prot · GK0963 · 1997-02-11 00:00:00 — Dessa klubbar be-stämmer vilken organisationsform de skall ha, om deskall vara ideella demokratiska föreningar eller om deskall vara bolag. Självfallet är det så. Men vilket valde gör måste rimligen påverka hur vi som politikeroch samhällsmedborgare ställer oss.Tonen i statsrådets svar är bra, men jag önskar ettnågot tydligare svar. Är statsrådet beredd att dra indet statliga stöd som går till den här typen avelitidrott om de klubbar som jag har nämnt, och and-ra, fullföljer sina planer på en ren kommersialiseringav sin verksamhet?Anf. 10 Statsrådet ():Fru talman! Det är inte just nu möjligt att ge ettsvar på den frågan. För det första bör vi avvakta vadsom händer på . Dåbehandlas dessa motioner. Konkret handlar det omifall man skall tillåta associationsformen aktiebolaginom idrottsrörelsen eller inte. Vi vet ännu inte hurdet kommer att bli. För det andra finns det ytterligareen motion där det står att frågan bör utredas.Om det skulle bli verklighet med en bolagiseringkommer det naturligtvis att på något sätt påverkasamhällets syn. Det gäller skillnaden mellan att enideell förening spelar en match på en anläggning elleratt ett aktiebolag gör det. Det kan påverka både are-nahyror och bevakningskostnader. Och det finns and-ra sådana aspekter av skatterättslig natur. Det är klartatt det kommer att få konsekvenser. Bolaget är ju enrenodlad affärsdrivande verksamhet, och man fårbedöma det utifrån det. Det finns ganska tydliga reg-ler för detta . Även om man skulle välja ochverkställa bolagiseringstanken hoppas jag att folkrö-relsekaraktären kommer att leva kvar i idrottsrörelsen.Och de förtjänster man möjligen kan göra i en sådanbolagsform måste rimligen föras tillbaka ned i organi-sationen och nå fram till barn- och ungdomsverksam-heten.Jag vill inte lägga mig i idrottsrörelsens val av as-sociationsformer. Jag tror att det är viktigt att vi integör det. För mig är naturligtvis idrottsrörelsen somfolkrörelse något som är värt att stå upp och kämpaför i ett långsiktigt perspektiv. En sådan folkrörelsesom vi har är unik i . Den finns i , menlängre ned i , inom EU, är det inte så vanligtmed den här typen av strukturer. Jag tror att vi haranledning att värna om den här folkrörelsen. Vi folkrörelsen och våra anläggningstillgångar runtom i landet - tennisbanor, golfbanor, fotbollsarenor,ishockeyarenor osv. - att tacka för många av de fram-gångar som det lilla landet ändå har haft iidrottssammanhang. På samma sätt har kommunalamusikskolan betytt mycket för som musik-och kulturnation. Jag tror att detta är väldigt viktigafrågor. De tål att debatteras ingående. Alla måste varavälkomna att föra den här debatten.När det gäller TV-rättigheter pågår för närvarandeen intern dialog i EU om förhållningssättet när detgäller att sälja TV-rättigheter till företag som bara nåren begränsad andel av befolkningen. Vi vet inte vardessa överläggningar och diskussioner kommer attsluta. Men en av tankegångarna är att man eventuelltskall ge respektive land möjlighet att ge folket till-gång till viktiga evenemang inom olika områden, intebara idrott. Vi har ingen aning om var det här sedankommer att landa. Hur vi än landar måste det föregåsav en mycket ingående dialog, inte minst med berördai idrottsrörelsen.Fixande med skatter och sådant tycker också jagatt vi med all kraft skall ta avstånd ifrån. Men det ärganska få klubbar som ägnar sig åt sådan verksamhet.Den stora majoriteten sköter sig alldeles utmärkt. Detär värt att poängtera i sammanhanget. Sedan hoppasjag, precis som , att affärsmässighetoch ideell verksamhet kan bedrivas i folkrörelsenshägn även i framtiden.Anf. 11 ():Fru talman! Som medlem i kan jagbekräfta att det finns idrottsklubbar som inte allsberörs av den här kommersialiseringen. Jag hålleralltså med på den punkten.Jag delar också uppfattningen att det handlar omidrottsrörelsens val. Men som