prot · GK09102 · 1997-05-14 00:00:00 — andra inlägg be-kräftade dessvärre min bild av en regering på flyktfrån verkligheten, av att man inte förstår villkoren förföretagande och för hur man skapar förutsättningarför fler jobb. Man förstår inte hur man skall skapa ettbra löntagarklimat.Det handlar ju om att skapa ett drivhusklimat när-mast, ett riktigt växthus som är varmt och drivandeför att få fram företag och därmed få folk i arbete. Dethandlar om sjuklöneperioden. Det handlar om denförtida momsinbetalningen. Det handlar om byråkra-tin. Det handlar om en rad åtgärder som vi har presen-terat från oppositionens sida. Gör något åt det här,!Ett exempel på hur man kan få ett mildare före-tagsklimat inom den sektor som företaget i, kan vara att staten tillsammans med närings-livet avdelar särskilda resurser för att etablera kvalifi-cerade utvecklings- och produktionscentrum på elek-tronikområdet i exempelvis . Det är dentypen av projekt som är nödvändiga för att vår indu-stri skall uppfatta statens intresse av att ha kvar ochutveckla verksamhet i . Men frågan är om vikan vänta oss en insats från regeringens och AndersSundströms sida.Jag kommer ju själv från , fru talman.Jag har mött dem som hotas av arbetslöshet pågrund av uppsägningar på . Jag har också setthur partisekreterare har varit iNorrköping och uttalat sig och antytt att en lösningskulle kunna vara att vi började bojkotta de här tele-fonerna, telefoner. Det var ett sorts svar påfrågan om hur man skulle skapa ett bra företagsklimatför . Jag vill bara fråga det det besked regeringen har? Skall vi nu börjaantyda bojkott mot svenska produkter? Är det så vifår ett bra svenskt företagsklimat?Anf. 16 Näringsminister ():Fru talman! Jag vet inte om jag uppfattade Leijon-borg rätt, men det kanske ändå var en liten reträtt närhan var uppe senast i talarstolen. När jag läste Leijon-borgs artikel i , var det ingen tvekanom vilken bild målade upp. Det var attföretagen nu lämnade i stor omfattning, ochatt inte bara hotade med att flytta huvudkon-toret utan hela företaget från . På något sättbidrog - kanske naivt, jag vet inte - till attsprida en bild av , både i och utanförSverige, där han egentligen svartmålade vårt land. Detkanske var en reträtt i det senaste anförandet. Kanskevar det så. I så fall var det ju något positivt som LarsLeijonborg sade. Det här är något som Ericssonmycket tydligt har redovisat. har redovisatatt han inte alls tycker att klimatet i är dåligt.Den andra frågan gäller vad vi gör och vad vi integör. Då måste man ju ändå skilja på stort och smått.Vi har under de här knappa tre åren jobbat med destora frågorna, de stora frågorna om budget, räntoroch inflation. Det har handlat om att se till att vi fårkunnande, kompetens, forskning och allt det där. Detär de frågorna som är stora. Det är det som gör detmöjligt att sedan faktiskt sätta sig ned och fråga: Kanvi förbättra sjukförsäkringen? Kan vi bygga den sta-digare och bättre? Kan vi göra det möjligt att fördelakostnaderna för sjukförsäkringen på något annat sätt?Det är också detta som gör det möjligt att dis-kutera det utrymme vi skapar genom att vi får enstatsbudget med ett överskott, . En statsbud-get med ett överskott är ju faktiskt den första förut-sättningen för att diskutera om vi skall förändra, sän-ka, någon typ av skatt i . Så länge Tobissonstyrde, var ju en sådan debatt fullständigt omöjlig ivårt land. Det största problemet vårt land då var ju attåka världen runt och låna pengar till att skriva ut dejulklappar som så gärna delade ut . Det varnar för att Sverigeskall få uppleva om skulle få chansen engång till. Så ser det ut.Nu har vi också ett inflöde av investeringar tillSverige. Vi har flera utländska företag som väljer attlägga sin verksamhet i . Ni kan läsa om dem itidningarna: Seka Optics i , Cyklo iArlöv, Software Innovation, I-plast i , Sko-da i , Tele 8 i , iKarlskrona, i . Det är ett stortantal företag som faktiskt väljer att investera iSverige, alltså utländska företag som väljer att