prot · GK09106 · 1997-05-21 00:00:00 — Denna monitoring, övervakning, ärslutförd av utskottet för juridiska frågor vad gällerRumänien och . Inte minst i har vikunnat se hur har haft ett stort inflytandepå den allmänna utvecklingen. Det gäller också debaltiska staterna och andra av de nya medlemsländer-na.Men naturligtvis finns det en rad akuta problem.Ett har redan berörts . harvarit ett bekymmer och är alltfort ett bekymmer. Menman hoppas innerligt att problemet skall kunna lösas.Det finns trots allt också positiva tecken i skyn. Manmåste också betänka den svåra ställning som imånga hänseenden har.Men det är inte det enda problemet. är ett annat som vi ägnar stor uppmärk-samhet, för att inte tala om , där vi trodde skulle ha kunnat gå en annan utveckling till mö-tes än den som verkligen kom att äga rum. ärnaturligtvis ett annat problem som kommer att påkallauppmärksamhet, liksom de nya länder som bankar pådörren för att, utöver de 40 stater som är med-lemmar, också komma in. I första hand är det Georgi-en, , och Bosnien-Hercegovina.En reflexion vill jag göra. För mig som svensk ochsom ordförande i den parlamentariska församlingensjuridiska utskott syns det ibland litet grand genant närSverige inte har ratificerat de konventioner som harantagits. Det finns motioner om detta som gäller mi-noritetsspråkskonventionen. Det finns också en mo-tion som påtalar konventionen till skydd för de natio-nella minoriteterna.Vi har ett annat problem i den nya domstolsorga-nisationen som skall till. Det finns kanske skäl till attSverige har hållit tillbaka sin ratificering. Men jaghoppas verkligen att det skall bli möjligt för Sverigeatt mycket snart kunna ratificera.Allra sist, fru talman, när skall man i det här landetlära sig att skilja mellan och Europeiskaunionen? Pressen skriver om vad somsker i . Men vi har kunnat se hur rubrikeni stället knyter an till EU, Europeiska unionen. Detvore verkligen en nåd att stilla bedja om att denokunnigheten kunde skingras och att vi kunde få litetupplysning också om vad går för i fort-sättningen. Tack!Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 5 §. )5 § Verksamheten inom under 1996FöredrogsUtrikesutskottets betänkande 1996/97:UU9Verksamheten inom (skr.1996/97:148)Anf. 95 ():Fru talman! Låt mig få börja med att yrka bifall tillutrikesutskottets betänkande nr 9 om verksamheteninom under 1996.OSSE:s styrka ligger i dess tillämpning av detbreda och vidgade säkerhetsbegreppet. Frågor röran-de demokratiuppbyggnad och mänskliga rättigheterhar kommit att få en allt större säkerhetspolitisk bety-delse. Säkerhet skapas inte med militära maktmedelutan byggs underifrån med konfliktförebyggandeåtgärder, preventiv diplomati och snabba insatser föratt minska uppkomna motsättningar och spänningaroch undanröja miljörisker och sociala spänningar.Denna helhetssyn har legat till grund för de verksam-heter och den speciella kompetens som underen följd av år har utvecklat.Permanenta rådet, det beslutsfattande organ somsammanträder i , kan i princip be-handla alla situationer som på något sätt rör Europassäkerhet. Det kan gälla frågor som sammanhängermed bristande respekt för mänskliga rättigheter, de-mokrati och rättsstatens principer eller frågor medanknytning till ekonomi och miljö. Genom uttalandenkan rådet erinra om de politiskt bindande åtagandensom medlemsländerna gjort och sätta press på parter-na att försöka finna en lösning.Det finns långt fler inomstatliga konflikter änmellanstatliga konflikter i världen . Länderspolitik gentemot nationella minoriteter har stor bety-delse för stabilitet och säkerhet. Genom att på fredligväg lösa minoritetstvister och främja respekten förinternationella normer om de mänskliga rättigheterna,inbegripet rättigheter för personer som tillhör minori-teter, kan dessa konflikter förebyggas. Av denna an-ledning tillsatte en högkommissarieför frågor som rör nationella minoriteter. Dennesuppdrag