prot · GL094 · 1997-09-19 00:00:00 — Det skalldels ökas utgifter och reformeras och förbättras ivården, omsorgen och på många andra områden, delssänkas skatter. ligger nästan i klass medLars på det området. Detta går inte ihop.Det går faktiskt inte ihop. personifierardet statsfinansiella lättsinnet.Jag kan ställa samma fråga till som jaggjorde till , men aldrig fick något svarpå. Hur skall ni bära er åt för att värna välfärden - niskall t.o.m. förbättra vården och omsorgen - samtidigtsom ni så väldigt gärna vill regera ihop med Modera-terna, detta parti som vill riva ned välfärden - vårdenoch omsorgen - för att klara sina skattesänkningar?Tala om för mig hur det går ihop.Anf. 31 () replik:Herr talman! Jag sade i inledningen av mitt anfö-rande att vi kommer att presentera vårtalternativ till regeringens budgetförslag. ge sig till tåls till dess. Han har uppenbarligen inteläst vår motion med anledning av förra årets budget-proposition, och inte heller vår motion med anledningav vårpropositionen. Den är nämligen finansierad tillsista kronan, . Vi finansierar genomomprioriteringar. Vi anser t.ex. att vi som har arbetenoch normalt är friska får stå ut med ytterligare enkarensdag i sjukförsäkringen för att få loss pengar tilldem som har drabbats värst. Vi gör ompriorite-ringar i budgeten. har bekräftat att vårbudget går ihop.Jag tycker att det är litet oförskämt av att antyda att det är någon sorts luftsiffror. För-sök att vara litet seriös. Jag tycker också att historieskrivning är uppseendeväckande. Dethar talats om hans tidigare yrkeskarriär. Jag har ingensynpunkt på det, men jag tror att det är en sak somhan aldrig skulle klara. Det är att vara historielärare iden svenska . Vi har lyssnat till en histo-rieförvrängning . är det bara ErikÅsbrink och som tror att Sverigesproblem började . Han må ha varitriksbanksfullmäktiges ordförande, biträdande fi-nansminister eller statssekreterare - poängen är attproblemen började tidigare. Ni erkänner själva i re-geringsförklaringen att det är första gången på 30 årsom vi ser en konjunkturuppgång utan att kronan hardevalverats eller att budgeten har varit underbalanse-rad. Ni erkänner själva i er egen regeringsförklaringatt ni har fel när ni försöker skylla alla problem då vi hade den djupaste lågkonjunkturen i mo-dern tid i industrivärlden.Erik ! Låt oss föra denna debatt seriöst.Hur var det nu? Svara i stället. Är det så att engångs-effekterna inte är inräknade i budgetsaldot? Kan jagfå ett svar på det?Anf. 32 Finansminister ()replik:Herr talman! Jag vet naturligtvis inte vad kristde-mokraternas kommande motion innehåller. Men jaghör ju retoriken, och även retoriken måste väl stå inågon överensstämmelse med ekonomiska realiteter.Det går inte att på en och samma gång både utlovautgifter och reformer till alla och envar och tala omalla möjliga skattesänkningar.Men det är värre än så. Det räcker inte med attkristdemokraterna får ihop sin motion. Vi får väl sehur det blir med den saken. Ni skall också regera ihopmed . Men det är inte ,med några procent av väljarstödet, som dikterar vill-koren i en borgerlig regering om nu olyckan skullevara framme. Det är rimligtvis det mycket större Mo-derata samlingspartiet som kommer att ha det störstainflytandet.Hur ser den uppgörelsen ut? Hur skall ni kunnavara med om att genomföra i varje fall en del av allade moderata skattesänkningslöftena, som nisäger att ni skall värna vården och omsorgen? Det gårju inte ihop, ! Ni måste bestämma er någongång för hur ni skall ha det. Ni kan inte ha det på bådasätten. Tro inte att det går att snacka sig runt dettaända fram till valdagen och att väljarna nöjer sig meddetta! Väljarna kommer att vilja ha besked. De harmycket bestämda uppfattningar. Visst finns det någrasom helst av allt vill ha skattesänkningar. Men detfinns också väldigt många - jag tror att det är flertalet- som föredrar att satsa på välfärden, på vården ochomsorgen. I det valet får man faktiskt bestämma sig,får man faktiskt ge besked. Det går inte att slinkaundan från detta.