet.Det talar om i sitt anförande ärfaktiskt inte några raka rör. Tala om krokiga rör ellerkrokiga stigar! Jag skulle vilja påstå att har förvillat sig så långt på de krokiga stigarna ide skånska skogarna att han inte riktigt kan klara utvad riktig välfärd egentligen handlar om.Anf. 25 () replik:Fru talman! Jag tycker nu att vi i vårt land kan semycket klart vad som sker med den ekonomiska ut-vecklingen, tillväxten, sjunkande arbetslöshetssiffrorm.m. Vi kan konstatera - det har sagts idenna kammare - att det har gjorts stora uppoffringarför många människor. Därför är det glädjande att vinu börjar se en ljus framtid. Jag skulle uppskatta omSigge Godin kunde säga att vi gårmot en betydligt ljusare utveckling. Allt pekar på det.Vad gäller den generella välfärden kan jag säga attdet har gjorts höjningar i a-kassan. Sjukförsäkringen,m.m., tas upp . Jag räknade upp dettidigare.Jag tycker också att det är viktigt att nämna de 16miljarder kronorna som går till vård, omsorg ochskola. Också de grupper som pratar omkommer att få mycket stor glädje av de pengarna.Det finns anledning att fördjupa sig i , där det just sägs att det inte barahandlar om pengar. Det handlar om kulturer och ombarriärer som skall rivas mellan myndigheterna. Dethandlar om att kloka människor ute i den lokala verk-ligheten skall sätta sig ned tillsammans. De skall sättamänniskan i centrum och konstatera vad de gör förden man eller kvinna som behöver samhällets stöd.Var och en har resurser, och det finns anledningatt använda dem tillsammans. Man skulle önska attdet blir det synsättet som kommer att genomsyra denkommande verksamheten.Folkpartiet pratar också om raka rör. Samtidigtpratar man om att använda pengar som definitivt intetillhör de raka rören.När det gäller och annat ber jag att få åter-komma senare.Anf. 26 () replik:Fru talman! Vi skall inte förvilla oss i . Detär bättre att vi håller oss till sakfrågan.Ronny säger att människor riskerar attmista motivationen för att återvända till arbetslivet pågrund av långa väntetider. Om man då spar sjukpen-ningmedel, , och kan rehabilitera dehär människorna snabbare - visst får de större, bättreoch mer motivation!Jag har hört en socialdemokrat sä-ga: Vi skall göra stora insatser i vårt samhälle, men vibehöver inga pengar till dem. Bara vi strukturerar omoch säger till organisationerna att de skall samverkafixar det sig. Detta är inte sant, . Det ärinte sant att ni kommer någonstans med 50 miljoner irespektive försäkringskassa för rehabilitering för attkorta köerna i vården.Vad händer med de 26 000 som har hamnat i kösedan ni tog över makten? Skall de stå kvar i vårdkö-erna? Är detta att sätta den enskilda människan i cent-rum? tycker att det är tvärtom?Anf. 27 () replik:Fru talman! Det här tycks utveckla sig till mycketav en pengaoperation. Jag har försökt prata om ochförtydliga det som också utskottet, samfällt övermånga partigränser, så väl uttrycker, nämligen viktenav rehabiliteringsinsatser. Det handlar inte bara om attprata om pengar eller om att räkna ut ett anslag på ettvisst antal försäkringskassor, utan det handlar om attockså se den situation som vi nu har lämnat bakomoss. Det handlar om att se den betydligt ljusare fram-tid som vi faktiskt har att vänta.Ingen är betjänt av att stå i en operationskö. Jagskulle också - jag har en hel del material - kunnaprata om vad som är prioriterat och oprioriterat ochom dem som står i olika typer av köer. Likadantskulle jag kunna prata om den utredning som pågårom vårdgarantin, och annat.Vi kan konstatera att det har blivit fler människor ivissa köer. Det är så. Vi hörde en rapport för någradagar sedan om att situationen