prot · GK0969 · 1997-02-26 00:00:00 — Ävenom man uttalar att man tycker att motionerna är braoch att man delar motionärernas uppfattning väljerman att föreslå avslag i stället för bifall. Det finnsanledning att återkomma till detta arbetssätt.Det gläder mig dock att vi i även kanse i betänkandet att vi fått gehör för de frågor somhandlar om ett utökat samarbete mellan Östersjösta-terna. Det var ett initiativ som togs av hennes tid som miljöminister.En rapport, den s.k. Östersjövisionen, som antogsvid ett planministermöte i fortsatte i enhandlingsplan för det fortsatta samarbetet med visio-nen vid ett möte mellan planministrar från de olikaländerna kring . Mötet hölls i 1996.Man fattade beslut om att konkreta projekt enligttidigare riktlinjer skall genomföras. Medel skall sökasgenom EU:s fonder. Man har också beslutat att för-djupa och utveckla samarbetet inom en rad andraområden. I bostadsutskottet skall också företrädarefrån rapportera för oss om dettaarbete. Den informationen ser jag fram emot. Center-partiet har i en motion påtalat att regeringen även börinformera hela om det pågående arbetet. Viföljer detta arbete med stort intresse.Vi i anser att arbetet kring Östersjönoch mellan människor där bör bli föremål för ettständigt utvecklingsarbete. Det är viktigt att det till-skapas mötesplatser där människor sinsemellan fårmöjlighet att utveckla idéer och att ge och ta av var-andra.Fru talman! Beträffande övriga frågor som be-handlas i detta betänkande vill jag särskilt uppmärk-samma reglerna för byggande på landsbygden. Sam-hällets resurser på mark-, bygg- och planområdetmåste styras över från detaljreglering till att avse ensamordning för att uppnå miljömål och även ekono-miska mål. Det innebär att bl.a. kontrollen och detalj-regleringen av byggandet i områden utanför detaljplanbör minskas till förmån för en mer övergripande pla-nering av bebyggelseutvecklingen. Inte minst skulledet innebära stora fördelar för mindre tätorter och förfolk på landsbygden.Vi i anser att de människor som bor idessa områden måste få större möjligheter att påverkasin boendemiljö. Det finns ett stort intresse. vill påverka sin miljö, vilket de är bäst på. Vimåste få ett nedifrån-och-uppåt-perspektiv och intetvärtom tro att vi rikspolitiker skall kunna lösa allafrågor. Ett sätt att stödja denna utveckling är att ökafriheten när det gäller byggandet utanför de störretätorterna.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 10mom. Jag står naturligtvis även bakom reservation6 mom. 11, som gäller handikappades möjligheter attdelta i samhällsplaneringen.Ett aktivt medborgarinflytande är en förutsättningför en bra samhällsplanering. Det är ett måste att olikagrupper i vårt samhälle ges möjlighet att vara medoch påverka hela planprocessen. Det tjänar vi alla på.Till sist, fru talman, erinrar jag också om reserva-tionen angående sårbarheten i samhället. Det handlarfortfarande om en resursutarmning och att vi förstörvår miljö. Det är viktigt att arbetet intensifieras kringdessa frågor. Därför yrkar jag också bifall till reser-vation 7 mom. 12.Anf. 46 ():Fru talman! I detta betänkande tar utskottet uppvissa plan- och byggfrågor.Vi i står självfallet bakom alla de re-servationer som vi undertecknat i detta betänkande.Men jag kommer enbart att yrka bifall till reservatio-nerna 5 och 6.Jag kommer i huvudsak ta upp frågorna om buller,byggplaner och de handikappades deltagande i plane-ringen.I reservation nr 5 tar vi från , vänster-partiet, och upp viktenav att bullerstörningarna redovisas i planer och attmiljökonsekvensutredningar genomförs. Redovis-ningskravet bör gälla för bullernivåer ned till minst40 decibel. Detta anser vi skall gälla för friluftsområ-den samt för områden för bostäder, skolor, daghemoch vårdlokaler. Detta krav är ju speciellt viktigt nunär miljöministern har aviserat en försvagning avlagstiftningen. De gränsvärden som fyrpartiregeringeninförde föreslås ändras till riktvärden enligt den in-frastrukturproposition som har lämnats till ,vilket i sig självfallet är en sänkt ambitionsnivå.I dag finns inte några tillräckligt bindande riktlin-jer för buller från vägtrafik, flyg eller tåg i utom-husmiljö. En följd av detta är att kommunala ochandra myndigheter har svårt att hantera bullerfrågornai olika sammanhang. Desto viktigare är det då, somanges i reservationen, att få fram bättre och vägledan-de riktlinjer för planeringen av exempelvis bostäder.Det är därför som vi tycker att det är viktigt att yrkabifall till fyrpartireservationen som har detta mål.Jag vill också erinra om att det i Miljöhälsoutred-ningen, som kom 1996, påpekas att buller är denmiljöfråga som på det mest direkta sättet berör flestenskilda människor och ger dem en kraftigt försämradlivskvalitet.Vi har i arbetat länge för att få genom-slag för den handlingsplan mot buller som riksdagenfattade beslut om . gäller det att kon-kret genomföra den fullt ut.Fru talman! Jag vill också beröra reservationen omde handikappades deltagande i samhällsplaneringen. Ireservation nr 6 tar vi från fem partier - ,, , och kristdemokra-terna - upp detta krav. Det är viktigt att de handikap-pade med sina specifika krav på den fysiska miljönfinns med i hela planprocessen. Det är värdefullt ochhelt nödvändigt. Denna fråga har debatterats mångagånger i utskottet liksom här i kammaren, och jagskall inte upprepa allt som har anförts. Menjag känner en stor otålighet över att vi i på endel områden som gäller handikappfrågor - inte alla -exempelvis stadsplanering, släpar efter många andraländer i västvärlden. Det gäller tillgängligheten igatumiljön och trafiken. I exempelvis har manen mycket sträng och tvingande lagstiftning när detgäller framkomligheten i gatumiljön, trafiken ochkollektivtrafiken. En rullstolsbunden person skallkunna ta sig fram, och här har vi mycket att lära.Jag vill erinra om att det kom en rapportfrån . I rapporten under-stryks att det här finns mycket att göra. Man har ställt36 frågor till kommunerna. Utgångspunkten för frå-gorna är de standardregler som FN antog 1993. Mantar upp tillgängligheten, planeringen, handikapporga-nisationerna osv. Det är för övrigt 13 kommuner sominte har svarat på enkäten, vilket är allvarligt. I sam-manfattningen av rapportär det tre saker som jag vill ta upp.1. av landets kommuner rådfrågar sällan elleraldrig ett handikappråd eller en handikapporgani-sation i ett tidigt skede före beslut i en kommunalnämnd.2. Mer än hälften av kommunerna har inte ens etthandikappolitiskt program. 53 kommuner avserinte heller att för framtiden utarbeta ett handikap-politiskt program med stöd av FN:s standardreg-ler.3. Nästan var fjärde lokal där kommunfullmäktigehåller sina sammanträden uppfyller inte minimalakrav på tillgängligheten för rörelsehindrade.En kort slutsats: lever inte upp till FN:sstandardregler. Därtill kan läggas att dessa reglerenligt utrikesminister utgör ut-gångspunkten för handikappolitik.Denna rapport understryker det som vi från fempartier föreslår i reservation nr 6, nämligen att handi-kapporganisationerna bör ges bättre möjligheter attpåverka hela planprocessen.Anf. 47 ():Fru talman! Ett ekologiskt hållbart samhälle krä-ver en tydligare koppling mellan ekonomi och ekolo-gi. Tyvärr gäller inte det i de existerande ekonomiskateorierna. Där är begrepp som vinstmaximering, kort-siktiga investeringsbeslut och marknadsanpassningledord. Miljöförstöring och resursslöseri med energioch råvaror räknas inte, och inte heller problem somberör människors sociala situation.Nu har verkligheten sprungit ifrån de gällandeekonomiska teorierna. Hoten om en global miljöka-tastrof kommer allt närmare. Vi måste inse att de intehåller längre. De är en del av miljöproblemet. Ekologioch ekonomi måste knytas ihop till ett fungerandesystem och anpassas till globala förhållanden. Dettakommer naturligtvis att ta tid. Därför är det viktigt attunder tiden skärpa kraven på den fysiska planeringenför att därigenom undvika miljöproblem men ävensociala och fysiska problem för människorna.Skärpta krav