prot · GL0948 · 1997-12-16 00:00:00 — Därav behovet av att ökariksdagens kontrollmakt. En av de här utredningarna,den bredare förvaltningspolitiska kommissionen, harockså kommit fram till just detta; att det behövs enstörre förändring.Då kommer man över på ett begrepp som ju an-vänds ofta numera, och som är litet mytomspunnet.Det är det här med oberoende. Vad är då oberoende?Det finns ibland en syn här i kammaren att det somdet fattas beslut omkring med politiska majoriteteralltid är rätt och riktigt. Representativiteten är alltidgod och kan därför alltid fatta beslut inom alla områ-den. Det kan ibland vara sant, men jag tror att detibland är väldigt falskt.Det är uppenbart för mig att ledningen för ett före-tag som har till syfte att drivas med vinst lätt blir litetpartisk inför ägarna eller utomstående betraktare ibeskrivningen av hur det går för företaget. På precissamma sätt är det för mig så att en politisk majoritet iförändringen av ett land eller av lagstiftningen, har enväldig förkärlek för att beskriva allt det goda somföljer av det man har föreslagit eller de pengar manhar avsatt. Det ligger i systemet att vi har en majoritetsom ibland kanske uppmuntras till överdrivet positivabilder av det de har gjort.Om samma majoritet också kan styra övergranskningen av det som har utförts, ligger det i fa-rans riktning att samma tendens att beskriva det posi-tiva som skall komma också kommer i beskrivningenav vad som har hänt. Man misstror budskapet om manvet att det har legat politiska hänsyn bakom när en sakhar granskats eller framställts.Det är vårt problem . Vi har alltså ett starkarerevisionsorgan underställt regeringen som baseras påinternationellt vedertagen praxis om hur revision skallgå till med vederbörliga begrepp som väsentlighet ochrisk i sin prövning av vad som skall tas upp. Sedanhar vi en förtroendemannagranskning, som det heter.Det är alltså revisorer. Där finns alltsåpolitiska majoriteter och t.o.m. politisk påverkanunder själva processen fram mot betänkandena. Det äringet att förvånas över att det då kan bli tveksamheternär det gäller hur man skall förhålla sig till det somRiksdagens revisorer producerar kontra vad gör.Vi måste alltså ha en oberoende granskning. Denmåste stå fri från den politiska makten. Detta uppnåsenklast, har vi tyckt, genom att man har en mycketsjälvständig verksamhetschef som inte är politiskttillsatt i den bemärkelsen att han skall sitta på någotslags förlängt politiskt mandat. Han skall vara mereller mindre oavsättlig, vad vi nu menar med det. Detskall alltså vara långa förordnanden. Han skall heltsjälv i samråd med sina egna revisorer på den härsjälvständiga myndigheten välja ut granskningsobjektsom sedan inte kan överprövas. Under framtagandetskall detta inte kunna påverkas av någon politiker.Det är det vi menar med en oberoende revision,och det har vi föreslagit i en trepartimotion som harlandat i en fyrpartireservation här i dagens betänkan-de. Det, fru talman, är den reservation jag ämnar yrkabifall till, nämligen reservation 7.(forts. )AjourneringKammaren beslutade att ajournera för-handlingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.8 § (forts.) Samhällsekonomi och finansför-valtning (forts. FiU2)Anf. 148 ():Herr talman! Jag tänkte säga några ord om folk-och bostadsräkningen, hyressättningen i de fall detinte finns någon marknad för lokaler och framför alltden statliga revisionen och illustrera problemen medrevisionen med några reflexioner om försvarskostna-derna.Låt mig börja folk- och bostadsräkningen. Folk-partiet vill inte ha någon ny registerbaserad folk- ochbostadsräkning. Vi menar att integritetskäl talar emotdetta. Vi vill inte ha det som följer med, nämligenadressregister och yrkesregister. Det rimmar illa meden liberal syn på enskilda människors rätt till integri-tet. Vi menar att urvalsundersökningar utgör ett full-gott alternativ för de ändamål som är för handen.Därför kan anslaget i denna del minskas med 70 mil-joner 1998 och 1999 och med 