för t.ex. Stockholmslän inte är som beskriver den. Det finnsstora regionala skillnader. Men jag tycker ändå att detbetänkande vi gör avstamp med är ett under-lag för att ta itu med den problematik som bl.a. SiggeGodin tar upp.När det gäller FINSAM, som handlade om social-försäkringen och hälso- och sjukvården, och för-söksåren 1993-1995 var den finansiella ramen 12,7miljarder kronor, varav 2 ½ miljard kom från social-försäkringen. FINSAM-besparingen blev 154 miljo-ner.Anf. 28 () re-plik:Fru talman! Vad menar med atttala om personers komplicerade situation när han vetatt de ofta hamnar mellan stolarna - inte får sjukpen-ning eller , inte får stämpla osv. och inteheller får socialbidrag eftersom de har delvis sjuk-pension eller a-kassa? Vi vet ju att det finns engråzon och att människor hamnar mellan stolarna. Deuppgifterna kan man få från vilken försäkringskassasom helst. Det är inte generellt som . Det är många.Jag kommer att ta upp det här i mitt nästa anfö-rande litet mer utförligt. Jag hinner inte med det på enreplik.Anf. 29 () replik:Fru talman! Jag nämnde tidigare det uppdrag somRFV, AMS och skall redovisa gemen-samt, nämligen just att se till att människor inte ham-nar mellan stolarna.Jag vågar nog påstå att det har växt fram en med-vetenhet, t.ex. i den här kammaren. Det började kan-ske långt före min tid, men jag känner att den haraccelererat. Jag känner till myndighetsverksamhet därdetta är en mycket viktig dagordningspunkt när mandiskuterar, dvs. att människor inte skall hamna mellanstolarna. Jag försökte också i mitt anförande påvisadetta faktum.Jag tror, , att vi alla har enuppgift i att vara med och bryta de kulturgränser somfaktiskt finns mellan olika myndighetsorganisationer.Vi har med olika beslut i kammaren och med olikauttalanden gett underlag för en sådan diskussion, ochden tycker jag att vi skall fortsätta gemensamt.Anf. 30 () replik:Fru talman! Helt kort: Ja, det tycker jag också attvi skall göra. Om man läser våra förslag ser man att vihar en ambition att verkligen vara heltäckande.Anf. 31 () replik:Fru talman! Tack för det, skulle egentligen ha velat fråga om de bespa-ringar som föreslår - dels på 800 miljo-ner, dels på 150 miljoner - men jag skall inte dra uppden diskussionen.Det finns ändå människor - och det kan vara bådedu och jag eller när som helst - som har enkomplicerad situation vad det gäller olika levnadsbe-tingelser. Jag tycker att det nu finns en möjlighet föross att ta itu med detta, att jobba för detta och låta denhär dagen - än en gång - bli ett avstamp för det.Anf. 32 () re-plik:Fru talman! Jag vill återigen understryka att jagtycker att det är väldigt bra att regeringen och ut-skottsmajoriteten har låtit övertyga sig om att en för-kortad sjuklöneperiod kommer att underlätta nyan-ställningar i framför allt små företag. Det är ett klar-läggande och ett indirekt erkännande av att den för-längda sjuklöneperioden försvårade nyanställning iframför allt små företag, där många av oss ser möjlig-heterna till de nya jobben framöver.Ronny nämnde att detta var en del i sane-ringen av statsfinanserna. Det här visar ju då hursocialdemokraterna sparade blint. Man sparade så kom att motverka de tillväxtskapande krafternanär man ville få ordning på finanserna, då man i stäl-let skulle ha understött dessa krafter.Det skulle vara bra, tycker jag, om socialdemokra-terna kunde erkänna att detta var ett felaktigt beslutfrån början.Anf. 33 () replik:Fru talman! Det finns mycket att säga om denförlängda sjuklöneperioden. ochkristdemokraterna känner mycket väl till den situationlandet befann sig i. Det handlade inte om attspara blint. Det handlade om att noga