prot · GK0974 · 1997-03-06 00:00:00 — Det är uppenbart att det behövs. Regering-en måste ta ett ansvar om riksdagsbesluten inte ge-nomförs. Då får man väl inrätta en bullerkommissionsom utredaren föreslog.Anf. 130 Miljöminister ():Fru talman! Med tanke på alla åtgärder som rege-ringen vidtar tycker jag inte att har nå-gon anledning att beklaga sig.När det gäller frågan om gränsvärden och riktvär-den tror jag faktiskt att det är som harmissuppfattat detta. I allmänna rådhar alla värden, inklusive de för vägbuller, utgettssom riktvärden och inte som gränsvärden. Men vi kankanske gå igenom texterna och resonera mer om dettanär vi inte står i talarstolen.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 1996/97:162 omäganderätten och miljövårdenAnf. 131 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig om jagavser att värna äganderätten i samband med pågåendelagstiftningsarbete. Om jag har förstått syftar han med sin interpellation framför allt påberedningen av förslag till nymiljöbalk.Regeringen har till överlämnatskrivelsen 1996/97:50 som beskriver regeringensarbete med omställningen till ett eko-logiskt hållbart samhälle. Av skrivelsen framgår bl.a.att regeringen avser att överlämnaen proposition om en miljöbalk till . SomGöte säkerligen förstår kan jag inte , närlagstiftningsarbetet pågår, föregripa regeringenskommande förslag.Låt mig ändå från allmänna utgångspunkter sägaatt tar upp en intressant miljöpolitiskfråga om förhållandet mellan äganderätten och miljö-vården. En diskussion kring frågan bör lämpligen hasom utgångspunkt de miljömål som gäller enligt riks-dagens olika beslut. De övergripande målen för densvenska miljöpolitiken är att skydda människors häl-sa, att bevara den biologiska mångfalden, att hushållamed naturresurser och att skydda natur- och kultur-landskap.De allra flesta i vårt land kan säkerligen ställa sigbakom miljöpolitikens mål. Vi skall då komma ihågatt alla måste bidra för att miljömålen skall kunnauppnås. Ett av de centrala budskapen från Riokonfe-rensen om miljö och utveckling var att alla,även den enskilda människan, måste medverka vidövergången till en hållbar utveckling. I anslutning tilldetta vill jag också erinra om att i fråga ombevarandet av skyddsvärda naturområden har betonatvikten av att åstadkomma en lämplig och ändamåls-enlig fördelning av ansvaret mellan samhället och denenskilde. Vid behandlingen av regeringens miljöpro-position framhöll att ökade kun-skaper visar att ansvaret för att säkerställa den biolo-giska mångfalden och den genetiska variationen intefår begränsas till en fråga om statens ekonomiskaresurser för intrångs- och inlösenersättningar. Rege-ringen har naturligtvis att ta fasta på sådana uttalan-den vid utarbetande av förslag som gäller natur- ochmiljövård. Också annat som kan tänkas stå i motsats-ställning till äganderätten måste beaktas, t.ex. princi-pen om att den som förorenar skall betala kostnadenför de skador som orsakas, den s.k. Polluter PaysPrinciple, som lyfts fram i såväl Riodeklarationensom EU:s Romfördrag.I den mån det har betydelse för att nå miljömålenär det självfallet, som har pekar på,angeläget att se det positiva sambandet mellan per-sonligt ägande och miljön. När det gäller lagförslagsom rör miljöfrågor och som har avseende på ägande-rätten är regeringen dessutom bunden av bestämmel-serna om egendomsskyddet i regeringsformen och iden europeiska konventionen angående skydd för demänskliga rättigheterna och de grundläggande frihe-terna (). Jag kan för min del intese någon utpräglad konflikt mellan äganderätten ochvår strävan att nå ett ekologiskt hållbart samhälle medSverige som en pådrivande internationell kraft.Anf. 132 ():Fru talman! Jag ber att få tacka miljöministern försvaret.Jag skulle bara vilja ta upp en del frågor för attförtydliga innehållet i de besked jag har fått. Miljö-ministern säger att hon inte ser någon utpräglad kon-flikt mellan äganderätten och strävan att uppnå ettekologiskt hållbart