prot · GK09106 · 1997-05-21 00:00:00 — "Men", skriver man, "invandrarnas skäl för att flyttahit har egentligen inte förändrats så mycket, även omde använder andra motiv för att bli insläppta".Är det de tiotusentals flyktingarna från militärjun-torna i , , och somavses? Man skriver vidare: "Många av de flyktingarsom anlände kom från ,och , länder som många arbetssö-kande invandrare kom från ." Kan möjligenden grekiska militärjuntan ha spelatnågon roll? Kan möjligen Titos brutala krossande avden liberala och nationella oppositionen i Jugoslavieni slutet av 60-talet haft någon betydelse? Vad kan denturkiska militärens statskupp 1970 ha betytt?Fru talman! Rasism och främlingsfientlighet skallbekämpas med all kraft i en öppen och fri debatt - endebatt där vi politiker orkar förklara också det som ärsvårare än det ser ut att vara.Anf. 8 ():Fru talman! Vi har tyvärr i hela enökande rasism och främlingsfientlighet. Fler och flernationella partier är - precis som berät-tade - på plats i olika parlament i hela . Vi harbakom oss en ökande social orättvisa och en ökandearbetslöshet i . I har vi också en ökan-de social orättvisa och en ökande arbetslöshet sominte borde vara nödvändig om man förde en annanpolitik.I ett sådant klimat väcks mycket oro bland männi-skor. Det kan uppstå beteenden där man försöker atthitta syndabockar. Dagens syndabockar är ofta in-vandrare eller de som synligt skiljer sig, de som avvi-ker och har mörk hy eller mörka ögon.Det här är ingen allmänpolitisk debatt. Jag är led-sen för att det inte blev en särskild debatt, därför attdetta är en viktig fråga.Den debatt som har förts i om rasism ochfrämlingsfientlighet har sin bakgrund i regeringensagerande. Regeringen har prioriterat flyktingpolitiken.Man har gjort flyktingpolitiken hårdare och mindrehuman, och den gör t.o.m. människor rättslösa. Dethar förekommit flera fall där människor borde ha fåttstanna i , men som hotas av utvisning. Jag kannämna några namn: Mulgeta Gerzghes från Eritreaoch den adopterade flickan som vill utvisa.Man har i prioriterat flyktingpolitiken.Men en av de viktigaste frågorna har inte ens PierreSchori tagit tag i, och det gäller den diskrimineringsom vi ser här i , en diskriminering somdrabbar de flesta som på något sätt skiljer sig och sominte är lika. Här vill jag läsa upp en mening ur social-demokraternas program Strategi för integration. Iinledningen citerar man Per , och hansäger så här: "I det goda hemmet råder likhet, om-tanke, samarbete, hjälpsamhet." Vad menar socialde-mokraterna med likhet? Skall vi alla vara lika för attplatsa in på arbetsmarknaden? Skall vi vara lika föratt platsa in på bostadsmarknaden och för att kunna fåett lån? Tyvärr har detta tidigare varit socialdemokra-ternas strategi. Hur kommer det att se ut ?Varför har man varit så tyst när det har kommitfram signaler som säger att ett mångkulturellt samhäl-le skulle leda till sönderfall - som om ett mångkultu-rellt samhälle vore någonting nytt? Varför har maninte gått ut och sagt nej? Det gör ni inte. Det är kan-ske sociala orättvisor som leder till sönderfall. Det ärkanske diskriminering och orättvis behandling somkan leda till sönderfall i ett samhälle. Varför harPierre , som är ansvarig för biståndspolitik ochflyktingpolitik, inte gått ut och bemött påståendet omatt det sker en massinvandring till ? Varför harman inte sagt att det inte har funnits massinvandringoch att det inte heller finns någon sådan ? Varförhar man inte gått ut och sagt detta tydligt?Jag tror att den tystnad som regeringen har visat ärväldigt farlig. Den handlingsförlamning som rege-ringen visar är också farlig. vid mak-ten har man ännu inte presenterat ett enda förslag somkan påskynda integrationen i och som kanmotverka diskrimineringen.Att säga att alla människor är lika värda är en sak,men att instifta en lag som bestraffar diskrimineringav människor på grund av etniska orsaker lika hårtsom när det gäller diskriminering av kvinnor vore ensjälvklarhet. Men det har vi inte sett till, och