är inte att föra minoriteternas talan utan attfungera som ett konfliktförebyggande instrument föratt försöka dämpa motsättningarna i frågor som rörnationella minoriteter och som annars skulle riskeraatt trappas upp till en konflikt. Därutöver har kom-missarien till uppgift att varsko permanenta rådet såsnart motsättningarna inte kan hanteras med de medelsom står till hans förfogande. Minoritetskommissarienhar genom ickeprovocerande och mycket effektivaarbetsmetoder på ett förtjänstfullt sätt bidragit till attlösa problem med anknytning till nationella minorite-ter.OSSE gör också viktiga konfliktföre-byggande fältinsatser på ort och ställe för att förhind-ra att meningsmotsättningar utvecklas till öppnakonflikter.Exempelvis i de baltiska länderna arbetar OSSEmed att bidra till att skapa förståelse och främja olikafolkgruppers integration.I är mandatet för OSSE-representationen uppdelat på tre områden: övervak-ning av allmänna val, rustningskontroll och mänskligarättigheter.I fungerar OSSE-representationensom brobyggare för att förebygga konflikter mellan deolika befolkningsgrupperna, ett arbete som tillsam-mans med Unpredeps arbete med stor säkerhet bi-dragit till att vi sluppit se en utvidgning av den jugo-slaviska konflikten.OSSE finns representerat i elva länder därman arbetar med konfliktförebyggande insatser i fält.Frågor rörande demokratiuppbyggnad och respektför de mänskliga rättigheterna har satt sin prägel påOSSE:s verksamhet alltsedan begynnelsen. säkerhetsbegrepp utgår från att dessa frågor haren direkt koppling till stabilitet och säkerhet. Kontoretför demokratiska institutioner och mänskliga rättighe-ter, ODIHR, i fyller en viktig funktioninom detta område.Under 1996 har ledamöter av riksdagkunnat resa ut och delta som valobservatörer i en radmedlemsländer inom . Jag själv var i Albanienför att övervaka dess nationella val förraåret, ett val som präglades av omfattande valfusk.Detta beskrevs i parlamentariska församlingsrapport, men beskrevs ännu tydligare i ODIHR:svalövervakningsrapport. ODIHR:s rapport blev hårtkritiserad från en rad konservativa krafter i Europa.En stor debatt om ägde rum under par-lamentarikerförsamlingens möte här i förrasommaren. Parlamentarikerförsamlingen antog ettamerikanskt förslag där man krävde nya val i Albani-en och under förbättrade villkor.Det är glädjande att parlamentarikerförsamlingenredan för ett år sedan anade vad som var på gång attske i . Ledsamt är det däremot att inte allasvenska parlamentariker ställde upp på kravet om nyademokratiska val i . En moderat avstod, ochen annan moderat röstade emot förslaget om nyval.Om beslutet hade kunnat fattas med en överväldigan-de majoritet hade detta kunnat ge en klar signal tillden albanska regimen att omvärlden inte finner sig iatt man förtrycker människors rätt till fria val. Men pågrund av de konservativas attacker på ODIHR:s va-lobservation kunde regim ta kritikmed ro. Jag är övertygad om att många människolivhade kunnat räddas om det internationella samfundetsamfällt hade agerat för att uppfylla parlamentariker-församlingens krav om nya demokratiska val.Anf. 96 ():Fru talman! har en motion till den härredogörelsen om . Vi menar att miljö är säker-hetspolitik. Vi tycker att är en betydelsefullregional organisation med tydliga preventiva ochkonfliktförebyggande uppgifter.I samband med att säkerhetspolitiken behandladesi det gemensamma utrikes- och försvarsutskottet be-handlades också yrkande om att Sverigebör vara drivande när det gäller den vidgade hotbil-den i OSSE-samarbetet, den där också miljön ingår.Utskottet anförde i sitt betänkande, som riksdagenockså ställde sig bakom, att bör vara drivandenär det gäller den vidgade hotbilden i OSSE-samarbetet och i ekonomiska forum ochframhålla miljöfrågornas betydelse för regionenssäkerhetspolitiska utveckling liksom kopplingen mel-lan den säkerhetspolitiska utvecklingen och ökandeekonomiska