Återigen: Jag är fascinerad av att höra vilkenohygglig betydelse jag hade för väl och veunder den tid jag var statssekreterare och ordförande iriksbanksfullmäktige. Det är nästan så att jag dröm-mer mig tillbaka till de åren då jag tydligen bestämdeöver allt och alla. Men jag tar faktiskt inte ansvaretför vad som hände under den borgerliga regeringen.Det är inte rimligt att skylla på den socialdemokratis-ka regeringen . Räntorna sköt i höjdenmed raketfart . Det slutomdöme omden borgerliga regeringen som gavs då var ett totaltunderkännande av en misslyckad ekonomisk politik.Ni kan inte skylla på socialdemokrater som satt iregeringsställning tre tidigare.Anf. 33 ():Herr talman! Jag vet att inte harnågon taletid kvar. Därför skall jag inte begära någotsvar. Men låt mig ändå kommentera en sak.Lars prat om som stöd-parti är patetiskt att höra. Märk väl att det uttalas avett parti vars partiledare förespråkar samarbete. Vi ärett samarbetsparti. Det var vi under den förra mandat-perioden. Vi var inget stödparti till , utan ett samarbetsparti. tal omstödparti är trams. Jag tycker att en man i sextioårsål-dern skall hålla sig för god att ägna sig åt den typenav enkel argumentation, detta som ett gott råd till LarsTobisson.Om en går åt norr och en åt söder kommer de tillslut att mötas om de går tillräckligt långt. Under de-batten har jag funnit att och hamnar i samma position när det gäller attdet är bättre för trygghet och välfärd om vi inteamorterar statsskulden. Det visar att en sådan håll-ning, vare sig den finns till höger eller vänster, be-tecknar populism. Det tycker jag är en bättre beteck-ning. Den som förespråkar trygghet kan inte skjutabetalningen . Det är att låta andra betala.Högkonjunkturen är icke evig.Det är viktigt att komma ihåg att för att vi skallkunna värna välfärden, få fler jobb, är åtgärder försmåföretagen och den privata sektorn utomordentligtviktiga. Därför har det vidtagits en rad åtgärder, ochdärför vidtas också en rad åtgärder för att förbättravillkoren. Vi har lättnader i ägarbeskattningen i stor-leksordningen . Vi har nedsattaarbetsgivaravgifter. De är redan nedsatta och det skeren ytterligare nedsättning . Vi har be-skattning av enskilda näringsidkare och delägare ihandelsbolag, som också lindras . Vi haråtgärder när det gäller yrkesutbildning, inom denkvalificerade yrkesutbildningen och även andra åtgär-der på utbildningsområdet. Det förbättrar villkorenför näringslivet. Vi har även sjuklöneperioden, för attta några exempel. Familjeföretagen befrias från för-mögenhetsskatt på arbetande kapital. Det är också enviktig åtgärd.Till ett bättre näringsklimat hör också de växandeIT-företagen och åtgärder på det området. När vi skallutveckla IT-marknaden och kompetensen är det vik-tigt att vi får system som innebär att vi främjar indivi-dens kompetens. Framför allt är det viktigt att vi fårlagar och regler på arbetsmarknaden som inte förhind-rar att den som skaffar sig ny kompetens får stå tillba-ka för andra. Det handlar om turordningsregler.Till sist: Vi har talat om strukturreformer underden här debatten. En av de viktigaste strukturreformersom har genomförts är utgiftstaket istatsbudgeten och den reformerade budgetprocessen.Det är en utomordentligt stor strukturreform. Omnågon vill läsa Ekonomisk Debatt, läs då artikeln avAnders E i det senaste numret! Han var tidigaremedarbetare till . Denne nu åtgärden när det gäller strukturtak. Dettaerkännande tycker jag att det finns skäl att tacka för.Anf. 34 ():Herr talman! Till vill jag säga:Barnbidragssänkningen drevs i princip igenom till-sammans med Moderata samlingspartiet. Äras densom äras bör. Å andra sidan har många gång-er berömt sig av att man har tagit del i saneringspro-grammet. Det har man gjort i princip, men sedansäger man på varje enskild punkt: Det ville vi egentli-gen inte. Det här med resorna och med bensinen inte. Det är en skön konst att säga: Vi är för