inves-tera i . Det är en helt ny och spännande bildsom nu växer fram. Därför blir jag, det måste jagsäga, bekymrad när jag hör . På något sättsaknar insikt om vad han var med om attåstadkomma 1991-1994. Jag hoppas verkligen att detsvenska folket inte vill ha tillbaka den perioden med50 000 konkurser, en halv miljon jobb som försvannoch en låntagarregering i . Det hoppas jag attvi slipper.Anf. 17 ():Fru talman! sade tidigare att vi kansänka skatterna med och finansie-ra det genom att arbeta mindre. Då föreslår jag att vislutar arbeta. Då kan vi avskaffa skatterna helt ochhållet. Så måste det ju rimligen vara enligt logiken.Anders departement har ett organ somsyftar till att locka hit investeringar. De lämnade enrapport till för ett par månadersedan. Den var blå som en blåklint, och det kanskeberor på att förslagen stämmer väl överens med vadFolkpartiet tycker: Förenkla arbetsrätten, sänk denpersonliga beskattningen, skapa mer långsiktiga vill-kor, minska osäkerheten kring energisystemet. Det ärden typen av förändringar som måste till om företag-samheten skall få bra och stabila villkor här i landet.Jag hade hoppats att näringsministern skulle an-vända det här tillfället till att annonsera att man hartagit till sig de råd man har fått från sitt eget expertor-gan, för det är tydligen omöjligt att ta till sig det vifrån oppositionen säger. Men vi har inte fått någrasådana besked. har använt nästanall sin tid till att säga att allt är väl som det är. Menden verklighet som människorna upplever är ju attmassvis med svenskar som vill arbeta inte får det.Grundorsaken till det är att villkoren för nya företagatt starta och för existerande företag att expanderainte är tillräckligt bra. Detta är en ödesfråga för Sve-rige. Det är tragiskt om det blir partipolitisk konfron-tation, för här skulle det behövas gemensamma tag förSveriges skull.Anf. 18 Näringsminister ():Fru talman! Under den här regeringsperioden harantalet anställda i de små företagen ökat med ungefär60 000. Det är en bra början. När vi tillträdde varklimatet vargavinter. är det vår. Det är betydligtbättre. Det är varmare. Det finns litet större svängrumoch litet större utrymme. Det utrymmet kan vi nuanvända till att förbättra situationen för de arbetslösa.Det är de arbetslösa som har det svårast och som harburit den tyngsta bördan . För att viskall kunna få fram fler arbetstillfällen måste vi nuinvestera i de drivkrafter som har betydelse för attskapa jobb.Det handlar för det första om att satsa mer på ut-bildning och att genomföra det kunskapslyft där200 000 platser tas fram för att förbättra och göraSverige starkare och mer konkurrenskraftigt.Det handlar för det andra om att vi nu när vi harskapat oss detta utrymme, efter ett hårt och tufft arbe-te, skall se till att vi investerar det i den nya tekniken,att vi bygger det ekologiskt uthålliga samhället.Det handlar för det tredje om att göra merinternationellt, att svenska små företag kan jobba påen marknad som är mycket större än Sverige.Det handlar för det fjärde om att organisera sam-hället på ett sådant sätt att de lokala nätverken, debetydande klustren runt de regionala högskolor somvi nu investerar i och som kommer att betyda såmycket, får chansen att växa och förbättras.Det handlar om att göra villkoren för de små före-tagen mycket bättre. Och vi har hårt arbe-te skaffat oss det utrymme som behövs för att faktisktse till att vi går inte bara från den kalla vintern till vårutan också in i högsommarvärmen.Tack skall ni ha.