prot · GK0953 · 1997-01-22 00:00:00 — Det är ju ur välståndet våra personliga ochgemensamma krav en gång ändå måste betalas.Att sträva efter välstånd, efter mänsklig och eko-nomisk växt, är alltså ett gott värde. Det är samtidigtansvarsfullt. Världens viktigaste hot är fattig-domen. Den föröder människors livsprojekt samtidigtsom den föröder naturen.Att fler kan växa själva är emellertid också nöd-vändigt för att de som inte har förutsättningarna skallkunna få vårt generösa stöd. Ett samhälle där alltfler,som , måste bli försörjda av allt färre kommer tillslut att bryta samman. När det sker är det de som harde största behoven, de som vi egentligen aldrig kantillåta oss att svika, som kommer att försakas först.Dagens är tyvärr fullt av exempel på att justdetta sker just nu.Ett samhälle med en ny inriktning sätter naturligt-vis sina avtryck också i själva politiken. Det får kon-sekvenser för hela det politiska uppdragets karaktär.Stimulerande, t.o.m. uppfordrande, institutioner be-höver sättas i de reglerande och kontrollerandes ställe.Skapandet blir vårt viktigaste mål. Låt mig exemplifi-era vad jag menar.För det första: Menar man allvar med att ge allachansen att växa kan man inte straffbeskatta lågin-komsttagare. betalar de lägsta inkomsttagarna70 % i skatter och obligatoriska avgifter - allra minst.Detta just innan de förlorar jobbet. Det skapar arbets-löshet, sociala svårigheter, utslagning. Det gamlasamhällets skattepolitik blir i det nya samhället direktasocial. Arbetslöshet och utsatthet skapas av politikendär denna i stället borde lindra och stödja.För det andra: De sociala försäkringarna måste geutrymme för alla de variationer som människors öns-kemål uppvisar. Det ligger ingen rättfärdighet i atttvinga alla att göra precis lika. Vår gemensammasociala förpliktelse är att säkerställa att alla har ettfullgott skydd. Det blir både mänskligare och effekti-vare om insatserna koncentreras till detta, snarare änatt vi pekpinnemässigt lägger oss i hur fullvuxnamänniskor väljer att utforma just sina liv.För det tredje: Skolan måste få ett ordentligt lyft.Det kommer emellertid aldrig att gå med mindre änatt politiken erkänner sin begränsning för att i ställetge utrymme för lärares, elevers och föräldrars helakreativa förmåga. Dagens betygskaos är egentligen envälsignelse, eftersom det äntligen sätter strålkastarenpå vad eleverna kan eller inte kan. Resultatet blir nuviktigare än formen. Kanske kan elevernas framtid tillsist bli en lika central fråga som samhällsingenjörer-nas alla illusioner.För det fjärde: Samhällen som växer sätter före-tagsamhet som värde och som dygd i högsätet. Görman inte det blir det ingenting av vare sig tryggheteneller rikedomen. Det måste en regeringen inse ochtala om för sina valmän. Den expansion av enskildamänniskors mer eller mindre organiserade företag-samhet som behöver är av en storleks-ordning väl i klass med det sena 1800-talets indust-riella revolution.Fru talman! behöver en renässans för tronpå människans förmåga, ansvar och utvecklingskraft.För politiken innebär det förvisso en annorlunda roll,men den är långt ifrån oviktig. är pro-blem dess politiker. Folket vet bättre.Jag tror att det är betydelsefullt att ha en optimis-tisk utgångspunkt när framtiden skall byggas. Detgäller möjligheterna att föra hela världen ur fattigdo-men, men det gäller också möjligheter att pånytt bli en första rangens nation med jobb och väl-stånd i nivå med andra utvecklade länders.Fattigdom, otrygghet och arbetslöshet är ingaofrånkomliga konsekvenser av opåverkbara skeenden.Politikens uppgift , efter industrialismensgenombrott, är emellertid en annan än vid det . Ett kunnigt folk har lagt den bokstavligafattigdomen bakom sig. Det naturliga hade varit attvars och ens rådighet över det egna livet hade för-stärkts i takt med att tryggheten ökat och välståndetväxt. Paradoxalt nog har det blivit precis tvärtom. Viddet sekelskifte som närmar sig är politikens domi-nans större än någonsin.Det