medlem i en id-rottsklubb, kanske inte som riksdagsman, måste jagsäga att det här med bolag känns väldigt främmande.Man kan aldrig komma ifrån att det finns mycketpengar i idrotten, och att det finns människor som ärduktiga och som har en strävan att försörja sig påidrotten. Men för mig finns det någonting oförenligt iatt investera, placera pengar, och bedrivaidrottslig verksamhet. Om man tippar kan man levamed att bollen studsar ut eller in. Antingen lyckasman pricka rätt eller inte. Däremot skall rimligen inteaffärsverksamhet - placeringar av pengar, aktier -avgöras av om bollen går innanför eller utanför stol-pen. Leken är ändå idrottens själ. Om man skall be-hålla den tror jag att man skall vara oerhört försiktigmed kommersialisering.Jag håller med statsrådet om att det ytterst är id-rottsrörelsen själv som väljer vilken väg man skall gå.Däremot är jag inte riktigt överens med statsrådet närhan säger att det går att behålla folkrörelseandanoberoende av vilken associationsform man väljer.Även om ett antal elitklubbar skulle välja att bildabolag kommer självfallet en stor del av idrottsrörelsenatt leva. I har, vad jag förstår, huvuddelen avelitfotbollsklubbarna bildat bolag. Det är klart att detdär fortfarande finns mycket av ideellt fotbollsspar-kande. Men jag tror att det är oerhört svårt att i en ochsamma klubb parallellt bedriva både en rent kom-mersiell affärsmässig verksamhet och en ideell verk-samhet. Det tror jag också att utvecklingen i t.ex.England har bekräftat.En allvarlig konsekvens av planerna att bolagiseraär att vi kommer att få två kategorier av idrottsrörelse,en rent kommersiell idrottsrörelse som steg för stegfjärmar sig från den mer folkligt förankrade och folk-rörelseidrotten. Med all respekt för att en utredning ärtillsatt hade jag önskat en ännu tydligare markeringfrån statsrådets sida att det statsstöd som utgårförutsätter att man har ett betydande ideellt inslag iverksamheten.Det är riktigt att mycket av detta är frågor somkommunerna handhar, och mycket av stödet till elitid-rotten kommer också från kommunerna. På vilket sättdeltar kommunerna i det arbete som pågår? Jag vetinte minst från min egen hemkommun vilket omfat-tande stöd som går från skattebetalarna till våra fram-gångsrika elitklubbar. Har det förts några samtal? Ärkommunerna delaktiga i det arbete som pågår, t.ex.inom ramen för utredningen?Anf. 12 Statsrådet ():Fru talman! Kommunerna är med i sammanhanget,och det är väldigt viktigt att de är det. Statens bidragdirekt till idrottsrörelsen är knappt en halv miljardkronor. Kommunernas bidrag är nio gånger mer, dvs.fyra och en halv miljard i både direkta och indirektabidrag eller subventioner till rörelsen. Sammanlagtomsluter idrottsrörelsen ca . Detär egenintäkter, Bingolotto och en rad andra finansie-ringskällor via sponsorer osv. Det är en ganska storverksamhet.Sedan skall jag svara på frågan om statsstöd tillideell verksamhet kontra att verksamheten går ihop.Till den ideella verksamheten kan vi utan vidare gestatsstöd. Det gör vi , och det kan vi göra i mor-gon. Är det så att man väljer associationsformen ak-tiebolag för en verksamhet kommer det sannolikt attvara så att det är förknippat med stora svårigheter,eller kanske inte ens önskvärt, att ge några bidrag tillden typen av associationsform, dvs. aktiebolaget.Vi vet att det inte heller går att hur som helst gå inmed subventioner i den typen av verksamhet. Det äraffärsdrivande verksamhet, och det finns regelverk fördetta. Går man ifrån den ideella karaktären lär det nogvara så att det blir sådana komplikationer som kanskegör det helt omöjligt att rikta några som helst bidragtill den typen av verksamhet, oaktat att vinsterna gårtill barn- och ungdomsverksamhet, utan vi får kon-centrera oss på den ideella verksamheten.Hur detta kommer att se ut och var det kommer attsluta någonstans vet jag inte. Jag utgår från att utred-ningen