Överläggningen var härmed avslutad.2 § Meddelande om ändring i kammarenssammanträdesplanAndre vice talmannen meddelade att skulle börja kl. 10.00.3 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner1996/97:Sk48-Sk57 till skatteutskottet1996/97:Fi44 yrk. 43-47 till arbetsmarknadsutskotteti övrigt till finansutskottet1996/97:A50 och A51 till arbetsmarknadsutskottet4 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återSocialutskottets betänkande 1996/97:SoU16Kulturutskottets betänkanden /97:KrU9, KrU11och betänkande 1996/97:JoU16Bostadsutskottets betänkande 1996/97:BoU13Meddelande om samlad voteringAndre vice talmannen meddelade att trafikutskot-tets betänkanden TU5 och TU8, försvarsutskottetsbetänkanden FöU5 och FöU6 samt skatteutskottetsbetänkanden SkU18 och SkU25 skulle avgöras i ettsammanhang efter avslutad debatt.5 § Översyn av telelagen m.m.FöredrogsTrafikutskottets betänkande 1996/97:TU5Översyn av telelagen m.m. (prop. 1996/97:61)Anf. 19 TOM ():Fru talman! Vi har sett en dramatisk utvecklinginom teleområdet . Teleteknikenhåller på att förändra samhället på ett sätt som vi baraför inte trodde var möjligt. Den teknis-ka utvecklingen har gått oerhört snabbt, och proble-met är att få människor att ta till sig dennya tekniken och att lära sig utnyttja den på ett brasätt.Sverige hade ett bra utgångsläge. Det svenska te-leverket var tekniskt väl framme. Televerkethar sedan bolagiserats och blivit . De gamlamonopolen har upphört, och har därefter utveck-lats på ett föredömligt sätt. Förändringen från affärs-verk till aktiebolag, med allt vad det innebär av för-ändrad företagskultur, har genomförts på ett bra sätt,och är väl framme på den nya avregle-rade telemarknaden som genomförs i Europa.Det är värdefullt att det numera finns en stor enig-het i denna kammare om en telepolitik som baseras påen fungerande marknad med konkurrensneutralitetmellan de olika operatörerna. De förändringar avtelelagen som genomförs är därför bra och enbekräftelse på att nu fungerar i sin nya roll.Men i denna nya avreglerade tillvaro finns det intelängre någon anledning att behålla i statlig ägo.Statens roll skall vara att bestämma regelverket ochatt kontrollera marknadens funktion. Det görs genomPost- och . Själva ägandet bör däremotinte vara statligt. Misstanken om bristande neutralitetkommer alltid att finnas om staten uppträder sombåde aktör och kontrollör.Men det finns också andra anledningar att funderaöver det statliga ägandet. För att kunna genomföraden teknikutveckling som behövs om i framti-den skall kunna vara en ledande teleoperatör har bo-laget ett omfattande kapitalbehov. Det hade varitnaturligt och lämpligt att utnyttja detta tillfälle för attnu skapa ett behövligt kapitaltillskott genom att bör-sintroducera bolaget.Men då slår de ideologiska bromsarna till. Rege-ringen kan inte tänka sig att genomföra en börsintro-duktion, och några nya statliga pengar att satsa i bola-get finns inte. Vår statliga upplåning är redan tillräck-ligt stor.Så trots de förbättringar som den nya telelagenskapar lämnas i ovisshet om hur kapitalbehovetskall kunna lösas, och därmed riskerar regeringen attbryta den positiva utveckling som bolaget har påbör-jat.Moderaterna, att detta är olyckligt. Det är vår uppfattning atttidpunkten för en börsintroduktion av nu voreväl vald. Det vore lämpligt att nu påbörja en försälj-ning av det statligt ägda. Frågan om bolagets kapital-behov skulle då lösas på ett elegant sätt.Detta är innebörden i vår reservation 1, som jaghärmed yrkar bifall till.I den nya situation som råder, med flera olika te-lebolag, och där fortfarande har en så betydandedominans genom sitt befintliga nät, är det viktigt attklara och entydiga regler gäller för de olika bolagensinbördes relationer.Det gäller tekniskt komplicerade frågor om sam-trafiktaxor, tillgång till det s.k. accessnätet och ävenmöjlighet för en abonnent att byta operatör med bibe-hållet telefonnummer, s.k. nummerportabilitet.Det ankommer på att utfär-da de tekniska reglerna för hur dessa frågor skalllösas. Det är viktigt att så sker och att det sker på ettsådant sätt att trovärdigheten i den avreglerade mark-naden består.Vi har fört fram dessa synpunkter i reservationer-na 4 och 9, vilka jag dock för tids vinnande inte yrkarbifall till i dag.Anf. 20 ():Fru talman! Den nya informationstekniken har ut-vecklats mycket snabbt och mycket starkt under sena-re år. Och det finns anledning att anta att utvecklings-takten inte kommer att bli lägre framöver.Den här