på översiktsplaneringen är ett viktigtinstrument för detta. Kraven när det gäller bebyggel-seutveckling är i huvudsak inriktade på var man skallbygga inte på vem man skall bygga för eller vilkabehov som finns. Man tar inte heller upp frågor somberör bebyggelsens villkor för att t.ex. undvika segre-gation i samhället. Detta menar jag är viktiga frågorsom bör knytas till översiktsplanarbetet för att belysabyggandets sociala dimensioner.Kommunerna bör upprätta boendeplaneringspro-gram som redovisas i samband med revideringen avöversiktsplanen, vilket numera skall ske minst engång per mandatperiod. Att i boendeplaneringenknyta ihop fysiska, sociala och ekonomiska frågor gerpå detta sätt ett utmärkt beslutsunderlag. finnsinga som helst krav på kommunerna att upprätta nå-gon form av boendeplaneringsprogram.Fru talman! har talat väldigt varmtom bullerfrågorna. Ursprunget är en Vänsterpartimo-tion, men fyra partier ställer sig gemensamt bakomdetta. Jag tänker också beröra dem litet grand. Tyst-naden är en bristvara i vårt samhälle . Den ostör-da miljön för rekreation och friluftsliv blir en alltknappare resurs. har gett ut allmännaråd för ljudnivåer i olika inhomhusmiljöer. Men förbuller från vägtrafik, flyg och tåg i utomhusmiljönfinns inga bindande riktlinjer.Vägtrafiken är den dominerande bullerkällan, ochden blir inte mindre av genomförandet av nya storatrafikleder. Detta är en överhängande fara inte minst ivåra storstadsområden, där det finns en uppenbar riskatt bullerproblemen kommer att öka och tidigareorörda tysta områden utsätts för bullerstörningar. Föratt underlätta beslutsfattandet när det gäller utbyggna-den av transportleder och kunna beaktabehovet av bullerfria boendemiljöer och rekrea-tionsområden bör den totala bullerbelastningen redo-visas i planverksamheten för hela det geografiskaområde som berörs. Bullermattor ner till 40 decibelbör redovisas.Detta är ytterligare ett bra exempel på hur nöd-vändigt det är att på olika sätt utveckla översiktspla-nearbetet. Utskottet hänvisar till att sådana krav kanställas i samband med detaljplanearbetet. Det är allde-les , och det gör att man inte ser till helheten.När det gäller tillgänglighetsfrågorna kommer de attbehandlas mer precist i ett annat betänkande, och detfinns anledning att då återkomma till frågorna. Detboendeplaneringsprogram som jag och Vänstern villinföra som ett obligatoriskt planeringsinstrument gerypperliga möjligheter för handikapporganisationer,sociala myndigheter m.fl. att aktivt kunna delta i pla-neringsprocessen utan att tillgripa andra särskildaåtgärder för att detta skall kunna ske på ett tidigt sta-dium.Att särskilja reglerna för byggandet i två olikalagstiftningar var olyckligt och onödigt. Skärpta kravpå miljöområdet i skall natur-ligtvis alltid ha sin uppföljning i lagen om tekniskaegenskapskrav. Den kopplingen är inte tillräckligttydlig. Motiveringen att uppdelningen är gjord för attfå ett tydligare ansvarsförhållande mellan byggherrenoch kommunen och för att få till stånd en från bygg-lovsprövningen fristående tillsyn och kontroll är inteheller ett godtagbart skäl. Tvärtom bör planarbetetutvecklas, vilket ställer större krav på ett närmaresamarbete mellan byggherre och kommun för atttillgänglighetsfrågor och andra frågor skall få ettstörre genomslag i byggprojektets alla delar. Att delapå lagarna ger lätt ett intryck av att den fysiska plane-ringen är en sak enbart för kommunen, och självabyggprocessen sköter byggherren själv. Garantin meden kvalitetsansvarig är ingenting annat än en garantiför att en upprättad byggplan följs oavsett vad deninnehåller.Att bygga vackert är ett begrepp som används ilagstiftningen i . De estetiska värdena bör återlyftas fram hos oss. påpekar i sin rapport tillregeringen att det finns skäl att informera kommuner-na om att ge arkitekturen en högre prioritet och att deskall vidmakthålla den kompetensen. Den bostads-politiska utredningen diskuterade behovet av kommu-nala arkitekturprogram och konstnärlig utsmyckningav