samhälle. Man behöver inte senågon konflikt i detta, men frågan är hur man skalllösa de problem som finns i relationen mellan å enasidan den enskilde ägarens ansvar när det gäller deekonomiska frågorna och å andra sidan det gemen-samma ansvaret när det gäller de ekonomiska frågor-na.I miljöministerns tidigare svar står det att man intefår begränsa dessa frågor till en fråga om statens eko-nomiska resurser för intrång och inlösenersättningar.Vad ligger i detta begrepp? Om inte staten, det all-männa och vi alla är beredda att ta på oss ett solida-riskt ansvar för kostnaderna som det innebär att t.ex.bevara den biologiska mångfalden, vem skall då takostnaderna? Det är en intressant fråga. Vilken mo-dell har miljöministern för att kunna klara de gemen-samma åtagandena i ett sådant sammanhang utan attdet enbart drabbar vissa medborgare i samhället, desom vid ett givet tillfälle råkar äga mark?Det har gjorts en hel del inventeringar när detgäller bl.a. frågan om biologisk mångfald i våraskogsområden. har lämnat en utomor-dentlig rapport, där man bl.a. säger att de frivilligaavsättningarna är av betydande omfattning när detgäller t.ex. biotopskydd. Det gäller då framför alltmindre områden.Det är viktigt att betona att det finns en hög ambi-tion hos enskilda skogsägare när det gäller att bevarabiologisk mångfald inom de egna områdena. Det ärsamtidigt väldigt besvärande att miljöministern i olikasammanhang har sagt att vi nu måste lägga en miljö-vårdsavgift på skogsbruket. Detta skapar väldigt storafrågeställningar inom en näring som är viktig för helasamhällsekonomin. Jag vill fråga om miljöministernavser att driva denna uppfattning vidare, eftersom vihar inte fått fullständiga klarlägganden på den punk-ten.Jag vill också ta upp några allmänna frågeställ-ningar om . Det är viktigt att vi utifrånMiljövårdsutredningen kan föra en politisk diskussionoch ett politiskt samtal innan en proposition läggsfram. Enligt utredningens skrivningar utesluts rättentill ersättning när en verksamhet bedöms som intelaglig markanvändning. Aktsamhetsregeln skall då taöver det nuvarande begreppet pågående markan-vändning, och då har man inte rätt till ersättning,enligt utredningen.Detta är ju en utomordentligt viktig fråga, därföratt om miljöministern skriver en proposition meddetta innehåll, kommer den att stå i konflikt medrättsskyddet och äganderättsskyddet i regeringsfor-men. Jag vill fråga miljöministern: Vad är miljöminis-terns syn på just den viktiga frågan om aktsamhetsre-geln?En annan fråga som är intressant är om vi skall haen miljövårdslag som står över skogsvårdslagen närdet gäller sättet att bedriva skogsvård. Detta skaparockså väldigt många frågetecken och stor oro i be-redningsskedet. Det är också angeläget att vi i bered-ningsskedet får möjlighet att utbyta tankar om deviktiga principerna. Om man låter miljövårdslagensallmänna regler stå över skogsvårdslagen, uppstår enganska märklig situation när det gäller lagtolkningen.Anf. 133 ():Fru talman! Jag tror att har rätt i attegendomsrätten och den privata äganderätten är vikti-ga förutsättningar för en bra miljövård. Den linjen ärockså miljöministern inne på. Men det finns också enkonflikt någonstans mellan äganderätten, det privataägandet och gemensamma intressen av en bra miljö-politik - till syvende och sist kom också på att det är så. Staten bör ersätta markägare för attden biologiska mångfalden skall kunna bevaras.Vi har genomfört en grundlagsändring iSverige, som gör att vi har fått ett av världens starkas-te skydd för just äganderätten. I lagtexten har vi gåttväldigt långt. Men i motiveringarna i samband medlagens genomförande är det sagt att denna ändringinte skall ha någon reell praktisk betydelse. Samtidigtser vi att genomgår en förändring. Vår svens-ka tradition har ju varit ganska speciell internationelltsett. Motiveringarna har haft en väldigt stor betydelse.Det förändras , så att motiveringarna inte får sam-ma betydelse som . Jag tror nog att