prot · GL0920 · 1997-10-28 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1997/98:20Tisdagen den 28 oktoberKl. 14.00 - 14.57Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 20, 21 och22 oktober.2 § Meddelande om särskilt anordnad debattTalmannen meddelade att särskilt anordnad debattom åldringsvården skulle hållas onsdagen den5 november kl. 9.00.3 § Svar på interpellation 1997/98:14 om rege-ringens informationskampanj om Amsterdamför-dragetAnf. 1 Utrikesminister ():Fru talman! har frågat mig om1. jag tänker verka för att de som är kritiska tillEU skall få bidrag till en reklamkampanj mot Ams-terdamfördraget2. regeringen med hänsyn till de filmer som nusänds i TV på temat tänker verka fören förändring vad gäller förbudet mot TV-reklam förpolitiska åsikter.Låt mig till att börja med säga att regeringen harriksdagens uppdrag att bedriva en saklig och bredinformationsverksamhet om regeringens politik i EU-frågor inklusive resultatet av regeringskonferensen.Det är detta uppdrag vi genomför med bl.a. informa-tionssatsningen "Nyfiken EU".Frågan om EU-medlemskap underställdes folketgenom en folkomröstning. Svaret blev ja, och Sverigeär medlem i EU. Regeringen inrik-tar sig nu på att informera om de frågor som är avsärskilt intresse för svensk del och redovisa vad rege-ringen vill åstadkomma med medlemskapet.Sedan förra hösten har UD informerat löpande omde sakfrågor som kommit upp i regeringskonferensenoch regeringens syn på dessa frågor. "Nyfiken EU"skall ses som en avslutning på denna informa-tionsverksamhet. Syftet har varit detsamma- att öka intresset för de förändringar som diskuterasinom EU-samarbetet, att fortlöpande informera omdessa sakfrågor och att stimulera debatten.Stora ansträngningar har gjorts från UD:s sida föratt öka intresset och bidra till en levande debatt omEU:s nya fördrag. Ett nyhetsbrev har givits ut varfjortonde dag och distribuerats till ett stort antal mot-tagare. har även funnits att hämta pålandets folkbibliotek, och den som velat har kunnat fåen gratis prenumeration direkt hem i brevlådan. Upp-lagan har varit 45 000 exemplar. Tillsammans medandra berörda departement har UD arrangerat sjustora seminarier, öppna för allmänheten. Som regelhar företrädare för olika ståndpunkter eller represen-tanter för samtliga riksdagspartier medverkat vidseminarierna. Att som påstå att rege-ringsföreträdare inte ställer upp i offentliga debaterom Amsterdamfördraget är således fel.Regelbundet genomförda mätningar visar att i ge-nomsnitt endast fyra av tio svenskar känt till att rege-ringskonferensen pågått. Andelen som känt till inne-börden har varit lägre. Informationssatsningen"Nyfiken EU" är ett försök att öka intresset för ochkunskaperna om EU-frågorna och det nya Amster-damfördraget hos fler. Det är inte fråga om någon"reklamkampanj" för Amsterdamfördraget, och svaretpå fråga är därför nej.Peter andra fråga gäller om regeringentänker verka för att upphäva förbudet mot TV-reklamför politiska åsikter med hänsyn till de filmer somsänds på TV och som ingår i informationssatsningen.Svaret är självklart nekande.De filmer som åsyftas innehåller inte reklam förnågra politiska åsikter. Filmerna syftar enbart till attväcka intresse kring EU-frågan. De innehåller kortarepliker om hur svenskarna ser på EU. Olika åsikterfår komma till uttryck. Filmerna slutar med frågan: -Nyfiken EU? och hänvisar till EU-upplysningenstelefonnummer. EU-upplysningen vid har iuppdrag att informera om EU från en partipolitisktneutral utgångspunkt. När talar om attdetta skulle vara smygreklam för politiska åsikter ochatt hänvisningen till telefonnumret är till för att"tittaren skall komma i kontakt med den mer hård-vinklade informationen" är han långt ifrån sanningen.Utöver filmerna har annonser införts i dags- ochkvällspress. Dessa berättar mycket kortfattat omAmsterdamfördraget. Den som vill veta mer hänvisasdels till EU-upplysningen, dels till UD för beställningav en broschyr om Amsterdamfördraget. Denna bro-schyr inleds