prot · GL0912 · 1997-10-08 00:00:00 — Varför denna inställning till arbets-handikappade finns kräver en djupgående analys. Detkan vara människor med funktionshinder som kanskeinte har ett dugg funktionsnedsättning i sin arbetssi-tuation, utan kanske gör en hundratioprocentig arbets-insats, men får ändå inte ett arbete på den svenskaarbetsmarknaden.Jag tror att man gör det enkelt för sig när man troratt man kan lösa detta problem på endast ett enda sätt,nämligen genom att återställa lönebidragen eller enenda åtgärd. Jag är fullständigt övertygad om, att omvi någonsin skall lösa detta stora problem krävs det ettbatteri av åtgärder. Av det skälet har vi sagt att fråganmåste utredas med skyndsamhet.Anf. 139 () replik:Fru talman! Det finns en rad analyser.Det är säkert viktigt att ta fram fler. Det är säkertockså viktigt att hitta ytterligare redskap för hur viskall komma till rätta med de orättvisor vi ser i dag.Det kan vi vara eniga om.Men några av analyserna jag har tagit del av harinneburit att neddragningar har skett på de trubbigaredskap som samhället har tillgång till . Detinnebär att de med de svåraste funktionshindren intekommer ut på arbetsmarknaden. Eftersom bidragsni-våerna pressas ned och taken sätts väljs de med inteså omfattande funktionshinder. I den stora orättvisanuppstår det ytterligare en orättvisa.Vi från sida tycker inte att det äracceptabelt. Vi skall använda de redskap vi har, lö-nebidragsanställningar, . Dessutom skall nyautvecklas.Anf. 140 ():Fru talman! Jag har tänkt att uppehålla mig vidfrågan om tillgängligheten i den byggda miljön. Detär en fråga som regeringen inte har skött på något brasätt utan skjuter framför sig och drar i långbänk.Frågan är grundligt utredd i Plan- och byggutred-ningen, som föreslog att enkelt åtgärdade hinder i denbyggda miljön skulle vara utförda . I lag-rådsremissen, som sedan stoppades av dåvarandefinansminister , flyttades datumet framtill år 2005.Utskottet skriver om dyra kostnader för kommu-nerna, men glömmer faktiskt andra slutsatser i utred-ningen. Bl.a. konstateras att eftersom arbetslöshetenär så hög bland byggjobbare, är samhällskostnadernaför att utföra arbetet med handikappanpassningen iprincip obetydlig. Ett annat viktigt konstaterande varatt om åtgärderna ingick i de regelbundna drifts- ochunderhållsåtgärderna som ändå skall utföras i detnormala fastighets- och vägunderhållet, blir det helamycket billigare än om de skall utföras som särskildainsatser.Det finns alltså goda möjligheter att ta itu medproblemen. Men då måste staten ge kommunernatydliga signaler om vad som gäller. Förslaget i lag-rådsremissen bör lagfästas så fort som möjligt.Frågan behöver även lyftas fram i det kommunal-politiska livet. vill att kommunernaskall upprätta obligatoriska boendeplaneringspro-gram. Handikappfrågorna skall där naturligtvis ha encentral position. Programmen kan ingå som en del iden revidering och diskussion som kommunerna ändåskall ha i samband med översynen av de kommunalaöversiktsplanerna. Det behövs ett starkare sektor-sövergripande planarbete för att se helheten i vårabyggda miljöer.Regeringens förslag om att gå vidare i något slagspilotprojekt i samarbete med några frivilliga kommu-ner är i och för sig ett bra initiativ. Men man skjuterändå upp det nödvändiga beslutet i frågan. Tyvärr ärdet så att det är först när det slås fast i lag som allainser att de funktionshindrade har samma rätt som allaandra att ta sig fram i den byggda miljön.Chatrine redogjorde förtjänstfullt förhandikappombudsmannens undersökning i vårakommuner. Jag skulle vilja fylla på med några exem-pel till. En av sexton kommuner har fasat trottoarkan-terna vid samtliga övergångsställen. Mer än hälften avkommunerna saknar handikappolitiskt program. Entredjedel av kommunerna tar inte fram någon handi-kappanpassad information - inte ens vid förfrågan.Det ser alltså ganska dystert ut.Regeringen är också inkonsekvent i sitt handlandeoch agerar inte med en helhetssyn i handikappoliti-ken. På kommunikationssidan avsätts medel för atthandikappanpassa kollektivtrafiken. Det är ju jättebra.