miljömi-nistern, som också är utbildad jurist, kan hålla medom att vi är inne i en sådan process.Man kan fråga sig om i praktiken blevmer eller mindre förd bakom ljuset när man genom-förde skärpningen av äganderätten, inte bara i enlighetmed internationella konventioner utan man gickmycket längre. Jag skulle vilja höra hur på frågan, som jag menar har mycket stor betydel-se för miljöpolitiken generellt sett. Det handlar intealls bara om markägare, jordägare och bönder i Sve-rige som äger skog och , utan det är av gene-rell betydelse.T.ex. är det ju väldigt aktuellt att ta upp frågankring kärnkraftsavvecklingen. Energikommissionenhar ju intensivt diskuterat vad den nya regeringsfor-men innebär för kärnkraftsavvecklingen. Hur mycketmer kommer vi att behöva betala i ersättning tillenergibolagen på grund av ändringen i § 2:18 i rege-ringsformen, när vi skall avveckla kärnkraften? Detgäller givetvis också andra företag som bryter mot detsom vi menar är en bra miljöpolicy.Till syvende och sist handlar det ganska mycketom ifall vi har råd med en bra miljöpolitik och samti-digt ett av världens starkaste skydd av äganderätten.Historiskt sett har ju inte socialdemokraterna drivitjust äganderätten som någon stor fråga. Men harsocialdemokraterna gått med på en ändring som jagtycker är ganska märklig. Tycker att detär rimligt att vi skall betala så mycket mer ,som ledande jurister i menar att det kommeratt innebära, eller är det rimligt att se över lagstift-ningen?Miljöpartiet har en motion i frågan som kommeratt behandlas i kammaren . Vi menar behöver se över och kanske göra en ändring av§ 2:18 för att inte miljöpolitiken skall hamna på un-dantag.Anf. 134 Miljöminister ():Fru talman! Jag tänker inte gå in på , vare sig med inriktning på grundlagen eller medinriktning på skogsvårdslagen. När det gäller fråganom både grundlagen och skogsvårdslagen får GöteJonsson och avvakta lagrådsremissen,som kommer om någon månad.När det gäller den allmänna debatten om ägande-rätt och miljö förstår jag att framför allttänkte på skogen.Jag hoppas att vi är överens om att det är viktigtatt vi kan klara den biologiska mångfalden. Jag kanhålla med om att äganderätten har varit viktig när ettantal skogsägare har känt ett eget ansvar för att värnaden skyddsvärda skogen. Jag kan också hålla med omatt det har skett väldigt mycket inom skogsvårdenunder senare år.Men detta räcker inte. Även om det har häntmycket inom skogsvården, finns det mångaskyddsvärda områden som skulle behöva avsättas mensom vi inte kan avsätta på traditionellt vis. Vihar tidigare här haft en diskussion om att det skullekosta många miljarder för samhället att betala för allade miljöskadade och förorenade områden som finns.På samma sätt kan vi konstatera att det skulle kostamiljarder att på traditionellt vis avsätta all denskyddsvärda skog som finns.Något som är mycket hoppfullt i detta samman-hang är den debatt som pågår om certifiering, dvs. ommiljömärkning av de olika skogsbolagen. Jag tyckeratt det är en bra och spännande debatt. Jag har därförsagt att jag så länge den diskussionen pågår och detfinns förhoppning om att den kan komma fram till ettpositivt resultat inte anser att någon miljövårdsavgiftpå skogen är aktuell.Jag kan inte låta bli att framföra också en någotfilosofisk fundering om äganderätten till skogen. Jagtycker att det är litet underligt att industriägare förut-sätts ta ett eget ansvar för att hans industri inte skallha miljöstörande effekter på omgivningen, medan detanses självklart att en skogsägare skall få göra vadhan vill med skogen, annars skall staten betala enersättning. Jag tycker att det handlar inte bara om enäganderätt utan också om ett ägandeansvar, och i detingår också ett ansvar för den biologiska mångfalden.Anf. 135 ():Fru talman! Filosofiska resonemang är intressanta.Miljöministern och jag har varit inne på denhär frågan. Det är ju en skillnad mellan att varaskogsägare och att vara industriidkare så till vida attvi för en