prot · GK0987 · 1997-04-10 00:00:00 — Vidareskall den vara oberoende av dess huvudman.Det antagna förslaget till finansiering avfriskolorna har allvarliga brister och öppnar för god-tycke. Det är dumt att "golvet" för ersättningen till defristående skolorna har tagits bort. Risken är attkommunerna kommer att dölja kostnader för denkommunala skolan, när basen för ersättningen tillfriskolorna skall beräknas. Inte minst kan detta gällat.ex. En nationell skolpeng skulle gemycket bättre, tydligare och mer förutsebara villkorför de fria skolorna.Anf. 21 Statsrådet ():Herr talman! är säkert medveten omatt efter det att lagändringen hade trätt i kraft med dennya bestämmelsen om fristående skolor - som visocialdemokrater tillsammans med stårbakom - blev antalet ansökningar om att startafriskolor rekordmånga. Men det tycks inte ha lett tillnågon hämsko på den utveckling som om.Sten Tolgfors vet säkert också att det inte ärkommunens yttrande som avgör om en skola får startaeller inte, utan det är fråga om bedöm-ning. Som grund för bedömning finnsbl.a. grunder förbeslut är reglerade i lag och i lagens förarbeten. Ver-ket är inte beroende av vad kommunen framhåller isitt yttrande. kan enbart ta hänsyn till defaktorer som man enligt lagen har möjlighet att tahänsyn till.Sten Tolgfors säger att eleverna skall få bidragsom är likvärdiga oavsett vilken huvudman skolanhar. Jag delar den uppfattningen. Det är just det sys-temet som vi har infört. Med den nuvarandelagstiftningen ges skolorna likvärdiga bidrag oavsetthuvudman. Däremot ges eleverna olika bidrag bero-ende på deras behov. Men det är inte en skillnad ifråga om huvudman.Det förslag som parti lade framgällde just en skillnad i bidragsgivningen beroende påhuvudmannaskap. Man ville ha en annan bidragstill-delning just för de fristående skolorna.Jag tycker att diskussion om en na-tionell skolpeng låter litet väl naiv. Självfallet är intebara individuella skillnader skälet till att olika elevermåste få kosta olika mycket för att kunna ge en lik-värdig utbildning. Det finns också strukturella skill-nader i olika delar av vårt land. I våra mer glesbe-byggda delar är det nödvändigt att kunna finansieraskolor med ett lägre elevunderlag och därmed enhögre kostnad per elev än i våra större städer ellermer tättbebyggda områden. Vissa delar av vårt landhar av olika skäl andra strukturella egenheter som göratt kostnaderna blir högre. Det är kostnader som intetäcks in i skrivningen om särskilda resurser till elevermed behov av särskilt stöd. Därför är det naivt att troatt en nationell skolpeng som skall fördelas lika perelev med enbart något litet tillägg till vissa elever medsärskilda behov, skulle utgöra någon som helst förut-sättning att lägga grunden för en likvärdig utbildning ivårt land.Anf. 22 ():Herr talman! Det var mycket retorik från skolmi-nistern och tyvärr ganska litet innehåll.Vi moderater vill säkerställa sammanhanget mel-lan de mål och riktlinjer som staten sätter upp och deresurser som varje skola får. Det är kommunernasansvar att anslå medel som skall göra det möjligt attuppnå målen. Många kommuner saknar system föruppföljning och utvärdering av de egna skolorna,vilket har påpekat. Sambandet mellannationella mål för skolan och lokala resurser bliralldeles för svagt, inte minst i dessa tider med dåligekonomi.Huvudpoängen med ett nationellt skolpengssystemär dock att alla skolor skall behandlas lika. garan-teras en lägsta nivå på anslagen i linje med kravet påen likvärdig utbildning över hela landet. Skolornabehandlas likvärdigt oavsett i vilken kommun deligger eller vilken huvudman de har. Dessutom för-svinner en förhandlingssituation mellan kommunernaoch de fria skolorna. Det förbättrar radikalt skolornasställning och möjligheten att starta fria skolor.Ministern hänvisar till en rapport som Skolverkethar lagt fram om skolans kostnader. Resultaten i rap-porten ger tvärtom stöd för idén om en nationell skol-peng. visar att kommunernas