byggnader. Detta kräver naturligtvis kompetenssom arkitekterna besitter. Arkitekten bör vara med ombåde planeringsprocess och byggandet. Sådana kun-skaper kräver auktoriserade arkitekter som underteck-nare av bygglovshandlingar, ansvariga granskare avbygglov och ansvariga planförfattare. Detta kräverinte plan- och bygglagstiftningen , och den bördärför ändras.Fru talman! I övrigt finns en rad krav på miljöför-bättrande åtgärder när det gäller den kommunalaplaneringen som jag stöder. Men med hänsyn tillkammarens arbete yrkar jag endast bifall till reserva-tionerna 1, 5, 11 och 13.Anf. 48 PER ():Fru talman! har i det här betänkandetmotioner som handlar om att underlätta och skapabättre förutsättningar för självbyggeri. Vi har motio-nerat om förenklat bygglovsförfarande för vindkraft,om att utveckla planlagstiftningen så att sårbarhet-sanalyser i större utsträckning skall ingå i den kom-munala planeringen. Men det finns också andra för-slag som vi genom reservationer tillsammans medandra partier stöder, bl.a. behovet av "gröna lungor" istäderna, dvs. att det behövs plats för rekreation ochframför allt för barn och att vi inte accepterar denförtätning som ofta sker. Kravet på kompensa-tionsbiotoper är i linje med det. Även analyser ochkrav på att begränsa bullret i våra samhällen är enviktig hälso- och livskvalitetsfråga som ofta glömsbort. Sist men inte minst anser jag att handikappinfly-tandet, som folkpartisten i debatten så noga redogjor-de för, måste vidgas och formaliseras i planeringen.Fru talman! Jag skall tala litet mer om några andrasaker i betänkandet, nämligen de tre första som jagnämnde.I motion Fö59 framförs att vi, somen följd av det vidgade säkerhetsbegreppet som visjälva aktivt medverkat till, vill få in sårbarhetsaspek-terna som en del av underlaget för den kommunalaplaneringen. De övervägande och växande hoten motvårt samhälle är enligt vår uppfattning inte mili-tära, utan de utgörs av resursutarmningen, miljöför-störingen, den ekonomiska och kulturella fattigdomenmed ökande sociala klyftor som följd. Den utgörsockså av polariseringen mellan fattig och rik, mellanden som saknar kunskap och makt och den som har,mellan den utsatte som lever på gatan och på världenssoptippar utan anhöriga och den som lever i en familji trygghet och säkerhet, mellan den som dör av hungeroch den som frossar i överflöd, mellan den som sak-nar framtid och den som redan håller på att leva uppden. Vi har skapat ett samhälle som balanserar påkatastrofens rand, ett samhälle fyllt med fällor som viinte ser eller vill se. Det handlar t.ex. om den kemiskadjungel som vi omger oss med, ett slags krig mot våraegna celler, och det handlar om de storskaliga ochsårbara system för bl.a. varuproduktion, transporteroch energi som kan innebära ofantliga katastrofer vidbara enkla mänskliga misstag eller små tekniska bris-ter.Därför menar vi i att det börgöras en översyn av planlagstiftningen för att manskall tillföra förebyggande sårbarhetsanalyser. I dagstadgas det i att bebyggelsemil-jön inom områden med samlad bebyggelse skall ut-formas med hänsyn till behovet av skydd mot upp-komst och spridning av brand samt mot trafikolyckoroch andra olyckshändelser. En sådan skrivning är försnäv, enligt vad jag hävdat, och jag menar attöversynens syfte därför måste vara att stärka ochbredda sårbarhetsaspekterna - att helt enkelt förebyg-ga de reella hoten.Fru talman! Vindkraften är en av våra förnyelse-bara inhemska och rena energikällor. I den nödvändi-ga och stora omställningsprocess inom energiområdetsom nu äntligen tycks komma i gång är det av avgö-rande betydelse att det hållbara samhällets alternativfår möjlighet att snabbt etableras. Därför är det viktigtatt göra prövningsförfarandena smidigare för att un-derlätta bl.a. vindkraftsutbyggnaden. Tillståndspröv-ningen av vindkraftverk regleras i naturresurslagen, iplan- och bygglagen, i kulturminneslagen och i natur-vårdslagen. Här behövs det enligt min mening ensamordning och en förenkling av prövningen utan