prot · GK09113 · 1997-06-03 00:00:00 — Det är kunskaper och erfarenhe-ter som man skaffar sig i samspel med andra. Skolanhar ett ansvar för det samspelet och den typ av erfa-renheter och kunskaper som eleverna skaffar sig i detsamspelet.Herr talman! Avslutningsvis vill jag säga att vi vetatt det inte finns något enkelt samband mellan kvalitetoch resurstilldelning i skolan. Det finns belagt i flerastudier. Men vi politiker har ett ansvar för att se till attskolorna ändå har de ekonomiska förutsättningarnaför att klara de allt högre krav som vi ålägger skolanatt klara. Jag tycker att det är anmärkningsvärt att dethar varit så litet samband mellan de kraven och dis-kussionen om resurserna.Vi socialdemokrater har tillsammans med Center-partiet åtagit oss det mycket svåra arbetet att saneraSveriges finanser. Hela svenska folket är med och bärbördorna. Det har varit tungt för många, och är detfortfarande. Vi har inte gjort det för att rosa markna-den. Vi har gjort det för att skapa goda förutsättningarför att skapa nya jobb i och långsiktigt säkravälfärden. Vi har kunnat bedriva det arbetet gemen-samt med målet att långsiktigt kunna säkra välfärden,dit skolan hör, och skapa goda förutsättningar för nyajobb, och där har utbildningen en central plats. Därförkan vi , med egna pengar - inte lånade, också göraoffensiva satsningar på samtliga nivåer i utbildnings-systemet.Det resurstillskott som kommunerna nu får skallgå till förstärkningar i framför allt förelever med behov av särskilt stöd. Det har lett till detvi kunde läsa om i tidningen , nämligenatt man i nu planerar att anställa 500 nyalärare, företrädesvis speciallärare. Där planerar manatt införa språkförskola från för att stärka bar-nens förutsättningar i det svenska språket och attanställa ytterligare fler lärare i , framförallt speciallärare. Detta är en process som pågår isamtliga kommuner. Vi har gett dem förutsättningaratt utifrån de lokala förutsättningarna kunna stärkakvaliteten och likvärdigheten i skolan och ge de förut-sättningar som skolan så väl behöver.Lärarna behöver få vårt stöd, precis som OlaStröm sade. Men de måste också få förutsättningar attklara av de allt svårare uppgifter som vi ålägger dem.Jag tycker att det är anmärkningsvärt att Moderaternahar så oerhört svårt att förklara innebörden i sitt eko-nomiska förslag om en nationell skolpeng. Det är juändå ett av huvudnumren i den moderata skolpoliti-ken.Beatrice har haft på sig. Under heladetta år har hon skyllt på att det är så oerhörda teknis-ka problem med den nationella skolpengen att det integår att förklara, åtminstone inte här i kammaren. Mankan möjligen få en förklaring här utanför som intekommer i protokollet. Jag tycker faktiskt att det nu ärdags att svarar på frågor om den natio-nella skolpengen. I er reservation skriver ni att detskall vara ett statligt stöd, ett fast belopp per elev somutbetalas direkt till skolorna utifrån antalet inskrivnaelever.Man måste ju ställa frågan hur det kan vara möj-ligt att med ett fast belopp, lika för varje elev, geförutsättningar för en likvärdig utbildning. BeatriceAsk sade tidigare i ett svar till att dethandlar om av skolans resurser till den na-tionella skolpengen. Men skolans resurser är ju integivna en gång för alla. De har både ökat och minskat.Nu ökar Socialdemokraterna och ge-mensamt resurserna till skolan. Ungefär hur mycketpengar i kronor räknat kommer skol-pengssystem att omfatta när det är fullt utbyggt? Hurmycket pengar skall överföras från kommunsektorntill ett statligt nationellt skolpengssystem?Nästa fråga är: Kommer skolorna och skolsektornatt få mer resurser än med förslagom en nationell skolpeng? sade i enintervju i att skolanskulle få mera statliga pengar. Innebär det också attskolan totalt sett får mera pengar? Eller får skolanmindre pengar? partikamrat har sagt offentligt att skolan intebehöver mer pengar. Det räcker att skolan ägnar sig åtsina kärnverksamheter i stället. Då kommer pengarnaockså att räcka till en höjd kvalitet. Jag