kostnader förskolan i stort sett kan räknas fram utifrån objektivakriterier som t.ex. avstånden mellan invånarna, ande-len barn med utlandsfödda föräldrar och antalet småskolor. På objektiv grund skulle man därmed kunnafördela medel också på kommunnivå. Med utgångs-punkt i detta kan man modifiera anslaget med tankepå de specifika behov som enskilda barn har.Det är alltså inte på det sätt som skolministern harförsökt göra gällande, nämligen att det system jagtalar mig varm för bara tar hänsyn till barn med sär-skilda behov utan också till andra kriterier.Det borde rimligen vara irrelevant vem som ägereller driver en skola, så länge som verksamhetenuppfyller de uppställda kvalitetskrav som finns ut-tryckta i skollag, läroplan och kursplaner. Jag menaratt det är ett samhällsintresse att de grundläggandekvalitetskraven är lika för alla skolor oavsett huvud-man.I flera år har en omfattande debatt pågått omkvaliteten på de fria skolorna. Den debatten är viktig.Det är dock förvånande att samma debatt om kvali-tetskrav inte förs om den offentligt drivna skolan, dären helt dominerande del av landets barn går. Detfaktum att en skola ägs och drivs offentligt innebärinte att den per definition är en skola med godtagbarkvalitet. Den offentliga skolan har i alltför hög gradskyddats från granskning och debatt, när ljuset helthar riktats mot friskolorna. Vi vet, , attförhållandena på många håll är oacceptabla också iden offentliga skolan. Mobbning förekommer alltförofta. Det har jag debatterat med skolministern tidiga-re. Lärarna saknar på många håll ett ledarskap i sko-lan, även i offentlig och nationell skolpolitik. Under-hållet av miljön i skolorna är på många håll eftersatt,och stämningen är på många håll orolig.Alla skolor som omfattas av skolplikten bör om-fattas av samma kvalitetskrav och samma krav pågranskning. Granskningen skall inte göras av kommu-nerna - som är part i målet - utan av en friståendenationell organisation, ett granskningsinstitut. Härskiljer jag mig alltså i uppfattning från syn på Skolverket.Det är i och för sig välkommet att regeringen nusäger sig inse behovet av ytterligare kvalitetsuppfölj-ning. Det är ett gammalt moderat krav. Men enligtmin mening bör det inte läggas på , utanavskiljas till en fristående utvärderare.Herr talman! De fria skolornas villkor är inte baraen renodlad utbildningsfråga - även om detta är detcentrala. Det är också en näringspolitisk fråga. Skol-och utbildningssektorn har varit alltför stängd förenskilda alternativ och driftsformer. Många männi-skor med egna visioner och ambitioner om hur skolanskulle kunna drivas och utvecklas har förhindrats attförverkliga dem. Resultatet är bristande mångfald,bristande möjligheter för lärare att välja arbetsgivare,bristande möjligheter för skolans personal att formaoch utveckla verksamheten. Och - sist men inte minst- bristande valmöjligheter för elever. Inteminst har hindret mot nya friskolor stängt dörren förkvinnligt entreprenörskap.Anf. 23 Statsrådet ():Herr talman! Jag delar inte uppfattningen att detfinns ett sådant stort hinder mot fristående skolor. Jagtycker också att den stora mängd ansökningar som harkommit in efter det att beslutade om nyaregler, tyder på att den uppfattningen inte är särskiltvanlig bland dem som driver fristående skolor.Sten Tolgfors argumenterar för två viktiga prin-ciper. Att bidragsnivån i fråga om eleverna i skolanskall vara oberoende av huvudmannen är den ena.Den andra är att det skall vara samma kvalitetskrav iskolorna oavsett huvudman. Det är precis de två för-ändringar som regeringen har föreslagit och somriksdagen har ställt sig bakom. Det råder ingen oenig-het om det nu är uppfattning att detskall vara samma regler. Den uppfattningen har ocksåjag, och den har regeringen och majoritet.Den finns också uttryckt i den lagstiftning som nugäller. Bidrag skall ges till eleverna i skolan oavsetthuvudman. Bidragsnivån skall vara oberoende avhuvudmannaskapet. Det kvalitetskrav som