med ett förord av mig, där jag ger rege-ringens syn på Amsterdamfördraget. I övrigt innehål-ler broschyren en saklig redogörelse för det nya för-draget, allt i enlighet med vårt uppdrag att informeraom regeringens EU-politik.Anf. 2 ():Fru talman! Jag har framställt en interpellation omregeringens kampanj för Amsterdamfördraget. Det ären kampanj som har pågått och där man delshar tagit fram en broschyr, som utrikesministern tala-de om här, dels går ut i annonser i tidningar och TVför att informera om Amsterdamfördraget. Framförallt hänvisar man därvid till telefonnummer, genomvilka det är tänkt att man skall få del av den broschyrsom regeringen har producerat.Jag tycker för min del att det inte kan råda någonsom helst tvekan om att det här är en reklamkampanjför Amsterdamfördraget. Jag tror också att alla desom läser den här broschyren inser att det är så.Låt mig bara ge ett exempel. Efter det inledandeförord som utrikesministern sade att hon hade ochsom naturligtvis är vinklat utifrån den ståndpunkt somutrikesministern intar finns det ett helt uppslag där detframhålls att EU blir öppnare och mer av en medbor-garnas union, att EU får större möjligheter att ingripaeffektivt när kriser blossar upp, att EU nu kan inledautvidgningen mot öster osv.Jag tycker att man lika gärna kunde skriva att EUskärper gränserna mot omvärlden och blir mer enbyråkraternas union, att EU får stora möjligheter attsätta in soldater och militära stridskrafter runt om ivärlden, att EU blir mer av en federal stat och attutvidgningen försvåras.Man kunde lika gärna ha haft den vinklingen, mendet är naturligtvis inte den vinkling som regeringenvill ta fram, för regeringen har bestämt sig för att detär fråga om ett bra fördrag och vill informera medsyftet att svenska folket skall tycka samma sak.Därför ställer jag två frågor till utrikesministern.Den första frågan är om det inte är rimligt att också visom är kritiska till och till EU-medlemskapet kan få statliga skattemedel för att in-formera om vår syn. Den andra frågan är om inte denreklamkampanj i TV som man också går in för bordemedföra att regeringen lägger fram ett förslag om attdet inte längre skall vara förbjudet med TV-reklamför politiska åsikter.Utrikesministern svarar nej på bägge dessa frågor.Jag blir väldigt bekymrad över den inställning somregeringen och utrikesministern ger uttryck för här. Vihar från sida ända sedan det slutligaförslaget till nytt fördrag togs fram mitt i sommarenförsökt få i gång debatter runt om i landet om det nyaAmsterdamfördraget. Gång på gång har vi fått nejbåde från regeringens företrädare och från andra före-trädare för s.k. ja-partier. Men hade vi för någradagar sedan en ordentlig debatt om det nya Amster-damfördraget. Jag tycker att det var bra.Intrycket är ändå att vi nu får i stället för en öppendemokratisk debatt ovanifrån statlig information tillmedborgarna om hur verkligheten ser ut. Demokrati-underskottet håller på att bli stort. Jag tycker att detförvärrar det grundläggande problemet med demo-kratiunderskottet i EU.Anf. 3 Utrikesminister ():Fru talman! Regeringen har gjort precis det somriksdagen uppdrog till oss, nämligen att föra ut ensaklig, korrekt information om EU och, i det här fal-let, Amsterdamfördraget.Det är inte så, , att vi skall tillbakatill något slags ja-och-nej-kampanj. Svenska folket -även om tycker illa om det - har sagtja till EU. Vi är med i EU. Jag drar gärna in folkrörel-ser och partier i en konstruktiv diskussion om EU. Jagtror att det är bra. Men det skall inte vara utifrån deförutsättningar talar om, nämligen attdet fortfarande skall vara ett ja-och-nej-argumenterande. Jag tycker att är enganska tydlig representant för den sortens argumente-rande. Som läser fördraget och sedantorgför det, blir det fyllt av förvanskningar och renafelaktigheter - för att inte säga lögner! Den typen avinformation kan svenska folket inte ha någon nytta av.Det är en sak att vi tycker olika om olika frågor.Men för det behöver man inte förvränga