prot · GL0930 · 1997-11-19 00:00:00 — Dethandlar inte om någon slapphet mot lagen.Men som jag sade i mitt huvudanförande har pro-cessen ganska kommit i gång, och säg den pro-cess som redan från början är totalt förfinad och per-fekt! Detta rör sig om ett samspel som både riksdagoch regeringen är ovana att hantera. Vi tränar kanskeännu på detta och skall naturligtvis bli bättre på om-rådet.Sedan gällde det de 500 miljonerna. Vi vet att närman har fattat beslut om regionalpolitiska åtgärder utei landet så har utbetalningen kommit i en senare fas,kanske efter eller . Det har resulterat iatt det faktiskt finns årsanslag som ligger reserverademen som inte är använda i väntan på att projektenskall slutföras.Den goda tanken med detta är att man tidigare kanstarta nya projekt, därför att man vet att betalningenför dem kommer . Det är fråga om ett slagsfasförskjutning. I stället för att låta pengarna liggaoanvända i väntan på projekt kan man sätta i gång nyasaker. Med tanke på den arbetslöshet som råder ute ilandet är det angeläget att man kan göra så här. Det ärvällovligt och behöver inte misstolkas åt alla håll.Anf. 187 () re-plik:Herr talman! Den s.k. goda tanken är uppenbarli-gen att regeringen skall ha till sittförfogande att själv besluta om beträffande regional-politiska åtgärder. Man genomför alltså en sann cent-ralisering i stället för att låta de länsstyrelser som haftansvaret fortsätta att besluta kring olika projekt. Jaghar redan utvecklat vilka bevekelsegrunder som liggerbakom detta, och det är inte så svårt att genomskåda.Däremot är det ganska allvarligt att man samtidigtruckar på budgeteringstekniken här i ochlåser framtida anslag på det sättet.Sven-Erik sade att budgetlagens praxisnu skall sättas. Ja, men då är det särskilt viktigt följer budgetlagen, så att inte tillämpningen blirslapp från första början! Det är ju vad som sker nu.Regeringen har ju inte ens för utvecklatvilka överväganden man kan ha gjort kring tänkbaraåtgärder för att hålla sig inom utgiftstaket.Man har i stället helt enkelt hoppat bock över be-stämmelsen. Därmed har alltså denna regering sattpraxis av den här lagen - en praxis som i praktikeninnebär att man inte skall följa lagen. Jag finner detsynnerligen anmärkningsvärt.Anf. 188 () re-plik:Herr talman! Jag tycker att tartill överord när han beskriver tillämpningarna. Jag kanåterkomma till vad jag sade tidigare om tidpunkten dåprocessen startade. Det är överdrivet att säga att re-geringen nonchalerar eller hoppar över de regler somgäller. Det finns naturligtvis en stor uppslutning bak-om åsikten att budgetlagen skall följas så mycket sommöjligt.Det har också framgått i tidigare diskussioner attLennart har en klart bestämd uppfattning omhur detta skall se ut, och det får inte förekomma någraavvikelser från hans uppfattning. Då är det ett brottemot lagen. Jag tycker ändå att det finns en hanteringkring sådant här.Budgetlagen är omfattande, och budgeten är stor.Det finns några ställen som man huggit tag i och sagtatt de är felaktiga. Därav dras konsekvenserna att helaprocessen skulle nonchaleras av regeringen. Jag tyck-er att det är att gå för långt i det här läget. Det harskötts bra utifrån de förutsättningar som varit.Lennart sade att det var fråga om encentralisering med de 500 miljonerna. En del projektkan ju vara regionövergripande, och man kan fråncentralt håll faktiskt ha idéer om vilka åtgärder somskall sättas in. Eftersom det inte får några konsekven-ser för länsstyrelserna 1997 i dessa avseenden, påver-kar det inte länsstyrelsernas beslut för . Detligger också möjligheter i detta. Jag förstår att LennartHedquist irriterar sig över det här och tänker att rege-ringen kan vidta åtgärder under valåret. Men dettaligger ju ändå inom den beslutsram som är möjlig här.Anf. 189 () replik:Herr talman! sade några an-märkningsvärda saker. Jag citerar ur minnet: Budget-lagen får inte omöjliggöra nödvändiga politiska be-slut. Lagen skall följas så mycket som möjligt. Pro-cessen är inte förfinad eller perfekt. Nej, det kan jagverkligen hålla med om! Vi tränar, var också en for-mulering.Det har ju faktiskt förts en ganska omfattande dis-kussion innan denna budgetlag infördes. På Sven-ErikÖsterberg