ställs påskolan skall också gälla oavsett huvudmannaskap. Deär de förändringarna vi har infört.Sedan delar jag uppfattningen att det behövs enskärpning av kvalitetskontrollen i de kommunalaskolorna. Det krävs på samtliga nivåer. Det är ocksåett av huvudnumren i den nationella utvecklingsplansom regeringen har lagt fram. Kvalitetssäk-ringen måste förbättras på samtliga nivåer. Det gällerden enskilda skolan, det gäller kommunen och detgäller staten. Det handlar både om kontroll och omstöd för utveckling och uppföljning. I det avseendetkan vi inte vara nöjda med vad kommunerna hittillshar presterat. Där krävs en klar förbättring på allanivåer. har där en central uppgift. Detkommer att få en något förändrad roll för att kunnauppfylla denna uppgift på ett så effektivt och bra sättsom möjligt.Anf. 24 ():Herr talman! Den stora utvecklingen för friskolor-na kom i gång när den borgerliga regeringen infördeförutsägbara villkor för finansieringen. Då kom denstora explosionen på friskolesidan. Jag är glad attintresset för att starta friskolor fortsätter. Jag tror attmånga har insett fördelarna med de fria skolorna.Det är möjligt att skolministern delar mina ambi-tioner, men hon delar dem inte i praktiken. Det finnsett antal falluckor i det förslag som regeringen hardrivit igenom. Golvet för ersättning har t.ex. tagitsbort. Det lämnas åt varje kommun att bestämma er-sättningen. Det öppnar för godtycke. Risken är attkostnader för de kommunala skolorna döljs när basenför friskolornas ersättning skall beräknas - jag villsäga det igen. Risken är också att de kommunalaskolornas möjlighet till anpassning av sina faktiskakostnader minskar när kostnader flyttas runt inom denkommunala ekonomin. Ett exempel kan vara högakommunala lokalkostnader, något som ibland angessom ett skäl till ersättningen, alltså ersättningen perelev, till friskolorna skall hållas lägre än till den of-fentliga skolan.Jag menar att det tvärtom är bra att friskolornasexempel sätter tryck på den offentliga verksamheten -både när det gäller kvalitetsutveckling och kostnads-utveckling. Jag menar att det därför sammantaget ärmycket tveksamt om de fria skolorna kommer att fåde lika villkor som retoriskt talar om.Det är orimligt att barn skall hindras från att söka sigtill den skola och den utbildningsform där de bästkommer till sin rätt och får den undervisning de bästkan tillgodogöra sig.Det är förvisso korrekt, som sadetidigare, att det är som gör bedömningen.Men den mening som jag citerade visar ju attkommunerna, med hänvisningar till kommunaleko-nomiska skäl och till att en skola kanskeskulle konkurreras ut om eleverna i hög grad valde enfriskola, skulle kunna försöka påverka tillatt stoppa godkännandet av en friskolas bidrag. Detöppnar för godtycke. Det är inte lika villkor. Det äringen som går in och stoppar en skola omden skulle konkurrera ut en friskola. Därför menar jagatt det krävs en nationell skolpeng för att få ännu merfart på den positiva utvecklingen inom friskolerörel-sen.Anf. 25 Statsrådet ():Herr talman! Med den lagstiftning som finns närdet gäller prövning av bidrag till nystartade skolor, ärdet som prövar. I denna lagstiftning finnsdet inget skydd för kommunala skolor. Däremot finnsdet ett skydd för elever som redan finns i en kommu-nal eller fristående skola så att de inte genom ett nyttbeslut får sin skolsituation avsevärt försämrad. Det ärsamma slags lagstiftning som också den tidigare bor-gerliga regeringen införde, fast då på gymnasial nivå.Under den tid då denna lagstiftning har tillämpats pågymnasial nivå, tycker jag att man kan vara relativtnöjd med resultatet. Det handlar inte om att skyddavissa skolor. Det handlar om att skydda elever och omatt möjliggöra en likvärdig skolgång.Sedan vill jag också säga något om tilldelningenav bidrag. Det är inte så att kommunerna godtyckligtkan bestämma bidragsnivån till fristående skolor.Också i det avseendet finns det en lagstiftning som ärmycket skarp. Man skall använda