vill, fru talman, vi moderater ändra på. Sveri-ge borde vara ett land av myndiga medborgare. Vibehöver inte så många företrädare för var eviga ut-maning vi möter i livet. Vi kan själva, var och en avoss, om vi får, om politiken tillåter oss och om vi fårutmanas att spränga våra egna gränser. Det är denmöjligheten, fru talman, vi moderater vill öppna föratt ge hela en välbehövlig ny start.Anf. 52 HANS () replik:Fru talman! Brutalt, sade Per , om det somsker i välfärden. Jag håller med. Men med er politik,Per , bäddar ni för en långt mer brutal verklig-het. Ni tar pengar från kommunerna. Ni tar pengarfrån välfärden. Ni har inget att erbjuda de arbetslösaannat än just fattigdom, för att inte tala om vad ni haratt erbjuda utvecklingsländer som lever i misär. Vadgäller bistånd har regeringen ingen svårighet att draned med hjälp.Det är de lätta lösningarna Per har - deideologiskt tjusiga lösningarna: sänk skatterna, avreg-lera arbetsmarknaden. Men de svåra lösningarna är attställa om till ett miljömässigt riktigt samhälle.Det är att orka avveckla kärnkraften och bygga uppalternativa energisystem. Det är att genomföra enarbetstidsförkortning så att man drar nytta av denproduktivitetsutveckling som finns i näringslivet. Detär att se till att klara finansieringen av viktiga väl-färdsfrågor och inte bara öka klyftorna.Politiken har för starkt herravälde fram emot se-kelskiftet, säger . Det är verkligen nattsvartmörker hos . Politiken har tappat inflytan-de. Brysselbyråkraterna har tagit över mycket, och deinternationella kapitalmarknaderna har tagit resten.Då är väl nöjda? De vill inte ha såmycket av demokrati och politik. De vill inte ha såmycket av välfärd. Det är en riktigt ohållbar politiksom Per talar för.Anf. 53 PER () replik:Fru talman! Med skall jag integräla. Över den avgrunden klarar ingen att hoppa.Vad vi kan erbjuda svenska folket är ett samhälle somväxer och utvecklas. Vad kan erbju-da är en dröm om ett samhälle som en hel världshis-toria redan har dömt ut.Anf. 54 HANS () replik:Fru talman! Tvärtom - det krävs en mycket storförnyelse. Vad jag fick erfara PerUnckel och hans kamrater satt i regeringen var entotal oförståelse för vad balans i budgeten innebar, entotal likgiltighet för växande arbetslöshet och ett totaltmissförstånd när det gäller vad välfärd är för folkfler-talet. Tänk på det, Per !Anf. 55 PER () replik:Fru talman! Ja, behöver en stor förnyelse.Men det är inte historiens kommunister som kan ledaden.Anf. 56 () replik:Fru talman! Per predikade med sedvanligrapp tunga över en text i programarbetesom är väl känd: Varje ingrepp i medborgarnas liv,varje reglering, varje skatt försvårar planer och dödarlivsprojekt. Innebörden av detta är att vi, när vi hartagit ut skatt för att förbättra villkoren för t.ex. handi-kappade och pensionärer, skulle ha minskat friheten iSverige och dödat livsprojekt.I frihetens namn vill Per vingklippa kom-munerna. I frihetens namn vill ha ta stora resurser frånlandstingen. I frihetens namn vill han sänka skatternapå ett sådant sätt att det kan skapa motsättningar ochväxande klyftor i Sverige.Unckel anklagade . Han hadeen formulering med innebörden att arbetslöshet ska-pas, i stället för att förhindras, av politiken. Det var iså fall en recension av den politik som fördes närUnckel själv satt i regeringen.Många av de anklagelser som för fram slårju som en bumerang tillbaka på den egna trovärdighe-ten. Vi vet att bidragsberoendet aldrig har ökat såsnabbt som när satt i regeringen. Aldrig har deoffentliga utgifterna som andel av vår ekonomi nått ensådan rekordnivå som när regerade. Aldrighar vådan av en moderat skattepolitik visat sig tydli-gare.Vi socialdemokrater vill betala av statsskulden.Då minskar vi statsskuldsräntorna. Då anklagar oss för överbeskattning. Anser ni alltså attdet var normalbeskattning när staten lånade till vartredje utgiftskrona? Skall man bara skuldsätta sig, PerUnckel? Skall inte staten börja betalatillbaka på sina skulder?Anf. 57 PER () replik:Fru