Ännu bättre skulle det vara om man som handikappadkunde ta sig till och från den kollektivtrafik som mansom funktionshindrad skall kunnautnyttja.Kommunikationsdepartementet och Inrikesdepar-tementet går tydligen i otakt i denna fråga. Det fram-kom rätt tydligt vid den utfrågning i bostadsutskottetsom rörde frågor runt tillgängligheten i den byggdamiljön. har denna fråga förhalats. Detvar då regeringens proposition skulle ha presenteratsutifrån den lagrådsremiss som förelåg. stop-pade förslaget, och fortsätter i denandan. Han har satt hela bygg- och botadspolitiken ikarantän, så det är inte så konstigt.Konstigt är dock att så aktivt drivit fråganom standardregler för personer med funktionshinder iFN. Dåvarande socialminister skrivertillsammans med utrikesminister iförordet till den svenska utgåvan av FN:s standardreg-ler så vackert att det finns en klar överensstämmelsemellan innehållet i reglerna och den svenska handi-kappolitiken, och att man aktivt kommer att verka föratt omsätta reglerna i praktisk handling.Då återstår bara att säga följande: Upp till bevis!Inför den föreslagna lagstiftningen snarast.Härmed, fru talman, yrkar jag bifall till reservationnr 3.Anf. 141 ():Fru talman! Jag vill enbart förtydliga mitt yrkande.Jag blandade ihop två reservationer. Jag yrkar bifalltill reservation 13, som handlar om en antidiskrimi-neringslag, och inget annat.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § betänkande 1997/98:SoU7AlkoholfrågorAnf. 142 ():Fru talman! Dagens debatt gäller inte om alkoho-len skadar eller inte. Det gör den. Det råder inte dela-de meningar om detta. De som försöker påstå att desom vill se en alternativ inriktning av alkoholpolitikeninte tillräckligt förstår alkoholens skadeverkningarförenklar debatten på ett sätt som absolut inte gagnararbetet för sunda alkoholvanor.Det råder en bred enighet om att missbruket av al-kohol är en av vår tids stora sociala problem och attbekämpandet av detta därmed är en enormt viktiguppgift. I är mellan 300 000 och 400 000människor missbrukare. I deras närhet finns kanske enmiljon människor - anhöriga, barn, makar och föräld-rar - vars liv faktiskt förstörs just på grund av dettamissbruk.När jag har sagt detta vill jag säga att det inte gåratt bedriva en trovärdig alkoholpolitik om man intetar fasta på att det är skillnad mellan bruk och miss-bruk. Nyttjandet av alkohol är en mycket gammal delav vår kultur. Alkohol har faktiskt, förutom de stän-digt uppmärksammade negativa effekterna när detgäller missbruk, också positiva effekter. Det är orea-listiskt att tro att samhället mer eller mindre skullekunna göra sig fritt från alkohol.Rätt brukade ger alkoholdrycker ökad livskvalitetför många människor. De förhöjer både måltider ochandra tillfällen, såväl umgängesmässigt som smak-mässigt. Ett måttligt drickande tycks enligt erkändinternationell forskning också ha positiva medicinskaeffekter.Min poäng är att vi måste våga säga detta. Vimåste också våga visa att det är en stor skillnad mel-lan bruk och missbruk av alkohol, på precis sammasätt som vi så självklart gör skillnad mellan å enasidan fullt normalt och å andra sidan sjukligt intag avfett eller fullt normalt och missbrukarartat intag avvärktabletter.Hos väldigt många svenska politiker - de allraflesta, faktiskt - finns det en övertro på totalkonsum-tionens betydelse. Fokuseringen på denna totalkon-sumtion har gjort att det verkliga problemet - att detfinns en grupp på av befolkningen som faktisktkonsumerar av all alkohol - inte uppmärksam-mas ordentligt. Därför leder fixeringen vid alkoholenstotalkonsumtion till att man prioriterar fel och sätterin fel åtgärder.Vår uppfattning är att den stora majoriteten avSveriges befolkning är fullt kapabel att ta ansvar försin egen alkoholkonsumtion. Man kan göra det utansärskilt många restriktioner och regler. Därför bördetta också vara huvudregeln för alkoholpolitiken. Dåkan vi i stället inrikta alkoholpolitiken på opinions-bildning och information och göra specialinriktadeinsatser gentemot missbrukare.Om man tittar på vad den svenska förbudslinjenhar inneburit ser man att den bara har visat sig gedåliga resultat. Det kan man konstatera när man ser attandelen missbrukare i princip har varit ge-nom åren. Om de åtgärder som sätts in för att minskaalkoholkonsumtionen nästintill uppfattas som trakas-serier av en stor del av befolkningen, som inte alls