prot · GK0954 · 1997-01-23 00:00:00 — Jag tycker att det harbekräftats av dagens debatt att det går åt det hållet.Därför finns det skäl att pröva det här igen, eller hur?Anf. 70 () replik:Herr talman! Den gamla nej-sidan ägnade sig åt attsäga: Om det blir ett nej i folkomröstningen kommerja-sidan att fortsätta att folkomrösta och folkomrösta,ända tills det blir som de vill. Vad gör den gamla nej-sidan nu? Jo, nu säger de att det skall folkomröstasoch folkomröstas ända tills det blir som . Tala om hyckleri!Så till ekonomin. Inte någon inom ja-sidan, i allafall ingen jag känner, sade att alla effekter skullekomma på . Nej-sidan var ute redannågon månad efter medlemskapet och sade: Se, detblev inte som ni sade.Det handlar om att bygga ett starkare isamarbete med övriga . Det kommer att ta år,det har ingen förnekat.Jag vill däremot hävda, även om tiden inte medgeratt jag utvecklar det , att vi redan har sett ett antalpositiva effekter.Anf. 71 () replik:Herr talman! Folkomröstningens resultat har ge-nomförts. Vi har inte satt oss i vägen för det. Sverigeär medlem i EU.Nu utvecklas EU. EMU har blivitaktuellt. Det finns naturligtvis skäl, eftersom vi ärmedlem i EU genom en folkomröstning, att också gåtillbaka till folket med större och viktiga förändringarsom är av avgörande betydelse för egensuveränitet och för våra möjligheter att styra över osssjälva även . Det finns skäl att då också gåtillbaka till folket. Så enkelt är det.Det här är inte något konstigt. En rad andra EU-länder kommer att ha liknande omröstningar just föratt det handlar om den här grundläggande frågan.Vi respekterar folkomröstningen. Det är mycketviktigt att sådana respekteras. Det är därför ärmedlem i EU. Vi har inte motverkat det. Beslutetfattades och vi lade ned våra röster här i riksdagen.Anf. 72 () replik:Herr talman! Det går för sig att beskriva allt somär eländigt. Det är t.o.m. ganska enkelt att beskrivaelände. Man kan både tänka ut det själv och hitta påannat.När jag lyssnade på hörde jag, medtanke på att debatten handlar om en regeringskonfe-rens, inte något förslag om vad man skall göra i ställetför de förslag som ligger på bordet. Vad skall detvara i stället? Är i stället ett nej? Är det för övrigt ettja till det första ?Jag blev litet konfunderad mot slutet av inlägg. Jag funderade över om han menar attvi skall ha en folkomröstning om ett utträde ur unio-nen. Menar han det eller vill han ha en folkomröst-ning om resultatet av förhandlingarna?Anf. 73 () replik:Herr talman! Jag har i debatten försökt föra in dendebatt som förs ute bland allmänheten. Jag tycker attden har sin givna plats även i plenisal. Jagär medveten om att jag därmed har avstått från att gåin på de många i och för sig intressanta detaljer somnu diskuteras i regeringskonferensen. Jag har intenågonting emot att diskutera dem.Vad jag menar är att den här regeringskonferensenleder fram till ett resultat som innebär att EU föränd-ras i vissa avseenden. Detta tillsammans med EMU-frågan innebär att vi står inför en delvis ny situation,och eftersom svenska folket genom en folkomröstningförde in oss som medlem i EU finns det skäl att prövaom man också är beredd att ta de nya steg som nukommer.En folkomröstning bör naturligtvis handla omkonferensens resultat. Vi skall inte upprepa oss och hasamma omröstning som vi har haft tidigare. 74 () replik:Herr talman! Jag får en känsla av att har bestämt sig för att vi skall ha en folkom-röstning och att nej-alternativet är att säga nej till detnya resultatet. Vad jag då funderar mycket över är vadRoy vill säga ja till. Hur skulle det se ut?För övrigt anser jag att det är utomordentligt vä-sentligt att allmänheten deltar i diskussioner om rege-ringskonferensen. Det är därför jättebra att vi har ensådan här öppen diskussion på denna allmänhetensarena här i dag.Anf. 75 () replik:Herr talman! Det är möjligt att jag kommer attförorda ett nej till resultatet av regeringskonferensennär det är färdigt, om det går som jag misstänker . Det kan ju faktiskt