talman! Får jag replikera med en motfråga,som kan svara på, som illustrerar bris-ten på logik i hans resonemang? Var ligger moralen iatt be en människa som får i lön att betala70 % i skatt?Anf. 58 () replik:Fru talman! Det var inte mycket till svar på minafrågor. Jag skall svara på den fråga somPer ställde. Vi skall inte ta ut högre skatter änvad som är nödvändigt. Tyvärr har vi tvingats kommaupp i ganska höga skattenivåer. En förklaring är att vi,genom att det har skapats så höga statskuldsräntor, nutvingas att ha skatter på en betydligt högre nivå änvad som annars hade varit nödvändigt.Vad säger då om detta? Jo, de sägerföljande: Om det är statsskuldräntorna som är pro-blemet så finns inte problemet. Det är bara att sänkaskatten. Det är som säger detta den 21november. Det började så - stora ofi-nansierade skattesänkningar. betalar vi dem medränta på ränta.Det finns en myt om att är specielltstrama i sin budgetpolitik. Sådan är inte verkligheten.Verkligheten är kanske att Sträng m. fl. kunde presen-tera rejäla svångremsbudgetar när behovet fanns, menModeraternas politik har varit de lösa hängs-lenas politik.Anf. 59 PER () replik:Fru talman! Skälet till att jag ville att JanBergqvist skulle svara på frågan om moralen vadgäller låginkomsttagarna var att svaret ger en ganskabra illustration av vad den egentliga motsättningen ossemellan består i.Jag tycker inte att det är god moral att beskattalåginkomsttagare in på bara kroppen. Jag tycker inteheller att det är en förnuftig ekonomi att göra det ochatt därigenom tvinga ut dem i en arbetslöshet som deinte kan ta sig ifrån. Där ligger den verkliga skillna-den mellan och mig.Anf. 60 () replik:Fru talman! En del av Per resonemang ärganska intressant. Det är inte så ofta jag och PerUnckel har samma uppfattning, men här kan jag in-stämma i åtminstone två punkter.För det första är det naturligtvis riktigt att lågin-komsttagare måste få lägre skatt. Det är rimligt. Manskall kunna leva på sin lön.För det andra hade Per en bra framtoningoch profil när han sade att folket vetbättre än politiker. Det är intressant. Det borde betydaatt Per tycker att det är rimligt med en folk-omröstning om t.ex. EMU. Och det måste väl vararimligt med en folkomröstning om det nya avtal somEU håller på att diskutera, eftersom Per tyckeratt politiker skall ha mindre att säga till om.Jag tycker också att dessa frågor skall underställasfolket i folkomröstningar. Det vore roligt att höra PerUnckel utveckla frågan om människors inflytandekontra de riktigt stora frågorna om EMU och med-lemskapet i EU. Danskarna skall ju t.ex. få rösta. Detkanske också Per tycker att de skall få göra.Det vore intressant att veta.Sedan hänger jag inte riktigt med. Per Unckelmålar ut och Socialdemokraterna somindustrialismens partier. Det håller jag med om. Menvad i Herrans namn är då ? Är det någotparti som är föråldrat vad gäller synen på ny indust-riell utveckling så är det väl . Titta barapå energipolitiken! Ni håller ju benhårt fast vid detgamla. syn är den verkligt traditionelltindustrialistiska; och det är beklagligt.Jag skulle gärna vilja sätta - ochäven - i samma bur som Vänsterpartietoch Socialdemokraterna just när det gäller den biten.Anf. 61 PER () replik:Fru talman! Vad gäller den senare frågan bestårväl motsättningen mellan och mig i attjag aldrig riktigt har begripit att välstånd skapas ge-nom att riva kärnkraftverk.I fråga om EMU är svaret mycket enkelt. Jagtyckte också att man skulle fråga folket. Det har vigjort. Folket sade ja till medlemskapet och ja tillEMU.Anf. 62 () replik:Fru talman! Nyss hörde vi säga att ettmedlemskap i rent juridiskt leder till att man skallgå med i men att det egentligen är en politiskfråga. Det vore bra om och reda ut det.Då kommer jag till min följdfråga. Folket - män-niskor och individer - är så viktigt, enligt Per Unckel.Skall det svenska folket då få ta ställning i EU-frågan? Skall svenska folket, precis som folk i andraländer, få ta ställning i en folkomröstning