samma grunder ochprinciper för tilldelningen som man gör i fråga omkommunala skolor. Jag tror inte att det finns någongrund för den oro här ger uttryck för,men jag har ändå tagit fasta på att många skolor ut-tryckt en sådan oro. Mot den bakgrunden kommerregeringen att tillsätta en särskild expert-kommitté som får till uppgift att följa tillämpningenav den nya lagstiftningen för att kunna säkerställa attden faktiskt fungerar enligt de intentioner regeringoch riksdag har haft.Avslutningsvis, herr talman, vill jag säga att jagtror att i sin argumentation slår in endel öppna dörrar i förhållande till regeringen. I ettavseende skiljer vi oss dock. vill stimu-lera tillkomsten av fler fristående skolor, medan jaganser att antalet fristående skolor och omfattningen avde fristående skolorna i vårt gemensamma skolväsen-de är beroende av om elever och föräldrar väljer dessaskolor eller inte.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1996/97:249 ommomsbefrielse för NaprapathögskolanAnf. 26 Statsrådet ():Herr talman! har frågat vilka åt-gärder jag avser vidta för att skall följariksdagens beslut när det gäller statlig tillsyn ochmomsbefrielse för skolor som inte har offentlig hu-vudman.Enlig skollagen kan regeringen förklara en fristå-ende skola berättigad till bidrag om utbildningen gerkunskaper och färdigheter som till art och nivå vä-sentligen svarar mot de kunskaper och färdighetersom gymnasieskolan förmedlar och om skolan även iövrigt väsentligen svarar mot gymnasieskolans all-männa mål. De fristående skolor som inte uppfyllerdessa krav, kan ändå ställas under statlig tillsyn omutbildningen utgör ett från nationell synpunkt värde-fullt komplement till gymnasieskolan.Ansökan om statlig tillsyn skall lämnas till . Därefter skall överlämna ansök-ningarna tillsammans med eget yttrande till regering-en. Enligt förordningen om fristående skolor, dvs. idet här fallet kompletterande skolor, skall Skolverketsyttrande innehålla en bedömning dels av skolansbetydelse som ett värdefullt komplement till gymna-sieskolan sett ur nationell synpunkt, dels av om inträ-desvillkor och urvalsgrunder är godtagbara.I samband med riksdagsbeslutet om moms på ut-bildning framgick det enligt utbildningsutskottetsyttrande och skatteutskottets betänkande att förslagetom moms på utbildningsområdet kan medföra vissaicke önskvärda effekter. Utskotten pekade bl.a. på attdet finns längre yrkesutbildningar som anordnas avfristående skolor som inte står under statlig tillsynsom kan komma att behandlas annorlunda vad gällermoms, utan att det finns några egentliga skäl för detta.Utskotten ansåg därför att sådana utbildningar bordeundantas från moms utan att detta strider mot EG:sregler.Utskotten ansåg vidare att de nuvarande bestäm-melserna lämnar ett utrymme för ökade möjligheteratt ställa fler fristående skolor under statlig tillsyn. Enförutsättning för en sådan utvidgning av tillsynsförfa-randet är dock att tillsynen inte regelmässigt medförrätt till studiestöd för dessa skolors elever. En annanförutsättning är att de utbildningar som ställs understatlig tillsyn uppfyller vissa krav. Detta innebär attutbildningarna måste vara ett värdefullt komplementtill gymnasieskolan, och att utbildningarna måsteomfatta minst en termins effektiv undervisning.Skolverket har bedömt Naprapathögskolans bety-delse från nationell synpunkt i enlighet med gällanderegler. Ärendet om Naprapathögskolan är fortfarandeunder beredning. Det är regeringen som fattar beslutom statlig tillsyn. För alla ansökningar om statligtillsyn för nästa läsår kommer regeringen att fattabeslut allra i år.Regeringen har beslutat om di-rektiv till en utredning om översyn av det statligastödet till kompletterande skolor. I avvaktan på resul-tatet av denna utredning, gäller fortfarande nuvaranderegler om kompletterande skolor.Anf. 27 ():Herr talman! Jag får tacka skolministern för sva-ret, men jag måste tyvärr säga att jag inte har blivitsärskilt mycket klokare av