förstår att manmåste ta till den typen av förklaringar för att klara destora skattesänkningar som också före-språkar.Jag tycker att det är dags att svararpå frågan om hur mycket pengar som skall överförasfrån kommunerna till staten när det nationella skol-pengssystemet är fullt utbyggt? Hur skall ett likabelopp per elev kunna ge en likvärdig utbildning?Kommer det att leda till att skolsektorn får mer ellermindre pengar än ?Anf. 74 SKÅNBERG (kd) replik:Herr talman! Det gläder mig, som kristdemokrat,att höra att skolministern aktivt och engagerat ställerupp för att skolan är värdeneutral och atthon ställer sig bakom och försvarar läroplanensskrivningar om etik.Min fråga är: Hur skall läroplanens skrivningarom just etik få genomslag i lärarutbildningen? Harskolministern tänkt på det rent konkret?Så vill jag också, med anledning av kärnämnenasantal, fråga skolministern: Hur tänker skolministernslå vakt om det humanistiska arvet när dessa kärnäm-nens antal skall utredas?Anf. 75 Statsrådet ():Herr talman! Jag skall svara direkt på frågorna.När det gäller lärarutbildningen har det till-satts en parlamentarisk lärarutbildningsutredning därockså finns med. I direktiven finnsockså de här perspektiven med. Det är en av de frågordär också får möjlighet att varamed och bidra till lösningen på problemet med att fåen bättre lärarutbildning i de här avseendena.När det gäller den andra frågan om kärnämnenamåste jag göra en reflexion. Jag blev ganska förvånadnär jag fick höra Skånberg säga i sitt huvudan-förande att valfrihet i gymnasieskolan står i motsätt-ning till eller leder till en utarmning av humanism ochkulturarv. Jag tycker att det är en mycket märkligmotsättning han då målar upp. Man måste fråga sighur det med en sådan grundsyn är möjligt att kommaöverens med och , som ju villha färre kärnämnen än vad regeringen vill ha.Som svar på frågan tycker jag att det är viktigt attdet finns en gemensam kärna av ämnen i gymnasie-skolan. Den skall innefatta svenska, språk, matematikoch allmänna medborgerliga kunskaper. Det måsteäven göras en avvägning, så att det blir den bästablandningen av det som gymnasieskolan också måsteinnehålla, nämligen ett stort mått av individuell frihetoch valfrihet att forma sin egen utbildning och enväsentlig del som faktiskt svarar mot karaktären iutbildningen, t.ex. yrkesutbildning.Den avvägningen är inte alldeles lätt att säkert gö-ra. Jag har dragit en del slutsatser av de erfarenhetersom många skolor har. De har stora svårigheter sär-skilt när det gäller de små kärnämnena. Många gångerär det faktiskt praktiskt svårt för lärarna att skapa enutbildning som tar till vara individernas förutsättning-ar och där man integrerar med karaktärsämnena, ävenom man vill. Med få timmar och ett litet ämne är detsvårt att skapa de förutsättningarna.Då tycker jag att vi måste pröva om det inte kanvara lämpligare att i stället ge eleverna möjlighet attfördjupa sig i ett litet större ämne.Anf. 76 SKÅNBERG (kd) replik:Herr talman! Den valfrihet som skolministern ef-terlyser är ungefär som den lunch vi nu alla funderarpå om vi går miste om. Vi får veta att vi har full val-frihet att välja mellan huvudrätten, drycken och salla-den. Var så god och ta det som passar!Det är ju den allsidiga kosten vi behöver. De treämnesområdena belyser, berör och berikar varandra.Det som behövs är inte en möjlighet att välja mellandem, utan att få del av dem allihop.Förresten fick jag inte svar på min fråga. Det kanbero på att jag har otillräcklig information. Men jaghar inte tillgång till direktiven för utredningen omlärarutbildningen. När kommer de, och, om de harkommit, hur ser de ut?Anf. 77 Statsrådet ():Herr talman! Regeringen tog beslut om direktiventill lärarutbildningsutredningen för någon månadsedan, tror jag, men jag kanske misstar mig något påtiden. Arbetet med att tillsätta en kommitté har redansatt i gång. Alla partier har möjlighet att ingå där. Jagtänker inte här närmare redogöra för direktiven. Definns ju tillgängliga