tillverkningsindustri som bedriver en verk-samhet som bedöms negativt påverka miljön läggerfast bestämmelser om utsläppsgränser och liknandesom är likartade för alla tillverkare av den produkten.De slår således generellt. Det är vi konsumenter somfår betala den merkostnad som det handlar om i sam-manhanget. Det är således produktionen som betalar.För en markägare i skogen gäller till att börja med,, att vederbörande inte får bära sig åt hursom helst. Vi har en strikt skogsvårdslag som reglerarde övergripande verksamheterna i skogen och därmiljömål och produktionsmål är jämställda. Vi kräveringen ändring i skogsvårdslagen. Där sätts rimligagränser för det personliga ansvarstagandet.Men i frågor som direkt berör biotopskydd inombegränsade områden av en skogsareal blir situationenannnorlunda. Där kan det vara så att sompå sin gård har en mycket värdefull biotop får ettavverkningsförbud för att denna biotop skall kunnabevaras. , och som harmotsvarande gårdar men inga intressanta biotoper fårdäremot ingen kostnad för bevarande. Det är denstora skillnaden.Vi från moderat håll menar att den kostnad somJohansson har måste bäras solidariskt. Det är alldelesorimligt att han själv skall bära den kostnaden. Detgår alltså inte att dra en filosofisk parallell mellan åena sidan verksamheter i skogsbruk och jordbruk ochå andra sidan verksamheter i industrin, där reglerna ärpå ett annat sätt generella.Certifieringsresonemanget är ju intressant, och jagskulle vilja vädja till ministern att inte blanda sig idet. Jag ser det så att näringen sköter detta bäst själv.Jag tror att man utifrån certifieringsresonemang kannå en hel del positiva mål och effekter.Väldigt mycket av resonemangen i frågan om äga-ransvaret kontra det gemensamma ansvaret har väcktsi anslutning till . Jag kan i och för sigrespektera att ministern säger att hon inte nu vill taupp ett resonemang om konkreta frågor i ,men jag tycker ändå att det är litet synd. Det är justfrågorna de allmänna aktsamhetsreglernas inverkan påpågående markanvändning utifrån förslagen i miljö-balken som är intressanta ur ägarsynpunkt.Andra intressanta frågor är lokaliseringsbestäm-melserna i miljöbalksförslaget, som egentligen inteheller är tillämpliga på skogsbruket. De utgör nämli-gen i princip en stoppregel för skogsbruket, och dethar inte varit meningen i det här sammanhanget.En annan angelägen fråga gäller t.ex. det vildvux-na beslut som har fattats i kommun, som heltplötsligt bestämde sig för att lägga en generell miljö-vårdsavgift på skogen, utan några mera sakliga motivför detta. Jag skulle därför vilja veta hur miljöminis-tern ser på kommunernas agerande. Kommunerna harett ansträngt ekonomiskt läge, och de ser sig om efteralla möjligheter att skaffa inkomster. Men också fördem måste allmänna rättsregler gälla. Hur ser miljö-ministern på äganderätten i förhållande till en kom-muns agerande utifrån t.ex. Norafallet?Anf. 136 ():Fru talman! Miljöministern vill nu inte gärna dis-kutera grundlagsfrågan vad gäller äganderätten. Jagtycker dock att det borde vara rimligt med några all-männa synpunkter på de förändringar som jag menarfaktiskt redan nu har påverkat svensk miljöpolitik. Vihar en situation där bl.a. miljöministern gång på gångsäger att vi inte har råd att avsätta pengar för att skyd-da svenska skogar med mycket viktiga hotade biolo-giska värden. genomför socialdemokraternaen förändring som fördyrar skogsåtgärder,avveckling av kärnkraften och andra miljöpolitiskabeslut som påverkar ägarna av olika verksamheter iSverige.Känns det verkligen så bra att i det här läget, närvi har en ansträngd ekonomi och måste skära ned påmiljöpolitiken, genomföra fördyrande förändringarsom gör att miljöpolitikens mål ännu mindre kommeratt kunna uppfyllas? Vore det inte rimligt att i en nyutredning se över frågan om miljöpolitiken ochgrundlagen i stället för att bara acceptera att miljö-politiken rullas tillbaka på det sätt som många juristernu befarar?Anf. 137 Miljöminister ():Fru