när ett nyttavtal förhandlas fram? Eller tycker folket fel då?Tycker Per att man då inte skall lägga sig i?När det gäller kärnkraften skulle jag vilja veta vadPer har för syn på den annonskampanj somIndustriförbundet och andra har gått ut med ganskahårt. Man säger att det inte blir några investeringar iSverige om man plockar en reaktor. Hur hänger detihop med Per tänkande? Blir det inte inves-teringar i samhället om man skapar en marknad förnya produkter, t.ex. nya energiformer? Är det inte såman får investeringar? Vad är det som säger att detblir investeringar om man behåller kärnkraften?Vad gäller EU-medlemskapet hörde vi också attinvesteringarna skulle komma bara vi blev medlem-mar i EU. Sedan kan man jämföra , ,och . Då ser man att EU-medlemskapet inte hängde ihop med investeringarna.Leder det inte till investeringar i samhället omman skapar en marknad och en efterfrågan på någotnytt och hållbart?Anf. 63 PER () replik:Fru talman! Jodå, det blir säkert en och annan in-vestering om vi stänger av kärnkraftverken. Det ärbara det att samma skattebetalare som inte ens kan fåvård och omsorg kommer att få betala det med sinaskatter.Anf. 64 ():Fru talman! När jag växte upp brukade vi barn talaom att var ett av världens rikaste länder. BaraSchweiz och var rikare. Så är det inte längre.Det är lätt att låta sig vilseledas av att den här till-bakagången har kommit smygande. Men när män-niskor tvivlar på att pengarna räcker i vården och ärrädda för att massarbetslösheten skall slå rot krackele-rar den svenska självbilden, och besvikelsen griperomkring sig. En kall vind drar genom samhället. Inästa steg kan besvikna och utsatta människor börjasöka syndabockar bland minoriteter. Man kan skyllapå arbetslösa som tar emot bidrag, på invandrare, påhomosexuella eller på andra grupper.Det här är det centraliserade stordriftssamhälletsmisslyckande. Det har gett en stagnerande ekonomisom kan bli ett allvarligt hot mot det öppnasamhället. Demokratin förlorar trovärdighet när deninte kan leverera goda beslut.Vi måste lyfta ur den ekonomiska stagna-tionen. Men vi kan inte välja en traditionell ekono-misk tillväxt som är ekologiskt omöjlig. Vi måstelägga om kurs, skydda miljön och hushålla med natu-rens resurser för att rädda oss undan ett globalt eko-logiskt sammanbrott. bör ta täten bort från detcentraliserade stordriftssamhället och gå i spetsen förden ofrånkomliga och spännande omställningen tilldet ekologiskt hållbara samhället - kretsloppssamhäl-let.Den första stora uppgiften är alltså att skapa detekologiska lyftet för . När naturen tar emotavfall bryter den ned det och plockar isär och återan-vänder materialet till nytt liv. Kretsloppssamhälletskapas genom att den mänskliga kulturen ordnas likaklokt som naturen själv. Det innebär en mäktig för-nyelse som berör varje del av samhället, inte bara enmiljösektor eller en "grön sektor". Energiomställning-en, med avvecklingen av kärnkraften, är ryggraden idenna förnyelse.Jag blev fascinerad när jag lyssnade på PerUnckel. Han kunde inte förstå hur rivning av energi-produktionskapacitet var förnyelse. Jag kommer ihågprecis hur det har låtit när har behövt ställaom varv eller göra andra stora strukturförändringarsom har varit nödvändiga för att klara ekonomin påsikt. Det har alltid funnits bakåtsträvare som säger inte kan göra sådana förändringar. Den här gång-en är det nya möjligen att det är som stårför reaktionen, tillbakagången. Det är inte nytt medtanke på högerns historiska rötter, men det är nyttmed tanke på hur man har försöktputsa upp en annan fasad.I varje del av ekonomin krävs forskning eller tek-nisk utveckling till följd av den här förnyelsen. Detkrävs nya produkter och investeringar. I varje steg avskapandet av det ekologiska samhället skapas behovav nya arbeten. Denna förnyelse är det starkaste vap-net mot arbetslösheten.Vi måste överge synsättet "först ekonomisk till-växt och sedan miljöåtgärder". Själva omställningentill kretslopp måste i stället bli den