prot · GK0963 · 1997-02-11 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1996/97:63Tisdagen den 11 februariKl. 14.00 - 15.07Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 4 och 5 februari.2 § Återkallelse av motionTalmannen meddelade att ochPeter (båda mp) i skrivelse den 7 februariåterkallat den av dem väckta motionen 1996/97:Ju212Säkerhetspolisen m.m.Talmannen meddelade att hon avskrivit dennamotion.Skrivelsen lades till handlingarna.3 § Meddelande om fördröjda svar på interpel-lationerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1996/97:162Till riksdagenInterpellation 1996/97:162 av ()om äganderätten och miljövården.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 6 mars 1997.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 5 februari 1997Anna LindhInterpellation 1996/97:139Till riksdagenInterpellation 1996/97:139 av ()om riksdagsbeslutet rörande handlingsplan mot buller.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 6 mars 1997.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 4 februari 1997Anna LindhInterpellation 1996/97:152Till riksdagenInterpellation 1996/97:152 av kulturpolitiken.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 27 februari 1997.Skälet till dröjsmålet är att interpellanten inte kanta emot svaret på tidigare utsatt datum.Stockholm den 6 februari 1997Marita Ulvskog4 § Svar på interpellation 1996/97:102 omasylsökande i SverigeAnf. 1 Statsrådet ():Fru talman! har ställt följande trefrågor till mig:Hur bedömer regeringen utvecklingen mot demo-krati i , särskilt vad gäller den politiska ut-vecklingen, utvecklingen av det rättsliga och polisiärasystemet och utvecklingen vad gäller skyddet av demänskliga rättigheterna? Hur avser regeringen attfortsättningsvis behandla och bedöma principielltviktiga fall som asylansökningar från i verk-samma diplomatiska företrädare för sitt land? Ochslutligen: Hur avser regeringen att göra avvägningenmellan vad en asylsökande i kan komma attdrabbas av i sitt hemland, dels i formella rättsligaprocedurer, dels i form av utanför det rättsliga syste-met organiserade trakasserier från landets styrande?Albanien är fattigaste land och var undermånga år dess mest isolerade. Kommunistdiktaturensfall har öppnat för det övriga . Enutveckling mot demokrati har inletts och ett rättssys-tem som mer liknar andra europeiska länders håller påatt etableras. Bristerna är emellertid fortfarande avse-värda.Det politiska livet präglas alltjämt av de många årsom landets befolkning tillbringat i totalitär avskild-het. Det gäller inte bara regeringens utan även oppo-sitionens uppträdande, med ett hårt polariserat de-battklimat. Regeringspartiet har på ett oroande sättsmält samman med statsförvaltningen.Parlamentsvalen väckte frågan om ivilket skick den albanska demokratin egentligen be-fanns sig. Olika valobservatörer rapporterade omomfattande valfusk och oppositionspartierna drogtillbaka sitt deltagande på valdagskvällen. Resultatetblev ett parlament där 122 av 140 ledamöter hör tilldet regerande partiet, och de få invalda ledamöternafrån oppositionen bojkottar arbetet. Omvärlden kriti-serade samfällt procedurerna kring valet. Denna kritikbidrog till att de lokala valen fick ettbättre genomförande och att oppositionen också del-tog i dessa val. Valen föranledde ingen kritik frånvalobservatörerna.Motsvarande utveckling finns när det gällermänskliga rättigheter. Situationen har fram till densenaste tidens händelser förbättrats stegvis. Systema-tiska förföljelser av enskilda personer kan knappastsägas ha förekommit. Men trots detta registreradesunder flera fall av brott mot de mänskligarättigheterna, främst i samband med valen . Vi-dare har några tveksamma domar i de rättsliga proces-serna mot den kommunistiska diktaturens högre funk-tionärer väckt uppmärksamhet. Den s.k. antifolk-mordslagen förbjuder dessutom sådana funktionäreratt kandidera i val fram . Jag har självunder ett besök i kritiserat denna lag. Ingadödsstraff har