och sociala klyftor.Men i regeringens skrivelse om saknas enbeskrivning av de åtgärder som regeringen har ellerborde ha vidtagit med anledning av riksdagsbeslutet.Det är utskottet som i betänkandet redogör för denhantering av miljöinsatser och problem som OSSEhar arrangerat och deltagit i. Man skriver där att manvarje år har ett ekonomiskt forum i , där miljö-frågorna har en framträdande plats, och man har för-utom det en rad miljöseminarier. har temat fördetta forum varit ekonomiska aspekter på säkerhet,vilket ju inte direkt ger någon anknytning till miljön.Att miljöaspekterna beaktas vid alla generella övervä-ganden, vilket utskottet försvarar sig med, är ingengaranti för vilken omfattning och betydelse miljöfrå-gorna har i arbete. Att beakta någonting är tillintet förpliktigande.Vi i menar alltså att det finns anled-ning till att vi i tar fram ett åtgärdsprogramsom grund för den miljömässiga ekonomiska utveck-lingens betydelse för det säkerhetspolitiska samarbe-tet i . Under alla förhållanden är , precissom man sade i det första betänkandet från det sam-mansatta utskottet, drivande i dessa frågor. Vi tyckeratt det är väldigt viktigt att arbete för miljöninom finns med i fortsättningen och att det blirordentligt redogjort i skrivelsen, som förmodligenkommer också.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutUU15 Internationellt utvecklingssamarbeteMom. 1 (parlamentarisk biståndspolitisk utredning)1. utskottet2. 1 (m, fp, v)Votering:189 för utskottet107 för res. 153 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 21 c, 1 fp, 1 v, 14 mp, 13 kdFör res. 1: 71 m, 19 fp, 17 vFrånvarande: 22 s, 9 m, 6 c, 6 fp, 4 v, 4 mp, 2 kdMom. 2 (översyn av de biståndspolitiska målen)1. utskottet2. 2 (fp, v)Votering:259 för utskottet39 för res. 251 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 72 m, 21 c, 14 mp, 13 kdFör res. 2: 20 fp, 19 vFrånvarande: 22 s, 8 m, 6 c, 6 fp, 3 v, 4 mp, 2 kdMom. 3 (synpunkter på de biståndspolitiska målen)1. utskottet2. 4 (fp)Votering:214 för utskottet21 för res. 464 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 6 m, 21 c, 19 v, 14 mp, 13 kdFör res. 4: 1 m, 20 fpAvstod: 64 mFrånvarande: 20 s, 9 m, 6 c, 6 fp, 3 v, 4 mp, 2 kdLeif () anmälde att han avsett att avstå frånatt rösta men markerats ha röstat ja.Mom. 14 (miljöfrågor i FN-samarbetet)1. utskottet2. 7 (mp)Votering:267 för utskottet33 för res. 749 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 72 m, 21 c, 20 fp, 13 kdFör res. 7: 19 v, 14 mpFrånvarande: 20 s, 8 m, 6 c, 6 fp, 3 v, 4 mp, 2 kdMom. 16 (skyddet av färskvattenresurser och marinmiljö)1. utskottet2. 8 (mp, kd)Votering:268 för utskottet28 för res. 81 avstod52 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 70 m, 21 c, 20 fp, 18 vFör res. 8: 1 m, 14 mp, 13 kdAvstod: 1 vFrånvarande: 22 s, 9 m, 6 c, 6 fp, 3 v, 4 mp, 2 kdMom. 24 (nedläggning av )1. utskottet2. 10 (v)Votering:279 för utskottet19 för res. 1051 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 72 m, 21 c, 20 fp, 14 mp, 13 kdFör res. 10: 19 vFrånvarande: 22 s, 8 m, 6 c, 6 fp, 3 v, 4 mp, 2 kdMom. 33 (landramar, fleråriga samarbetsavtal m.m.)1. utskottet2. 12 (c)3. res. 13 (kd)Förberedande votering:22 för res. 1213 för res. 13265 avstod49 frånvarandeKammaren biträdde res. 12.Huvudvotering:190 för utskottet21 för res. 1287 avstod51 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 20 fp, 17 v, 14 mpFör res. 12: 21 cAvstod: 1 s, 71 m, 2 v, 13 kdFrånvarande: 21 s, 9 m, 6 c, 6 fp, 3 v, 4 mp, 2 kdBritt () anmälde att hon avsett att rösta ja menmarkerats ha avstått från att rösta.Mom. 36 (fristående utvärderingsinstitut)1. utskottet2. 15 (m, kd)Votering:215 för utskottet85 för res. 1549 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 21 c, 20 fp, 19 v, 14 mpFör res. 15: 72 m, 13 kdFrånvarande: 20 s, 8 m, 6 c, 6 fp, 3 v, 4 mp, 2 kdMom. 49 (omklassificering av bistånd till det fornaJugoslavien)1. utskottet2. 