2000.Folkpartiet vill tillföra medel för en effektivarebekämpning av mc-relaterad brottslighet. Det gör vigenom att minska anslaget A 20. Sammanlagt rör detsig om 95 miljoner 1998-1999.Folkpartiet vill ändra på den metod som man kankalla en syntetisk hyressättning av främst museiloka-ler. Dessa lokaler har ju ingen alterna-tiv användning eller en mycket långsökt alternativanvändning. I de fallen är det inte särskilt menings-fullt att använda den här metoden som på något sättbygger på en marknadsprisbildning. Den marknadenfinns inte i många fall när det gäller dessa museiloka-ler.Låt mig sedan gå över till mitt huvudbudskap. ställning är alltförsvag när budgeten väl är klubbad. har enstark ställning före besluten men ingen motsvarighetefter besluten. Vi menar att den statliga revisionen börvara en viktigt del av kontrollmakt och attriksdagen måste förbättra sina möjligheter att utvärde-ra hur avsatta medel används. Det bör därför inrättasen stark revision underställd riksdagen.Det här har ju en demokratisk aspekt, men jagskall inte gå in på den så mycket utan mer på denekonomiska aspekten. Det handlar om riksdagensmöjlighet att gentemot regeringen kontrollera hurregeringen verkställer de i fattade besluten.Möjligen kommer jag att vrida över den här ansvars-diskussionen från mera procedurinriktade frågor typKU-anmälningar till politikens innehåll och de sak-frågor som man är missnöjd med.Den här revisionen bör vara oberoende. Det inne-bär att den styrelse eller den politiska instans det nugäller som mottar en revisionsrapport inte skall kunnabeordra några ändringar i den här rapporten ellerbegära omprövningar av en genomförd revision. Detinnebär också att revisionen själv väljer ut lämpligaområden för granskning. Då är det viktigt att noteraatt om den här revisionen är fel, om den är missriktadeller undermåligt utförd skall det åtgärdas genom denkvalitetskontroll som offentlig debatt och remissförfa-rande innebär och som publicitet medför och integenom administrativa ingripanden typ - litet tillspet-sat - förhandscensur utförd av politiker.Då kan man ställa sig den fråga som jag just i des-sa dagar tycker är litet intressant, nämligen om rege-ringens bristande kontroll av försvarets ekonomi hadekunnat förebyggas genom att man hade haft en obero-ende revision som hade lytt under . Låt ossdå först begrunda vilka problemen har varit i försva-ret. Enligt min mening är problemen två.Det ena är vad man kan kalla överplanering, dvs.försvaret har pressat in för mycket i sina budgetramar.Det har inte funnits pengar för det man har sagt sigvilja göra, och Försvarsdepartementet har inte förmåttoch hålla emot och sätta emot i den här typen av sys-tematiskt agerande. Om man vill använda bildspråkkan man säga att försvaret har haft för vana att alltidbeställa en kostym som varit för liten. Eftersom kos-tymen inte skulle användas har man varitinriktad på att man skall banta. På det viset skulleman kunna banta sig in i den här kostymen om någraår. Om man ändå inte skulle komma i kostymen harman gått till sin målsman, dvs. , och begärtmer klädpengar för att lägga ut kostymen. Det är detena problemet.Det andra problemet är att om man faktiskt lyckasmed sin bantningskur och kommer in i kostymen ärkostymen så trång att man inte kan röra sig inne ikostymen, dvs. vi har pengar enbart för ett försvarsom står stilla, som i stort sett är parkerat. Så fort mandå vill utbilda soldater eller repöva förband sprickerkalkylerna.Det här har många regeringar och försvarsminist-rar haft problem med. Den här regeringen förefallerkanske haft ovanliga stora problem med svag budget-styrning och kontroll av försvarskostnaderna.Då menar jag att ett från regeringar oberoenderevisionsorgan hade sannolikt bättre kunnat exponeraden här typen av problem och frimodigt kritiserat ochhjälpt till att riva upp den typ av ganska destruktivbugeteringstradition som har funnits. hademed sina krav, som då grundas på en oberoende revi-sion, kunnat stärka det ekonomiskt alltför