rapporterats under de senaste åren.Albaniens övergång från en isolerad, auktoritärplanekonomi till demokrati, marknadsekonomi ochrättssäkerhet är givetvis en mödosam process. Landetsinvånare tvingas genomlida svåra ekonomiska ochsociala påfrestningar. Den senaste händelseutveck-lingen kring de s.k. pyramidspelen visar vilka djupaproblem som finns för människorna i Albanien.Albanien har ratificerat flera viktiga konventionerom mänskliga rättigheter. Inte minst viktigt är att mani oktober ratificerade den europeiska konventionenom de mänskliga rättigheterna med de rättssäkerhets-garantier och den uppföljning som detta medför. Al-banien är medlem i Europarådet.Landet har gjort ansträngningar för att moderniseralagarna och har gjort framsteg på det rättsliga områ-det, inklusive det skydd för mänskliga rättigheter somkrävs av medlemsstaterna i Europarådet.Fru talman! Den andra frågan gäller asylansök-ningar från i verksamma diplomatiska före-trädare för andra länder. Regeringens bedömning aven asylsökande diplomats ansökan måste liksommyndigheternas grunda sig på behovet av skydd i detenskilda fallet. Den särskilda situation som kan finnasför diplomatiska företrädare vägs alltså in i bedöm-ningen. De tydligare grunderna för skydd, som riks-dagen beslutade om , gäller ävenför denna kategori skyddssökande.En i verksam diplomat kan alltså räknamed att på samma sätt som andra, i enlighet medutlänningslagen, få skydd i vårt land, om han eller honriskerar att bli förföljd i sitt hemland. I det aktuellafallet har frågan gällt om den asylsökande kan kommaatt ställas inför rätta eller få något disciplinstraff förmisstag eller förseelser i sin tjänst som ambassadör.Regeringen har inte bedömt att detta har med even-tuell risk för förföljelse att göra. Med hänsyn tillkvarvarande osäkerhet inför det albanska rättssyste-met har ändå bedömt det somangeläget att följa upp att den förre albanske ambas-sadören får en rättvis och rättssäker behandling vidåterkomsten till sitt land. I ett frågesvar till förklarade jag att jag avsåg att vidtasådana åtgärder i detta fall.Den tredje frågan gäller vilken betydelse det kanha om risken för förföljelse avser åtgärder genomformella rättsliga procedurer eller om den sker utanfördet rättsliga systemet genom organiserade trakasseri-er. I princip är det naturligtvis inte någon skillnad idessa fall. Karaktären och graden av förföljelse i detenskilda fallet är det avgörande för beslutet. Självfal-let kan det dock vara svårare och mer tidsödande attklarlägga om myndigheter i ett land organiserar tra-kasserier än om de åtalar en person. Det är därförviktigt att ta till vara de olika möjligheter till infor-mation som finns, och jag kan försäkra LennartRohdin om att detta också är vad som fortlöpandesker.Jag vill i detta sammanhang erinra om vad rege-ringen uttalat i sin proposition om migrationspoliti-ken, nämligen att en kombination av olika trakasserieroch inskränkande åtgärder kan utgöra grund för flyk-tingskap, även om varje åtgärd för sig inte gör det.Anf. 2 ():Fru talman! Det är naturligtvis jobbigt när man harotur. Det kan man ju ha. Det är möjligt att statsrådetinte förutsåg den händelseutveckling som har varit iAlbanien eller den senaste måna-den när beslutet i det här aktuella fallet, som har för-anlett min interpellation, fattades den 19 december.Men mindre än ligger Albanienoch dess stora inrikespolitiska problem av olika slagfullt öppet för oss alla, oavsett om vi har varit intres-serade av landet tidigare. Det gör det naturligtvissvårare att förklara det som har hänt i detta fall.Jag konstaterar, naturligtvis med instämmande, attlandet brottas med väldiga ekonomiska och socialasvårigheter. Det återkommer på olika sätt i svaret frånstatsrådet. Jag hoppas verkligen att det inte skall tol-kas som en ursäkt för de förhållanden som råder iAlbanien.För exakt en månad sedan - - kun-de ett svenskt TV-reportage i svensk TV visa tydligaöppna och kusliga interiörer för hur de polisiäramyndigheterna