fakta.Regeringen har uppdragit åt UD:s tjänstemän attskriva korrekt och saklig information. Om PeterEriksson tycker att denna korrekta och sakliga infor-mation är en reklamkampanj, är det egentligen ettganska bra betyg åt Amsterdamfördraget. Det äregentligen bra mycket bättre än vad tro att det är. Alla de påståenden om det nya fördraget stämmer helt enkelt inte.Det var en debatt . När jag tittade iprotokollet efteråt kunde jag se minst tio styckendirekta felaktigheter, förvanskningar, för att inte sägaförlöpningar, i beskrivningar av EU.Den typen av negativ debatt, uppbyggd på felaktigagrundfakta, vill jag inte ha. Vi måste ha en sakligkorrekt debatt. Det är något helt annat att vi sedan kantycka olika i sakfrågan.Jag noterar att inte har mycket attsäga om innehållet i broschyren som vi har fört ut.Det kanske beror på att han vid närmare eftertankefinner att det han tidigare höll på inte håller längre.Det gäller t.ex. asylfrågorna, där ni fortfarande tyckstro att de skall innebära en stor förändring i förhållan-de till . Det är inte sant. kommer precissom på samma sätt som tidigare att följa Genèvekon-ventionen. EU sätter inga hinder i vägen för det. Vi ärsuveräna i utrikes- och säkerhetspolitiken - som tidi-gare.Peter måste hålla sig till vad som faktisktstår i Amsterdamfördraget och inte hitta på saker somfaktiskt inte finns där.Anf. 4 ():Fru talman! Jag blir litet bestört. Jag får en radanklagelser om lögner, förvrängning av fakta och attjag hittar på saker som inte står där. Men utrikesmi-nistern redovisar inte ett enda exempel. Är någontingav det jag sagt felaktigt? Jag läste några rader urutrikesministerns egen broschyr. Vad det fel?Jag är litet grand bestört över den här typen avfullständigt felaktigt, demokratiskt sett oacceptabelt,sätt att resonera. Utrikesministern säger också attmedborgarna inte har anledning att ta del av Miljö-partiets syn på Amsterdamfördraget. Den behövs inteför den allmänna debatten.Om man har den synen på demokrati som utri-kesministern gör sig till tolk för, dvs. anser att enöppen debatt med flera åsikter är helt onödig, har jagingen som helst svårighet att förstå varför regeringenmed statliga skattemedel går ut med en propaganda-kampanj. Regeringen tycks ha inställningen att vi harpasserat det stadiet.Den här broschyren utgör en vinklad informationfrån regeringen. Det finns rena sakfel i den. Jag hadenu inte tänkt att gå in på varje sådant exempel. Men jag har tagit uppmer allmänt exempel på vinklingen och den retoriksom präglar aktstycket. Jag tycker också att regering-ens sätt att använda TV-mediet, att använda bådeTV 4 och den statliga televisionen för sina egna syf-ten är stötande.Jag skulle vilja se en seriös diskussion inom soci-aldemokratin om dessa tendenser. Utrikesministern äruppenbarligen över huvud taget inte intresserad av attföra en sådan seriös diskussion, dvs. om det är rimligtatt använda den statliga televisionen och i dentypen av reklamkampanjer. Men den diskussionen fårjag uppenbarligen inte . Jag tror ändå att det går attföra en sådan diskussion med andra företrädare frånSocialdemokraterna som är mer intresserade av atthålla en öppen demokratisk debatt där flera sidor fårkomma till tals.Jag känner mig ganska färdig med den här dis-kussionen, eftersom utrikesministern över huvud tagetinte är beredd att diskutera på ett sansat sätt.Anf. 5 ():Fru talman! Inom har vi för närva-rande ett rådslag för att de olika partiavdelningarnaoch distrikten skall kunna tala om för riksdagsgruppenhuruvida de anser att Amsterdamfördraget utgör ensådan stor förändring att det skall begäras en folkom-röstning. Vi har i vårt parti tagit det ställningstagandettill EU, att om det blir stora förändringar i fördragetskall det bli en ny folkomröstning.I vår medlemstidning har man beskrivit Amster-damfördraget på ett stort uppslag. På den ena halvanav uppslaget görs ungefär samma tolkning av Amster-damfördraget som regeringen gör. På den andra hal-van där en av våra