talman! Jag skulle vilja be ochPeter att spara debattglädjen när det gällermiljöbalken till dess att miljöbalksförslaget verkligenkommer.När det gäller sådant som redan har skett vill jagsäga till att den förändring som han ärrädd för faktiskt inte är genomförd. Han refererar tillfarhågor från ett antal jurister, inte till en förändringsom de facto har skett.Vi får återkomma till debatten om ,grundlagen m.m.När argumenterar om ,och låter det som om han före-slår en skogsvårdsavgift för att de solidariskt skallbetala den skog som skall sparas. Jag är tacksam fördet engagemanget, men jag tror inte att enskogsvårdsavgift är aktuell just nu.Något som jag däremot tror kan vara bra vad gäl-ler ett solidariskt ansvar är att statens resurser i fram-tiden kunde användas för ersättning till enskildaskogsägare. Det gäller då i huvudsak små privataskogsägare som , och skyddsvärda områden som utgör en mycket stordel av skogsinnehavet, som de inte harmöjligheter att kompensera sig genom avverkningnågon annanstans.Däremot tycker jag att de stora skogsbolagen, destora markägarna, borde kunna ta på sig ett störreansvar inte bara för att följa skogsvårdslagens prin-ciper utan också för att faktiskt avsätta den lilla andelgammelskog, naturskog och urskog som finns kvar,utan att varje gång kräva en fullständig ersättning frånstatens sida för att man tar ett sådant ansvar för denbiologiska mångfalden.Anf. 138 ():Herr talman! gjorde miljöministern en medve-ten vantolkning av vad jag sade om , och . Miljöministern vet mycket välatt jag inte vill ha någon skogsvårdsavgift. Jag hartidigare frågat miljöministern om synen på dennafråga. Jag är tacksam för att också miljöministern nusäger att hon inte vill ha någon skogsvårdsavgift. Nukan vi säga: Vi vill inte ha någon skogsvårdsavgift.Tack så mycket för det beskedet! Det var väldigt bra!Vad jag menade med solidaritet var ett betydligtvidare sammanhang, där vi alla i det svenska samhäl-let ingår i den solidariteten, för att använda ett kärtuttryck från bl.a. miljöministerns sida.Anna säger att vi inte på ett traditionellt sättkan bevara dessa biotoper, dessa viktiga områden. Jagkan hålla med henne om det. Här krävs en hel delnytänkande. Vi har t.ex. naturvårdsavtalen, som jagtror kan bli ett bra instrument. Men det förutsätter attvi också ändrar lagen så att naturvårdsavtalen får enrättsverkan vid försäljning och byte av egendom ochfastighet. Det har de inte . Därför kan man inteteckna naturvårdsavtal som är bindande.Om vi gör den ändringen skulle det kunna bli ettbra instrument. En ägare tecknar ett naturvårdsavtal,får ersättning för detta, och sedan följer avtalet vidförsäljning också nästa ägare. Det skulle i sin turinnebära att vi hade ett ganska bra instrument. Det ärett exempel som vi har fört fram i detta sammanhang.Sedan säger miljöministern att de stora ägarna fårbetala själva. Det låter sig göras, i och för sig. Menjag gratulerar miljöministern till att dra gränser mel-lan stora och små. tar både stora och små ägareredan på sig kostnader utöver vad lagen anger inomväldigt viktiga områden.Slutligen vill jag säga att det är oerhört viktigt attdet inte blir konflikt mellan ägande- och bevarandein-tressen. Ägandeintressena är en styrka i sig i dessasammanhang. Tack så mycket för svaret.Anf. 139 Miljöminister ():Herr talman! När det gällde skogsvårdsavgiftenvar det nog inte så att jag missuppfattade . Jag behagade skämta, men det var inte illa ment.Det garanterar jag.När det sedan gäller vad det kan finnas för nyaförslag för att se hur vi skall klara den biologiskamångfalden arbetar Miljövårdsberedning-en hos oss för högtryck med detta. Denskall återkomma med förslag när det gällerskyddsbehovet och också titta på vad det finns förolika förslag till hur man skall klara att spara denskyddsvärda skogen.Det exempel som tar med natur-vårdsavtalen är mycket intressant. Jag är själv väldigtpositiv till det, och jag tror att man måste hitta ett sättför att använda naturvårdsavtalen i betydligt störreutsträckning. Där är vi helt överens.Det borde också gå att komma överens med destora skogsbolagen om att frivilligt avstå från, ochgöra avsättning av, den skyddsvärda skogen i störreutsträckning än . Vi skall komma ihåg att detväxer mer i den svenska skogen än vad vi avverkarvarje år. Det växer mer än vad vi av-verkar. Därmed borde vi inte behöva avverka det somvi är överens om är allra mest skyddsvärt och sombara är några procent av den svenska skogsarealen.Det ägaransvaret tycker jag att de kan ta.