fungerar i mot dem som inteuppträder på ett önskvärt sätt, oavsett om det är ut-ländska journalister eller inhemska medborgare. Desenare har nog större anledning att vara bekymradeöver den praktik som finns.Statsrådet hänvisar till att det fanns en mycket om-fattande internationell kritik mot de parlamentsvalsom ägde rum -96, bl.a. från ODIHR, men konstaterar också att lokalvaleni oktober -96 förlöpte med ett bättre genomförande.De föranledde enligt statsrådet ingen kritik från va-lobservatörerna.Jag har en fråga till statsrådet . Varför komdet ingen kritik från demokratiinstitutODIHR när det gällde genomförandet av de lokalvalsom ägde rum -96?I sitt svar säger statsrådet att utvecklingen har gåtti positiv riktning fram till den senaste tidens händel-ser. Det är klart att det inte går att hävda någontingannat med tanke på det som har kommit fram. Föregen del är jag nog ändå beredd att bedöma det helasom att det möjligen var otur, men att det snararegjordes en optimistisk bedömning avutvecklingen i , som bättre skulle passa deinrikespolitiska syftena. Den som läste i går kunde konstatera att det är ett rätt vanligtförekommande inslag i den politiska debatten atttillrättalägga verkligheten utifrån de inrikespolitiskasyftena.Jag har också ställt frågan när det gäller diploma-ter och för den delen naturligtvis även andra högaföreträdare för länder som begär asyl. Kan det egent-ligen finnas ett känsligare ärende att hantera i asyl-processen? I detta fall vet vi att den ambassadör somhoppade av har utsatts för en rätt omfattande tid-ningskampanj på hemmaplan - knappast från opposi-tionens sida, utan från dem som han har reageratemot.Jag skulle vilja ställa en fråga till statsrådet. Vilkaandra fall har funnits , och vilka andragrunder har funnits för att ge andra utländska diplo-mater asyl eller permanent uppehållstillstånd i Sveri-ge?Anf. 3 Statsrådet ():Fru talman! talar om otur. Jagförstår inte vad han menar. Det är i så fall inte merotur än vad han själv har när han skriver följande i sininterpellation: Sedan kommunismens fall i Albanienär landet på väg mot demokrati.Självfallet kan vi när vi diskuterar läget i Albaniense att det är rätt kaotiskt. Man diskuterar just nu iparlamentet om man skall införa undantagstillstånd ilandet eller inte, dvs. om man skall följa presidentensrekommendation om att göra detta. Parlamentet kanavvisa det, och då blir det inget undantagstillstånd.Varför är det kaotiskt i landet? Vi vet alla att enomfattande svindel, där förtvivlade människor harblivit av med alla sina sparpengar på ett konstigt spel- pyramidspelet - har lett till kravaller och uppror.Det är en sak. Det är lägesbeskrivningen i Albanienjust . Det förändrar inte det faktum att det finnsvissa demokratiska grunddrag, som jag har beskrivit,som ligger fast. Man är med i . Man haratt följa regler, och man kan då också utsättas föruppföljning och granskning av övriga länder, och mankan få se till att saken rättas till. Det är en sak.Den andra saken som vi diskuterar här är flykting-politikens regler, lagen som sådan och huruvida detfinns skäl för asyl för den före detta ambassadörenfrån här i . Det är en annan sak. Ibåda fallen har jag givit ett svar som jag tycker ärtydligt.Vi har också följt upp, som jag sade i mitt svar,situationen för personer som skulle kunna befinna sigi samma belägenhet som den här aktuella personen.Vi har talat med Amnesty. Vi har talat med FN:sflyktingkommissarie, som också har ett kontor. Detfinns mot den bakgrunden ingen anledning att nuändra den bedömning som gjordes, och det fannsheller ingen anledning att göra det då vi förde sådanasamtal tidigare.Anf. 4 ():Fru talman! Jag har förvisso tidigare blivit varnadför att använda mig av ironi i talarstolen, och detta varväl ett nytt belägg för att man inte skall göra det. Jagmenar inte att det är otur, statsrådet . Jag menaratt det var en avsiktligt felaktig bedömning av ut-vecklingen i , som inte alls har förändratsväsentligt utan