kommer att ta den här frågan som en av deviktiga frågorna för att se hur idrottsrörelsen skallfinansieras och vilka associationsformerman kan välja, och sedan får man ta en hållning tilldetta.När det gäller frågan om det går att förena bolagi-sering med ideellt arbete uttryckte jag mig kanskeotydligt. Som människa och individ ser jag det intesom en bra väg att gå fram bolagiseringsvägen. Mendet är inte en fråga som jag kan lägga mig i, och jagskall inte lägga mig i den. Däremot kan jag ha denpersonliga hållningen, vad det nu kan ha för betydel-se, att jag tycker att det är en fördel om vi kan slå vaktom idrottsrörelsen som folkrörelse.Det är en enorm styrka att ha folkrörelsen idrott.Det är vår största folkrörelse. Den bör också förbli enfolkrörelse. Idealiteten är enorm i idrottsrörelsen.Föräldrar och ledare ställer upp både morgnar ochkvällar, dagar och nätter, och gör en fantastisk insats isocialt arbete, uppfostran och att skapa förebilder avunga människor som finns i lokalplanet eller blirstjärnor likt och ,eller vad de nu heter.Hela detta spektra är enormt viktigt. I allt väsent-ligt har det sin grund i att väldigt många människorhar ställt upp och arbetat ideellt. Det är klart att mangår miste om något väldigt väsentligt om man för indenna verksamhet i bolagsform. Där är vinstgenere-ringen det väsentliga. Man har en affärsidé, att spelafotboll så bra som möjligt eller ishockey så bra sommöjligt, och skall tjäna pengar på detta i företagsam-heten. Det är som vilket annat aktiebolag som helst.Jag ser också riskerna i att man knoppar av denideella verksamheten och ställer sig litet utanför dendemokratiska kontrollen. Aktiebolagsformen är bra påatt komma undan den demokratiska kontrollen, i denmån det inte finns en lag att följa. Inflytandet över hurman driver bolaget inom lagens gränser bestäms avstyrelsen. Så är det.Anf. 13 ():Fru talman! Man kan naturligtvis fråga sig varfördet förekommer sådana här planer inom idrottsrörel-sen. Jag tror att statsrådet snuddar vid svaret när hannämner TV-rättigheterna och vilken betydelse de harhaft. Man har möjlighet att på detta sätt finansieraverksamheten. Genom kommersialiseringen av TV-mediet har det öppnat sig nya och stora möjligheterför idrottsrörelsen att få in nya intäkter. Det är säkertett viktigt skäl till att det just nu går ganska snabbt.I sitt senaste inlägg tycker jag att statsrådet är be-tydligt tydligare än i de tidigare svaren när det gällerbåde grundsyn och vilken konkret inställning somstatsrådet har till statsstöd till rent kommersiell verk-samhet och till aktiebolag. Det tycker jag känns bra.Det är oerhört många som är aktiva. Med anled-ning av att återigen skall diskuteraidrottsfrågor såg jag att det står i betänkandet att detför närvarande finns tre miljoner aktiva som utövareeller ledare inom idrottsrörelsen. Därmed är idrottsrö-relsen den ojämförligt största folkrörelsen. Skall mandessutom räkna in alla oss som njuter av att titta pådessa tre miljoner förstår vi att det är oerhört mångasom är engagerade.Jag tror att idrottsrörelsen lever farligt. Det är intebara statsrådets stöd som idrottsrörelsen kan förloraom man väljer den kommersiella vägen, utan väldigtmånga av dessa tre, m.fl., miljoner människor skulleockså vända idrotten ryggen om man skulle fullföljaplanerna på en fortsatt kommersialisering. Jag tackarför svaret.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1996/97:143 omonödiga byggkostnader för studentbostäderAnf. 