det. Jag tycker nog att detär något av goddag - yxskaft över det hela. Svaretinnebär att eleverna vid fortfaran-de får leva under stor oro och osäkerhet.Som ärendet ser ut , jag hoppas attdet enbart är , håller Naprapathögsko-lan på att råka ut för något av moment 22. Skolan kaninte bli momsbefriad för att den inte står under statligtillsyn, och den kan inte få statlig tillsyn för att deninte är klassad som en kompletterande gymnasieskolautan som en yrkeshögskola. Det är en beteckning somegentligen inte finns i verkligheten, men skolan exis-terar dock sedan 1970.Enligt det beslut som fattades av i de-cember 1996 om mervärdesskatt på vissa utbildningarkrävs nämligen att en skola står under statlig tillsynför att den skall bli momsbefriad. Naprapathögskolanansökte om sådan tillsyn, men av beslut av framgår följande:Verket anser inte att Naprapathögskolan kan hänförastill kompletterande skolor på gymnasienivå utan attden i första hand skall ses som en yrkeshögskola.Verket konstaterar också att skolan sannolikt har enmycket hög standard, att utbildningen är efterfrågadoch att den leder till ett legitimerad yrke inom sjuk-vården. yttrar sig över huvud taget inte imomsfrågan.När skatteutskottets betänkande 1996/97:SkU6behandlades här i kammarenhänvisade utskottet till utbildningsutskottets yttrande,där det klart framgår att förslaget om moms inomutbildningsområdet kan medföra vissa icke önskvärdaeffekter. Detta framförde också skolministern här ivissa delar. Utskottet tänkte främst på sådan yrkes-utbildning som anordnas av fristående skolor som inteär kompletterande skolor och där utbildningskostna-derna, som ofta är mycket betydande, finansieras heltav eleverna själva. socialdemo-kratiske representant citerade i debatten detta uttalan-de av ett - vad jag förstår - enigt utskott.För eleverna vid handlar utgif-terna om ca per student under en fyraårigutbildning och ett femte oavlönat praktikår. Utskottetansåg att denna typ av utbildning skulle undantas frånbeskattning.Med det svar jag har fått måste man då idagens läge fråga sig: Vad är det som gäller? Med envälvillig tolkning kan jag se en öppning i att skolmi-nistern säger att ärendet är under bered-ning, och att nuvarande regler gäller i avvaktan på denpågående utredningen. Min fråga måste bli: Tänkerregeringen följa beslut och därmed beviljanaprapathögskolan momsbefrielse?Anf. 28 ():Herr talman! Ärade meddebattörer!Vi från moderat håll, och även och krist-demokraterna, hade en annan uppfattning om införan-det av moms på främst privata utbildningar. Men nuär beslutet fattat, och det gäller att göra det bästa avden situation som regeringen försatt oss i.När vi diskuterade och debatterade frågan utifrånskatteutskottets betänkande, där också utbildningsut-skottet hade yttrat sig, handlade det väldigt mycketom eftergymnasiala yrkesutbildningar som bedrevs avutbildningsanordnare som man kan kalla för komplet-terande skolor, fristående skolor eller motsvarande.En hel del av dessa utbildningar är långa, precis somGullan sade. Det gäller utbildning i allt fråndesign och reklam till yrkesförarutbildning. Den en-skilde satsar mycket pengar på dessa utbildningar,eftersom de inte berättigar till någon statlig finansie-ring.Jag skall litet kort citera ur det betänkande somriksdagen fattade beslut om. Där står ordagrant:"När det gäller frågan om moms på yrkesutbild-ning delar skatteutskottet utbildningsutskottets upp-fattning att regeringen bör kunna ställa fler skolor änför närvarande under statlig tillsyn så att skolornadärigenom får momsbefrielse. En utredning får arbetamed att skyndsamt ta fram kriterier för att få ställasunder statlig tillsyn. Tills utredningen är färdig börregeringen skyndsamt och generöst pröva tillsyn-särendena och bortse från att ansökningar egentligenskall vara inlämnade året före det år dåtillsynen skall börja. "Ser man på svaret från skolministern och på hantering av utbildningarna är det precis somGullan säger: Man