gå åt ett helt annat håll rättvad det är, rent teoretiskt. Så det är i och för sig enöppen fråga, och det finns ingen anledning för mig attbinda mig slutgiltigt. Fortsätter det på det sätt som dethar gjort tycker jag dock att det borde bli ettnej. Men detta får folket avgöra.Jag menar att eftersom svenska folket genom enfolkomröstning har fört in oss som medlem och efter-som EU nu förändras i många viktiga avseenden, bl.a.i just de frågor som var mest kontroversiella i folkom-röstningen - är ju ytterst kontrover-siellt - finns det skäl att pröva om vi skall gå vidaremed det här.Vad det leder till i nästa steg vet inte jag. Det be-ror ju på resultatet. Men jag tycker att det finns skälatt respektera folkets vilja när det gäller de grundläg-gande frågorna om suveränitet och om vil-ken förmåga vi skall ha att styra oss själva. Det är junågot som angår alla, också utanför den här plenisa-len.Anf. 76 ():Herr talman! Det pågår alltså en regeringskonfe-rens. Det är väl åtminstone vi här i lokalen, även omvi inte är särskilt många, medvetna om. Det har jupågått en diskussion om det i viddet här laget.Regeringskonferenser är inte någonting nytt i EU.De har förekommit tidigare och de kommer att anord-nas även . Regeringskonferenser i EU hållsför att avgöra vad EU skall bestämma om och hur.Skall beslut fattas med enhällighet eller med majori-tet? På vilket sätt skall ha infly-tande? Kan riksdag eller för den delen denfranska nationalförsamlingen få säga sitt? Skall EUbekämpa internationell brottslighet och i så fall hur?Medborgarna i EU-länderna är alla på olika sätt kon-sumenter. Hur skall då deras intressen tas till vara?Hur skall de få veta vad de köper och äter, hur braeller dålig en vara är och när och var den är tillver-kad?Sådana och andra frågor kan ställas i en rege-ringskonferens, detta helt enkelt därför att det ärmedlemsländerna som bestämmer vad EU skall ägnasig åt. Kommissionen, parlamentet eller ministerrådeti EU kan inte ge sig på andra områden än de somländerna har bestämt att de skall ägna sig åt. EU ärdess medlemsländer.Senast EU höll regeringskonferens satt vi svenskarpå åskådarplats. Vi kunde läsa en del, men inte sär-skilt mycket, i tidningarna om vad som pågick. Någraav oss hade kanske litet mer information, men ingenvisste särskilt mycket. Vi var nämligen inte med. Vitillhörde inte EU. Det var naturligtvis inte EU:s fel attvi inte visste så mycket då.Under tiden som den förra regeringskonferensenpågick och även senare när vi arbetade med att taställning till det svenska medlemskapet såg många avoss fördelar med EU. Men vi såg också nackdelar.Arbetslösheten i EU var alldeles för hög, trots att manunder hade arbetat för att få ordning påekonomierna och förbättra människors villkor.Det fanns visserligen diverse program för att sti-mulera kvinnors situation och inflytande i EU, men istort sett var det nog ett gubbvälde. Det var svårt attfå tag på handlingar och beslutsunderlag i EU. Detvar med andra ord litet dåligt med insynen.Detta och mycket annat hade många av oss åsikterom då. Några ansåg att allt bara var förkastligt ochinget att ha att göra med. Det tycks vara så fortfaran-de. Andra, t.ex. jag själv, trodde att EU kunde föränd-ras och förbättras. Egentligen tror jag att det är driv-kraften för de flesta av oss som arbetar i en politiskdemokrati att vi faktiskt tror att det går att förändravillkoren i vårt svenska samhälle och utanför våragränser.Skillnaden vid den här regeringskonferensen är attvi nu är med. sitter vid förhandlingsbordetoch har en röst, precis som alla andra medlemmar,stora som små. kan vi lägga fram förslag om för-ändringar på de områden som vi kunde ha åsikter omförra gången. Vi kan, i alla fall, notera riktigthyggliga framgångar.Det finns ett starkt och växande stöd för att EUskall ha en roll när det gäller att ge människor jobb.Det skall bli mer insyn i EU. Kvinnor måste få kom-ma fram bättre.En långsiktigt gångbar utveckling på miljöområdetvinner alltmer gehör. EU måste få