14 Inrikesminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta i syfte att nedbringakostnaderna inom byggbranschen och därmed minskaarbetslösheten bland byggnadsarbetare.Som bakgrund till interpellationen redovisar StenAndersson att reglerna avseende hisstvång i t.ex.tvåvåningshus belastar byggkostnaderna kraftigt ochkan innebära att hus av denna typ inte byggs. Fråge-ställaren anser att det i övrigt finns ett flertal bestäm-melser inom byggnadsområdet vilka verkar hämman-de på intresset för att bygga bostäder. Nuvarandeibland krångliga och fördyrande byggregler innebäratt motivationen för behövlig nybyggnation riskerarminska bland beställare och byggföretag och skaparonödig arbetslöshet inom byggbranschen.Fru talman! Regeringen strävar efter att förenklabyggreglerna och bygglovsprocessen. Det senastesteget i förenklingsarbetet genomfördes den 1 juli1995 då ett nytt kontrollsystem för byggandet inför-des. De gamla detaljkraven är i det närmaste heltborttagna och har i dagens byggregler till största de-len ersatts av funktionskrav. Det innebär att myndig-heterna ställer övergripande krav på vilka funktionersom en fungerande byggnad skall innehålla. Denenskilde byggherren kan således till stora delarsjälv utforma sitt husbygge under förutsättning att hankan visa att byggnaden är säker, tillgänglig, resurssnåloch användbar.Boverket har i uppdrag att fortsätta arbetet med attskapa funktionsbaserade byggregler. Byggreglernaskall ge stöd för en utveckling av metoder och pro-dukter som medverkar till en långsiktigt hållbar ut-veckling och som främjar god hälsa, miljö, tillgäng-lighet och kvalitet. Verket skall därvid bl.a. särskiltverka för att användandet av metoder och produktersom medför sänkta byggkostnader med bibehållenkvalitet underlättas.Även har detta som ett pri-oriterat område. Rådet skall bl.a. särskilt stödja pro-jekt med inriktning mot ny och billigare byggteknikför att uppnå en effektivare bygg- och förvaltnings-process.Boverket har också ett särskilt uppdrag att utvär-dera de ändringar som gjorts ibyggregleringen. Utvärderingen innebär att undersökafunktionen hos det nya systemet för tillsyn och kon-troll samt att utvärdera om syftena med förändringar-na uppnåtts, bl.a. när det gäller att få ett regelsystemsom främjar bättre kvalitet i byggandet och tillgodo-ser väsentliga, allmänna intressen samt att möjliggöraen smidigare byggprocess, teknisk utveckling ochlägre byggkostnader.För att nå en varaktig uppgång i bostadsbyggandetmåste det ske en genomgripande omläggning avbyggprocessen som kraftigt sänker kostnaderna för debostäder som byggs. Regeringen tillkallade våren1996 en byggkostnadsdelegation som skulle stödja ensådan nödvändig omprövningsprocess bland byggsek-torns aktörer. Delegationen, som skall arbeta ,skall bl.a:främja nytänkande samt initiera forskning ochutveckling kring ny byggteknik och nya byggpro-dukter,initiera nya planerings- entreprenad- och upp-handlingsformer, ochverka för långsiktigt ökad konkurrens på bygg-marknaden.Just nu har delegationen startat ett teknikupp-handlingsprojekt som syftar till att premiera ny ochbilligare byggteknik.Avslutningsvis vill jag också framhålla det arbetesom nu pågår inom regeringen för att utveckla ettprogram med konkreta förslag till åtgärder med syfteatt stärka ekologiska hållbarhet och skapaarbetstillfällen.Anf. 15 ():Fru talman! demon-strerade tusentals byggnadsarbetare utanför det härhuset. Om vi skall vara ärliga, så var väl statsrådetsframträdande inför dessa byggnadsarbetare ingensuccé. Men det är ändå tur för honom att de inte de-monstrerar , efter kännedom om nedskärningarnai Dennispaketet och eventuellt i Göteborgspaketet. Dåhade det nog inte räckt med verbal tomatkastning fråndemonstranternas sida.Det här med Dennispaketet är knepigt. Man har ipraktiken haft en uppgörelse. Sedan bryter man den.Anf. 16 TALMANNEN:Rör detta interpellationens ämnesområde? Onödi-ga byggkostnader är rubriken.Anf. 17 ():Fru talman! Den byggnadspolitik och de högabyggkostnader vi har haft har gett den effek-ten att vi har fått onödigt dyra hyror. Byggherrar harinte velat bygga, och vi har en byggmarknad som istort sett har gått i stå. produceras nästan inganybyggen.I min interpellation tar jag upp ett exempel ifrånLund. Där förberedde man för hissar i tio tvåplanshusmed