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellationerna 1996/97:170och 185 om koldioxidmåletAnf. 140 Miljöminister ():Herr talman! och harfrågat mig om regeringen avser att föreslå riksdagenatt revidera målet för utsläpp av koldioxid i Sverige.Jag har valt att besvara frågorna i ett sammanhang.Den överenskommelse som har träffatsmellan Socialdemokraterna, innebär vad gäller klimatpolitiken att Sverigekommer att genomföra insatser såväl nationellt sominternationellt. Den svenska klimatpolitiken läggervikt vid kostnadseffektivitet och rättvisa. Genom attklimateffekterna är globala till sin natur spelar detmycket stor roll hur vi kan påverka andra länder föratt åstadkomma en önskvärd utveckling. Det gör vibl.a. genom att visa på vad vi själva gör. Vi har sedan1970 minskat våra CO2-utsläpp och hardärmed nått bland de lägsta utsläppen av koldioxidper capita, per capita och år, bland industri-länderna. En åtgärd som medverkat till detta är vårkoldioxidskatt. Vi räknar också med att inleda kärn-kraftsavvecklingen utan någon avgörande ökning avutsläppen.Riksdagen har lagt fast ett långsiktigt miljömål,vilket innebär att temperaturhöjningen skall begränsastill 0,1 C per decennium eller 2 C från industrialis-mens början. Detta innebär att utsläppen i världenmåste minska inom en femtioårsperiod.Ett likalydande mål har också slagits fast av EU. Detär utifrån dessa långsiktiga mål vi måste arbeta.En viktigt milstolpe i kampen mot klimatföränd-ringar kommer klimatkonventionens tredje partsmöteatt vara. Mötet äger rum i Kyoto i . verkar för att beslutet i Kyoto inne-bär att vi skall vara på rätt kurs för att kunna infriariksdagens och EU:s långsiktiga miljömål.Jag kan också berätta för och att EU:s miljöministrar kom över-ens om en gemensam klimatstrategi. I de globalaklimatförhandlingarna kommer EU att föreslå att allaindustriländer skall minska sina utsläpp av koldiox-id,CO2, metan, CH4 och dikväveoxid, N2O med 15 %till år 2010. EU skall som en part i klimatkonventio-nen gemensamt uppnå detta mål. När det gäller EU:sinterna bördefördelning kan tre grupper urskiljas. Deländer som använder mycket kol skall göra storareduktioner. De länder som beräknas öka sin ekono-miska tillväxt mycket tillåts högre utsläpp än i dag.Övriga länder skall klara ungefär oförändrade ut-släppsnivåer. tillåts öka sina utsläpp med5 %. Detta innebär dock inte att behöverutnyttja detta utrymme. Bördefördelningen är hellerinte slutlig utan kommer att revideras med ledning avbeslut om att ytterligare gemensamma åtgärder skallfattas inom unionen, så att man med säkerhet kanuppnå en femtonprocentig reduktion för gemenskapensom helhet. Detta kommer att innebära avvikelser föri stort sett alla medlemsländer från de i rådsslutsatser-na nu angivna utsläppsförändringarna.Det är som fattar beslut om vår klimat-politik. Miljöministrarna tryckte också vid rådsmötetpå vikten av gemensamma EU-åtgärder för att nåmålet.När det gäller mål för utsläpp till år 2000kan jag säga att det är flera åtgärder som har planeratsoch som kommer att begränsa och reducera utsläppen.I dessa åtgärder ingår bl.a. höjda skatter på bensin ocholja, en fördubblad koldioxidskatt för industrin frånden samt de ytterligare åtgärder som kom-mer att presenteras i den energipolitiska propositioneni . Därtill kommer viktiga utredningarsåsom . och Utredningen om alternativa drivmedelinom transportsektorn att lämna bidrag till ytterligareåtgärder.