låter det som att han aldrig hört talas omhur den skulle tillämpas ! Det är i mitt tyckeextremt anmärkningsvärt att man struntar i de reglersom är överenskomna i lagstiftningen första gångendet handlar om litet känsliga ämnesområden som intehåller sig under de satta taken. Jag måste säga att jagfinner detta ganska anmärkningsvärt.Medan funderar på hur hanskall svara på detta vill jag ta upp en annan fråga,nämligen den här regionalpolitiska historien. De pro-blemen löser man genom att inteckna kommandeanslag. Överskridandena i a-kassan och handikapper-sättningen löser man bara genom att säga att man intekan klara det på något annat sätt än genom merapengar, och det råkade komma in mer skattepengar.Man varför löste man inte också det problemet genomatt inteckna kommande års anslag? I skyddsrumshis-torien ges det mer pengar rätt upp och ned.Jag är ganska bekymrad över att lagen inte följs pådet här sättet. Vad gäller just den regionalpolitiskafrågan sade alldeles att detkan finnas regionövergripande projekt. Ett av proble-men med förslaget var att det inte fanns någon somhelst beskrivning av vad det var för projekt! Om detfanns några specifika projekt skulle man väl har berettärendet på ett mer fullständigt sätt?Anf. 190 () re-plik:Herr talman! Det är klart att hela budgetlagen dis-kuterats förut, men i praktiken kördes den ju faktiskt igång . Det är andra året vi diskuterar den på dethär sättet. Allt detta är ganska omfattande, som jagsade, och visst kan man raljera över begreppet träna.Men jag menar att det är en process som man är ovanvid och där man både från och regeringenssida måste finna former för hur man skall hanterabudgetprocessen i sig.Utskottet har också skrivit - vilket jag förstår attAnne har konstaterat - att det finns vissasaker i processen som vi tycker borde förbättras. Menatt säga att hela processen är anmärkningsvärd ärfaktiskt att ta i i överkant. På det mesta som gällerdetta har ju ingenting att anmärka.Sedan gällde det a-kassan och assistansersättning-en för handikappade. Det är ju så att bl.a. assistanser-sättningen har vållat regeringen många problem. Un-der tid som finansminister genomför-des denna reform, och hennes partikamrat påstod att den skulle kosta 2 miljarderkronor. I verkligheten har det visat sig att den kostar7 miljarder kronor. Det är ansträngande för regering-en att försöka lösa detta.Däremot tycker regeringen att reformen är bra ochangelägen. Det är i det här läget inte rimligt att dra inpengar och göra en besparing.När det gäller a-kassan känner vi till hur det är.Trots dessa bitar ser regeringen att man kan hanteradet och ha en budget i balans. Man klarar budgetmålettrots dessa överskridanden.Anf. 191 () replik:Herr talman! Hela poängen med budgetprocessenvar, som sade mycket klart och tydligt,att man skulle hålla sig inom de utgiftsramar som varbeslutade det gällde. Även om det råkadekomma in mer pengar skulle man inte använda dem.Var det så att några utgifter visade sig bli större änvad man trott skulle man finansiera det inom ramen.Det är bara att konstatera att regeringen inte harlyckats att klara av det. Jag upplever att det är ganskabekymmersamt. Om man redan dennalagstiftning tillämpas på detta ganska flagranta sättgår vid sidan av lagen urholkas auktoriteten i lag-stiftningen. Nästa gång kanske det inte sker tre gångerutan fem gånger eller tio gånger och med större be-lopp.Det krävs inte så förfärligt många sådana tillfällenför att man skall ha förstört en som jag upplevermycket viktig reformering av budgetprocessen i Sve-rige. Det är bara att hoppas för framtiden. Jag inser attdetta är förlorat, eftersom det finns en majoritet fördet. Men det skall verkligen inte mana till efterföljd,utan när man skall tillämpa budgetlagen skallman strikt hålla sig till de upprättade ramarna och integöra om de felaktiga överskridandena.Man kan då återupprätta budgetlagen vid nästatillämpning och inte fortsätta att glida åt sidan. Om såsker har vi skapat oss ett större problem. Den svenskabudgetprocessen har varit ganska skraltig under långtid. Detta var en metod att förbättra den som rege-ringen nu tyvärr håller på att försvaga kraftigt.Anf. 192 () re-plik:Herr talman! Jag sade