harnågra problem med alkohol, är risken väldigt stor attpolitiken blir kontraproduktiv. Liksom i andra sam-manhang krävs det stöd och acceptans från en bredopinion för att de olika regleringar som politiker hittarpå verkligen skall vara verkningsfulla.En förbudslagstiftning leder kanske i vissa fall tillförändrade beteenden, men det är inte det viktiga. Detviktiga är förändrade attityder. Om den som har stortbehov av alkohol på grund av förbud och regleringarväljer att skaffa sig alkoholen via andra kanaler ochdricker t.ex. hembränd sprit eller smuggelsprit har viändå inte uppnått någonting.Vi vill alltså se en politik som inte förbjuder, inteskuldbelägger och inte bedriver skrämselpropaganda.Människor tycker att en politik som främjar förbuden,restriktionerna och det byråkratiska krånglet är löjligoch utan kontakt med verkligheten. För ungdomarinnebär den kanske t.o.m. att man dras till det för-bjudna. I stället gäller det att på alla sätt som gårförsöka mobilisera människors egen ansvarskänslabåde vad gäller dem själva och deras omgivning.Ni har kanske märkt att jag så här långt kommenhar talat väldigt mycket om vår grundläggande ochövergripande syn på alkoholen och alkoholpolitikenoch inte särskilt mycket om våra konkreta ställnings-taganden till de detaljförslag som finns i motionersom behandlas i betänkandet. Det är högst medvetet.Jag tror att våra enskilda ställningstaganden bara kanförstås mot denna idémässiga bakgrund.Just därför kommer jag också bara att yrka bifalltill vår reservation nr 1 - den som handlar just ominriktningen av alkoholpolitiken. Jag gör det , frutalman. Givetvis står vi också bakom de andra reser-vationerna, vilka jag kort kommer att redogöra förunder de minuter jag har kvar.En av våra övriga reservationer handlar just om attdet viktigaste instrumentet är opinionsbildning ochinformation. Inom många andra områden har det visatsig att information och aktiv upplysning har varitmycket effektivt. Ett bra exempel är den stora an-tirökkampanj som bedrevs . Viser också bra effekter på många andra håll i världendär man arbetar med att informera och upplysa omalkoholen från ett mer positivt perspektiv, kombineratmed liberaliseringar. Det främsta exemplet är det somsker i den kanadensiska delstaten . Det de gördär har efterföljts i flera andra delstater, och även iUSA, med samma positiva konsekvenser.Vi tycker också att som medlem i EUskall delta i samarbetets alla delar, och att vi därförinte fortsättningsvis bör begära permanenta undantagför privatpersoners införselregler. På samma sätttycker vi, oavsett vilket beslut som EG-domstolenkommer fram till , att Systembolagetsdetaljmonopol bör avvecklas till förmån för licensie-rade butiker. Vi tycker också att åldern för alkoholin-köp i systembolag eller licensierade butiker skallsänkas till myndighetsåldern, den ålder som gäller föralkoholinköp på restaurang i dag.Våra övriga reservationer handlar om ett antaldetaljregleringar av framför allt utskänkning som vitycker är omoderna och byråkratiska och därför börutmönstras ur lagstiftningen.Avslutningsvis vill jag säga att visst anser vi attvissa regleringar behövs. Men för att vinna förståelseför dessa regleringar måste vi politiker också avskaffade bestämmelser som bara uppfattas som byråkratioch förbudsmentalitet och därför inte heller fyllernågra alkoholpolitiska syften. Gör man inte det blirkonsekvensen en stor spricka mellan oss politiker ochdem som vi säger oss företräda.Anf. 143 ():Fru talman! På i vart fall en punkt delar jag Anni-ka uppfattning. Det är viktigt att vi har enalkoholpolitik som är utformad på sådant sätt att denhar legitimitet, dvs. att den i folks rättsmedvetandeuppfattas som verksam och effektiv och inte baranågot som är till för att möjligen tillfredsställa myn-digheters intresse av att reglera. På den punkten trorjag att det är viktigt att vi funderar en hel del över hurvi skall göra framöver.Att däremot sticka huvudet i sanden och blundaför att alkoholkonsumtionen är ett stort och allvarligtsamhällsproblem skulle jag aldrig kunna göra. Dettaär naturligtvis ett konstaterande som vi trots allt på deflesta håll är överens om. Att på något sätt försökaavfärda eller vifta bort problemen med att det bara är10 % av