hamnar i ett moment 22.Var de än prövas finns det tydligen inget regelverksom stöttar detta. Det är djupt bekymmersamt. Mankan säga att en del av dem är eftergymnasiala komp-letterande skolor. upprätthåller sigmycket i sitt svar med att jämföra dessa skolor medden gymnasiala utbildningen. Men det är inte det somdet handlar om! Det handlar de facto om yrkesutbild-ningar som är postgymnasiala. Det är ju det som ärdet stora bekymret. Jag måste fråga skolministern:Vilka direktiv har fått från regeringenssida för att göra prövningarna? Vad som behövs föratt komma till rätta med detta är att regeringen agerarväldigt snabbt.Jag tycker att svaret är inkonsekvent. På s. 2, ibörjan, tar skolministern upp samma sak som utbild-ningsutskottet sade - att det rör sig om längre yrkes-utbildningar. Sedan för hon ett resonemang om dettasom hamnar i att dessa utbildningar skall vara ettvärdefullt komplement till gymnasieskolan för attkunna få tillsynen. Men det är ju inte det som dethandlar om, utan det här är en helt annan typ av ut-bildning. Regeringen måste se till att rätta till dettaganska snabbt, komma till skott och fatta nödvändigabeslut. De stora förlorarna i detta är för det förstastudenterna, som förutom själva utbildningen fårbetala moms på den, och för det andra utbildningsan-ordnarna, som förlorar mycket pengar på denna ting-ens ordning.Min fråga till är: Har verkligenSkolverket fått rätt direktiv från regeringens sida?Anf. 29 ():Herr talman! Det var inte mycket till svar somstatsrådet lämnade . Det rimmardessutom inte alls med vad skatte- och utbildningsut-skotten uttalat i ärendet. I skatteutskottets betänkandeuttalas följande:"Regeringen bör i avvaktan på utredningsresultatetskyndsamt och med en generös tillämpning av gällan-de bestämmelser pröva ansökningar från skolor somvill få statlig tillsyn. "har i sitt yttrande till skatteut-skottet uttalat sig på följande sätt:"Utskottet förutsätter därför att regeringens pröv-ning av tillsynsärenden i avvaktan på utredningsresul-tatet sker skyndsamt och med generös tillämpning avgällande bestämmelser. "Det är hur tydligt som helst att regeringen inte harföljt de intentioner som ifrågavarande utskott harförväntat sig. är det , och nästansamtliga berörda utbildningsföretag saknar beskedfrån regeringen. Det är upprörande! Vi i den borgerli-ga oppositionen i respektive utskott avvisade förslagetom moms på utbildning. Detta gjorde vi i avvaktan påatt frågan om vilket kriterium som skall gälla för atten utbildningsanordnare skall kunna bli erkänd av detallmänna skulle bli föremål för utredning. Vi poängte-rade också vikten av att utredningen skulle utnyttja devida ramar som EG-direktiven ger möjlighet till.Jag skall återge några uttalanden från majoritetensföreträdare i utskottet under debatten här i kammaren.Det första gäller Vänsterns Per som ut-tryckt sig på följande sätt:"Jag är fullkomligt övertygad om att de utbild-ningar som ledamöterna i skatteutskottet och i utbild-ningsutskottet var eniga om i första hand skall undan-tas från mervärdesskatt, dvs. yrkesutbildningarna tillnaprapat och alla de marknadsutbildningar som finns,kommer att bli undantagna från mervärdesskatt; detstår tämligen klart. ", som var Socialdemokraternas företrä-dare i debatten, uttalade följande:"Genom denna samverkan och genom bejakandeav s-, c- och v-motioner har skatteutskottet betydligtvidgat kretsen av skolor som - om de så önskar -även i fortsättningen kan stå utanför momssystemet.De farhågor som har uttryckts i många motioner ärdärmed borta, vilket jag med glädje kan konstatera.Till oppositionen vill jag säga: Läs betänkandet engång till! Till Per vill jag säga att jag görexakt samma tolkning som han. "Oppositionen brukar ju inte lägga sig i majorite-tens text, men jag vill betona att jag i samband medjusteringen i skatteutskottet ville få majoriteten attgöra ett förtydligande i texten angående naprapatut-bildningen, eftersom det är fråga om en legitimeradyrkesgrupp.