som snarare harunderstrukits och kommit ut till allmänhetens känne-dom på ett helt annat sätt.Vi har kunnat se, inte minst ,hur stora svårigheter det är i med den de-mokratiska utvecklingen och med respekten för demänskliga rättigheterna, trots att man har anslutit sigtill olika internationella instrument, vilket i och för sigär välkommet.Jag frågade statsrådet i mitt förra inlägg vad detkommer sig att ODIHR,som mycket allvarligt kritiserade parlamentsvalen imaj, inte hade någon kritik mot hur lokalvalen i okto-ber -96 genomfördes. Jag skulle vilja ha svar på denfrågan.När det sedan gäller det aktuella fallet har rege-ringen hängt upp sig väsentligt på vad som skullekunna inträffa i form av formella rättsliga åtgärdermot ambassadören vid en återkomst till . Jagtycker att det vi känner till om både före ochefter kommunismens fall tyder på att de ledande or-ganen och de polisiära och rättsliga myndigheterna iväldigt hög grad - det framskymtar även i statsrådetssvar - fortfarande präglas av de förhållanden somgällde före kommunismens fall, och att det i hög gradär samma människor som verkar. Hur kan man göraden bedömningen att den formella rättsliga procedu-ren är det enda väsentliga i sammanhanget? Jag troratt var och en som känner till förhållandena i Albani-en är medvetna om att det är långt mycket större ris-ker förknippade med det som kan hända utanför detlegala systemet för den som på något sätt sätter sigupp mot det rådande systemet. Det tycker jag är nå-gonting som måste vara väl så viktigt att väga in isammanhanget.Nu säger statsrådet att man noga kommeratt följa utvecklingen för ambassadören. I sitt svar tillLars framhöll statsrådet att man har in-struerat ambassadör i , tillika ambassa-dör i , att följa utvecklingen och ta upp denmed de lokala myndigheterna. Då frågar jag mig:Varför då? Om vi hade skickat ut en person som hadebegärt asyl från kan jag inte föreställa mig attsamma försiktighetsåtgärder skulle ha vidtagits frånden sida, men det sker när detgäller . Det finns naturligtvis en orsak. Orsa-ken är den, att det finns risker som man inte kan bort-se ifrån mot bakgrund av den politiska utvecklingen iAlbanien.Det är precis detta asylpolitik handlar om. Dethandlar om att ge människor skydd när det finns up-penbara risker som man inte kan bortse ifrån, även omman tror och hoppas att det inte skall behöva bli all-var.Om man följer upp det här, och om det går snetttrots att man har observerat, då är det , statsrå-det, åtminstone för den som har drabbats.Anf. 5 Statsrådet ():Fru talman! försöker blanda ihoptvå saker; läget i och frågan om huruvidaden här aktuella personen har asylskäl, skäl att fåstanna i , eller inte. Läget i är intesådant att man ger kollektiv asyl till alla som villkomma därifrån eller som påstår att de skulle utsättasför trakasserier. Inget land tillämpar den politiken.Läget i är kaotiskt , men det är inte så attdet finns någon systematisk förföljelse.Jag vill också erinra om att den regering som sitterdär, och som agerar ganska självsvåldigt, är en anti-kommunistisk regering, en borgerlig regering. Op-positionen är nu den omvända. Den består av f.d.kommunister i det s.k. . Mig veterligthar inte den förre ambassadören något att frukta frånregeringen som sådan.Varför har vi bett vår ambassadör att följa upp dethär fallet? Ja, det är klart att det alltid är bra - ambas-sadören skulle ju i alla fall dit på besök - att följa uppen fråga som är så pass diskuterad här i . Närdessutom den albanska ambassaden i hargått ut med ett offentligt pressmeddelande och sagt attden förre ambassadören inte riskerar någonting närhan kommer hem - det finns ingen lagparagraf somhan skulle kunna åtalas för - så är det viktigt, menarjag, att vår ambassadör, när han åker ned till iAlbanien, frågar: Gäller det här? Jag vill se det somnäst intill en garanti, ett löfte, att den här personeninte skall drabbas av någonting när han kommer till-baka.Ambassadören på platsen har fått försäkringar avbåde