dettaefter ! Jag skulle vilja att regeringen visade merhandlingskraft och att den inte är så tyst.Anf. 9 ():Fru talman! I många länder jorden runt spirar enosund nationalism som ger upphov till olika former avförakt för principen om alla människors lika värde.Den grund som dessa tankar vilar på är - som jag serdet - 1800-talets nationalstatsidé: ett land, ett folk, ettspråk, en kultur. Det är också detta som ligger tillgrund för vad vi nu kan se ett påtagligt uttryck för iSverige genom t.ex. paraplyorganisationen massinvandringen och genom en biträdande pro-fessor i som brukar uttala sig. Man idealiseraroch förespråkar det homogena samhället.Vad man glömmer bort är att under degångna århundradena huvudsakligen har varit ettinvandrarland. Undantaget är en ungefär tre kvartssekel som inleddes då drygt1,2 miljoner svenskar utvandrade.Under denna utvandringsperiod upplevdes Sverigesom ett alltmer homogent land. De tidigare invandrar-grupperna hade integrerats i det svenska samhället,och de bidrag som de hade lämnat till den kultur somvar sammansatt av skilda element kom alltmer attuppfattas som svenska. upplevdes inte, i allafall av majoritetsbefolkningen, som ett mångkulturelltland, trots att stora delar av det svenska språket,svenska seder och bruk hade en bakgrund i det kultu-rella bagage som tidigare invandrargrupper hade förtmed sig och, för den delen, också hemvändandesvenska soldater från de många europeiska krigen.Sverige har i en, som jag menar, sann mening ge-nom århundraden faktiskt präglats av en mångkultu-rell bakgrund som man ofta glömmer bort. Dessutomhar flera minoritetsgrupper en åtskilliga sekel långhistoria inom det svenska rikets gränser. Men majori-tetsbefolkningens helt dominerande storlek gjorde attdessa minoritetsgrupper i stort sett försvann ur majori-tetsgruppens medvetande.I den svenska historien, som bibringas oss alla iden svenska skolan, har det varit mycket tunt medfakta om minoriteterna och bidrag från de olika in-vandrargrupperna.Till den upplevda homogeniseringen bidrog ocksåden nationella samlingen, som de båda världskrigenskapade. När sedan, efter , invand-ringen till vårt land nystartade upplevdes de månganyinvandrade människorna som ett hot mot det ho-mogena , i synnerhet invandringen under desenaste årtiondena.Men historien borde ha lärt oss att vi har rötterfrån många olika håll, som har bidragit till vår tradi-tion. Vi behöver faktiskt en ny beskrivning av vadsom är och vad som är svenskt. Jag undrarom statsrådet delar den uppfattningen.Anf. 10 ():Fru talman! Det har rått enighet omgrundvalarna för den svenska flyktingpolitiken. Dedemokratiska krafterna har försvarat en human flyk-tingpolitik mot extremhögerns rasistiska och främ-lingsfientliga angrepp. Denna enighet har Moderater-na raserat med sitt program Ett land för hoppfulla.Där snävas flyktingproblemet in, och det handlarendast om kvotflyktingar. I övrigt skall endast eko-nomiskt starka ges möjlighet till uppehållstillstånd.1996 tog emot 31 664 invandrare. Av des-sa var 1 629 kvotflyktingar. Det är alltså ett allvarligttrendbrott som föreslår i sitt program.Människor som faller offer för tortyr, flyr undan mil-jökatastrofer eller förföljelse för sin religion ellersexualitet skall inte längre ges möjlighet att sökaskydd i . Programmet ger därmed luft undervingarna åt de ljusskygga och främlingsfientliga kriti-kerna till en human flyktingpolitik. Det är ingen till-fällighet att det finns moderata riksdagsmän somhellre talar på främlingsfientliga möten än att här ikammaren diskutera åtgärder mot rasism och främ-lingsfientlighet.Jag citerar ordagrant ur program:"Man kan inte hamra skatter ur ett landsinvånare, suga ut dem som har någon slags hemorts-rätt i landet inpå bara benen och med andra handenräkna in otaliga skaror. "Om flyktingmottagandets kostnader står att läsa iModeraternas program: "Human är den som skriverpå uppropen om en human och generös flyktingpoli-tik. Att han senare skickar den inhumana räkningenvidare till den