tydligare uppgifternär det gäller att stärka en fredlig utveckling.Det är exempel på områden som vi från svensksida engagerat oss i med mycket bred enighet ocksåpå hemmaplan. Parentetiskt, men inte av föga vikt,vill jag säga att jag upplever att det finns utomordent-ligt konstruktiva och ansvarstagande engagemang frånmånga partier i den här frågan. Man tar del, kommermed åsikter och lägger förslag. Om man å andra sidannästan bara säger nej eller ropar på vargen ställer mansig förstås utanför alla möjligheter att denna gångvara med och påverka EU:s utveckling.Från svensk sida kommer vi inte att få igenom alltvi önskar den här gången. Det får inget annat landheller. Det är egentligen en av finesserna i samarbetet.Alla skall vara med och bestämma. I 15 demokratiervärderar människor olika frågor på olika sätt. Visvenskar vill vara med och förbättra EU från vårautgångspunkter. Då måste vi ha respekt för att männi-skor i andra länder också vill det från sina utgångs-punkter.Dessutom har vi utvidgningen. Denna oerhörtviktiga fråga. Den som verkligen handlar om fred ochsolidaritet i vår del av världen. Till slut kanske denkräver litet extra uppoffring av oss svenskar, både vadgäller pengar och inflytande. Då måste vi vara bered-da att göra det. Fred och säkerhet är alltid att föredraframför oro och konflikt.Anf. 77 () replik:Herr talman! Det finns en fråga där varken politi-ker eller andra haft full möjlighet att delta i debatteneftersom det har saknats underlag. Det gäller syssel-sättningsunionen. Först fick i upp-drag att låta utreda den. Vi lyckades inte hitta någonsvensk forskare som var villig att åta sig uppdrageteftersom det saknades underlag. Frågan skickadesvidare till som skulle kommamed ett underlag. kom och gick,liksom EU 96, och inget underlag kom. Man gjordealltså ingenting.Dessutom har regeringen vid upprepade tillfällenlovat att om oppositionen vill ha underlag om syssel-sättningsunionen så nog finns det på Regeringskans-liet och nog skall de få det.Nu står vi här. IGC kom, IGC gick ochinget underlag kom. Detta måste väl ändå vara ettskelett i den socialdemokratiska EU-garderoben, BeritLöfstedt?Anf. 78 () replik:Herr talman! Jag förmodar att det är litet bittert,om man inte gillar tanken på att EU skall engagera sigi de här frågorna, att vi är på väg att få in viktigatexter i EU som har att göra med gemensamma insat-ser för att stärka sysselsättningen.Jag har den uppfattningen, som jag sade i mitt an-förande, att om vi pekar ut ett område för EU att en-gagera sig i, kan EU också göra det. Jag kan inte seatt det som ligger på regeringskonferensens bordoch där texterna har sitt ursprung i det svenska försla-get skulle vara något skelett.Anf. 79 () replik:Herr talman! Det är en av de vackraste myter So-cialdemokraterna odlar att det är de som har lärt EUatt tala om sysselsättning. Tänk på de berömda Es-senpunkterna t.ex., som Socialdemokraterna på hem-maplan underlåtit att följa. EU har arbetatmed att försöka få fart på arbete, sysselsättning ochföretagande.Nu talade jag om sysselsättningsunionen; dettastolta socialdemokratiska skepp som sjönk så fort detkommit utom horisonten. Det var Socialdemokrater-nas valfrågor i två val. Likväl klarade man inte av attlämna vare sig riksdag eller utredningar sådant under-lag att man kunde få opartiska bedömare, dvs. forska-re som kunde skriva om det som underlag för debat-ten. Det var det jag talade om. Nog är väl det ett ske-lett i garderoben att man inte lyckats förse vare sigriksdag eller utredningar med tillräckligt underlag isin egen paradfråga.Anf. 80 () replik:Herr talman! Jag vet att jag själv under folkom-röstningskampanjen och även tidigare när jag var uteoch talade om EU-frågor sade att sysselsättningsfrå-gan är en mycket viktig fråga för de flesta medlems-länder i EU, detta innan vi hade diskuterat en syssel-sättningsunion. Jag vill inte få påskrivet att vi intetrodde att EU sysslade med detta. Det sade jag förövrigt i mitt anförande också.Ett kapitel i fördraget är