tidigare när det gäller ut-giftsramarna och de överskridanden som skett för a-kassan och assistansersättningen att man så långt sommöjligt skall se till att hålla sig inom de ramar somfinns. Det tillhör givetvis god budgetsed osv.Men trots de överskridanden som sker kan manändå se att man klarar av en budget i balans. Det störinte något av de budgetupplägg och de ekonomisk-politiska mål som regeringen har. Jag förstår att dettamed ramar oroar . Från den förra rege-ringsperioden kan jag bara kort konstatera att AnneWibble var van vid att alla ramar sprängdes. Jag för-står oro mycket väl.Anf. 193 HANS ():Herr talman! Låt mig först bara konstatera att a-kassan är ett exempel på hur olämpligt det är att ha etttak i ramarna på det sätt man nu har. Jag har för migatt det förra budgetåret östes in 14 miljarder. hardet sammanlagt östs in 7 miljarder. Det gör det intemeningsfullt att hantera de ramar som föreslås i bud-geten.Återigen till regionalpolitiken. sade att man måste kunna göra ändringar som ärnödvändiga. Men i det här fallet är det inte särskiltnödvändigt. Det är såvitt jag förstår regeringen sominför valet eller den regionalpolitiska propositionenvill ha pengar som man inte anser sig ha närman vill ha dem.Vi har tänkt på detta. Det är en viktig fråga. Där-för hade vi budgeterat mer pengar för regionalpolitis-ka insatser av ungefär den här typen. Men problemetär, vilket framgår mycket väl i , att man inte får klart för sig vad det är förnågonting.Han räknar med att presentera offensiva projektsom skall öka sysselsättningen. Den geografiska för-delningen kommer att styras av åtgärdernas innehålloch ekonomiska tillväxtpotential i första hand ochinte av regionernas utplacering. Sedan säger hanmycket tydligt: Därmed har vi säkrat en ökad ram förregionalpolitiken med 500 miljoner kronor.Jag vill återigen fråga: Är med mig om att det sägerär fel? När jag tittar på vad finansutskottet säger omutgiftstaken för utgiftsområde 19 är de inte ändradevare sig , 1999 eller 2000. Då tycker jag skulle ha väntat tills man hade anslagit pengarnaoch hade en aning om vilka prioriteringar som liggerbakom de beslut som man tänkt att fatta.Anf. 194 ():Herr talman! Jag kan ta det sista först om utvidgadram osv. Jag fick tidigare en fråga av Hans Anderssonfrån talarstolen. Han frågade om finansutskottet har rätt eller fel. Vi kan väl skojaoch säga att finansutskottet aldrig har fel. Det är inteen utvidgad ram i den bemärkelsen att taket på någotsätt höjs.Det är som jag sade tidigare. Det jag tycker är bramed detta är, mot den bakgrund att det ligger reserve-rade regionalpolitiska pengar som är oanvända i en tiddär vi har mycket hög arbetslöshet, att man kan sättaigång nya projekt när pengarna ändå finns där. Att defår vara med att arbeta tycker jag är vällovligt.Sedan kan man naturligtvis irritera sig på att detsköts centralt och inte regionalt osv. Men en bevekel-segrund har varit att det finns regionalövergipandeprojekt som kan vara intressanta för regeringen att sepå. Det är en sak.Det andra gäller det säger omtak. Jag tycker visst att vi skall ha tak. Det tillhörbudgetdisciplinen att man skall ha ett tak. Vivet att den gamla budgetprocessen inte alls var bra.Utgifterna bara rullade iväg i rasande takt, och det varsvårt att hålla kontroll på dem. Det finns ett starkt skältill att man skall ha tak. Det vill jag poängtera.Anf. 195 HANS ():Herr talman! När det handlar om sådana starktkonjunkturberoende och regelstyrda saker som a-kassan tror jag att det är ytterst olämpligt att ha etttak. Det finns andra metoder att i så fall bringa ned a-kassekostnaderna. Det handlar om det ekonomisk-politiska ansvaret.Men åter till de regionalpolitiska medlen. Läget ärnu att i stort sett alla länsstyrelser sitter och funderarvad de skall göra. De vet inte om de kommer att fåvad som var planerat att de skulle få, om de får 500miljoner mindre eller hur medlen kommer att fördelasöver länen.Väldigt mycket är redan styrt till medfinansieringtill olika EU-stöd för att över huvud taget klara detta.Annat har att göra med landsbygdsstöd, utvecklings-bidrag osv. som är regelstyrt.Skulle det bli någonting i stil med vad man försthade bedömt var möjligt blir det en