svaga För-svarsdepartementet. Man hade kanske kunnat sparaåtskilliga miljoner, kanske t.o.m. miljarder, kronor tillStatsverket och skattebetalarna om man ser det överen och möjliggjort en mer rationellhantering av offentliga medel i försvaret och i För-svarsdepartementet.Jag tycker att man får försöka leva sig in i vad denoberoende revisionen faktiskt skulle betyda om mankan stärka denna. Jag tycker att just försvarets pro-blem är en bra illustration.Ett annat problem som kan användas som illustra-tion är ju dessa transfereringssystem som två rege-ringar, den gamla borgerliga och de nuvarande soci-aldemokratiska, har gjort ganska stora förändringar i.Där har det, enligt min mening, funnits ett stort behovav att följa upp hur de här besluten har fungerat ipraktiken och hur invånarna i landet och hushållen haranpassat sig till dessa beslut redan innan de är fattadeoch när de är fattade och hur man har ändrat sitt bete-ende.Den typ av politisk utpressning som finns i vissalägen - och försvarskostnadsproblemen är ett exempelpå detta - fungerar ju inte mot en oberoende revision.Den bör då på ett annat sätt kunna vara mera långsik-tig, systeminriktad och immun mot politiska utspeloch regionalpolitiska särintressen i analys, bedömningoch presentation än vad en regeringen ofta förmår attvara. Den nuvarande regeringen har ju som bekanthaft särskilda problem på denna punkt förefaller detsom nu efteråt.Riksdagens uppföljning kan alltså inte bara handlaom att granska regeringens planer för framtiden ellerdess förehavanden just . måste skaffasig bättre möjligheter att kontrollera och långsiktigtoch systeminriktat bedöma regeringens genomförandeav i fattade beslut.Anf. 149 ():Herr talman! I utskottsbetänkandet skriver manföljande om vår motion som handlar om att starta ettkönsstatistiskt projekt på :"Motionärernas krav på en utbyggd jämställd-hetsstatistik ger intryck av att denna statistik är dåligtutvecklad. Så är dock inte fallet. "Då kan jag först konstatera att om man läser senas-te numret av , och specielltEva Nikells intervju med , ser man attAgneta Stark inte delar den uppfattningen. Hela num-ret av Jämsides präglas av en ganska stark kritik av inte har lyckats på det här området. bl.a.: Kvinnorna passar fortfarande inte in i denexisterande tankemodellen. Det är som om det sitteren bild i beslutsfattarnas huvuden att den klassiskaindustriarbetaren skall resa sig i sin fulla längd, läggabort släggan och gripa den virtuella någonting.Sedan är det också det här med begreppen. Jagtror att det var som påpekade att det ärskillnad på det könspolitiska perspektivet å ena sidanoch jämställdhetsperspektivet å andra sidan. Det härmed det könspolitiska är något betydligt vidare. ledamöter läser vår motion ser man att vitar upp denna mycket grundläggande fråga, somhandlar om perspektivet över huvud taget i det tän-kande som finns bakom hela statistikuppbyggnaden,med nationalräkenskaperna osv.Timmen är sen, och jag tänker inte starta en långteoretisk debatt om de här sakerna - ingen behövervara orolig för det. Men jag vill sluta med att önskaatt något kommenterar den här proble-matiken och uttalar sig om det här.Det var ganska många stolta deklarationer frånden nya regeringen efter förra valet om att detkönspolitiska jämställdhetsperspektivet skulle genom-syra den ekonomiska politiken och inte minst genom-syra budgetarna. Tycker ni att regeringen, eller för alldel vi i finansutskottet, har lyckats med det?Anf. 150 ():Herr talman! Utgiftsområde 2 Samhällsekonomioch finansförvaltning innehåller en rik flora av anslag,närmare bestämt 23 centrala myndigheter och nämn-der. Vad beträffar fem anslag finns det olika uppfatt-ningar mellan partierna om medelstilldelningen enligttabellen på s. 30 i betänkandet.14 reservationer och 2 särskilda yttranden är foga-de till betänkandet. De föregående talarna har medinlevelse redogjort för dessa.Utgiftsområdet omfattar institutioner vars verk-samhet är inriktad på att följa och analysera den sam-hällsekonomiska