sane-ringsprogrammet i princip, bara vi slipper dess kon-kreta delar.Eriksson säger att och jag är överens.Jag är överens med vem som helst som säger klokasaker. Säger att det är fredag tyckerjag att har rätt. Säger att det ärbättre att använda pengar för att stimulera sysselsätt-ningen än för att amortera har faktiskt rättjust . Det borde också inse.Om jag nu åker hem till min familj i Uddevallaoch säger: Jag har lyssnat på , som har lärtmig hur det skall vara med ekonomin - nu blir det slutmed att köpa en massa mat, kläder och resor; här skallamorteras på villan - då kommer min familj att skakapå huvudet och säga: Du skall inte träffa den därEriksson mer, pappa!Om kom in som rådgivare för företagenoch sade: "Har ni i företagen en soliditet om bara30 % - Erikssondoktrinen är ju ! ", kommersvensk företagsamhet att lamslås. Ett normalt företagbrukar ha en soliditet om . Erikssondoktrinenvore förödande för svensk företagsamhet.Eriksson säger väldigt tydligt: Får jag 10 miljarderextra , kommer de att användas för amorteringar.Men räknar upp en mängd sakersom han skulle vilja göra. - Om ville ge mig- - -, så skulle jag ge till det och det företaget.Eriksson tyckte ju i praktiken som jag. Det andravar ju mest yviga ord.Till sist, herr talman: Vad vi behöver är inte enstrid mellan mig och , för det går en grund-läggande skiljelinje i svensk politik gentemot Modera-ta samlingspartiet, även om det nu försöker föra inlitet av rött hjärta i det blå blodet. taladevänligt och hovsamt, men i verkligheten är politikenallt annat än hovsam. Det är en hård högerpolitik.Tills man i handling visar det röda hjärtat gäller detblå blodet. Handlingar är viktigare än ord.Vad vi behöver i vårt land är fler arbetade timmar,eller hur? Det kan väl finansministern nicka till? Det är en bra utgångspunkt för politiken är överens. säger att jag är för hovsammot , men jag tycker att vi i politikenöver huvud taget skall vara hovsamma. Vi skall inte tatill överord. Annars får vi en sådan debatt som mellanÅsbrink och : Det var ditt fel! Nej, det varditt fel - - -. Det är inte bra. Sluta med det där!Visst, är vi överens om att det ärviktigt med fler arbetade timmar. Det finns ju litet avenighet att ta fasta på. Men för att få fler arbetadetimmar kan vi inte bara ha en exportledd tillväxt. Vimåste också ha en hemmamarknad och en byggsektorsom fungerar. Därför får inte det budgetpolitiskamålet överskott i statsfinanserna överskugga alltannat. Vi måste ha en hemmamarknad. Hur förklararÅsbrink att vi har en ökande tillväxt medan arbetslös-heten snarare tilltar? Det beror på att vi har en fördålig hemmamarknad. Vi vet att vi inte får särskiltmånga nya jobb i industrin. Vi måste därför ha enhyfsad tjänstesektor och offentlig sektor.Våra arbetade timmar måste bli bättre, och för detmåste vi ha en kompetensutveckling. Vi måste avdelavinstmedel för kompetensutveckling i företagen och,, även dela på arbetstimmarna. Det är bra meden jättelång ekologiskt uthållig tillväxt om . Ocksåjag vill ha det, men det kommer inte att räcka. Vi har600 000 öppet arbetslösa, som behöver nya jobb tillår 2000, och vi har en dold arbetslöshet om ungefär400 000 personer. Vi behöver sätta en miljon männi-skor i arbete. Inte ens en tillväxt om under jät-telång tid räcker till.Vi måste också dela , inte för eko-nomins men för jobbens skull. Lösningen är alltså flerarbetstimmar, och delade arbets-timmar. Det finns möjligheter att bli överens.Anf. 35 () replik:Herr talman! Det är riktigt, som , att i fråga om barnbidraget säradeut sig just på detaljerna. Men man sade skulle spara på familjepoliti-ken till 1998. Man försökte sitta på två stolar samti-digt. Man ville inte ta det konkreta beslutet ,men man band sig för ett åtagande. ställer jag tillLars frågan: Kommer nuunder allmänna motionstiden att stå fast vid kravet att3 miljarder kronor skall sparas på familjepolitiken?Jag väntar med spänning på svaret.Anf. 36 ():Herr talman! är säkert en alldelesutmärkt person på många sätt, men han har en väldigförmåga att plötsligt bli väldigt patetisk, samtidigtsom han inte hör vad man säger. Han blir indolent,som det heter på fint språk. Han tror fortfarande att vihar försökt anklaga honom för det som hände. Detenda som jag och har sagt är ju attproblemen började före valdagen 1991. Jag hoppas attvi snart kan avsluta denna eviga kretsloppsdiskussion,som vi för vid varje sådant här tillfälle.