hårt pressade allmänheten brukar sällannämnas. "Jag vill fråga statsrådet om han här i kam-maren kan ta avstånd från den i pro-gram beskrivna inhumana flyktingpolitiken.Jag vill också ge , och chansen att ta av-stånd från flört med extremhögern ochatt för svenska folket och kammaren visa att det fort-farande finns ett starkt parlamentariskt stöd för enhuman flyktingpolitik.Anf. 11 PER ():Fru talman! Jag tycker att svar påHans Anderssons frågor var dåligt. Regeringen talar,men den gör mycket litet. I gengäld säger att slår in öppna dörrar. Tänk omdet hade varit så!Enligt min mening är det problem som vi diskute-rar tvåfaldigt.För det första: I är det svårt att komma tillsin rätt. Många, många får inte arbeta, trots att de vill.Företag är det svårt att starta och ännu svårare attdriva, trots självhävdelse över det godasvenska företagsklimatet. En miljon människor utanjobb borde få t.o.m. den socialdemokratiska regering-en att förstå.För det andra: Som om detta inte räckte, är detsvårt att pressa in nya medborgare med derasmångkulturella bakgrund i den svenska enhetsstatenskultur. Den varierar inom skolan och förjagas i vårdeneller omsorgen. Det är den homogena välfärdsstatensom gäller i den socialdemokratiska filosofin.Detta, fru talman, försvårar för flyktingar och in-vandrare. Det skapar tvekan, oro och ibland fientlig-het. Främlingsfientlighet finns inte som ett naturligttillstånd, men det kan skapas och det har skapats iSverige.Pierre erbjuder kommunala integrations-planer. Vi säger: Det duger inte. Sådant tal blir lätt tillursäkter för att undvika den förnyelse som Sverigebehöver för att göra vårt samhället till det öppna ochtoleranta välkomnande samhälle för den som villkomma hit som borde vara.Pierre frågar: Står fast vid detbeslut som sedan fattade om invandrings-och flyktingpolitiken för något halvår sedan? Javisst,gör vi det. Men vi fortsätter samtalet, därför att det ärdet enda sättet att värna den öppenhet och den tole-rans som vill bidra till. Ett land förhoppfulla är en del av detta samtal.I ställe skulle jag ha svarat någonting heltannat på frågor. Jag skulle ha svaratungefär så här.För det första: Vi skall sluta att se på flyktingaroch invandrare som en grupp, för att i stället se varoch en av dem som en människa, som en individ medförmåga och ambitioner som vi vill ta till vara. Flyk-tingar och invandrare skall inte behöva bli välfärdssta-tens klienter, utan de skall vara en del av det modernaSveriges nybyggare.För det andra: skall vi släppa loss jobben ochföretagandet. Det går om man bara vill. Men då krävsdet mer än bara det prat som regeringen för stundenomger sin sysselsättningspolitik med. De som därige-nom skulle ges de största nya chanserna är vårt landsnya medborgare. Att de inte får jobb är bok-stavligen regerings fel. Regeringenskatastrof i fråga om jobben blir därmed också till enkatastrof i fråga om flykting- och invandringspoliti-ken.För det tredje: skall vi liberalisera välfärdssta-ten. Det är rätt att låta kulturella variationer få sinaegna uttryck i skolor, i vård och i omsorg såsom i definska skolorna, som så väl har lyckats förena detmångkulturella och finska med det svenska och nya idet nya hemlandet.Så, fru talman, vill vi bidra till att skall bliett öppet och tolerant samhälle, där människor somkommer till oss gradvis blir en del av det samhälle därde har valt att bygga sig sin nya framtid.Anf. 12 ():Fru talman! Jag lyssnade på mitt rum till JuanFonsecas vanliga konspirationsteorier. De är intevärda att offra någon verbal kraft på.Jag tror att det är överdrivet att säga att vi har nå-gon betydande rasism eller främlingsfientlighet iSverige. Däremot är det helt klart att det finns enbristande folklig förankring när det gäller den avriksdagen beslutade flyktingpolitiken.Här i har vi fram-gångsrikt bekämpat alla extrema rörelser. Nazisterfinns i stort sett inte. Vi har även lyckats få kommu-nisterna att glömma både ursprung och historia, ochdet utan demonstrationer, utan talkörer och utan