Europaparlamenteriker och andrafår komma till tals görs en helt annan tolkning avAmsterdamfördraget.Det är helt uppenbart att med ett sådant fördragsom pekar in att det inte finns några exak-ta fakta över hur det hela kommer att utfalla. Väldigtmycket beror på de värderingar man har och de erfa-renheter som finns av hur det hela har fungerat förut.Vid folkomröstningen om vårt medlemskap i ut med s.k. objektiv information. Det harvisat sig att nej-sidan som då tolkade, precis somPeter gör , UD:s material som rena propa-gandan fick rätt. Det var inte så som UD sade, utan enalltför rundhänt tolkning hade gjorts.När vi 1973 bestämde oss i för att om-pröva kärnkraften, sade att det behövdes ettnytt allsidigt beslutsunderlag i frågan.Olof erkände då i interpellationsdebatter atteftersom vi hade en regering med en politisk färg ochsom hade en åsikt i frågan, kunde inte regeringen tafram ett allsidigt beslutsunderlag, utan man gav peng-ar även till dem som hade en annan åsikt. Det är nå-gonting som jag tycker att socialdemokraterna bordefullfölja.Det är alltså uppenbart att regeringen, som har förtförhandlingarna om och som har bunditsig vid det som blivit, naturligtvis tycker att det är ettbra resultat och vill framföra det i en så god dagersom möjligt. Men det kan finnas andra synpunkter. Ärdet inte så, utrikesministern, att man borde också gepengar till dem som gör en annan tolkning? Det finnsmånga högutbildade, t.ex. en jurist som är EU-parlamentariker, som gör en helt annan tolkning avfördraget. Också den sidan bör självfallet få möjlighe-ter till resurser. Då blir det ett intresse, då blir det dendebatt och det intresse hos folket som utrikesministernefterlyser. När det nu bara är en propagandadrive meden massa statliga medel, kommer folk att bli trötta ochsäga: Ja, ja, det är väl som det är. Kan båda sidorna fåföra fram sina argument, då kan folket på ett heltannat sätt intressera sig och ta ställning.Anf. 6 Utrikesminister ():Fru talman! Det är alldeles utmärkt att inte baratvå sidor utan att människor mera allmänt intresserarsig för EU och lägger olika aspekter på det. Så måstedet naturligtvis vara genomgående i denna stora verk-samhet. Det är ingenting märkvärdigt i det. Det är försådant som folkrörelser och partier får ganska storapengar. Självfallet skall det äga rum.Det vi nu talar om och som inter-pellation handlar om, är de grundfakta som finns iAmsterdamfördraget. Det har enligt riksdagsbeslutregeringen en skyldighet att föra ut information om.Den allmänna debatt som vi bör ha bör grundas på detsakliga innehållet i Amsterdamfördraget. Det är dåsom jag tillät mig att vara kritisk mot att framföra det som står i fördraget. Eftersom detvar en TV-sänd debatt och hans anfö-rande var så fullt av rena osakligheter, måste det ändåsägas. Även på en riksdagsman måste man kunnaställa vissa krav när det gäller fakta, tycker jag.I en folkomröstningssituation, då vi skall säga sieller så i en fråga, kan man ge speciella pengar tillgrupper som är för och emot, men vi är inte i densituationen . Vi måste inse det. Vi är med i EU, ochvi måste utifrån vad vi allmänt står för sakligt granskaEU, men det är inte fråga om ja eller nej.Jag tror att det hos många av dem som är väldigtnegativa, och där är dessvärre ett gottexempel, är en sorts förgrämhet över att Amsterdam-fördraget på en hel del punkter ger tydliga förbätt-ringar. Det gäller miljöfrågorna, som vi kan hanterabättre när fördraget väl träder i kraft. Det gäller EU:smöjligheter att hantera kriser och konflikter somkommer att bli något bättre . Det blir intetillräckligt bra men ändå något bättre. Det gäller att fåett öppnare EU och det gäller brottsbekämpningen.Det här måste vi ändå tala om för svenska folket. Viär med i unionen, och då måste vi också tala om detta,liksom naturligtvis det väldigt viktiga i att EU nukommer att arbeta mycket mera med tillväxt ochsysselsättning . Det är vår skyldighet attgöra det. Sedan kan man alltid diskutera om det ärtillräckligt mycket, om