utvecklingen har stor betydelse och gernya förutsättningar för medborgarna i vårt land, för enrad olika samhällsområden och för snart sagt allaföretag. Och framför allt gör det verksamheter ochkontakter främst inom tjänstesektorn mycket meraoberoende av geografiska avstånd.Under senare år har vi därför också sett etableradeföretag växa och nya företag komma till. En del avdessa, både stora och små, har dessutom sett möjlig-heterna i att etablera sig på mindre orter. Man har intelängre varit beroende av att finnas i en större stad medde större möjligheter detta tidigare inneburit.Telekommunikationerna och deras utveckling ochutbyggnad är av avgörande betydelse i samhället pådet här området. Utöver betydelsen för IT-utvecklingen i allmänhet ger telekommunikationernaoch teleföretagen också växtkraft åt hela samhälls-ekonomin genom skapandet av nya arbetstillfällen,ökad kompetensutveckling och ökad konkurrenskraftför svenska företag. Därför är det också särdeles vik-tigt för framtiden att de förutsättningar på teleområdetblir bra som skapas genom bl.a. de beslut som dennariksdag nu skall fatta.I regeringens proposition bygger man vidare påden telelag som antogs av 1993, efter för-slag från den dåvarande fyrpartiregeringen. Men re-geringen framhåller behovet av att nu förtydliga detelepolitiska målen. Teletjänster skall tillhandahållastill rimliga priser och alla skall få tillgång till tele-tjänster på likvärdiga villkor, framhålls det bl.a. tele-lagens regler om tillståndsplikt kompletteras medregler om anmälningsplikt för alla operatörer. Regler-na om samtrafik skärps, och Post- och telestyrelsenfår en utökad tillsynsroll och ett tydligare ansvar somsektorsmyndighet.Från sida vill vi i den här debattenfrämst fästa uppmärksamheten på vikten av en godoch likvärdig service till enhetliga priser över helalandet. Där ser vi vissa brister i regeringens proposi-tion och i det betänkande som nu har att taställning till.Det som regeringen anger i propositionen låterväldigt bra, nämligen att väl fungerande telekommu-nikationer och ett brett utbud av teletjänster i helalandet är en nödvändig förutsättning för medborgar-nas välfärd. Även vikten av goda betingelser för nä-ringslivet framhålls, och det är självklart väldigt vik-tigt. Det är också positivt att det finns en betydandepolitisk samsyn om att bra telekommunikationer skallerbjudas i hela vårt land.När det kommer till konkreta ställningstagandenfinns det dock brister i det förslag som majoriteten itrafikutskottet har ställt sig bakom. Jag vill här främstfästa uppmärksamheten på regeringens definition avbegreppet samhällsomfattande tjänster - tjänster somskall kunna erbjudas i alla delar av vårt land - sompräglas av en alltför låg ambitionsnivå.Enligt regeringen och utskottets majoritet skalldessa tjänster omfatta taltelefoni, överföring av tele-faxmeddelanden och kommunikation med låghastig-hetsmodem. Den ambitionsnivån riskerar att konser-vera teletekniken på en alltför låg nivå i stora delar avlandet. Förutsättningarna för att skapa rättvisa förhål-landen över hela landet och för att uppnå regionalbalans försämras.Enligt uppfattning finns det anled-ning att redan nu slå fast att den grundläggande tele-servicen bör utvidgas till att omfatta gängsenivå. Det innebär att överföringskapacitet för bild-och datakommunikation bör innefattas i begreppetsamhällsomfattande tjänster. Det handlar om att se tillatt påskynda arbetet med att etablera en nationellbredbandsstruktur, där snabb och avancerad dataöver-föring möjliggörs.Centerpartiet anser därutöver att man nu bordemöjliggöra att ISDN-kapacitet eller motsvarande blirtillgänglig på lika villkor i hela landet genom en-hetstaxa. Det skall inte vara olika kostnader för med-borgaren eller företaget beroende på var i Sverigeman bor.Nu nöjer sig utskottets majoritet med att säga attden definitionen anses uppfylla konsu-menternas basbehov. Det är en alltför passiv inställ-ning, i synnerhet när det gäller ett område som präglasav en så snabb