för den skull bortser från nödvändiga hänsyn tillkultur- och miljövärden och särskilda eventuella kravfrån totalförsvaret.Det är också viktigt att områden för vindkraftverkavsätts i regionplaner och i kommunernas översikts-planer. besökte jag , en bohuslänskökommun med en starkt växande befolkning ochhoppingivande framtidssatsningar inom miljö- ochenergiområdet. Här planeras med hjälp av bl.a. aktivabyalag 70 vindkraftverk i storleksordningen 600 kW,vilket kommer att säkra hela öns elbehov. Ett fortsattinvesteringsbidrag, vid sidan av befrielsen av el-nätsavgift och miljöbonusen på , som jag hoppasatt energipropositionen kommer att innehålla, och ettförenklat förfarande vid bygglov kan vara de incita-ment som ger vindkraften den nödvändiga skjutsen iett övergångsskede. Kan detta inspirera inhemsk produktion av elkraftverk - varför inte iArboga - har vi snart vunnit tillbaka alla satsade kro-nor.Fru talman! Att få ta större ansvar för sitt boende,att bli mer aktivt delaktig, är något som Miljöpartiettror är avgörande för ett kvalitativt bättre, vackrareoch framför allt mer långsiktigt hållbart ny- och om-byggande. Jag tror att en sådan ökad delaktighet lederbåde till bättre trivsel och dessutom genererar bred-dad och bättre kunskap om vad som krävs för att enbyggnad skall fungera bra. Vi behöver en ökad sats-ning på enkla grundlösningar med ekologiska ut-gångspunkter och hälsosamma materialval. Bygglag-stiftningen måste därför, enligt min mening, stimuleramänniskors initiativ och intresse för självbyggeri. Detgör den inte i dag.Jag har själv byggt mitt hus efter ekologiska prin-ciper så långt lagstiftningen tillät. Men vissa hinder ilagstiftningen tvingade mig bl.a. att välja mindre bralösningar i fråga om konstruktion och material. Funk-tionsbegreppet är viktigt, och bättre än kantiga nor-mer, men det måste då inkludera de ekologiska grun-delementen som ger mig rätt att välja bort t.ex. PVC-plasten och liknande material, utan att jag därförminskar bl.a. brandsäkerheten. Substitutionsprincipen- att välja det miljöriktigaste alternativet - måste varavägledande.Fru talman! För att spara tid yrkar jag härmed bi-fall bara till reservation 7, under mom. 12, reservation8, under mom. 13 och reservation 12, under mom. 18.Men jag står givetvis bakom de övriga fem reserva-tioner där mitt namn finns med.Anf. 49 ():Fru talman! I detta betänkande behandlas motio-ner från den allmänna motionstiden. De flesta mo-tionskraven känner vi igen från tidigare riksmöten.Vänsterpartiet vill ändra på översiktsplaneringen såatt den skall bli ett bättre vapen i kampen mot segre-gation. De boende skall sättas i centrum, och långsik-tiga miljömål bör ställas upp. De boende bör ges ettstörre inflytande.Alla dessa krav som framförs i motionen finns re-dan i dagens plan- och bygglag. Man kan inom ramenför gällande lag göra det som kräver.Medborgarnas inflytande över den översiktliga pla-neringen ökade genom beslut här i . Kraftfulla åtgärder mot segregation harföreslagits av den bostadspolitiska utredningen. Dessafrågor bereds nu i , och en proposi-tion kommer att läggas fram senare under året.Centern har i en motion väckt förslag om en bättresamordning mellan fysisk och ekonomisk planering.Centern anser att det har varit för litet samordningmellan olika sektorer av samhällsplaneringen. Det ärju inte bara den fysiska planeringen som styr sam-hällsutvecklingen. Även ekonomisk, infrastrukturelloch regional planering bidrar till att styra samhällsut-vecklingen. Samordningen mellan dessa lagar och denfysiska planeringen bör stärkas, även om Moderaternakallar detta planekonomi. I denna motion pekas påuppenbara brister i den nuvarande samhällsplanering-en. En bättre samordning bör komma till stånd. Dennauppfattning delas av utskottsmajoriteten. En allt störreinsikt om detta utbreder sig. Exempel på detta ärvisionen 2009, som utarbetats av ,och . Myndigheter ochorganisationer har uppmärksamheten riktad mot detta,och framtida planering kommer att kräva mer sam-ordnade