ett mycket konkret resul-tat av ett sätt att fokusera och ge tyngd åt dessa upp-gifter i EU.Anf. 81 () replik:Herr talman! Jag har två funderingar när det gällersocialdemokraternas agerande. Den ena gäller miljö-sidan och frågan om koldioxidskatten. Det finns ju enskatteväxlingskommitté som lade sitt betänkandeförra veckan. Man säger där klart att för att vi skallkunna genomföra den önskvärda skatteväxlingen förmiljön, dvs. höja bl.a. koldioxidskatten och sänkabeskattningen på arbete, är det viktigt att man gör detockså internationellt. Hur tycker skall göra för att få upp koldioxidskatterna, ellermotsvarande skatter, i vår omvärld så att vi verkligenkan genomföra detta utan att svensk industri drabbassärskilt illa?Min andra fundering gäller sysselsättningsunio-nen. Det verkar litet schizofrent. Hur skall en syssel-sättningsunion utan gemensam finanspolitik se ut?Hur skall man skapa sysselsättning utan ekonomiskpolitik? Det måste ju faktiskt betyda att ni under bor-det accepterar en gemensam ekonomisk politik i EU.Anf. 82 () replik:Herr talman! Jag skall vara rättvis mot miljöparti-et. Jag sade tidigare att ni inte hade haft något förslag.Jag erkänner gärna att ni har tagit upp frågan omkoldioxidskatten. Något har ni kommit med. För öv-rigt anser jag att den diskussionen har förts här helaförmiddagen innan kom in i lokalen.Jag tycker därför inte att det finns anledning att tilläg-ga något i den frågan.När det gäller sysselsättningsunionen vill jag sägaatt jag är övertygad om att ett starkare samarbete föratt stimulera sysselsättningen mellan medlemsländer-na leder till just konkreta idéer om vad det är manskall göra. Behöver man samordna ekonomisk politikibland? Det kanske man behöver. Unionen är vadmedlemsländerna kommer överens om att man behö-ver göra tillsammans.Anf. 83 () replik:Herr talman! Jag har naturligtvis följt debattenhela dagen, och är mycket väl medveten om vad somsagts om koldioxidskatten . Därför kun-de det vara intressant att få veta hur serpå detta. Tycker t.ex. att man bordeagera från svensk sida inom EU för att få en avregle-ring när det gäller subventionssystem på energiområ-det? Man subventionerar ju kolgruvedriften i Tysk-land, man subventionerar på olika sätt kärnkraften iFrankrike, man subventionerar på olika sätt alumini-umindustrin i . Allt detta har negativa konsek-venser för svensk industri och gör det svårt för oss attbedriva en offensiv miljöpolitik och göra en skatte-växling.Har några synpunkter på det?När det gäller sysselsättningsunionen uppfattadejag det som att accepterar att man haren gemensam ekonomisk politik. Gäller det kanskeockså arbetsrätten?Anf. 84 () replik:Herr talman! Jag vill bara säga att jag tycker attstatssubventioner för det mesta är av ondo och ställertill problem när det gäller konkurrensen. Jag tycker attdet är viktigt att man inte har en mängd statssubven-tioner, oavsett om det gäller det ena eller det andraområdet.När det gäller samarbete på det ekonomisk-politiska området sade jag att det är ett samarbete somkan växa fram därför att medlemsländer kanske villdet.Anf. 85 () replik:Herr talman! sade att vi under denförra regeringskonferensen satt på åskådarplats ochinte visste så mycket men att vi nu är med och påver-kar. Men skillnaden är också den, vilket vi måstenotera, att vi nu också blir påverkade. har vi intelängre möjlighet att föra en egen handelspolitik ochen egen jordbrukspolitik. måste vi t.ex. införaregler som gör riksbankschefen oavsättlig, osv. Vi haralltså påverkats mer än vi har påverkat.Sysselsättningsunionen är kanske sympatiskt tänkt,men vad som faktiskt har kommit fram är attdet skall föras en gemensam högerpolitik på dettaområde i . Det är ju de s.k. Essenpunkternasom ligger till grund för den gemensamma politikenpå området.Anf. 86 () replik:Herr talman! Vad som har hänt i länderna runtomkring oss har alltid påverkat oss, men vi har ensamarbetsform genom vilken vi tillsammans kan på-verka vad som sker med oss. Jag har svårt att se attdet är