studentbostäder, men man byggde bara hissar itvå hus. Detta blev icke godkänt, trots att det interåder någon brist på handikappbostäder för studenter iLund . Kravet på hiss innebär att det blir mycketdyrare att bygga, och studentföreningar drar sig för attbygga. En studentbostad är ju ingen permanent bostadutan en genomgångsbostad, och alla behöver inte varahandikappanpassade.I går besökte jag och såg ett annat exem-pel med samma form av bostäder. Det visar att maninte bygger baserat på konsumentens önskemål. Ivarje hus fanns vindsförråd. Inte ett enda av dessaförråd användes. De stod öppna utan lås. I stället föratt bygga dessa förråd kunde man har byggt ett antallägenheter högst upp. Då hade byggkostnaden slagitsut på fler hyresgäster och hyrorna totalt sett blivitlägre.I svaret talade statsrådet om statliga utredningar,om delegationer och om råd. Men allt detta vet vi ju ! Man vet i branschen vad som behövs göras.Varför skall vi då ha mer av utredningar och delega-tioner?Jag skulle vilja fråga statsrådet: När kan vi förvän-ta oss att dessa utredningar blir färdiga, så att vi fårnågon form av svar? Och apropå det som statsrådetskrev sist i sitt svar - kan han lämna något litetförhandstips på något konkret förslag som skulleinnebära att byggnadsarbetarkårens antal arbetslösaminskade väsentligt?Anf. 18 Inrikesminister ():Fru talman! Jag har förvissat mig om att inga and-ra regler skall gälla för studentbostäder än dem vitillämpar för annat byggande. Bygger man tvåvå-ningshus finns inga hisskrav. Men om man inredervindar och det därigenom blir mer än två våningar,blir det hisskrav i andra typer av bostäder och alltsåäven i studentbostäder.Skälet till detta är naturligt. Vi gör denna satsningpå 15 000 studentlägenheter därför att vi har gjort enutbildningssatsning. Den utbildningssatsningen skallvara likvärdig för alla i vårt land. Även handikappademänniskor skall ha möjlighet att vistas tillsammansmed andra studenter i studentlägenheter, och därför ärdet rimligt att samma krav gäller för dessa.När blir utredningen om byggkostnaderna färdig?Redan i sommar kommer Byggkostnadsdelegationenmed en teknikupphandling som syftar till att bringaned kostnaderna rejält. En tävling är på gång somsnart kommer att avgöras, och vi har gott hopp om attde som får del av teknikupphandlingarna kommer attbringa ned kostnaderna rejält.Sten förde demonstrationen på tal. Detär naturligtvis viktigt att alla har möjlighet att framfö-ra sina åsikter. Men byggnadsarbetarna bedömde ialla fall att det var bättre att kalla dit en socialdemo-krat än en moderat. De besvärade sig inte med attkalla dit vare sig eller någon av hanspartivänner. De förstod var inflytandet fanns.Vi kan nog vara överens om en sak, . Den bästa presenten vi kan ge för att bringa nedkostnaderna och låta byggandet komma i gång är lågaräntor. När parti lämnade över rege-ringsmakten , låg femårsräntan på . är femårsräntan, som styr bostadsbyggandet, femoch en halv procent. Det är den tack vare att det nubedrivs en stram ekonomisk politik och att vi inteslösar med statens finanser som var med om att göra den förra valperio-den.Anf. 19 ():Fru talman! Jag skall först tala om det näst sistastatsrådet sade. Statsrådet satt inte med här under denförra perioden i , men han kan ta dåhan inte har något att göra och läsa igenom alla reser-vationer som hans parti under den tiden författade tillriksdagen. Då skall han få fullständigt klart för sig attdet dåliga läge som man nu fick överta hade varitännu sämre om alla de förslagen hade fått majoritet.I det läge som råder tycker jag faktiskt attdet finns skäl att skilja på permanenta bostäder ochtillfälliga studentbostäder. Visst skall handikappadekunna kräva hyggliga bostäder - det har vi ingentingemot. Men man måste ju inte ha den höga standardenöver allt. Man måste inte ha hissar så fort ett hus hartre våningar just för att det kan