överväga, dis-kutera och fundera över olika saker, och det har vigjort tillsammans med ett par andra partier. Vi skallinte på något sätt ensamma ta åt oss äran; det var flerasom deltog i detta mycket viktiga arbete.Vad gäller den förlängda arbetsgivarperiodenhandlade det faktiskt också om arbetsgivarens ansvar.Som vi har kunnat konstatera under en tuff arbetslös-hetstid kanske det inte alltid levs upp till detta. Vikunde också se att samhället stod för merparten avkostnaderna för rehabiliteringen.Nu finns det också anledning att se att arbetslöshe-ten har börjat sjunka och tillväxten och investeringar-na att öka. Och detta har skett då vifaktiskt har haft den förlängda sjuklöneperioden.När det pratas om att spara blint kan jag inte mot-stå att konstatera att på sitt A 1-anslag har mindre. På sitt A 2-anslag har de mindre och ökadkontroll. har på sitt A 1-anslag mindre och på sitt A 2-anslag mindre plus ökad kontroll. Vad bety-der dessa besparingar för människor ute i bygderna,ute i och ute i hela ?Anf. 34 () re-plik:Fru talman! säger: Nej, vi sparadeinte blint. Det var noggranna överväganden. Det ärväldigt sorgligt om det är på det sättet. Efter noggrantövervägande föreslog den socialdemokratiska rege-ringen att man skulle försöka strypa de tillväxtska-pande krafterna.Arbetslösheten sjunker, säger . Ja,den öppna arbetslösheten sjunker, framför allt därföratt färre människor numera räknas till arbetskraften.44 % av det svenska folket försörjer resten av oss. Sålågt har det inte varit . Det är för miginte ett uttryck för att vi står på toppen av vår välfärd,måste jag säga.Sedan skulle jag vilja ta upp en helt annan sak.Ronny säger nej till kontomodellen, utskottetsäger på sju rader ungefär samma sak, därför att manvill ha betydande utjämning mellan grupper. SkulleRonny kunna erkänna att kontomodellen ickeär ett höger- eller vänsterprojekt? Den kan göras tillprecis det man vill, med hur mycket eller hur litetomfördelning man vill ha i detta system. Detta är inteett bärande argument. Det är ett argument mot en vissutformning av modellen, vilket man inte säger. Manlägger alltså ut dimridåer både i utskottstexten och idet säger i kammaren.Anf. 35 () replik:Fru talman! Arbetslösheten är för många partierdet viktigaste att bekämpa. Det skulle inte finnasnågon anledning i världen till att vi skulle lägga framförslag som skulle strypa någon typ av tillväxt eller attvi på det sättet skulle hindra oss själva från att sänkaarbetslösheten. Vi har lagt fram otroligt många förslagi samarbete med andra partier på det arbetsmarknads-politiska området, på näringspolitikens område och påregionalpolitikens område. Över huvud taget har viverkligen försökt att sätta landet i arbete igen. Detbetyder så mycket för den enskilde, för dennes familjoch för hela samhället över huvud taget att vi har enbra och fungerande värld att leva i.Jag skulle bara vilja avsluta den här debatten medett bevingat ord som jag har lärt mig under mina 3 ½år här - jag kom hit - och det är generell väl-färd. Alla är med och betalar. Alla får också glädje avdet. När man under livets olika skeden behöver hjälpges möjligheten att få det från samhällets stabila,trygga system. Det är också en glädje att få lov attvara med och bidra, att få betala skatt och att få utnågot när man behöver det en gång under livets färd.Anf. 36 () replik:Fru talman! I första hand hade jag tänkt ställa enfråga till angående SGI-propositionen.Nu hörde jag i ett tidigare replikskifte att hanhänskjuter frågan till , och jagåterkommer till detta då.Men litet tänkte jag kommentera det sade i sitt anförande med anledning av att jaghade tagit upp reduceringen