utvecklingstakt som just teleområdetgör.För att åstadkomma ett ökat utbud av nya tjänsteroch konkurrens om närsamtal är frågan om det s.k.accessnätet avgörande. Accessnätet kommer underden tid som kan överblickas att representera den endamöjligheten att förmedla olika teletjänster till landetsteleabonnenter.Det är därför nödvändigt att åstadkomma en bättrebalans vad gäller tillgång till accessnätet, för olikaaktörer, så att abonnenterna får möjlighet att ta del avett konkurrensutsatt utbud av tjänster. För att åstad-komma detta är det nödvändigt med en separat redo-visning av accessnätet och en skyldighet för atttillämpa samma villkor såväl gentemot konkurrerandeoperatörer som internt.Ytterligare en punkt i utskottets betänkande somdet finns anledning att kommentera är frågan om attsläppa fram geografiskt differentierade priser. Enligtvår mening kan besvärande regionala obalanser upp-stå om tillåts differentiera sina taxor geografiskt.Företag och enskilda i glesbebodda delar av vårt landkan därmed få betydande konkurrensnackdelar. Dettaär särskilt allvarligt, eftersom företag på landsbygdenär starkt beroende av en väl fungerande service ochinfrastruktur. För att telekommunikationerna skallkunna utnyttjas som en drivkraft för utveckling ochvälstånd i samhället krävs det att allas lika möjlighetervärnas. Telias taxor bör därför även fortsättningsvisvara enhetliga.Fru talman! Med hänvisning till vad jag här harsagt yrkar jag bifall till reservationerna 3 och 5 i trafi-kutskottets betänkande.Anf. 21 ():Fru talman! Vi i är i huvudsak positivtinställda till innehållet i propositionen. Det är bra attregeringen nu tar de sista stegen på vägen mot en totalavreglering av telemarknaden och jämställer ABmed övriga operatörer.Teletrafiken är en viktig och alltmer betydande delav våra kommunikationer. Teknikutvecklingen påområdet går fort, och alltfler har tillgång till de nyatjänsterna. Vi liberaler vill skapa ett samhälle förmänniskor, idéer och varor där det går att resa, för-medla och transportera snabbt och effektivt. Där ärteletrafiken en viktig del. Väl utbyggda telekommuni-kationer är nödvändigt för att trygga näringsliv ochsysselsättning i alla delar av landet. Goda teleförbin-delser med utlandet är en förutsättning för våra ökan-de internationella kontakter.I våra glesbygdsområden betyder teletrafikenmycket för bygdens överlevnad och utveckling. Undersenare år finns det många exempel på företag somflyttat sin telefonservice till glesbygden. Denna ut-veckling måste få fortsätta. Det är därför bra att pro-positionen tydligt anger att den avreglerade telemark-naden inte får innebära höjda taxor i glesbygden.Sänkta taxor i regioner med stor konkurrens skall intekompenseras med höjningar i andra områden.För oss i är ökad avreglering en viktigallmän princip i kommunikationspolitiken. Vi ärövertygade om att de bästa och billigaste tjänsternaför den enskilde konsumenten skapas genom avregle-ring och konkurrens. På teleområdet har vi längearbetat för en omfattande avreglering. I propositionenhar regeringen nu gått så långt att det statliga Teliajämställs med övriga operatörer på marknaden. Dettaär naturligtvis mycket positivt. Regeringens förslag,som även utskottet ställt sig bakom, har Folkpartietsfulla stöd.Jag skulle dock vilja ta upp ett orosmoln som finnspå avregleringshimlen. Det gäller de idéer om en"återreglering" av statliga bolag som en partiledaresom ingår i regeringsunderlaget för några månadersedan förde på tal. Uttalandet har främst rört Posten,men troligen avsågs även . Det är därför som vi ivår motion yrkar att bör uttala att någonåterreglering av telemarknaden inte är aktuell. Enåterreglering skulle få förödande konsekvenser förtelemarknaden i Sverige.Fru talman! Jag skulle också vilja ta upp fråganom AB:s ägarstruktur . Folkpartietliberalernas principiella hållning till kommunala ochlandstingskommunala bolag är att de skallavvecklas eller säljas till privata intressen. Detta gäl-ler i stor utsträckning också