också för Skånberg.Jag vill säga att jag tycker att det är ett något an-märkningsvärt perspektiv som harpå gymnasieskolan. Det är självklart att det finnsmycket kunskaper som är viktiga och allmängiltiga.Vi skulle kunna fylla ut hela livet med utbildning isådant som är viktigt och angeläget att lära sig. Mendet måste ju ändå göras en avvägning mellan det somskall vara obligatoriskt för alla i , det somi praktiken är för alla i gymnasieskolan och de, somjag och mitt parti tycker, berättigade kraven på atteleverna själva gör val inom sin utbildning och profi-lerar sin utbildning åt det håll de själva vill. Där måsteen avvägning göras.Jag menar att slutsatsen aldrig kan bli att vi här iriksdagen bara skall bygga på utbildningen med allt-fler obligatoriska moment. Det måste också vara så attvi skapar förutsättningar för de val som individen gör,de val som är nödvändiga för att profilera utbildning-en inför de framtida yrkes- och studieområden somindividen själv väljer.Sedan är det inte alldeles självklart var och hurden avvägningen skall göras. Men man kan inte se detså att den optimala lösningen är att alla kurser i gym-nasieskolan är obligatoriska.Anf. 78 () re-plik:Herr talman! Skolministern talade om mer pengartill skolorna, i kommunerna inte minstför de vuxna, kvalificerad yrkesutbildning som byggsut och högskoleutbildning där det sker rekordsats-ningar. Jag kände igen alla de områdena eftersom detär områden där har drivit på. Centerpar-tiet har också varit en förutsättning för att de skall blimöjliga.När det gäller gymnasieskolan är vi också överensom att gå vidare med treårig utbildning, att se till attdet ger högskolekompetens för alla och att vi skall haen ny modern lärlingsutbildning.Men vi skiljer oss åt på två punkter. Den ena gäl-ler ambitionsnivån för skolan. Jag tror att det speglaren socialdemokratisk för låg ambitionsnivå att maninte tar steget fullt ut och inför en tioårig grundskolamed start . Som en kommentar villjag bara säga att det är en uppfattning som Centerpar-tiet delar med , något som har framgått häri dag.Den andra punkten gäller valfriheten och mång-falden. Min fråga till skolministern är: Tycker skol-ministern att fristående skolor är en stor tillgång förskolväsendet och en del av elevernas självklara rätttill en ökad valfrihet?Sedan vill jag för ordningens skull yrka bifall tillreservation 2, under mom. 1.Anf. 79 Statsrådet ():Herr talman! Jag hoppas att det framgick av mitthuvudanförande att regeringens ambition är att höjakvaliteten i utbildningen. Det är precis det som jaghoppades framgick av det jag sade. Regeringensambition är också att stärka likvärdigheten. Vi måstebli bättre på att ge alla barn och ungdomar en godutbildning. Därför måste likvärdigheten stärkas. Menvi måste också generellt sett fortsätta att höja nivån iutbildningssystemet som helhet, kanske speciellt iungdomsutbildningen, för att klara de allt högre kra-ven.Jag måste ställa en fråga till säger att en tioårig grundskola innebär en höjdambitionsnivå i skolan. Innebär det att Centerpartietsförslag är att man skall revidera och höja kraven igrundskolans läroplaner och kursplaner med en tio-årig grundskola? Den uppfattningen delar inte jag.Däremot tror jag på ett närmare samarbete och enbättre helhetssyn vad gäller de som de flestabarn redan tillbringar i sexårsverksamheten och iden nioåriga . Det kan ske antingen ge-nom en tioårig grundskola, där vi utökar plikten förindividen, eller genom att man går den väg vi har valt.Vi vill ha ett gemensamt måldokument, en gemensamverksamhet och en gemensam lagstiftning, där pliktenför individen fortfarande omfattar nio år.På det sättet och genom ett närmande mellan för-skola och skola, där man tar till vara det bästa avförskolepedagogiken och grundskolepedagogiken,kan vi skapa en bättre helhet som generellt sett kom-mer att göra att fler elever klarar av de grundläggandekraven i . Då kan vi också generellt setthöja nivån. Det tror jag kommer att bli resultatet.När det gäller