befolkningen som hamnar i den situationenatt de får problem med alkoholen är en väl nonchalantinställning till problematiken.Fru talman! EU-medlemskapet har på många sättförändrat förutsättningarna för att bedriva en effektivoch bra alkoholpolitik. Vi behöver därför, precis somjag sade inledningsvis, utveckla alkoholpolitiken såatt vi så att säga vässar de instrument vi själva förfo-gar över. En del av de instrument som vi har använtoss av tidigare, skatter, importrestriktioner, gränskon-troll, m.fl. har blivit trubbigare än de har varit tidiga-re. Desto viktigare är det att vi använder de instru-ment vi har.Målet för en sådan delvis förändrad alkoholpolitikmåste först och främst vara att få unga människor attavstå från alkohol och droger. Det viktigaste för sam-hället är att få unga människor att så länge som möj-ligt avstå från att konsumera alkohol.Vi måste verka för att de regler som gällerför alkohol och tobak i EU ändras. Man kan inte se påalkohol som man ser på alla andra varor i ett kom-mersiellt sammanhang när det gäller handel övergränserna. Man måste inse att det här är en drog ochatt den har sådana sociala och medicinska konsekven-ser att den måste vara föremål för speciella restriktio-ner.Att kunna begränsa gränshandeln och hålla uppekontrollen är naturligtvis också viktigt. Gränshandelnär ett av de stora och svåra problemen när det gällerspridningen av alkohol.Också alkoholreklamen har funnit nya vägar inomramen för EU och det internationella samarbetet.Sverige betraktas på det här området som nästan litetvärldsmästare på att kunna marknadsföra sina alko-holprodukter. Det är väl ingen som har undgått att sede "framgångar" som Vin- och Spritcentralen harkunnat inhysta när det gäller Absolut vodka. Detbrukar framhållas som ett exempel på en ur mark-nadssynpunkt mycket lyckad kampanj. Det liggernaturligtvis en dubbelmoral i detta. som viförsöker att inom vårt eget land förmå människor attminska alkoholkonsumtionen, satsar vi stora pengarpå reklamkampanjer för att svenska statens företagskall få sälja alkohol i andra länder. Därför är detockså viktigt att vi följer upp WHO:s etiska regler närdet gäller de här frågorna. Vi har förbundit oss attgöra det, och det är viktigt att vi lever upp till det.Likaså är det viktigt att det lokala engagemangetför det preventiva arbetet förstärks. Jag tror att det ärviktigt att det är på lokal nivå som man gör de härinsatserna och att det är där som vi skall bedriva eneffektiv alkoholpolitik. Det är i folkrörelserna och inykterhetsorganisationerna, men också i ungdomsor-ganisationerna som vi med hjälp av bl.a. måste försöka åstadkomma ett bättre förhål-lande när det gäller ungdomens alkoholkonsumtion.I det avseendet är folkölet något av en skamfläck,kan man säga. Genom att vi gick ifrån de regler vitidigare hade, att man måste begära tillstånd för att fåsälja folköl, och i stället knöt denna försäljning tilltillståndet för att få sälja livsmedel har handeln medfolköl ökat i så måtto att det är betydligt fler som kansälja folköl än som gjorde det tidigare. Det härhar också utnyttjats. Vid de kontroller som har gjortsav nykterhetsorganisationernas ungdomsorganisatio-ner har man funnit att det ibland går att släppa in både12- och 13-åringar i butikerna för att köpa folköl.Jag tycker att det vore angeläget att gå tillbaka tillde gamla reglerna och ställa krav på att man skullesöka tillstånd för att få sälja folköl. hardet t.o.m. nämnts att man skulle ta in den här försälj-ningen i Systembolaget. Det hade man inte förut, mendet är en reaktion mot den här utvecklingen.Alkoläsken är också ett problem som man inte kanbortse från. Marknadsföringen av den, som har appel-lerat till ungdomar, framför allt flickor, har varitganska skrupelfri, vill jag påstå. Därför tycker jag attdet är oerhört viktigt att man kan göra något åt denhär frågan. Jag är glad över att socialministern vidflera tillfällen har visat sig så väldigt engagerad i denhär frågan och verkligen starkt framhållit vikten av kan få bort den här produkten från marknaden.Den har inget annat syfte än att lura unga människoratt dricka alkohol, och sådana produkter behöver viinte i vårt land.Också den illegala tillverkningen och den illegalaförsäljningen, som även