kata-strof. Är det så att det blir mycket lindrigare och har en sådan disciplin att man bara skjuter pådetta och i stort sett gör som man ändå tänkt göra frånbörjan blir det väl inte så farligt.Vad vi sade från var att om mantittade noga på det och bedömde det seriöst fanns detett visst utrymme att ta i anspråk för regeringen. Vibedömde det till 200 miljoner. Det är möjligt att detinte heller var rätt. Men jag skulle tippa att det liggerdär någonstans.Regeringen hade ingen aning om vad man bedöm-de som rimligt. Jag har ingen aningom det som finansutskottet säger är rimligt. Det är detsom jag tycker är så uselt. Det gör ett väldigt oseriöstintryck och skapar en oerhörd osäkerhet hos myndig-heter som skall hantera frågan.Anf. 196 ():Herr talman! Har man ett system där det visar sigatt stora pengar ligger oanvända måste man funderapå det. Precis som jag sade tidigare sker detta när detär en hög arbetslöshet. Det kan inte vara ett systemsom är bra framgent. Detta är ett sätt att i det kortaperspektivet finna lösningar.Jag förväntar mig att den regionalpolitiska pro-position som kommer kommer att ge mersvar på de frågor som finns om detta och hur det skallhanteras . En återgång till det gamla systemet,där det ligger stora pengar reserverade som inte kananvändas, kan inte vara någon bra politik. Vi måstehitta bättre och finare system när det gäller detta.Bästa sättet att klara kostnaderna för arbetslöshet-sersättningen är naturligtvis att se till att få människori arbete. Får man dem i sysselsättning minskar ocksåersättningen. Där skall alla krafter sättas in. Det kandessa 5 miljoner vara en del i plus en rad andra åtgär-der som också har redovisats i denna kammare underdenna debattdag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )9 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 19 november1997/98:84 av () till utbild-ningsministernSlöjdlärarutbildningenInterpellationen redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 25 november.10 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 18 november1997/98:155 av andre vice talman ()till socialministernPatienters rättssäkerhet1997/98:156 av () till näringsminis-ternInvestering i småskalig vattenkraft1997/98:157 av andre vice talman ()till socialministernStatsbidrag till inkontinenshjälpmedelFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 25 november.11 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att följande skriftliga svar på frågor in-kommitden 19 november1997/98:103 av () till finansminis-ternProjektbidrag1997/98:112 av () till socialmi-nisternÄldreomsorgen1997/98:115 av () till socialministernPsykiatrireformens genomförande1997/98:126 av () till justitieminis-ternBostadsanvisningen1997/98:127 av () till justitieminis-ternBrottsförebyggande verksamhet1997/98:128 av () till statsministernVilseledande av riksdagen1997/98:129 av () till statsrådetLeif BlombergServicen på Statens invandrarverk1997/98:130 av () till försvars-ministernFörsvarsmaktens IT-verksamhet1997/98:131 av () till kommuni-kationsministernStorstadstrafikens miljökostnader1997/98:132 av Skånberg (kd) till kulturminis-ternBjörkö1997/98:133 av () till statsrå-det skyddsbehov1997/98:134 av () till arbetsmark-nadsministernDyslexi1997/98:135 av () till kommunika-tionsministernStickspår1997/98:136 av () till statsrådet kontakter med Sydafrika1997/98:137 av () till miljöministernKemikalier i Nordsjön1997/98:138 av () till kommunika-tionsministernFlygbränsle till Arlanda1997/98:140 av () till statsrådetThomas ÖstrosTaxeringen av bostadsrättsfastigheter1997/98:141 av () till utbild-ningsministernStudiestödet1997/98:143 av () till jordbruksmi-nisternEU och smittspridningSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 25 november.12 § Kammaren åtskildes kl. 22.29.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 7 §anf. 14 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. anf. 52(delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. anf. 82(delvis),av andre vice talmannen därefter t.om. 121(delvis),av talmannen därefter till ajourneringen ,av tredje vice talmannen därefter t.o.m. anf. 161(delvis) ochav förste vice talmannen därefter till sammanträ-dets slut.