18 (v, mp)Votering:265 för utskottet32 för res. 181 avstod51 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 71 m, 21 c, 20 fp, 13 kdFör res. 18: 19 v, 13 mpAvstod: 1 mFrånvarande: 21 s, 8 m, 6 c, 6 fp, 3 v, 5 mp, 2 kdGudrun () anmälde att hon avsett att röstanej men markerats som frånvarande.Mom. 52 (redogörelse för mänskliga rättigheter imottagarländer)1. utskottet2. 20 (m, c, fp, mp, kd)Votering:161 för utskottet136 för res. 2052 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 1 c, 19 vFör res. 20: 69 m, 20 c, 20 fp, 14 mp, 13 kdFrånvarande: 20 s, 11 m, 6 c, 6 fp, 3 v, 4 mp, 2 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.UU7 Verksamheten inom EuroparådetKammaren biföll utskottets hemställan.UU9 Verksamheten inom under 1996Kammaren biföll utskottets hemställan.6 § En allmän och sammanhållen arbetslöshets-försäkringFöredrogsArbetsmarknadsutskottets betänkande 1996/97:AU13En allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring(prop. 1996/97:1, 107 och 150)Kammaren biföll utskottets hemställan om attärendet fick avgöras efter endast en bordläggning.Anf. 97 PER ():Herr talman! Socialdemokraternas historia om ar-betslöshetsförsäkringen är en lång, lång lidandetshistoria. Bara sedan förra valet och Socialdemokra-ternas återkomst i regeringsställning har ändringarstaplats på ändringar, felräkningar på felräkningar,missbedömningar på missbedömningar och undan-flykter på undanflykter. Det är nog få riksdagsutskottsom ovanpå allt detta, och dessutom så ofta, känt sigföranlåtna att rätta regeringen för att de värsta villornaskall kunna undvikas.Nu är det igen. Efter en lång nattlig uppgö-relse med får i nåderytterligare ett förslag som , kuriöst nog,bestämde sig för att in och i efterhand accepte-ra - obesett. Det som har hänt säger en del om hur a-kassefrågor och frågor om ersättning vid arbetslösheti numera hanteras. Det sker med en klacks-park och det sker inte tillsammans med dem i Sveri-ges riksdag som möjligen skulle vilja ha en synpunktmed i laget, utan det sker i den socialdemokratiskalandsorganisatoriska familjen.Moderaterna är djupt kritiska till det sätt på vilketa-kassefrågor behandlats under de gångna två och etthalvt åren. Vi är djupt kritiska till att regeringen inteförmår söka en god, stabil och klok lösning. I ställethoppar man från tuva till tuva för att till nöds kunnahålla sams med . Kritiken i formär emellertid ringa i förhållande till kritiken i sak. Låtmig peka på tre av de mest kritiska invändningarnasom har mot det förslag som riksdagennu skall debattera.Den första kritiska invändningen gäller att a-kasseprivilegiet bibehålls. Vi kommer alltså ävenframgent, om riksdagsmajoriteten blir den som detkan antas att det blir, att ha ett a-kassesystem därfackliga organisationer ges en privilegierad ställningoch där det självklara, nämligen allmängiltigheten iförsäkringen, alltfort skjuts - Socialde-mokraterna säger nej.Vår andra huvudkritikpunkt handlar om den obe-fintliga kopplingen mellan a-kassan och finansiering-en av detta samt den lönebildningsprocess som rege-ringen själv säger sig är av central betydelse för attSveriges ekonomi skall fungera väl.Om riksdagsmajoriteten får som den vill skallSverige också ha ett system där löneför-handlare glatt kan förhandla fram en hög arbetslöshetoch skicka räkningen för denna till skattebetalarna.Med sådana villkor kommer ingen lönebildning värdnamnet att kunna fungera.Vår tredje huvudinvändning handlar om att dentröstlösa rundgången mellan ersättning från a-kassaoch AMS-åtgärder kommer att bibehållas. Regeringeninser visserligen att det här inte är bra. Den säger sigvilja införa vad den kallar för en omställningsförsäk-ring, men fantastiskt nog måste denna så välutreddafråga funderas på ytterligare någon tid - till ett litetstycke bortom nästkommande val.Det är av de här skälen som yr-kar avslag på hela regeringens förslag till ny a-kassaoch begär