det görs på bra sätt osv. Meninte skall vi förneka de förändringar som faktiskt harkommit till stånd.Anf. 7 ():Fru talman! Jag tror att jag hämtat mig litet grandfrån de ganska oförskämda beskyllningar som gör sig till tolk för här. Om jag skallrecensera förra veckans debatt så tycker jag nog attutrikesministern borde kunna ge något exempel på endirekt felaktighet som lämnats vid den debatten. Jagför min del tycker att utrikesministern använder all sintid för att tala om enbart positiva och jag tycker väl-digt vinklade argument för att det här är bra men geringa upplysningar, inte heller här, om att t.ex. Sveri-ges riksdag genom Amsterdamfördraget förlorar väl-digt mycket möjligheter att påverka i viktiga frågor iframtiden. Det är den vinkling som jag tror utrikes-ministern inte vill höra.Som utrikesministern sagt är det up-penbart att det inte skall vara en ja-eller-nej-debatt.Den har vi fört färdigt. Vad är det för en konstig ana-lys? Här skall nu Amsterdamfördraget diskuteras ochantas eller förkastas av riksdag, men dessför-innan bestämmer sig regeringen för att det inte skallvara någon ja-eller-nej-debatt. Är det här bra ett sken,en chimär? Är det bara en låtsaslek att vi i och i andra länders parlament skall diskuteraoch eventuellt anta fördragen? Är folkomröstningarnai andra länder, exempelvis i , också bara ettsken och en chimär?Anf. 8 ():Fru talman! Det är alldeles uppenbart regeringensskyldighet att exakt beskriva vad fördraget går ut på.Det har jag ingenting att invända mot. Men om manbara tar fördragstexten blir det naturligtvis oerhörttorrt. Därefter gör man alltid urval av möjliga fakta.Det urval man gör styrs alltid av de värderingar manhar. Det är naturligt att den som har förhandlat vill sedet hela så positivt som möjligt. Det kanske finnssaker man inte har tagit fram. Precis som säger skall riksdag säga ja eller nej tillavtalet. Då måste också den sida få resurser som kan-ske vill göra ett annat urval av fakta av möjliga tolk-ningar. Så länge man går ut med bara det som är detpositiva är det vinklat. Vi får i konstitutionsutskottetanledning att ta upp frågan , för en gransknings-anmälan har gjorts om den broschyr som UD harlämnat ut.Jag skulle vilja vädja till utrikesministern: gång till på om man inte rimligtvis, när man frånUD:s sida går ut med ett urval av möjliga tolkningar,också måste ge möjlighet till andra sidan att kommamed sina. Det skulle rensa luften och göra att svenskafolket kan få förtroende för att regeringen verkligenönskar en demokratisk debatt.Anf. 9 Utrikesminister ():Fru talman! Vad jag sade tidigare är att det inte ärfråga om ja eller nej till EU. Den debatten för vi intenu. är med i EU. Däremot är frågan vad riks-dagen skall göra när den får proposi-tionen: ja eller nej till Amsterdamfördraget. Sägerman nej till det, då är det i stället.Det är den jämförelsen man skall göra. Det är denjämförelsen som UD sakligt har gjort i broschyren.UD skall inte delta i någon politisk debatt, UD skalllämna den sakliga informationen. Sedan är det upp tillmedborgarna, partierna att föra den sakliga debatten.Den uppfattningen delar jag helt och fullt. Jag ärockså beredd att överväga former för att ge ytterligareresurser, med de anslag vi har, till dem som skullevilja delta i den debatten.Som svar på direkta fråga om vaddet var för osakligheter kan jag nämna några. påstod att kommer att få ettavgörande inflytande över vilka flyktingar som fårasyl i . Detta är fel, det får inte EG-domstolen.När det gäller Europol påstår att vibygger upp överstatliga organisationer med storadatasystem utan demokratisk kontroll och insyn. Nuär det så att det bestäms i nationell lagstiftning, så detär också fel.När det gäller miljöfrågorna påstår det är ännu svårare att ha hårdare miljöregler, ochdet är fel. Möjligheterna att ha hårdare regler finnskvar.Sedan gör en mängd - sju åttastycken - olika påståenden på utrikes- och säkerhets-politiska området. Det påstås bl.a. att detta innebärfullt medlemskap i där vi skall ha ett totalt del-tagande i samarbetet när det gäller krigsmateriel, attregeringscheferna får besluta om att inrätta gemen-samma arméer. Detta är fel, . Jag tyckerinte att sådant här skall sägas från talarstol.