utrikesministern och presidenten att detta utta-lande gäller och att man i praktiken ser den här frågansom utagerad från regeringens sida. Därmed har vifått bekräftelse från högsta ledningen på att så ärfallet.Anf. 6 ():Fru talman! Det är förvisso så att det inte är enkommunistisk regim i dagens , men statsrå-det vet ju, inte bara som biträdande utrikesmi-nister utan också som en av vårt lands mest erfarnaoch kunniga utrikespolitiker, mycket väl att både dennuvarande albanske presidenten och många andralokala makthavare i dagens definitivt intetillhörde oppositionen eller de avvikande, utan att detvärtom tysta och snälla tjänade även det föregåendesystemet. Det framgick ju inte minst av det TV-reportage som vi kunde se i svensk TV för en månadsedan att mycket av kulturen från fortfaran-de lever kvar.Jag kan föreställa mig, trots det jag sade om stats-rådets utrikespolitiska kunnighet, att den albanskeambassadören är ännu mer väl insatt i hur det funge-rar i verkligheten i . Problemet är ju inte skall ge kollektiv asyl till alla från sombegär det. Här handlar det om en person, en ledandeföreträdare för den nuvarande regimen, som harkommit i konflikt med denna. Det är en sådan personsom det naturligtvis finns särskild anledning att tittanärmare på.Jag konstaterar att statsrådet fortfarande inte harsvarat på frågan varför det inte kom någon kritik när det gällde delokalval som ägde rum - till skillnad frånden mycket omfattande och förödande kritik ODIHRavgav i fråga om parlamentsvalen . Svaret, stats-rådet, är att den albanska regeringen vägrade att släp-pa in valobservatörerna från ODIHR för att följalokalvalen. Det säger väl en hel del om situationen.Anf. 7 Statsrådet ():Fru talman! Den förre ambassadören har inlämnaten ny ansökan om att få sitt fall prövat. Den ligger nuför behandling hos myndigheterna. Då kommer vi attfå besked om huruvida den förre ambassadören harskäl för asyl i på grund av nya omständighetereller inte. Med anledning av läget i har handet dock inte, och med anledning av det LennartRohdin nu sade, att han skulle vara i konflikt med densittande regeringen, har han det inte heller. Den sit-tande regeringen har ju högtidligen sagt till vår am-bassadör att det inte längre finns några problem dememellan. Det gäller för oss, och det skall vi också setill att det gäller.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1996/97:166 om id-rottens kommersialiseringAnf. 8 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig om jagavser att vidta några åtgärder med anledning av enökad kommersialisering av vissa delar av idrottsrörel-sen.Jag delar den oro som ger uttryckför i sin interpellation. Det stora kommersiella intres-se som kommit att riktas mot elitidrot-ten har kraftigt förändrat de ekonomiska förutsätt-ningarna för idrottsutövandet. Resultatet har blivit attutövare av idrotter med stort medialt intresse har fåttväsentligt bättre förutsättningar för såväl träning somtävling än vad som gäller för utövare av andra idrot-ter. som egenfinansieringen är viktig, kanen alltför stor tilltro till de kommersiella krafternainom idrotten leda till en ensidig fokusering på elitni-vån och de internationella resultaten.Detta övervägande är en anledning till det beslutsom regeringen fattade omatt tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppdragatt se över målen för det statliga stödet till idrotten.Kommittén skall redovisa sitt uppdrag senast den 31december . Det är min uppfattning att staten lik-som tidigare bör känna ett särskilt ansvar för bredd-och motionsidrottens utveckling i . Det all-männas insatser måste även fortsättningsvis ta siguttryck i att stödja barn- och ungdomsverksamhetenoch det demokratiskt organiserade föreningslivet.Goda förutsättningar för de ideellt arbetande ledarnasvärdefulla insatser för idrottens spridning i landet ärviktigt.På samma sätt är det viktigt att idrottsrörelsensjälv noga funderar på hur man bäst genomför deambitiösa etiska målsättningar man har