ett nytt förslag. Det nya förslaget skallenligt vår mening vara en del av en hel politik för fleroch riktiga jobb. A-kassan spelar ju inte bara en rollsom ersättning till den som oförskyllt råkat ut förarbetslöshet, utan dess regler är också av avgörandebetydelse för vår förmåga att bygga ett däralla människor får möjlighet att komma till sin rätt.Herr talman! behöver en total omläggningav politiken för arbete. I åtta punkter har vi moderaterformulerat våra krav för att en sådan politik skall fåkraft och verklighetsförankring. Låt mig i korthetrekapitulera dessa.Vi säger för det första att inga nya jobb kan kom-ma till om skatterna på arbete och företagande driverarbete ur landet. Vi kräver lägre skatter för företagan-de och lägre skatter för arbete - särskilt lägre skatterför de låginkomsttagare som de slås utfrån arbetsmarknaden hamnar i arbetslöshetens bi-dragsberoende. Av någon för oss outgrundlig anled-ning skall ju av deras samlade lönekostnaderbetalas i skatt.För det andra kräver vi att konkurrensen skall för-bättras. Åtskilliga studier pekar på attkonkurrensen inom vissa sektorer i den svenska eko-nomin är otillräcklig. Till följd av att konkurrensen ärotillräcklig går effektiviteten ned, och jobbskapandetmed denna.För det tredje kräver vi att en kvalitativ kunskap-suppbyggnad ges företräde framför en kortsiktigplatspolitik. är sannolikt enig om att detnya samhället kräver mera kunskaper. Men den insik-ten är inte nog för att föra också de konkreta beslutentill en kunskapspolitik som går utöver detta med attbara erbjuda plats på en kurs.För det fjärde måste arbetsmarknaden och löne-bildningen reformeras för att ge utrymme för meranyskapande och variation. har en arbetsmark-nad som i allt väsentligt alltjämt är uppbyggd efterregler och förhållanden som hör hemma i det industri-samhälle som så sakteliga är på väg att läggas tillhandlingarna. behöver en arbetsrätt sompremierar entreprenörskap, variation och olikartadelösningar. Vi måste röra oss från det stora och kollek-tiva till avtal baserade på den enskilde individensegna önskemål.För det femte behöver krånglet i vårt samhälleminska, ett krångel som inte minst för de små företa-gen förorsakar betydande bekymmer. Med jämnamellanrum behöver statliga regler på företagen om-prövas; detta för att pröva huruvida regler som engång funnits är giltiga för framtiden.För det sjätte måste arbetsmarknadspolitiken ef-fektiviseras. För unga människor föreslår vi ett omfat-tande lärlingsprogram som inskolar dem i den före-tagsamhetens värld där framtidens jobb måste finnas.Arbetsmarknadsutbildningen måste fokuseras påarbetslivets verkliga krav och önskemål.För det sjunde måste fullt ut delta i detekonomiska och monetära samarbetet i den europeis-ka unionen. Signalen om att nu var fullt beretttill ett sådant deltagande skulle ge den injektion tillnyföretagande och nyinvesteringar som så välbehöver.För det åttonde skall statlig och affärs-verksamhet privatiseras. Det är inte till gagn för jobb-skapandet om staten och kommunerna bedriver enineffektiv företagsverksamhet, till förfång för de kon-kurrensutsatta företag som skulle kunna sättas i kom-munernas och statens ställe.I en politik med dessa åtta ingredienser, herr tal-man, passar också en reformerad a-kassa in. Men, ochdet förtjänar att understrykas kraftigt, en politik av detslag som jag nu har diskuterat kräver att den genom-förs i sin helhet, det går inte att genomföra denstyckevis och delvis.Tyvärr är facit över regeringspolitiken för arbetemycket dystert. Återigen redovisar arbetsmarknads-myndigheterna att arbetslösheten i kommeratt förbli hög och att sysselsättningen kommer attförbli låg. Den enda ljusning man kan se förefaller atthärröra från att regeringen bortpensionerar en del avarbetskraften från arbetsmarknaden för att därigenomfrisera siffrorna. Arbetslösheten förblir trots dessaåtgärder likväl rekordhög. Regeringen förefaller