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1997/98:21 omFolkrepubliken uppträdande mot små ochsjälvständiga staterAnf. 10 Utrikesminister ():Fru talman! har frågat regeringenpå vilket sätt den tänker framföra till FolkrepublikenKina sitt avståndstagande till att använder hotmot stater som upprätthåller förbindelser medTaiwan.Kina har reagerat skarpt de gånger som Taiwanspresident och vicepresident inbjudits till internationel-la sammankomster eller fått tillfälle att besöka ländermed vilka har diplomatiska förbindelser. lett till att relationerna med har varit an-strängda . har rätt att hävda sinståndpunkt i Taiwanfrågan. Men att uttrycka hot,särskilt när det sker från en starkare makts sida motett litet land, hör inte hemma i umgänget mellan län-der.Sverige erkänner inte som en självständigstat. Lika litet som övriga länder som följer dennapolitik kan ha mellanstatliga förbindelser medTaiwan. Det hindrar inte att har ett omfattan-de handelsutbyte med och att icke-officiellakontakter förekommer på en rad områden.Vi vill för svensk del uppmana till ett vidgat ochmer förtroendefullt samarbete över , tillnytta för hela den kinesiska befolkningen.Den utveckling mot demokrati som skett i Taiwanär värd uppskattning och stöd från omvärlden. Endemokratisk utveckling i gagnar hela denkinesiska befolkningen. Med ökad respekt för mänsk-liga rättigheter kan tjäna som en positiv fö-rebild för resten av Kina.Anf. 11 ():Fru talman! Jag får tacka utrikesministern för sva-ret. Den krypande underdånighet som världens statervisar mot världens största diktatur framträder likaklart som under det statsbesök som FolkrepublikenKinas ledare just nu genomför i USA.Kritiken mot den kinesiska diktaturen och de fortsattomfattande övergreppen på mänskliga rättighetertonas ned till ett minimum. Det rör sig ändå om värl-dens största och snabbast växande exportmarknad, omman får tro de deterministiska framskrivningar somalltid görs av den tillväxtstatistik som råder för tillfäl-let.Frånvaron av demokrati, den fullständiga noncha-lansen inför människors rätt att ha inflytande över sinframtid och det hämningslösa skövlandet av naturenoch de ekologiska betingelserna kan aldrig fortgå utanallvarliga konsekvenser - inte ens i världens störstadiktatur. Utvecklingen i den gångna hös-ten visar bara det omöjliga i den sortens framskriv-ningar. Undfallenhet mot diktaturer - även om det rörsig om världens största diktatur - kan bara ge kortsik-tiga vinster, men på bekostnad av demokratins ut-veckling.Utrikesministerns, och regeringens, svar på minfråga är helt klart att den intetänker framföra till sitt avståndstagan-de till att använder hot mot stater som upprätt-håller de förbindelser som de önskar med Taiwan.Panama och andra centralamerikanska republikerligger förvisso långt bort, men nog borde väl ändå dennordiska solidariteten föranleda ett tydligare ställ-ningstagande från inför de ytterstotrevliga hotelser som riktades för några veckor sedanmot Island.Utrikesministern framhåller med skärpa Folkre-publiken rätt att hävda sin ståndpunkt i Taiwan-frågan. Vidare konstaterar hon att inte erkän-ner som självständig stat. har ju densvenska politiken sina rötter långt tillbaka i tiden.Taiwan med drygt 20 miljoner invånare är englobalt sett stor stat - bland de främsta ekonomierna ivärlden. Dessutom är enblomstrande demokrati, en av de få och en av destörsta i , en av de få asiatiska stater där männi-skor själva får fatta beslut om sin framtid.Med undantag för en fyraårsperiod mellan andravärldskrigets slut och utropande1949, då fullt inbördeskrig rådde på fastlandet, harTaiwan inte varit ens formellt en del av underdet senaste seklet. är en statmed full kontroll över sitt territorium och med enegen fungerande stats alla funktioner.