at-tacker mot banker eller fysiska attacker mot dem somhar en åsikt man inte gillar. Den svenska politiken idet fallet har varit mycket framgångsrik.Man pratar här mycket om invandring. Låtmig då påminna kammarens ledamöter om att en enigriksdag 1968 beslutade att den globala invandringentill skulle upphöra. Skälet var att trycket påarbetsmarknaden riskerade att bli för hårt. Det var enenig riksdag. Då hade vi problem avseende arbetslös-heten som var mycket mindre än de vi upplever i dag.1995 fick vi möjligheter till en europeisk arbets-kraftsinvandring, men däremellan har vi alltså i stortsett inte haft någon som helst invandringspolitik.Sedan måste jag säga att jag är förvånad över dendebatt som har uppstått. Ett parti som säger vill närma sig den politik som bedrivs av samtli-ga länder i hela , blir beskyllt för att gynnanynazism eller lägga grunder för sådant. Har ni, fram-för allt ni socialdemokrater, anklagat erapartibröder och partisystrar i samtliga europeiskaländer för att de bedriver den flyktingpolitik de gör?Jag har aldrig hört det . Men när Modera-terna vill få i gång en debatt, då kommer plötsligt denstora verbala trumman fram.Fru talman! Jag vill tala om yttrandefriheten iSverige. En professor i deltog i ett sammanträdeden . Hon sade efteråt att hon inte längretänkte delta i debatten - inte för att det hon hade sagtvar fel enligt hennes uppfattning, utan det var reaktio-nerna, fördömandena från etablissemanget, som gjor-de att hon inte längre ville delta. Detta är alltså Sveri-ge 1997!Jag vill också ta upp de här informatörerna somförekommer och som förmedlar information till medi-erna. Jag vet om personer som betraktas medhög trovärdighet, men som har ett register, t.o.m. ettkriminellt sådant. Det får jag dock inte lov att vidare-förmedla, trots att det är sant. Men dessa personerbetraktas som trovärdiga. Jag tycker att harnått långt - men åt fel håll.Anf. 13 Statsrådet ():Fru talman! Jag beklagar att tidens tvångströjaförhindrar oss att ha en stor debatt om dessa ödesfrå-gor. är jag glad för att har Canossa-vandrat hit nu på sluttampen. Genom här, har vi fått bilden av det kluvna Janu-sansikte som uppvisar i debatten.Yvonne Ruwaida ställde viktiga frågor, liksom deandra. Det är riktigt att Per folkheminte är detsamma . Men Per var ett sätt att krossa klassamhället. , iglobaliseringens tidevarv, behöver vi naturligtvis enny definition. Då talar jag också om integrationen.Det berör också andra fråga.Integration är inte liktydigt med assimilering elleranpassning. Av de som kommer hit, förväntar vi ossatt de lär sig svenska, att de respekterar lagen och attde respekterar våra grundläggande demokratiskavärderingar. Dessa står ju också i samklang med deuniversella mänskliga rättigheterna och förenas medstor kulturell mångfald. Vi måste visa att vi inser, ochser positivt på, att är och kommer att förbli ettöppet samhälle där olika kulturer, språk, traditioneroch religioner finns representerade. Aldrig mer kom-mer , lika litet som något annat land, att blislutet eller isolerat med ett inre liv som är oberoendeav världen utanför.Men som kampen mot rasism och främ-lingsfientlighet bäst bedrivs genom åtgärder för integ-ration, måste samhället också genom lagar och andraåtgärder garantera skydd mot kränkningar och dis-kriminering. Jag håller med ; detbehövs en ny historieskrivning. Vi behöver en nyansats i utbildningen i skolorna om integrationen,flyktingskapets orsaker och globaliseringens konsek-venser. Inom ramen för Europaåret mot rasism arbetarockså nu en särskild delegation under stöd för bl.a. lokala initiativ. Det behövs också.Vi behöver åtgärder uppifrån; från myndigheter, re-gering, riksdag och folkrörelser. Vi behöver ocksååtgärder på det lokala planet, och vi behöver åtgärderinifrån - jag kommer till det strax.I regeringsformen garanteras alla medborgaregrundläggande fri- och rättigheter. Europakonventio-nen angående skydd för mänskliga rättigheter gällersom svensk lag. Vi har en särskild lagstiftning