attsätta ett hopp till en konjunkturuppgång runt hörnet,ett hopp som emellertid är fåfängt i den meningen attdet visst kan knuffa ned arbetslösheten några tionde-lar men hjälper föga när degrundläggande problemen i ekonomin är strukturella.Enligt vår mening borde socialdemokraterna stop-pa det nuvarande a-kasseförslaget i papperskorgen.Man borde återkomma med ett förslag till a-kassa därdenna ses tillsammans med ett batteri åtgärder för attsäkerställa nyinvesteringar och nya arbeten.Vi föreslår att en a-kassa införs efter följandeprinciper tillsammans med de förslag som jag nu hardiskuterat för ekonomin i övrigt.För det första skall försäkringen vara i bokstavligmening allmän. Det saknas skäl att bibehålla fackligaprivilegierade a-kassesystem. Den arbetslöshetsför-säkring vi vill ha vill vi se införd i den allmänna för-säkring som gäller för övriga inkomstbortfall denenskilde kan råka ut för.Den försäkring vi förordar skall för det andra gegod ersättning vid bortfall av arbete. Vi föreslår attersättningsnivån skall ligga kvar på dagens menföreslår skattelättnader som gör att dessa75 % för den enskilde är mera värda än de denenskilde får med det förslag som riksdagsmajoriteten uppenbarligen kommer att besluta om.Vi kräver för det tredje att arbetslöshetsförsäk-ringen skall vara en entydig omställningsförsäkring,som ger varje människa incitament att söka de arbetensom en politik för riktiga jobb i övrigt kan fram-bringa. Vi föreslår en ersättningstid om 300 dagarmen säger att det därutöver är fritt fram för de fackli-ga organisationerna och parterna på arbetsmarknadenatt i övrigt överenskomma om de kompletteringar somman kan finna nödvändiga och angelägna utifrån despecifika villkor som gäller t.ex. bransch för branscheller företag för företag.Vi föreslår för det fjärde att en ny arbetslöshets-försäkring skall vara så konstruerad att det finns rakarör mellan löneförhandlingarna och finansieringen ava-kassan. Därför föreslår vi att en del av finansiering-en av a-kassa skall ske genom egenavgifter, somemellertid skall kompenseras genom att skatten för deenskilda löntagarna sänks. Vid övergången från da-gens system till det nya som vi föreslår skall utfalletför den enskilde vara neutralt. Om de löneförhand-lingar som den enskilde genom sina organisationerändå är ansvarig för leder till löneökningar som äroacceptabelt höga sett ur samhällsekonomins synvin-kel, är det rimligt att de som har krävt löneökningarnaockså bär sin del av ansvaret för betalningen.En försäkring av det här slaget bör införas gradvisoch på ett sätt som gör att dess införande står i över-ensstämmelse med effekterna av den politik för flerariktiga jobb som jag har skisserat. Jag läser isocialdemokratiska avisor och i socialdemokratiskariksdagsinlägg i landsortspressen att moderaternasförslag kommer att innebära att jag vet inte hur mångahundratusen människor förefaller skola bli utförsäkra-de dag om skulle besluta i enlig-het med vad föreslår. Sådant tramsoch sådan medveten förvrängning av oppositionensförslag!Ingen a-kassa kan klara effekterna av en social-demokratisk massarbetslöshetspolitik. De förslag vilägger fram lägger vi fram tillsammans med en politiksom bevisligen kommer att skapa de nya arbeten somdagens arbetslösa så väl behöver, ty vi har kompone-rat ett a-kasseförslag som står i överensstämmelse intemed en socialdemokratisk politik utan i överensstäm-melse med vad behöver när och om vi får enpolitik för flera riktiga jobb som kan ge arbetslösanödvändiga arbeten.Det är detta, herr talman, vi söker mandat för. Detär därför vi yrkar avslag på det ytterligare sam-melsurium till a-kasseförändringar som socialdemo-kraterna nu för 78:e gången i ordningen föreslår riks-dagen att besluta om. Vi måste äntligen i förmå ta ansvar för en politik som i dess hel-het återger människor tro på framtiden.Anf. 98 ():Herr talman! Arbetslöshet är en tra-gedi för den som drabbas.