statliga bolag. Den bola-gisering av statliga företag som ägde rum under denborgerliga regeringspolitiken syftade också till attförbereda företagen inför en framtida försäljning.Medborgarnas insyn är begränsad i offentliga bo-lag. Därför bör sådana bolagsom , som verkar på en konkurrensutsatt mark-nad, privatiseras. Beträffande annan offentlig verk-samhet som bedrivs i bolagsform bör det omprövasom den bör återgå till förvaltningsform.Telia AB verkar numera på en konkurrensmark-nad. är det dominerande företaget påteleområdet. Enligt hade Telia1995 av den svenska telemarknaden. Teliakontrollerar de flesta telefonledningar, och Teliaanser självt att telefonledningen kommeratt bli det viktigaste sättet att förmedla information.Telia äger också det största svenska kabel-TV-nätet.Mot den bakgrunden har Telias agerande en storbetydelse för det framtida svenska medieklimatet ochförutsättningarna för informationsutbyte.Telias ställning har byggts upp genom en mycketlång period av monopol för . Detta mono-pol kritiserades av . Detfaktum att nu kan agera med en stark finansiellgrund, som bygger på tidigare riksdagsbeslut, gör detsärskilt angeläget för att ta ställning tillfrågan om en framtida utförsäljning av AB.Fru talman! har tidigare krävt att Teliaskall sälja ut den del av verksamheten som rör medie-frågor. Vi föreslår nu att hela säljs. Vi anser attdet i dagens situation med en helt avreglerad tele-marknad, med många stora aktörer och en snabbtökande konkurrens inte finns några skäl kvar för attbehålla i statlig ägo. Därtill kommer Teliasbehov av riskkapital samt möjligheter att agera på denavreglerade marknaden. bör därför be-myndiga regeringen att sälja ut aktieinnehavet i TeliaAB.Därför yrkar jag bifall till reservation 1.Vi står förstås även bakom reservation 4 om sam-trafik och 9 om nummerportabilitet, men för att sparakammarens tid yrkar jag inte bifall till dessa.Anf. 22 ():Fru talman! Från sida har vi vissakritiska synpunkter på den nya telelagstiftningen. Jagskall kort beröra dem. Bl.a. skriver man i betänkandetpå s. 19: "I ett internationellt perspektiv är telefoni-priserna i bland världens lägsta. äräven världens telefontätaste land vad gäller tillgångentill telefoner och ligger också i topp när det gällerantalet abonnemang för mobiltelefoni. "Den första fråga man måste ställa sig är: Finns detett samband mellan låga taxor, låga priser och en högabonnemangstäthet vad gäller både vanliga telefon-tjänster och mobiltelefontjänster? Kommer man attkunna fortsätta att bibehålla denna höga täthet när detgäller telefoni och mobiltelefoni framöver med dennya telelagstiftningen? Det ställer jag mig litet tvek-sam till bl.a. därför att man talar om möjligheter attdifferentiera priserna geografiskt. Det kommer attinnebära för många, framför allt i glesbygden, att detblir svårt att etablera sig. Det gäller främst småföreta-gare. Det är alltså en motsägelsefull handling manföretar.Vi har hört en näringspolitisk debatt. Före-tags- och infrastruktursatsningar kom man också in påäven om debatten skulle handla om helt andra saker.Det är ett led i den här utvecklingen. Om man enagången talar man om att vi skall ha ett land där förut-sättningarna är lika i hela landet, måste också sådanahär tjänster vara tillgängliga för alla till lika priser.Framför allt talar man om att tillväxten skapas genomsmå och medelstora företag. Frågan är: Var skall deetablera sig? Är det fortfarande i storstadsregionernaså att vi får en utglesning? Kommer man i den situa-tionen att det blir dyrare med telefontjänster och ävenandra tjänster i glesbygd, kommer man att få en stor-stadskoncentration. satsar vi från riksdagenav regionalpolitiska skäl på att manskall etablera sig ute i landet. Vi har bl.a. länsansla-gen och transportstöd för att ge småföretagen ochmänniskorna lika villkor oavsett var man bor i landet.Nu säger man att det är okej att ha skilda prisernär det gäller telefoni. Man skulle kunna säga som såatt den ena handen inte vet vad den andra gör.