och statsfinansiella utvecklingen, detfinansiella systemet, förvaltningen av statens skuld,statistik, offentlig upphandling, granskning och utvär-dering av statlig verksamhet, statens fastigheter ochlokaler liksom stöd till de statliga myndigheternam.m.I propositionen föreslås att godkännerföljande mål för utgiftsområdet:- tillförlitliga analyser och bedömningar- stabilt och effektivt finansiellt system- kostnadseffektiv förvaltning av statens skuld- tillförlitlig och relevant statlig statistik- effektiv offentlig upphandling- effektiv granskning av statlig verksamhet- effektiv utvärdering och omprövning av statligverksamhet- god statlig fastighets- och lokalpolicy- administrativt stöd av hög kvalitet till de statligamyndigheterna.Mycket av detta har de föregående talarna tagitupp. Dessa målsättningar är vi också eniga om i ut-skottet, och vi tycker att det är positivt att dessa harredovisats för hela utgiftsområdet.Men utskottet vill gärna skicka med några ord påvägen vad gäller mål och resultatanalys på anslagsni-vå.En viktig förutsättning för att skall kun-na ta ställning till fördelningen av utgifter på utgifts-områden är att det finns en resultatanalys av föregå-ende års verksamhet. Det bör t.ex. vid budgetbedöm-ningen finnas en bedömning av i vilken utsträckningsom målen och resultaten har uppnåtts, och om de intehar nåtts skälen till detta. Om en myndighet har fåttändrade krav och därmed ändrad medelstilldelningbör detta återspeglas i målformuleringen.Utskottet anser att det nu när Konjunkturinstitutetfår ökade resurser för att utveckla miljöräkenskapernaockså bör framgå av regleringsbrevet att det ställskrav på resultatredovisning av det utvecklingsarbetet.Där antar utskottet t.ex. att mo-tion om miljöjusterad nettonationalprodukt, MNP,kommer att uppmärksammas.Sammantaget anser vi dock i utskottet att det harskett en ambitionshöjning vad gäller resultatredovis-ningen av utgiftsområdet i enlighet med de nya reg-lerna för budgethanteringen. Utskottet välkomnardetta och utgår från att utvecklingsarbetet i Rege-ringskansliet kommer att fortsätta med oförminskadkraft för att nå en effektiv resultatstyrning, bl.a. detsom flera talare redan har varit inne på.Så går jag, herr talman, över till reservationerna.Två moderater, , utgjuter sin galla över folk- och bostads-räkningen, som de anser vara såväl"integritetskränkande informationshämtning" somförsök att "restaurera en allt sämre fungerande svenskplanhushållning". Det är till att ta fram det grovaartilleriet - detta mot en verksamhet som riksdagenvid upprepade tillfällen uttalat sig för, dvs. uppbygg-naden av en registerbaserad folk- och bostadsräkning.Fredrik talade om kontroll och register-lycka. På middagsrasten ögnade jag igenom proposi-tionen och betänkandet, men jag hittade inte de orden.Syftet är ju ingalunda att det skall kontrolleras. Syftetär att få ett bra underlag för bl.a. de beslut som vifattar här i . Som exempel har Miljöpartiettagit skatteutjämningsbidraget. "Lycka" är någontinghelt annat, . Nej, syftet med FoB ärmycket mer prosaiskt än så.Kraven på hög kvalitet och aktualitet i hushålls-statistiken är stora. Kommunerna behöver en grund-läggande hushållsstatistik för sin planering och resurs-fördelning. På det här sättet är det möjligt att framstäl-la statistik enklare och oftare, till gagn för samhälls-planeringen. och Riksförsäkringsver-ket är två myndigheter som i betydande utsträckninganvänder sig av denna statistik. Jag tror ingalunda attexemplet på myndigheter gör merpositiv, men det var de exempel som fanns i proposi-tionen. Dessutom anser forskningen att man behöverdessa empiriska data. Det är ett otvetydigt behov förforskningens del. Men det bryr sig heller om.Numera är vi medlemmar i unionen,och där pågår ett arbete med att tafram rekommendationer som skall gälla för nästaFoB. De syftar till att samordna, harmonisera ochsynkronisera medlemsländernas nästa FoB, som förSveriges del beräknas bli färdig 2001. EU:s riktlinjeröverensstämmer