fristående skolor uttrycks det i ut-vecklingsplanen, och jag har också sagt det mångagånger här i kammaren. Jag anser att fristående skolorär en del av det svenska skolsystemet och att friståen-de skolor kan ge inspiration och bidra till att förnyaoch förbättra också hela skolsystemet. Jag tycker attdet är väsentligt att individen har en valmöjlighet närdet gäller att välja skola.Anf. 80 () re-plik:Herr talman! Som sagt var: I stora delar instämmervi och har lika värderingar. Men jag menar att det ärtvå delar som skiljer ut sig.Det ena är ambitionsnivån, som visar sig när detgäller den tioåriga . Jag skall svara påskolministerns fråga och säga att jag tror att det vorebra att efter hand omarbeta läroplanerna för en tioåriggrundskola. Det innebär inte att man självklart fogartill , men man kan höja ambitionen.Jag menar att det är just det här skolministernundviker att svara på. Om man talar om likvärdighetoch kvalitet som två begrepp som förutsätter varandraär det väl en självklarhet att det förändras om manerbjuder den tioåriga som någonting somalla kommer att gå igenom - inte bara vissa, inte ensbara många. Det är en skillnad i en skola där man hardet som en förutsättning. Den ambitionen har juskolministern tidigare haft, men hon har den intelängre. Jag tror att det också speglar en verklig ambi-tionsförändring. Det går inte att bara glida undan det.Visst är de fristående skolorna en del av skolvä-sendet, som skolministern säger, men min fråga gälldeju om de är en del som är en stor tillgång för skolvä-sendet. Det är en väsentlig skillnad. De finns redan;det kan inte bara tänkas bort. Frågan är om någontingsom finns också är någonting som man vill lyfta fram.Där tycker jag också att Socialdemokraterna harbackat till en felaktig nivå, och det tycker jag är dåligtmed tanke på valfriheten och mångfalden.Anf. 81 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig först ta de fristående skolor-na. Det är ju så att fristående skolor är olika - precissom kommunala skolor. Det finns fristående skolorsom är mycket bra och har ett spännande utvecklings-arbete, och det finns fristående skolor som inte hardet. På samma sätt finns det kommunala skolor som ärolika, några som bedriver ett mycket intressant ochbra utvecklingsarbete och andra som är mer mediokra.Så ser det ut , totalt sett, i vårt skolsystem.Jag tycker att det skall finnas fristående skolor.Jag tycker att många av dem bidrar till att förnya ochutveckla skolsystemet. Jag tycker också att det är braatt det finns en mångfald inom skolan. Jag tror att dettotalt sett berikar skolsystemet.Jag hoppas att det är ett tillräckligt svar på Andre-as fråga.Sedan är det inte så att sexårsverksamheten bara ärför vissa barn. Alla sexåringar deltar i sex-årsverksamheten utom de - ganska få - som av olikaskäl har valt att börja . Jagtror inte att den stora frågan handlar om ifall pliktenför barnen skall utökas, utan det handlar om hur denutbildning och den pedagogiska verksamhet somerbjuds skall kunna bli så bra som möjligt.Där hoppas jag att och Center-partiet är överens med mig om att det är viktigt attgrundskolan tar till vara förskolans erfarenheter ochpedagogik. Det kanske inte vore en bra lösning attföra ned timplan och snävare ämnesindelning ett årtidigare, utan det kanske snarare handlar om att förain förskolans helhetssyn i . Detta mötemellan förskolan och måste ske på ettsådant sätt att vi kan ta till vara det bästa från de skil-da kulturerna och erfarenheterna. Vi får inte riskera -det tror jag inte heller är avsikt - att viså att säga trycker ned dagens skola tidigare.Det tror jag snarare skulle vara en nivåsänkning än enambitionshöjning.Innehållet i en tioårig verksamhet tror jag är denviktigaste frågan. Sedan kan vi återkomma till huruvi-da plikten för individen skall utökas.Anf. 82 () replik:Fru talman! Jag har två frågor till skolministern.Ylva sade att en av de saker hon ärmest bekymrad över är att det är så många som läm-nar utan tillräckliga kunskaper i