motetnisk diskriminering som ses över för att manskall se om den kan bli ännu effektivare. I brottsbal-ken kriminaliseras hets mot folkgrupp, och dennabestämmelse har aktiverats i flera upp-märksammade fall. Som justitieministern har sagt,skall nu möjligheten övervägas att gå längre i lag-stiftningen för att brott som begås av organiserade,maffialiknande, sammanslutningar, som vissa mc-gäng och rasistiska organisationer, skall kunna be-kämpas effektivare. Hur möjligheterna att förhindraspridning av rasistisk propaganda från tillandra länder kan förbättras utreds också. Regeringenser också över myndighetsstrukturen på invandrings-och integrationsområdet, med syfte att samhälletsinsatser för integration och mot rasism och främlings-fientlighet skall ges större tyngd och kontinuitet.Vidare har regeringen, för att stärka invandrarnaskompetens, bidra till god social utveckling och för-hindra utanförskap, avsatt förinsatser i åtta invandrartäta bostadsområden. I vår-propositionen föreslår regeringen en höjning av dettabidrag till och200 för 1999.Anf. 14 HANS ():Fru talman! Det var bra att representanter för Mo-deraterna trots allt kom upp. Det sadevar ju fullständigt osannolikt. Det enda han reageradepå var . Han förväntade sig inte att höraannat än strunt därifrån. Beror det på namnet? Berordet på dialekten? Varför kom inga angrepp på mig?Jag har spanskt blod i mina ådror. Jag har också tysktoch vallonskt blod, även om den bondska potatisnä-san från Mjödvattnet kanske är det som syns. frågar: Var kommer anklagelsen omrasism från? kan ju se sig i spegelnoch lyssna på vad han själv säger på bandspelaren.Per försöker säga att han står för ett öppetland. Tag ansvar för manifestet, Per ! Det ärdet mest demagogiska jag har läst. Ni försöker utnytt-ja massarbetslöshet, klassklyftor och svåra ekonomis-ka problem till att peka finger och säga: Det är nogde. Där har vi bördan. Per borde inte dra sigundan sitt ansvar. Han borde stå upp och försökaförsvara vad han faktiskt själv har ansvar för.Jag vill kort ta upp några saker. Det handlar, sadejag, om brist på respekt för mänskliga rättigheter. Dethandlar faktiskt om grundläggande regler i vårt sam-hälle. Det är inte så att det är invandrarna som är ettproblem i sådana här sammanhang. Titta på Sydafri-ka. Vem var invandrare, och vem fick problemen? Jagbodde själv i , ett land med en majoritet avindianer. Indianderna var förtryckta och förvägrademänskliga rättigheter. Det var massarbetslöshet osv.Det handlar om makt och social skiktning. Det är endel av det vi annars brukar tala om som klassklyftor.De som framför allt inte brukar bry sig om den typenav sociala klyftor, , har heller intemycket att säga i den här frågan.Integration. Likheter skall vi intekräva. Jämlikhet skall vi ha. Lika värde skall vi ha.Men vi skall inte vara lika. Det är självklart att kon-traster kan ge upphov till rädsla och oro. Det är lätt attpeka ut den som är främmande. Det är lätt att peka utden som talar litet annorlunda och har en annan hud-färg. Visst är det så.Just därför är integrationspolitik i den meningenatt vi skall ha lika rättigheter och inte vara utsatta fördiskriminering så avgörande. Vi har haft rasistiskamord här i . Vi har dagligaexempel på rasistiskt beteende, förnedrande beteendeoch brist på respekt. Det är klart att vi är för religions-frihet, men skall man bygga en moské vill vi inte haden i vår stad. Det strider mot regeringsformen. Därtalas det uttryckligen om behovet och rätten för män-niskor att uttrycka sin egen kultur och sin egen religi-on.Pierre säger i sitt svar att arbete är det vik-tigaste. Men vi har av de utomnordiska invand-rarna i arbetskraften. Vi har som är sysselsatta.Vi har som är öppet arbetslösa eller i åtgärder.Det är 50 000 personer - utomnordiska invandrare.Det är ett totalt misslyckande, och det är en väldigtstor brist på åtgärder. Så har det varit under en följdav år. Jag har lagt fram mängder med förslag somskulle bidra till en positiv behandling och överkommade