härvidlag med FN:s rekommendatio-ner.Det är riktigt, som skriver i re-servationen, att regeringen inte nämner någonting omintegritet. Men det gör han själv desto mer.Det gör även , som visserligen anseratt statistiken behövs i samhällsplaneringen men tyd-ligen anser att det är alltför inträngande och person-lighetskränkande att samla in uppgifter på detta sätt.Min enkla fråga till blir naturligtvis: Hurtänker ni gå till väga för att samla in de uppgifter somenligt er behövs i samhällsplaneringen?Folkpartiet säger också nej till FoB av integri-tetsskäl.När det gäller integritetsfrågorna kan jag bara sägaatt jag själv inte har några problem med att jag finns inågot register, där det står att jag bor i parhus, att jaghar kakel i badrummet, vilket yrke jag har och vilkenpostadress jag har. Jag kan bara konstatera att detfinns olika uppfattningar om detta. Jag respekterardet, men jag tror inte att vi kan övertyga varandra ommotsatsen. Den oenigheten lär vi få leva med.Fredrik undrade vad som är rätt i sam-manhanget, men det är en omöjlig fråga. Jag tror inteatt det finns något som är rätt i detta, utan vi har olikauppfattningar. Det får vi leva med, som jag sade.Det finns ett anslag som heter A 20 Kontrollfunk-tion i staten. talade också om det.Regeringen föreslår att vi skall reservera 120 miljonertill den verksamheten. De pengarna skall bl.a. använ-das till effektivare skattekontroll och till att beivrafusk och systembrister i välfärdssystemen - kort sagttill att våra gemensamma medel används på bästa ochmest riktiga sätt.Här vill minska anslaget med 45 mil-joner och i stället satsa på den mc-relaterade brotts-ligheten. Det är visserligen behjärtansvärt, men mantar pengar från ett konto som redan bekostar sådanverksamhet.När vi fattade beslut om utgiftsramar i novemberville ge skattemyndigheterna 50 miljoneroch försäkringskassorna 80 miljoner just för att be-gränsa fusket med t.ex. moms, bostadsbidrag ochunderhållsbidrag. Dessutom säger att deföreslagna satsningarna förutses leda till att man redannästa år kan spara inte mindre än 2,2 miljarder kronorpå minskat fusk.Är det på det viset är det synd att intefattade det beslutet, men jag tror inte riktigt att det ärså. Jag vill att förklarar logiken iomstuvningarna och framför allt hur man i budgetenkan tillgodoräkna sig flera miljarder i intäkter pådessa omstuvningar.Är det inte väldigt hypotetiska resurser att fördelapå vård och omsorg, t.ex.? Varför minska med 45miljoner i en verksamhet som just sysslar med någotsom och alla andra tycker är bra - som sertill att våra gemensamma medel används på ett rättoch riktigt sätt?När det gäller reservationerna med krav på enbättre och mer utvecklad könsuppdelad statistik frånVänstern och vill jag framföra följande.Kraven i motionerna ger intryck av att jämställdhets-statistiken skulle vara dåligt utvecklad. Det är precisdet som vi säger i betänkandet. Jag har också läst det.Utskottets majoritet håller inte med om detta. Redan1994 klassificerades jämställdhetsstatistik som offi-ciell statistik. Grunden för detta var den nationellahandlingsplan för jämställdhet som då fast-ställde. Det var en socialdemokratisk regering. I det en förordning som säger att individbaseradofficiell statistik skall vara könsuppdelad om intesärskilda skäl talar däremot.SCB har dessutom inrättat ett särskilt program förarbetet med jämställdhetsstatistiken, och trots att manhar fått besparingskrav säger man att ambitionen attklara av jämställdhetsstatistiken inte skall sänkas. Förall individstatistik som SCB samlar in finns det upp-gift om kön. Statistiken redovisas också regelmässigtkönsuppdelad. SCB:s undersökningar - under-sökning om levnadsförhållanden - och HINK, somgäller hushållens inkomster, kan också analyseras urett könsperspektiv.Med de resurser som står till förfogande anser ut-skottets majoritet att det inte finns någon anledning atttillstyrka reservationernas krav. Men naturligtvis rätt: Det finns ingenting som är så braatt det inte kan