av det särskilda grundav-draget för förtidspensionärerna. påta-lade att detta inte vållade någon större debatt i utskot-tet och att man vid det tillfället vare sig från mitt partieller något annat parti sade någonting om den härfrågan. Där måste jag ge rätt. Jag varsjälv med på det utskottsmötet, så jag vet att det ärhelt riktigt.Problemet som jag skulle vilja peka på, och detgjorde jag kanske också när jag höll mitt anförande,är att vi måste få tillräckligt underlag när vi skall fattabeslut om sådana här saker. var det efter förfrågantjänstemän på som tog fram dehär underlagen. Jag vill än en gång poängtera hurviktigt det är att vi har stabila system, att människorkan planera sin ekonomi. Man skall inte bli utsatt försådana här snabba förändringar just på grund av skall kunna ha en långsiktigt planerad personligekonomi.Anf. 37 () replik:Fru talman! Jag menade inte mina avslutningsordsom kritik mot någon. Det är viktigt att vi har ett braoch rejält underlag. Jag försökte mer beskriva hur dethade gått till. Det jag tog upp i delen om särskiltgrundavdrag var mer hur det faktiskt kommer attutveckla sig.Anf. 38 Statsrådet ():Fru talman! behandlar vi bland andra frågorhär i kammaren utgiftsområde 10, ekonomisk trygghetvid sjukdom och handikapp. Det är utomordentligtviktiga frågor som berör alla människor.Det finns de som hävdar att den ekonomiska kri-sen har visat att vi inte har råd med ett generellt väl-färdssystem. Den förenklade argumentationen lyder:Folk får klara sig själva, vi kan bara hjälpa de allrasvagaste eller fattigvård i stället för generell välfärd.En del vill gå den vägen av ideologiska skäl. And-ra tror bara inte att det är möjligt att behålla generellasystem. Men har vi visat att det går. Vi har genom-levt min generations värsta ekonomiska kris, ochsystemen har fått sina smällar, det är förvisso sant.Men den generella välfärdspolitiken har klarat krisen.Nu står vi ekonomiskt rustade att utveckla välfärdenigen, inte med lånade pengar, utan med egna pengar.Vi kan satsa på vård, omsorg, och skola samt säk-ra jobb och kvalitet i välfärdens kärna: 4 miljarder1997, 8 miljarder , 12 miljarder och 16miljarder år 2000.Den återvunna ekonomiska balansen gör att vi kansatsa ytterligare på barnen. höjervi barnbidragen till , och flerbarnstillägg kom-mer att utgå även till barn födda . Föräldra-penningen höjs till . Barnfamiljerna är den gruppsom drabbats värst av den ekonomiska krisen. Det ärdärför desto mer glädjande att vi nu kan stärka barn-familjernas ekonomi. Den stora satsningen på kom-munerna kommer att förbättra daghem och skola. Denkommer också att ge fri hälso- och sjukvård till barnoch ungdomar upp till 20 år.Med en höjning av sjukersättningen 1998 till80 %, som genomförs , kan de flestalöntagare få i ersättning vid sjukdom, dvs. 80 %genom lag och genom avtal. Den högre ersätt-ningsnivån stärker försäkringen och minskar behovetav tilläggsförsäkringar.Genom att socialförsäkringarna är inriktade på in-komstrelaterade förmåner som är knutna till individenbidrar vårt välfärdssystem till minskade ekonomiskaklyftor och ökad jämlikhet. Ingen riskerar i Sverigesom i många andra länder att förlora sina sjuk- ochpensionsförmåner när man byter anställning. Ökadrörlighet på arbetsmarknaden bidrar i sin tur till ökadeffektivitet och högre tillväxt.Att sätta människan i centrum är målet för denfördjupade samverkan mellan ,hälso- och sjukvården, och arbetsför-medlingen som beslutade om efterförslag från regeringen. Vi har vunnit goda erfarenhe-ter av de försöksprojekt som har genomförts ochgenomförs i olika delar av landet. är det viktigt attöppna möjligheterna att gå vidare