motor som skaparutveckling och därmed tillväxt. Det ekologiska lyftetinnebär att också lyfts ur arbetslöshet, säkrarsaneringen av statens finanser och stärker näringsli-vets konkurrenskraft.Vi kommer inte dit genom statliga toppstyrda pro-gram, inte genom centralplanering uppifrån utan ge-nom företagande, personligt ansvarstagande och lokalsamverkan. Det ekologiskt hållbara samhället innebärett ännu mer avancerat kunskapssamhälle, en legeringav, om man så vill, "högekologi" och högteknologi.Därför hör massiva satsningar på kunskap och ut-bildning till de viktigaste framtidsuppgifterna. Krets-loppssamhället kan inte förverkligas utan humanis-mens bildningsideal.De gröna vänstertraditionalisterna har i grundenfel när de ifrågasätter tillväxten och attackerar mark-nadsekonomin. Det är här och Vänster-partiet sviker. Vägen till ett hållbart samhälle handlarinte om återtåg eller återgång till äldre tiders samhälleutan om en mer utvecklad och avancerad marknadse-konomi. Vi kan bara komma till det ekologiskt hållba-ra samhället genom att uppmuntra innovationer, ent-reprenörskap och dynamik - sådant som är marknad-sekonomins själva dygder. Genom att inte inse det ärvänsterblocket ett hinder i vägen mot det ekologiskthållbara samhället. Vi måste inte stoppa tåget ellerstanna tillväxten utan växla spår och ge den ekono-miska utvecklingen en annan inriktning.Den andra stora uppgiften är att ingjuta omtankeoch värme i samhället genom mer lokal makt. Om viskall råda bot på känslan av maktlöshet och kyla,måste vi bygga på människors inititativkraft och möj-ligheterna till lokal samverkan. Skolor där föräldrar ibeslutsställning samverkar med lärare och elever germindre mobbning och bättre användning av pengarna.Självstyrande enheter inom vården med mer egenmakt, inte toppstyrda pyramider, ger större möjlighetatt använda varje krona så att den ger omvårdnad, intebara medicinsk teknik. Den framväxande byarörelsenoch de lokala utvecklingsgrupperna runt om i vårabygder visar vilken kraft som ligger i människors viljatill eget ansvar och lokal makt. Staten skall ha mindremakt och de lokala samhällena mer makt. Lägg flerbeslut lokalt och färre beslut i . Vägen tillframtiden går genom decentralisering av makt ochbeslut i hela samhället.Högerpolitiken är ett hot mot den ekonomiska ut-vecklingen i samhället. I land efter land föreslår denpolitiska högern nedskärningar av den sociala välfär-den som är så stora att en förlamande rädsla och orosprider sig bland människorna. I vårt land är det Mo-deraterna som går i spetsen för sådana nedskärnings-förslag i skolan och i vården att man hotar att ryckaundan grunden för den sociala trygghet som är förut-sättningen för god ekonomisk utveckling.När människor har gemensamma angelägenheteroch makt lokalt skapas band av förtroende och tillit.När människor känner trygghet föds i sin tur vilja atthandla och mod att våga satsa. Det är därför ett de-centraliserat samhälle, med många sociala nätverkmellan människor, föreningar och företag, också ska-par bättre social och ekonomisk utveckling. Det de-centraliserade samhället ger den sociala tillit sombehövs för att ekonomin skall kunna utvecklas.Projektet att ersätta de olika nationella valutornamed en gemensam EU-valuta, det som kallas EMU,riskerar tvärtom att bli ett skruvstäd som tvingar frammer centralisering - varv efter varv förflyttas viktigaavgöranden i den ekonomiska politiken till ,varv efter varv ökar avståndet mellan väljare ochvalda, varv efter varv riskerar demokratin att förlorakraft.Den tredje huvuduppgiften är tvärtom att visa de-mokratins handlingskraft. Det finns en uppgivenhet iEMU-debatten, där det sägs att politiker intetörs fatta de beslut som är nödvändiga för att vi skallkunna stå utanför. Men det är att abdikera och ge upptron på demokratins handlingsförmåga. Vilka beslutär det som inte törs driva igenom i Sve-rige utan fly till Brysselmaskineriet för att få hjälp?I den här kammaren kan vi fatta de beslut somkrävs för att