finnas handikappade.I och på de flesta studentorter råder, som jagsade, ingen brist på handikapplägenheter. På mångaställen har man också ett avtal som innebär att enperson som inte är handikappad och bor i en handi-kappanpassad lägenhet får flytta till en icke handi-kappanpassad lägenhet om det kommer en handikap-pad person som behöver en bostad. Så måste mangöra. Att bygga som vi gör blir för dyrt. De tycker att det är för dyrt att bo i dag.Det sista - minskningen av räntorna och allt detdär - är i och för sig gott. Men uppfyllandet av alla delöften om en minskning av arbetslösheten som stats-råd efter statsråd har stått här och rabblat upp i talar-stolen har vi inte sett ett spår av hitintills.Fortfarande undrar jag: Är det verkligen nödvän-digt att bygga med samma höga standard i samtligastudentbostäder som i permanentbostäder?Anf. 20 Inrikesminister ():Fru talman! Regeringens utbildningssatsning ärinte tillfällig. Den är långsiktig. Den stora satsningsom nu görs på högskoleutbildningen är långsiktig avdet speciella skälet att om skall kunna kon-kurrera med andra länder skall det ske med hög kun-skapsnivå och hög kompetensutveckling. Därför ärdet ett långsiktigt utbildningsprogram som regeringennu lägger fram, och därför är också satsningen påstudentbostäder långsiktig.Det är viktigt att studenter som är fysiskt helt fris-ka skall kunna umgås med studenter som av en ellerannan orsak har ett handikapp. Detta ligger faktiskt isolidariteten och i möjligheterna för människor attkunna umgås, oavsett hur deras fysik för övrigt är.Därför är det oerhört viktigt att göra det möjligt förhandikappade att kunna vistas i samma lägenheter ochsamma hus som övriga studenter. Det är därför visocialdemokrater inte vill ha andra regler för student-bostäder än för vanliga lägenheter.För att gå tillbaka till räntorna kan jag säga attbyggbranschen är så oerhört kapitalintensiv att denstår och faller med vilka räntor som skall betalas pådet investerade kapitalet. Om vi hade haft sammaränta som den borgerliga regeringen lämnadeefter sig, nämligen en femårig ränta på som i sintur berodde på en låneverksamhet som var ganskaomfattande, hade det legat en död hand över all bygg-verksamhet. ser vi att vi genom en stram ekono-misk politik fått ordning på våra statsfinanser och fåttned samma ränta till fem och en halv procent. Själv-fallet kommer detta att ge effekt påbyggandet. Det är ju betydligt billigare att kapitaliseraen investering än det var sedan.Anf. 21 ():Fru talman! Jag sågpå de bostäder som studenterna där bodde i. De varljusår från de svenska, och då menar jag att de svens-ka har betydligt högre standard. Jag är dock inte likaövertygad om att de svenska studenterna får betydligthögre betyg därför att de bor i betydligt bättre bostä-der. Jag tror inte att det är det avgörande för en brautbildning, utan i första hand är det kvaliteten påutbildningen. Om vi hade haft mycket pengar - okej,à la bonne heure. Men när vi inte har mycket pengarär det viktigare att i första hand bygga med den högstakvaliteten på permanentbostäder. De här studentbo-städerna är nämligen inte avsedda för permanentboende, utan för den tid som man studerar. Jag trorsäkert att jag utan att ha frågat kan göra mig till talsför många studenter som kanske hade kunnat tänkasig en litet sämre standard i utbyte mot en lägre hyra.En låg ränta är i och för sig bra - det erkänner jag.Det är ingenting att hymla om. Men vi måste ha klartför oss att statsrådets parti faktiskt ställde upp och ochförsvarade räntan 1992, eller 1991 tror jag att det var.Det kostade pengar och det har satt spår i Sverigesfinanser sedan. har haft en låg ränta underen . Men om man ser på byggbranschens ochbyggfackens prognoser finns där, trots den låga rän-tan, mycket få ting som pekar på att det kommer attbli någon större aktivitet avseende nybyggen i Sverigeframöver. Det tycker jag är beklagligt.