planeringsinsatser mellan olika samhällssek-torer.Strandskyddet är en värdefull tillgång i svensklagstiftning. Detta gör att alla medborgare har tillgångtill våra stränder och att de inte bebyggs och stängs inav privata fastighetsägare. Detta vill Moderaternaändra på. De vill att det skall bli tillåtet att bygga istrandzonen. De vill tillbaka till då privatafastighetsägare kunde bebygga, stänga av och privati-sera vissa stränder. är som tur är en-samma om denna uppfattning.I en motion från förs krav påett förstärkt skydd för städernas gröna ytor fram.Denna fråga togs upp av och fannsmed i ett betänkande som avgavs 1994. Detta resulte-rade i en proposition som senare blev riksdagsbesluthösten . Det som krävs i motionen gäller sedanden . Motionen slår således in öppnadörrar.I en motion från tas bullerproble-men inom tätortsbebyggelse upp. Det är viktigt att denormvärden för buller som finns inte överskrids.Byggnadsnämnderna kan föreskriva om åtgärderi samband med planering och byggande som hållerbullervärdena inom de värden som rekommenderas.I en reservation tar man upp frågan om de handi-kappades deltagande i planeringen. Det är naturligtvisen självklarhet att de handikappades synpunkter skalltas till vara vid all planering. I och med den lagänd-ring som trädde i kraft sker detta bådei översiktsplan och i detaljplan. beslutadedessutom att tillgänglighetsprogram bör upprättas ivarje kommun och att de bör ingå i översiktsplanear-betet. Handikapporganisationerna bör självklart varaen aktiv part vid utarbetandet av dessa program.Handikappfrågorna får med detta den tyngd somefterlyses i reservationen.Miljöpartiet reserverar sig och tycker att upp-byggnad av vindkraftverk skall genomgå en enklareprövning än annat byggande. Motivet är förmodligenMiljöpartiets åsikt om vindkraften.Självklart skall vindkraftsanläggningar genomgåsamma prövning som allt annat byggande. Detta slåsockså fast i senaste betänkande.Vindkraftverk har ofta en störande inverkan på om-givningen. Det gäller både byggnadsmässigt ochljudmässigt. Dessutom erfordras säkerhetsavstånd.Dessa verk bör naturligtvis prövas på samma sätt somövrigt byggande.Moderaterna, villha ett i det närmaste fritt byggande på landsbygden.Det föreslogs också 1994 av PBL-utredaren ,men det utsattes för svidande kritik. Det skulle inne-bära att besluten om samhällsutvecklingen flyttadesfrån demokratiskt valda organ till privata markägare.Dessa skulle då avgöra var det skulle byggas och vemsom skulle bygga. Det enskilda intresset skulle alltidväga tyngst.Nej, ett sådant byggande vill vi inte ha. somianspråktas för bebyggelse är i princip ianspråktagenför all framtid. Därför bör lokaliseringen självklartprövas av kommunpolitikerna. Viss mark bör hållasbyggnadsfri för framtiden. Byggnaders placering ärockså viktig från miljö- och energisynpunkt.Miljöpartiet vill ha ett ökat självbyggeri. I en obe-griplig reservation förs detta fram. Inget parti i riks-dagen är väl emot självbyggeri. PBL lägger heller intenågot hinder i vägen för detta. ochMiljöpartiet kräver arkitektkompetens i kommunerna.Det var en mycket omdiskuterad fråga i samband med att PBL antogs. Det krav sommotionärerna nu framför uppfylldes redan då, varförreservanterna här slår in öppna dörrar.Bostadspolitiska utredningen föreslår att den este-tiska kvaliteten i byggandet bättre skall hävdas. Detfår vi ta ställning till senare i år.Fru talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillhemställan i utskottets betänkande samt avslag påreservationerna.Anf. 50 () replik:Fru talman! säger att det alltidfinns en lagstiftning när det gäller möjligheterna attplanera för boendet. Men varför då inte fort-sätta och se till att detta kommer i praktisk tillämp-ning? När sådana här program görs måste man utgåfrån att kommunerna faktiskt fullgör sina möjligheterhär. Så är det inte ; det vet vi.När det gäller segregationen säger utredningen kommer med braförslag. Ja, det gör man, men det handlar då om redanutsatta totalt segregerade områden.