Åsbrink oroar sig vidare för hur man i en ny bor-gerlig majoritet skall kunna regera tillsammans. Jagmåste förklara att ,samlingspartiet har sammauppfattning om hur vi skall få kakan att bli större,nämligen genom fler och växande företag. Sedan harvi litet olika uppfattning om hur det resultat som dåuppstår skall fördelas. Men det, , låter viväljarna ta ställning till på valdagen. Jag har fulltförtroende för att väljarna då kommer att kunna stude-ra de olika partiernas program, som vi kommer att gåtill val på.Men något som här har varit väldigt i skymundanär: Vem skall regera med efter valet? Jag tycker att dagens de-batt snarare tyder på att han nu vänder sig bort. Detvar inte den sedvanliga omfamningen av ochPer-Ola , utan nu gäller det Vänsterpartiet.Stämmer det att ni redan nu börjar sikta in er på att syihop någonting med Vänstern? Har vi då att se framemot nya återställare liknande dem som beslutadeshösten ?Jag skall slutligen, herr talman, be att få överläm-na budget till förstudium, så att vi slipper den här typen av missförs-tånd nästa gång.Överläggningen var härmed avslutad.Budgetpropositionen bordlades.2 § Anmälan om kompletteringsval till kultur-utskottetFörste vice talmannen meddelade att Vänsterpar-tiets riksdagsgrupp under ledighetanmält hennes ersättare som suppleant ikulturutskottet.Förste vice talmannen förklarade vald tillsuppleant i kulturutskottetPer ()3 § Meddelande om valFörste vice talmannen meddelade att val till Nor-diska rådets svenska delegation skulle ske vid kam-marens sammanträde torsdagen den 25 septemberkl. 12.00.4 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner1997/98:2 till jordbruksutskottet1997/98:5 till socialutskottet1997/98:6 till utbildningsutskottet1997/98:8 till konstitutionsutskottet1997/98:16 till socialförsäkringsutskottet1997/98:27 till arbetsmarknadsutskottetSkrivelser1997/98:19 till trafikutskottet1997/98:23 till socialförsäkringsutskottet5 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner1997/98:9 Skydd för förföljda personer,samordningsnummer, m.m.1997/98:17 Domstolsfrågor i anledning av den ändra-de länsindelningen i västra /98:22 Företagshypoteks ställning efter avregist-rering av aktiebolag1997/98:24 Ändrad övergångsbestämmelse i bankrö-relselagenSkrivelser1997/98:4 Totalförsvar i förnyelse1997/98:13 Ekologisk hållbarhet6 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 19 september1997/98:6 av () till statsrådet redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 23 september.7 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 18 september1997/98:6 av () till miljöministernVetorätt mot plats för slutförvar av kärnavfall1997/98:7 av () till statsministernBensinskattenden 19 september1997/98:8 av () till arbets-marknadsministernInvandrarkvinnors situation på arbetsmarknaden1997/98:9 av () till inrikesministernUngdomars bosparande1997/98:10 av () till utbild-ningsministernLärarhögskolan i /98:11 av () till justitieministernLagstiftning mot könshandel1997/98:12 av () till inrikesministernBostadspolitiska propositionenFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 23 september.8 § Anmälan om skriftligt svar på frågaAnmäldes att följande skriftliga svar på fråga in-kommitden 18 september1996/97:821 av () till arbetsmark-nadsministernAviserad utredningSvaret redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 23 september.9 § Kammaren åtskildes kl. 11.58.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 1 §anf. 13 ochav förste vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.