diskriminerande tendenser som finns i samhället.Men det har inte varit intressant.Låt oss nu titta på vårbudgeten, !Förklara för mig varför det utbildningsbidrag somAMS har som särskilt går till invandrare för att under-lätta deras praktik och introduktion på arbetsmarkna-den först sänktes från till ! Det var230 kr fr.o.m. . Men det räckte inte.Nu gällde det att spara för att klara av a-kassan. Dååkte det ned i . Det är och ettårs praktik för i många fall väl utbildade människorsom får sin introduktion på arbetsplatserna. Varförkommer man med ett sådant förslag? Och hur kan niövriga partier acceptera detta? Det saknas tydligenpåtryckargrupper.Det är i den praktiska politiken som diskrimine-ring faktiskt uppkommer. Det är i den praktiska poli-tiken som integration faktiskt får stora problem. Jaghar mängder med exempel på den typen av brister påvår arbetsmarknad. Får inte människor möjlighet attförsörja sig och har möjlighet att ta ett reguljärt arbe-te, kommer vi att ha kvar de klyftor som genererarrasism och främlingsfientlighet, och detta kan PerUnckel försöka slå mynt av.Anf. 15 ():Fru talman! Först vill jag säga till det borde väl vara mycket klart att det finns ettstarkt parlamentariskt stöd för en human flyktingpoli-tik. Vi har i själva verkat kritiserat regeringen ifrånandra hållet så att säga, t.ex. när det gäller att ta hän-syn till i fråga om barnfamiljer ochannat.Men flyktingpolitiken måste också följas av enintegrationspolitik, och där finns det stora brister. Jagär fortfarande kritisk till att regeringen tar så lång tidpå sig innan den lägger fram några förslag. Det fannsen utredning som lade fram en mängdförslag, och för närmare lade den fram enmängd förslag som handlade om invandrarnas situa-tion på arbetsmarknaden för att ge dem större möjlig-heter att försörja sig själva osv. Ännu har ingentingegentligen hänt på det här området.För mig är ansvar och delaktighet viktiga ledordför att man skall kunna bli integrerad. Utan ansvar blirman inte delaktig i det svenska samhället, och det harvi försummat väldigt mycket.Det finns en fråga som jag skulle vilja ta upp. Vi iCenterpartiet anser att mycket större makt och ansvarför den lokala verksamheten, för bostäderna, för ser-vicen osv., i de invandrartäta områdena måste läggaspå dem som bor där. Det är ett sätt att bryta vanmaktoch passivitet och få dem som bor där att känna del-aktighet och lära sig att ta ansvar. Det är också enutbildning i demokrati bland mycket annat. Jag villfråga om regeringen är villig att ge denmöjligheten till dem som bor i de invandrartäta områ-dena runt våra storstäder. Jag tror att det skulle varaen mycket bra sak.Sedan handlar det väldigt mycket om vårt ansvarsom enskilda människor att möta de människor somkommer till vårt land. Det ansvaret måste vi somsvenskar ta på alla nivåer. Jag tror absolut att det ärdet allra viktigaste.Anf. 16 ():Fru talman! Det känns litet märkligt att få upp-maningen att intyga att vi verkligen står för en humanflyktingpolitik, . Tillsammans medFolkpartiet, och i huvud-sak reserverade vi oss på flera punkter här i riksdageni när den nya utlänningslagenantogs. Då var Socialdemokraterna och Moderaternaöverens om det mesta i regeringens politik när manstramade upp flyktingpolitiken.Som kommentar till manifest, Landför hoppfulla, vill jag säga att de åtta sidorna textunder mellanrubriken är ett oerhört olyck-ligt avsnitt. Jag delar till fullo den åsikt som MauricioRojas har fört fram i en artikel i det senaste numret avModerna Tider om just det avsnittet. De sakförslagsom läggs fram kan väl diskuteras utan en massastarka känslor och övertoner, men just det avsnittet,som är så fullt av värderingar och känslor, är oerhörtolyckligt. Han säger också att empatin för den härmannen som skriker åt de mörkhyade blir såtotal att texten urartar fullständigt vad gäller såvälspråkbruk som innehåll. Det är alltså djupt olyckligtatt något sådant över huvud taget har producerats avett politiskt parti i Sverige.Anf. 17 ():Fru talman!