negativt att kunna påverka tillsammans i ställetför att stå utanför och vara tvungen att bara ta skedeni vacker hand, dvs. acceptera vad andra har bestämtatt vi skall göra.Anf. 87 () replik:Herr talman! Det är skillnad mellan att kunna på-verka som en självständig part - det har nog Sverigekunnat göra också tidigare - och att påverka som enliten del i ett stort sammanhang. Då blir man uppbun-den av det som de stora elefanterna bestämmer. Det ären för demokratin negativ utveckling som hargenomgått.Anf. 88 () replik:Herr talman! Jag tycker att det enbart är en nidbildnär man beskriver hur självständiga vi var tidigareoch menar att vi nu har blivit så beroende. I en inter-nationell värld är vi allihop beroende av varandra ochvill kunna påverka vår egen utveckling tillsammansmed andra länder. Det är därför som jag tycker attöstutvidgningen med länder som vill vara med i EU ärså oerhört angelägen. Också de vill ha möjlighet attpåverka utformningen av sin framtid.Anf. 89 ():Herr talman! I går hade vi en lång debatt på tematom en hållbar utveckling på . När vi i dagdiskuterar är talarlistan be-tydligt kortare. Detta tycker i alla fall jag är litetmärkligt. Resultatet av regeringskonferensen kommerju att få en avgörande betydelse för hur det skall gåbl.a. med utvecklingen mot ett hållbart samhälle - iSverige och i resten av Europa.Det är sagt tidigare men tål att upprepas att mångaav miljöproblemen är globala och måste lösas på englobal nivå. Det betyder att det globala miljöarbetetmåste utvecklas och intensifieras. Det betyder ocksåatt miljöarbetet i EU måste inkludera länderna i östraEuropa. EU kan och måste göra viktiga insatser iÖsteuropa. Ett ökat miljöbistånd skulle kunna bidratill ökad levnadsstandard och en bättre miljö för demänniskor som bor där.Vad gäller miljöarbetet i allmänhet inom EU me-nar jag att utvecklingen för svensk del går åt två håll.Å ena sidan kan kanske flytta fram positio-nerna på enstaka viktiga områden. Ett sådant exempelkan vara försurningen eller klimatfrågan, där man kannå en viss framgång. Å andra sidan kan vi se att ut-vecklingen i bromsas upp. Tendensen ärsnarast den att målet blir den möjliga kompromissen istället för att driver på utvecklingen genomatt gå före med hårdare krav. Det är något slags vänta-och-se-attityd som växer fram.Ett exempel är märkningen av genmodifierade or-ganismer, där regeringen uppenbart ansåg att det varbättre med ett dåligt förslag än att driva den linje somriksdagen faktiskt har fattat beslut om. Det är klart i en förhandling måste acceptera kompromisser,men jag är övertygad om att regeringen i just det härfallet har gjort en felbedömning. Genom att accepteraatt bara den levande organismen måste märkas, intede produkter som framställs av den - alltså tomatenmen inte ketchupen - har man godtagit en princip somär väldigt oroande för framtiden.Dessutom åsidosätter man ju konsumentperspekti-vet. Hur skall jag som konsument kunna välja borttomatketchup gjord på genmodifierade tomater, omjag inte kan kräva att ett sådant innehåll klart redovi-sas på förpackningen?Det här är ett exempel på hur en hållbar utvecklingpå är beroende av utvecklingen i EU ochSveriges möjligheter - och vilja - att vara pådrivande.Frågan om det skall bli en hållbar utveckling i Sverigeavgörs just nu i diskussioner som förs i slutna rum vidEU:s korridorer - av anonyma ämbetsmän i några avde många hundra arbetsgrupper som finns i systemeteller av ministrar på likaså slutna möten.För att gå över till regeringskonferensen kan jagkonstatera att två av de viktigaste frågorna för möjlig-heten att åstadkomma en hållbar utveckling överhuvud taget inte är uppe till diskussion. Det gällerfrågorna om östutvidgningen och om jordbruket. Detär dessutom två frågor som hänger ihop.Kanske är utvecklingen inom jordbruket avgöran-de, för där avspeglas mycket av grundsynen inomEuropeiska unionen, som dessvärre är allt annat änlångsiktigt hållbar. Produktion av livsmedel ses somvilken industriell produktion som