basäm-nen, och det tror jag att vi alla instämmer i. Detta ärett av de stora problem vi har i skolan . Mensedan spetsade jag öronen litet extra för att höra: Vadblir nu skolministerns förslag? Vilket är hennes receptför hur vi skall lösa det här? Jo, det var en del förslagsom skulle ansvara för, en del som kom-munerna skulle ta tag i och en del som lärarna skulleta tag i. Min första fråga är därför: Finns det ingentingsom själv skall föreslå eller ta initia-tiv till? Något ansvar måste väl också ministern ha ien sådan här viktig fråga.Den andra frågan gäller resurserna. inledde sitt anförande med att regeringen nu gernya resurser till skolan, och det är ju sant - delvis. Vii är ju också med på det. Vi tycker att detär bra. Det behövs mer resurser i skolan. Sedan kandet kanske vara en randanmärkning att det väl trotsallt är lånade pengar. Mer friska pengar till skolankommer väl först när man har fått ned arbetslösheten,där varje procentenhet kan ge ungefär 10 miljarder tillstatskassan. Men det är en annan debatt.Det är bra att det finns exempel på kommuner somverkligen använder de här pengarna till det de äravsedda för. Men det finns ju många exempel påmotsatsen, där de går in i det allmänna underskottet.Jag kommer från en sådan stad, , där det fort-farande är oklart vad kommunen avser att göra medpengarna. Risken verkar vara mycket stor att de baragår till att beta av ett budgetunderskott.Min fråga är: Har verkligen kollpå de här resurserna, så att de går till de viktiga verk-samheterna i bl.a. skolan?Anf. 83 Statsrådet ():Fru talman! Det är anmärkningsvärt att så litet om vad regeringen gör. Låt mig bara ta uppett par saker när det gäller stödet till de elever somhar störst svårighet i skolan.Förutom de extra pengar - och det är ganska storaresurser - som vi nu tillskjuter särskilt för dessa ele-ver ser vi också över lärarutbildningen i syfte att därstärka t.ex. specialpedagogiken. Vi arbetar också framförslag på hur vi skall kunna hjälpa barn med läs- ochskrivsvårigheter. Vi arbetar på att underlätta för ettnärmare samarbete mellan förskola och skola, vilketvi vet stärker elever, särskilt de elever som har svå-righeter. Vi skärper kvalitetskraven på samtliga nivåeri skolsystemet. Vi utökar de statliga insatserna, delsnär det gäller att stödja och stimulera kvalitetsarbetetpå lokal nivå, dels när det gäller kontrollen av hur väldet lyckas.Men det är också intressant att höra att Folkpartietnu är med på att dela ut dessa pengar till kommuner-na. Problemet, , är ju förmågaatt ingå i ett underlag som kan ta fram de resurser somskolan så väl behöver. sade i ett tidigarereplikskifte att ni borgerliga partier säkert kan prata ersamman om gemensamma kompromisser och hittalösningar där ni är oense, och det tror jag säkert att nikan. Problemet är ju att varje gång ni har gjort det hardet visat sig förödande för finanser. Det ärdet som är problematiskt. Det är lätt att bli överensom att alla får genomföra sina reformer, och det ärockså lätt att bli överens om att ingen behöver gå medpå de obehagliga beslut som också kan krävas, mendå leder det till att finanser förs in i en ohåll-bar situation.Det vi nu har åstadkommit, tillsammans medCenterpartiet och med stöd av svenska folket, är att vihar lyckats med det mycket tunga arbetet att genomfö-ra en sanering av ekonomin. Just därför kan vi nu medgott samvete utöka resurserna till kommunerna ochskolan. Vi har gjort det mödosamma arbetet och fattatde många svåra besluten. Många svåra situationer harockså uppkommit för enskilda människor på grund avden stora budgetsanering som vi har fått genomföra.Jag blir litet oroad över att har så lättatt dela ut nya pengar men så mycket svårare att bidratill att dessa resurser skapas.Anf. 84 () replik:Fru talman! Det här är litet märkligt. Här verkardet som om man får kritik för att man stöder regering-en på en punkt, nämligen satsningarna på extra mil-jarder till kommunerna.Jag tycker fortfarande inte att det är helt okompli-cerat när