göras bättre. Jag skall naturligtvis gåtill mitt rum och läsa på i Jämsides. Jag tror säkert attdet står många sanningar där och att vi kan förbättrakönsperspektivet i politiken.Den statliga revisionen, som många har uppehållitsig litet längre vid, har blivit en följetong i finansut-skottets verksamhet. Jag minns inte riktigt vilket av-snitt vi är inne på , men det börjar nog komma uppi tvåsiffriga tal vid det här laget.Moderaterna, , stödda av Vänstern i en egen reserva-tion, skriver att främst diskuterar framtidautgifter och enskilda statsråds uppträdande, men intetillräckligt den statsfinansiellt och samhällsekono-miskt viktiga frågan om verkningarna av och effek-tiviteten i användandet av offentliga medel. Jag tyckeratt ni har rätt. Men jag tycker att ni har fel när ni troratt ännu en utredning skulle kunna ändra på dettaförhållande.Man brukar prata om orsak och verkan. Har Fred-rik tänkt på vem som är snabbast med attanmäla statsråden till KU för att där prata om hur debär sig åt?Den statliga revisionen har varit föremål för flerautredningar. Den senaste var revisionsut-redning, som avslutade sitt arbete så sent som i okto-ber . Den är överlämnad till talmanskonferensen,som ännu inte fattat beslut om förslaget. Jag tycker attdet är rätt förståndigt att avvakta den behandlingeninnan vi tar några nya initiativ i frågan.Dessutom anser jag att det redan nu finns möjlig-heter för utskottsledamöterna att ta initiativ och lämnaförslag till revisorerna om verksamheter man vill habelysta och sedan diskutera i utskottet. Jag tror inte attjag överdriver om jag påstår att ingen av oss i utskot-tet har varit särskilt initiativrik härvidlag.Utskottsmajoriteten anser inte att det är fel omRiksgäldskontorets hushållsupplåning kan ge statenlägre upplåningskostnader. Att det skulle innebärakonkurrens med de privatägda bankerna bekymrar ossmindre. Konkurrens finns ju redan när det gällerupplåning på penning- och obligationsmarknaden,t.ex. Av senare veckors kritik mot bankernas högaavgifter och långsamma hantering av transaktionerdrar jag snarare slutsatsen att konkurrensen är förliten. Vart har marknadstänkande tagitvägen? I enligt mitt förmenande alltför många andrasammanhang är konkurrens det som Moderaternaanser skall göra det bättre för människor. Varför gäl-ler inte det penningtransaktioner?Riksgälden skall inte ha direktkontakt med med-borgarna, sade . Det låter som renainstruktionsförbudet.Jag skall be att från en jordbruksutskottsledamotfå meddela att det inte är en tjur som idkar avkastningi riksgäldens reklam. Det är en häst som uppträder ien rodeo.Regeringen föreslår att antar regering-ens förslag till lag om ändring i lagen (1983:1092)med reglemente för Allmänna pensionsfonden. Ut-skottets majoritet tillstyrker förändringen. Liksomregeringen ser utskottet flera fördelar med att fondensroll som kapitalförvaltare renodlas genom att endastindirekt ägande av fastigheter blir möjligt, dvs. attAP-fondens fastigheter kommer att drivas i bolags-form. Utskottet instämmer inte i att en ytterligare utvärdering skallgöras innan definitivt beslut fattas i frågan.Herr talman! Med det anförda tillstyrker jag fi-nansutskottets betänkande nr 2 och yrkar avslag påsamtliga reservationer.Anf. 151 () replik:Herr talman! Låt mig börja med att yrka bifall tillreservation nr 2 - reservation.Jag tycker att tar för lätt på integri-tetsfrågorna i samband med folk- och bostadsräkning-en. Vi har sett hur medborgare har röstat med fötternagenom att inte delta i de tidigare folk- och bostads-räkningarna. Vi har också sett väldigt starka reaktio-ner hos människor i samband med det som hette Met-ropolit- eller i . Detvisar, tycker jag, att medborgarna i ett modernt sam-hälle är mycket skeptiska mot denna typ av under-sökningar.Om undersökningarna över huvud taget skall varaframgångsrika och ha ett vetenskapligt värde går detinte att tillämpa de metoder som man nu gör. De äralltför integritetskränkande. Därför bör man användasig av urvalsundersökningar.