helst. Stordriftsför-delar och snäva företagsekonomiska kalkyler driverutvecklingen i stället för ekologiska, djuretiska ochmiljömässiga hänsyn. Detta har fått till följd långatransporter av levande djur, användning av kadaver-mjöl, antibiotika och tillväxthormoner, avel på grund-val av egenskaper som ger defekta djur - t.ex. rasenBelgisk blå - stora problem med gödsel och läckageav näringsämnen plus förstås en jättelik administra-tion med mycket fusk och stora kostnader.Inför regeringskonferensen ställde Vänsterpartietupp tre viktiga krav på miljöområdet. Ett av dem varatt ett uthålligt kretsloppsbaserat samhälle skulle bliett överordnat mål i unionen. Ett andra krav var attmiljöfrågorna skulle kunna vara en grund för nationel-la särregler. Ett tredje krav var att den s.k. miljöga-rantin skulle stärkas så, att den ger en verklig rätt attha nationellt hårdare krav.Att skriva in ett uthålligt kretsloppsbaserat samhäl-le som ett överordnat mål är en förutsättning för heladen debatt som fördes här i kammaren i går och somkommer att fortsätta . Vi vet ännu intehur det kommer att bli när det är färdigförhandlat. Attdöma av det som har kommit ut av regerings-konferensen har dessa frågor inte haft så särskilt högprioritet.I förslaget till ändring av artikel 2 i EG-fördraget,framlagt av det irländska ordförandeskapet, har manvad gäller hållbar utveckling fått in att det skall varaen "väl avvägd och hållbar utveckling av näringslivetinom gemenskapen som helhet" och vidare att detskall vara en hög nivå på miljöskydd och förbättringav miljöns kvalitet.Det är väl inte dåligt, men det är väldigt långt ifrånatt sätta upp miljöfrågorna och en hållbar utvecklingsom ett överordnat mål. Om utrikesministern hadevarit kvar här, skulle jag ha frågat henne om det här ären av de skrivningar som hon sade sig vara missnöjdmed och ville verka för att förändra. Eftersom intehon är här kan jag kanske ställa frågan till BeritLöfstedt. Jag hoppas att hon skall kunna svara på den.Många djurskyddsorganisationer har krävt att frå-gan om djurskyddet skall föras in i regeringskonferen-sen. Det verkar bli en tumme av detta, nämligen ettprotokoll. Jag är orolig för detta, eftersom jag befararatt det förhållandet att man inte är beredd att jobbahårdare för att föra in det här i fördragstexten leder tillatt man sänker kraven också i den hårdasvenska djurskyddslagstiftningen.Anf. 90 () replik:Herr talman! Jag är ledsen att jag var tvungen attgå ut ur kammaren och därför inte hördeMaggi frågor. Den text som föreliggerfrån ordförandeskapet är inte konferensens resultatutan det första textutkastet.På olika områden kan man vilja gå längre och gö-ra mer. Dit hör t.ex. öppenheten och miljön. Man kanbehöva läsa fler gånger och diskutera med t.ex. andraländer. Vi kan som parlamentariker dessutom hjälpasåt med det.Djurskyddet kan vi jobba med . Detfinns dessutom fortfarande på dagordningen.Anf. 91 () replikHerr talman! Jag kan upprepa frågan så att det blirtydligt. Jag vet att texten inte är färdigbehandlad. Hurhårt är beredd att driva frågan om att en håll-bar utveckling skall vara ett överordnat mål? Det fårkonsekvenser för all annan politik i EU - energipoli-tik, transportpolitik, utbildningspolitik, osv. Det ärganska viktigt att veta om detta är en av de frågor somregeringen kommer att jobba aktivt för att förändra.Anf. 92 () replikHerr talman! Hela frågan om att få in hållbar ut-veckling i fördraget är faktiskt ett svenskt förslag. Detkommer från svensk sida. Varför skulle vi inte jobbamed det förslag som vi själva har lagt fram?Anf. 93 () replikHerr talman! Av samma anledning som man närdet t.ex. gällde genmodifierad mat, nämligen att mangjorde den bedömningen att man inte kunde nå någonframgång i den frågan. Det är en oroande tendens har valt ut några frågor. Jag tycker att de frågorman har valt är bra. Men det fattas väldigt många.Frågan är om hur man ser på en hållbar utvecklingär avgörande om det skall bli möjligt för oss att på-verka utvecklingen för framtiden.