och mer effektivtutnyttja samhällets samlade resurser för att bättrekunna tillgodose enskilda människors behov av olikaåtgärder.Människor med långvarig arbetslöshet och/ellerhälsomässiga problem kan hamna i en gråzon mellande olika ersättningssystemen eftersom problembildeninte renodlat faller inom en viss myndighets ansvar-sområde. Det här kan leda till en rundgång mellan justsocialtjänst, försäkringskassa, arbetsförmedling ochlandstingets primärvård, med i en del fall kortsiktigaoch ineffektiva insatser som följd. Det här är en situa-tion som är dålig, främst förstås för medborgarna,men även för samhället. Det finns starka skäl för attutveckla bra och ändamålsenliga samverkansmodellersom ger bättre förutsättningar för rehabiliteringsarbe-te.Fru talman! Vi föreslår därför att försäkringskas-san skall få träffa överenskommelser med kommun,landsting och länsarbetsnämnd i syfte att uppnå eneffektivare användning av tillgängliga resurser. Vida-re skall kommuner och landsting få sluta avtal medvarandra samt med och länsarbets-nämnden om att inom ramen för re-spektive hälso- och sjukvårdens områden delta i ochbidra till finansieringen av gemensamma åtgärder.För försäkringskassornas del skapas en disponibelram på att användas för rehabili-tering och samverkan på ett nytt och flexibelt sätt.Arbetet med att formulera gemensamma mål ochhandlingsplaner har redan påbörjats. harfyra regionala konferenser genomförts för att bl.a. få igång planeringen. Gemensamma mål för samverkanblir också en viktig del i regleringsbreven till respek-tive myndighet.Jag är glad att utskottsmajoriteten stöder regering-ens förslag. Det betyder att samverkan blir en naturligarbetsform för olika myndigheter, och det betyder attmänniskor i behov av insatser inte riskerar att bollasmellan olika system. Jag är också glad att utskottetsmajoritet har beslutat om en samverkansmodell sominte öppnar för att använda sjukförsäkringens pengarfritt. Jag anser att en viktig del i vår välfärdspolitik äratt vi är försäkrade mot inkomstbortfall vid sjukdom.Vi skall veta att sjukförsäkringen är en försäkring somhar pengar att betala ut när eller om vi blir sjuka.Försäkringskassornas besvärliga situation haruppmärksammats . Justitieombudsmannenhar pekat på brister i handläggningen vid försäkrings-kassorna. De minskade resurserna har inneburit attflera försäkringskassor har sagt upp personal för attanpassa sig till de ekonomiska ramarna. Regeringenär medveten om situationen på försäkringskassorna.Den har uppstått genom att kassorna utöver det gene-rella sparkravet på under fåttminskade avgiftsinkomster från arbetsskadeförsäk-ringen på grund av ett minskat antal arbetsskadeären-den.Därför är det ett viktigt initiativ som regeringentog . Utöver de extra hundra miljonerna somföreslogs i budgetpropositionen kunde regeringentillsammans med utskottsmajoriteten föra ytterligare100 till kassornas administration för1998. Denna satsning ger sammantaget bättre förut-sättningar för kassorna att sköta sin uppgift som soci-alförsäkringens administratör. En del uppsägningarkan undvikas och planeringsförutsättningarna förbätt-ras.Fru talman! Arbetet med att reformera socialför-säkringarna och skapa stabila trygghetssystem pågår.Det reformerade pensionssystemet som skall föreläg-gas i vår är den största och mest genomgri-pande reformen. Men det finns också andra viktigaområden där förslag kommer. Jag tänker på förtids-pensionerna där betänkandet från utredningen nu ärute på remiss. Arbetsskadeförsäkringen utreds förnärvarande liksom arbetsgivares åtgärds- och kost-nadsansvar för rehabilitering. Nya SGI-regler bereds iRegeringskansliet.Regeringens