formulerat isina beslutande församlingar. Idrottsrörelsen måste taavstånd från den brist på etik som vissa ledare ochaktiva ger uttryck för genom skattebrott och annatfiffel.Idrottsrörelsens trovärdighet skapas av idrottsrö-relsen självt. Det är min övertygelse att den kan mot-verka dessa negativa krafter. Det är också den svens-ka idrottsrörelsen som själv i form av en frivilligtdemokratiskt organiserad folkrörelse måste vidta denödvändiga åtgärderna.Att pröva frågor som dessa ingår som jag tidigaresagt i det uppdrag som den parlamentariska kommit-tén har när det gäller utvärderingen av det statligastödet till idrotten. Det är enligt min mening inte rim-ligt att allmänna bidrag lämnas till verksamheter sommotarbetar de grundläggande krav i samhället somalla medborgare ställs inför.Det är viktigt att notera att denna mörkabild inte speglar den stora bredden inom svensk id-rott. Vi skall inte glömma bort den glädje och beund-ran vi alla känner inför de framgångar och fantastiskapersonliga insatser som ligger bakom många elitidrot-tares prestationer. Det är angeläget att elitidrotten hargoda förutsättningar i . Regeringens uppslut-ning bakom idrottsrörelsen och kommunför att få arrangera de iStockholm är ett gott exempel på detta. Ettolympiskt spel i kommer att bli en folkfestsom skapar mycket goda förutsättningar för såvälidrott och näringsliv som för samhället i övrigt. Vimåste våga anta den utmaningen.Låt mig avslutningsvis säga till attregeringen följer utvecklingen vad gäller avarterna tillföljd av idrottens ökade kommersialisering nära ochär beredd att vidta nödvändiga åtgärder om så kom-mer att behövas.Anf. 9 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Orsaken till att jaghar ställt den här frågan, eller skrivit den här interpel-lationen, är att vi både har läst ochhört om ett antal företeelser inom idrottsrörelsen somskrämmer mig. Vi vet att ett antal idrottsklubbar harlångtgående planer på att bolagisera sin verksamhet.Vi har läst om hur specialförbund säljer ut TV-rättigheterna till elitarrangemang, något som i för-längningen kan innebära att många av oss inte längrefår chansen att följa det som händer. Vi har läst omhur idrottsledare och idrottsklubbar fixar och tänjergränser för att komma undan skatt; det är kanske detallra mest uppseendeväckande exemplet.Jag vill understryka att jag delar statsrådetsgrundläggande syn på idrotten, så att det inte rådernågot missförstånd. Jag tycker att idrotten är oerhörtviktig. Annars skulle jag inte ha ställt den här frågan.Är man Norrköpingsbo, som jag, förstår man självfal-let idrottens betydelse. Man sträckerlitet på sig när det går bra för . Visstbetyder idrotten oerhört mycket, inte bara för utövar-na utan för alla oss som är intresserade. Det är ofrån-komligt att man också strävar efter framgång ochresultat.Vad jag förstår finns det två beprövade sätt att nåframgång i idrott. Man kan ge exempel genom att talaom nationer. Låt oss litet förenklat tala om det ameri-kanska sättet, som innebär en oerhörd kommersialise-ring som bevisligen kan ge resultat. Det handlar omoerhört mycket pengar. Med det som morot har en-skilda idrottsmän och lag nått stora framgångar. Detandra exemplet handlar om omfattande statsstöd.Idrottsrörelse och stat växer ihop i östmodellen.Det har visat sig att det faktiskt finns en mellan-variant. Jag skulle vilja påstå att står för någotslags medelväg. Det framgår av statsrådets svar att vifaktiskt har lyckats visa att det finns en medelväg.Man har lyckats förena affärsmässighet med ett stortinslag av idealitet. Denna tredje väg, eller medelvä-gen, har visat sig både aptitlig och framför allt ganskaframgångsrik.Men de exempel som jag nämnde inledningsvisvisar att det finns delar av idrottsrörelsen - inte hela -som är på väg bort från den här vägen och sommycket tydligt går i den kommersiella riktningen. Detär klart att det är idrottsrörelsens eget val. Det ärDjurgårdens IF och som bestämmervilken skattemoral de skall ha.