regeringen och nu säger attdet inte är lånade pengar. Det är ju det, och det är lättatt leda i bevis att det är så.För att ändå beröra det tar upp ärmin förtröstan när det gäller ett borgerligt alternativatt vi kan vara betydligt bättre på att bekämpa arbets-lösheten. Det är den punkt där regeringen har lovatmest och hållit minst. Arbetslösheten har ju inteminskat trots många fagra löften. För varje procen-tenhet man får ned arbetslösheten med kommer tiofriska miljarder in i statskassan, som kan användast.ex. till bättre kvalitet i skolan. Där är jag inte ettdugg bekymrad för ett borgerligt alternativ.Ylva räknar upp ett antal punkter därskolministern eller regeringen har tagit initiativ. Jagtycker nog fortfarande att många av punkterna barahandlar om att tillsätta en utredning. Jag är inte skep-tisk till utredningar i sig, men måste manockså komma till skott. Lärare, elever och svenskafolket förväntar sig att vi i tar de här signa-lerna på allvar och gör någonting konkret av det. Därtycker jag tyvärr att det saknas litet initiativ.En reform skulle kunna vara en tioårig obligato-risk skola. Det är en kraftfull reform som visar vilkeninriktning regeringen vill ha.Det här med plikten tror jag också är viktigt. Harman inte obligatorisk skolstart riske-rar man att missa de elever som vid den åldern bästbehöver det här.Anf. 85 Statsrådet ():Fru talman! Jag blir litet orolig, , närFolkpartiet nu säger att man inte är ett dugg orolig föratt man skall kunna skapa nya resurser genom attminska arbetslösheten. Dessvärre förskräcker spårenen smula i det avseendet. Ni hade faktiskt chansen.Jag säger inte att det var ett alldeles lätt läge , men när ni hade chan-sen ledde det till att både arbetslösheten och budge-tunderskottet ökade dramatiskt.Det vi har åstadkommit äratt vi har gått från ett budgetunderskott på 240 miljar-der till att vi når balans . Det har blivit möjligtdärför att det har funnits två partier här i riksdagensom har varit beredda att ta ansvar för det oerhörtsvåra och tunga arbetet. De har varit beredda att görauppoffringar för det, och det är just därför som vi nuockså kan göra stora satsningar på utbildning. Vi gördet med gott samvete, eftersom vi vet att de satsning-arna inte urholkar möjligheter att ha en godekonomi och därmed goda förutsättningar för nyaarbeten. Det är då som utbildningssatsningar verkli-gen får de goda effekterna.När det gäller en tioårig grundskola tycker jag attFolkpartiet måste svara på frågan: Vad ärden tioåriga ? Vilket innehåll skall denha? Vad är det som är så mycket bättre? Det är verk-ligen en bakvänd ordning att börja med hur pliktenskall förlängas. Den intressanta frågan gäller väl in-nehållet. Vad är det som barnen skall erbjudas inomden tioåriga grundskola som förespråkar?Anf. 86 (m) replik:Fru talman! Först vill jag påminna utbildningsmi-nistern om att när den borgerliga regeringen lämnadeöver till Socialdemokraterna hade vi en situation därarbetslösheten minskade. ökar den dag för dag,. När man lyssnar på skolministernblir man förvånad över att landet har problem. Ännumer förvånad blir man över att det finns problem iutbildningssystemet, men det gör det faktiskt.Jag skulle vilja tala om den här verkligheten ochkonstaterar att det finns elever i skolan somrimligen inte kan vänta på det inre arbete som utbild-ningsministern och även jag tycker är väsentligt. Detär elever som skall lämna grundsko-lan eller gymnasiet med otillräckliga kunskaper. Nuvill jag och många med mig veta: Vad kommer rege-ringen att göra, så att vi inte upprepar sammamisstag och fortsätter på denna mycket destruktivaväg, där ungdomar lämnas åt sitt öde, för något jobbfår de inte? De klarar inte gymnasieskolan så lättheller om de inte ens har nödtorftiga kunskaper igrundläggande ämnen. Jag vill veta konkret: Vadkommer regeringen att göra och när?När det gäller värderingsfrågorna delar jag skol-ministerns uppfattning att kunskaper och erfarenheteri samspel lärare och elever emellan är mycket väsent-ligt.