proposition om förändrad avgifts-struktur som ställt sig bakom inne-bär tydligare samband mellan intäkter och utgifter. Itorsdags beslutade regeringen om propositionen omsocialförsäkringens administration.Fru talman! när arbetslöshet ochnedskärningar gjort vardagen tung för många har denekonomiska situationen i vänt. Vi kan se attsaneringen av statens finanser ger effekter. Vi harskapat ett ekonomiskt handlingsutrymme att tänkaframåt och diskutera hur vi på bästa sätt kan användade resurser vi har och framöver skapa för att fortsättaatt bygga ett jämlikt och gott samhälle.Anf. 39 () replik:Fru talman! Jag tar återigen upp frågan om SGI-propositionen. Hur blir det? Kommer det att införasen ny sjukersättning från nyår ersättnings-nivå, och kommer reglerna för beräkning av sjukpen-ninggrundande inkomst att förändras i efterhand? Detvore bra om statsrådet kunde utreda det problemet.Jag håller med om att kom-munerna och landstingen utgör välfärdens kärna. Detär väl gott att de får 16 miljarderkronor för att upprätthålla vård och omsorg. Jagskulle vilja att kommenterarKommunförbundets rapport som kom . Därframgår det att hälften av kommunerna, 140 av 280,kan nå balanskravet vid med hjälp av de 16miljarderna. Men de andra 140 kommunerna? Det harvisat sig att pengarna inte räcker. Jag skulle gärnavilja höra statsrådets kommentar till förhållandet.Anf. 40 Statsrådet ():Herr talman! När det gäller reglerna för sjukpen-ninggrundande inkomst har regeringen bedömt att denfrågan behöver bearbetas ytterligare. I det samman-hanget har också läget bedömts. Nivåernakan höjas till från , och vi kommeratt klara finansieringen . Arbetet går vida-re i fråga om nya SGI-regler.Sedan var det den andra frågan om Kommunför-bundet. Jag har inte ingående studerat rapporten frånKommunförbundet som kom . Jag hardärför svårt att ingående kommentera den.Anf. 41 () replik:Herr talman! Jag förstår om statsrådet inte har tidatt sätta sig in i alla rapporter. Det har inte jag heller.Men mot bakgrund av den euforiska stämning sområder just nu att de 16 miljarderna skall räcka till bådedet ena och det andra, våra barn och våra gamla, villjag gärna ha en kommentar från statsrådet. Jag tyckersjälv att det är alarmerande om hälften av landetskommuner säger att pengarna inte räcker. De kommer inte att klara de hårda balanskravsom har satts till år 2000.Därutöver kan man tycka vad man vill om de hår-da balanskraven. Jag vill också rikta kritik mot dem.Men jag vill höra en kommentar av statsrådet.Anf. 42 Statsrådet ():Herr talman! De 16 miljarderna gör det möjligt förkommunerna att fundera över vilka som är de vikti-gaste områdena att satsa de nya pengarna på. Vilka ärde mest angelägna grupperna? Här har t.ex. redan sagt att man bedömer det somviktigt att ge gratis hälso- och sjukvård till barn ochungdom upp till ålder.Jag kan tänka mig att man i många kommunerockså funderar över att stärka kvaliteten i vården förde gamla som har störst vårdbehov eller för de barnsom har behov av särskilt stöd inom barnomsorgen.Det är upp till kommunerna att använda de nyamedlen på bästa sätt. Jag är övertygad om att så ocksåkommer att ske.Anf. 43 () replik:Herr talman! Jag har delvis fått svar när det gällerSGI, dvs. att det pågår ett arbete i Regeringskansliet.Jag har känt en viss oro för att regeringen glatt tram-par på i gamla hjulspår med höga ersättningsnivåerutan en tanke på vad det kan leda till. och hade vi ett saneringsarbeteför att inte överkompensera och så att människorskulle känna sig motiverade att gå tillbaka till arbets-livet. Jag undrar om regeringen inser att detta är enlinje som skall följas fortsättningsvis, dvs.