lägga en ekonomisk grund som gör detmöjligt att stå utanför EMU. Ingen i denna kammarehar en chans att försöka smita undan. Det går att fattadessa beslut här. Saneringsprogrammet är första ste-get som skall leda till permanenta överskott i statensfinanser. Att bekämpa inflationen med en ny lönebil-ding är ett nödvändigt nästa steg. En rörlig växelkurs,fortsatt reformering av arbetsmarknaden och ettdrivshusklimat för företagande och förnyelse i denekologiska omställningens spår är den fortsatta vägen.Jag vill att mitt parti, , skall bidra tillatt skapa ett långsiktigt samarbetsmönster oberoendeav den förstelnade blockpolitiken. Vi ser alltmer huren högergruppering flockas kring ochhur och bildar ett nyttvänsterblock i politiken. Men framtidens politik ska-pas i politikens mitt. Och det är här vi kan skapa detbreda samarbete som jag hoppas skall kunna återvin-na förtroendet för politiken.I politikens värld riskerar "utspel" och"profilering" att dominera. Men det är farligt fördemokratins framtid om politiker bara syns utan attverka. Tvärtom är politikens uppgift att verka, atthandla. Parlamentet måste kunna skapa handlings-kraftiga majoriteter som betvingar alltför mäktigasärintressen, annars förtvinar förtroendet och bleknartilltron till demokratin. Och det är i detta - att bevisademokratins styrka, och därmed försvara det öppnasamhället - som politiken kommer att finna sin me-ning.Anf. 65 () replik:Fru talman! Jag tycker alltid att det är intressantatt lyssna på . Han är en mycketliberal centerpartist, om jag får säga så. Det är enkomplimang.Däremot har jag litet svårt att få detta att gå ihop.Mycket av det som han sade i sitt anförande tyckerjag var mycket bra. Han sade att centraliserade struk-turer har fört mycket ont med sig. Men samtidigtsamarbetar med Socialdemokraterna, somkanske är symbolen för centralistisk politik. Hansäger att mer avancerad marknadsekonomi är lösning-en på miljöproblem, tillväxt och annat. Men samtidigtsamarbetar med ett parti där själva ordetmarknadsekonomi nästan är ett skällsord. Han sägeratt det är närdemokrati och annat som är lösningen föratt få människor delaktiga i samhället. sam-arbetar med Socialdemokraterna somhyllar kollektivism. Han talar om det ekologiskt håll-bara samhället. samarbetar medSocialdemokraterna om en budget som drastiskt skärned utgifterna inom miljöområdet.Jag har oerhört svårt att få detta att gå ihop. Kan-ske kan förklara vad frukten avdetta samarbete är och hur väl det stämmer överensmed de idéer som gav uttryck för isitt anförande.Anf. 66 () re-plik:Fru talman! Om vi äntligen börjar omställningentill det ekologiskt hållbara samhället genom att inledakärnkraftsavvecklingen, om vi äntligen ordentligt fårned räntan - till nytta för de små företagen - om visteg för steg kan lägga om kursen, så att det blir bättrevillkor för företagandet i , och dessutom vetatt det är så brett beslutat här i att det intekan kullkastas av första vindpust från LO och om vikan få igenom den satsning på utbildning som vi imånga år har slagits för, är väl det i själva verketmycket bra också för just det slags liberala värdering-ar som jag tror att gillar. Jag tror att detegentligen finns förutsättningar för en ganska bredsocial-liberal samverkan, om man så vill, mellan par-tierna i mitten. Jag tror att vi är flera som skulle önskaatt också ville vara med om det.Anf. 67 () replik:Fru talman! Vi i har aldrig kritiseratCentern för själva samarbetet med Socialdemokrater-na, utan det är i sakfrågorna som vi tycker att det harvarit litet märkligt med det centerparti som vi känneroch med många av de delar i politiksom vi uppskattar. Vi tycker att har fåttdåligt genomslag för småföretagaråtgärder.Regeringen har ju i själva verket genomfört enlång rad saker som har försämrat för småföretagen. Vitycker att det är dåligt att samarbeta med en regeringsom talar om ett ekologiskt uthålligt samhälle, mensom i praktiken i budgetarbetet drar in pengar. budget skall ju minskas på tvåår.