var inne på, ärett stort problem. Den vänder sig i hög grad till ung-domar. Just därför är det viktigt att man på det härområdet skärper bestämmelser och lagregler så verkligen ordentligt kan sätta dit dem som leverpå att sälja hembränd sprit till ungdomar. Den värstatyp av ungdomsförförelse man kan tänka sig är attfolk tillverkar och säljer sprit till ungdomar.Slutligen har jag en kommentar apropå det somAnnika sade. All forskning som hitintills harbedrivits på det här området har bekräftat att totalkon-sumtionens koppling till missbruket är absolut. Detfinns en absolut klar koppling mellan den totala kon-sumtionen av alkohol och konsekvenserna i form avmissbruk och sjukdomar av olika slag. Därför kanman inte bara säga att det här är en fix idé. Det ärbekräftat genom de utredningar som har gjorts påolika sätt.Fru talman! Det skulle kunna sägas mycket mer iden här frågan, men vi får säkert fler tillfällen till det.Jag yrkar bifall till reservationerna 2 och 16.Anf. 144 () replik:Fru talman! inledde med att för-söka påstå att jag förringade problemet med alkoho-len. Det var exakt det jag inte gjorde. Det var mycketmedvetet, eftersom jag vet att de som inte gillar vårlinje för att bekämpa alkoholproblem brukar försökaanvända den här oakademiska modellen. De sägerdärmed att vi inte tycker att alkoholen är något pro-blem.Jag inledde just med att säga att alla är överens omatt alkoholmissbruket har mycket stora skadeverk-ningar. Jag betonade just att det är ett stort socialtproblem i med alla dessa familjer vilkas livförstörs av missbruket, men att man måste göra skill-nad på bruk och missbruk. Jag tycker inte att det kanmissuppfattas på det sättet att jag skulle ha förringatalkoholproblemen.Anf. 145 () replik:Fru talman! Det är en icke så oväsentlig skillnadmellan det säger och det jag säger. DetAnnika säger är att hon inte förringar proble-men med missbruket, medan jag säger att det finns ettklart samband mellan bruket av alkohol och missbru-ket. Det är alltså inte bara missbruket som är ett pro-blem, utan missbruket är de facto en konsekvens avett alltför utvidgat användande av alkohol i storagrupper.Det är denna koppling mellan totalkonsumtionenoch problemen med missbruk som jag försöker göra.Det är det som - i varje fall AnnikaJonsell - gång på gång försöker förneka att det finns,trots att forskning på olika sätt stöttar detta. Jag harinte hört någon forskare som har motsagt detta, utande flesta säger att det är på det viset.Anf. 146 () replik:Fru talman! Jag hävdar för min del att forskningeninte är entydig på den här punkten, dvs. att det skullefinnas ett klart samband mellan totalkonsumtionenoch missbruket.Jag uppfattade trots allt att inled-de just med att säga att jag förringade alkoholensskadekonsekvenser. Jag hoppas att jag hörde fel, menjag får läsa protokollet i efterhand.Anf. 147 () replik:Fru talman! Jag skulle vara väldigt glad om Anni-ka kunde ta fram materialet från de forskarepå det här området som påstår att det inte finns någonsådan koppling. Det skulle vara intressant att ta del avdet, därför att jag har inte lyckats få ta del av det. Detär möjligt att det finns sådan forskning, och jag skullei så fall gärna se hur den ser ut.Anf. 148 ():Fru talman! Det känns litet egendomligt att debat-tera ett betänkande som baseras på motioner väcktaunder allmänna motionstiden , när detnu finns fräscha motioner med en del nyheter i somkom in . Jag hoppas att vi när vi skalldiskutera de motionerna inte plockar ut alkohol en-bart, narkotika enbart eller tobak enbart, utan att vi fåren bred debatt kring beroendeproblemen. Mekanis-men bakom beroendet av nikotin, av alkohol och avnarkotika är nämligen väldigt likartad. Det är en sig-nalsubstans i hjärnan som väcker lustkänslor och varsnivå ökar i hjärnan när man intar de här olika ämnena.För mig blir det därför väldigt egendomligt närModeraterna, med , ser så olika pååtgärder mot narkotika och åtgärder när det gälleralkohol, alkoholberoende och alkoholmissbruk. De ärå ena sidan väldigt liberala när det gäller alkohol, mennär det gäller narkotika vänder de åt andrahållet.Om jag då går över till detta betänkande, tycker vii liberalerna att WHO-målet om 25 %sänkning av konsumtionen, baserat just på totalkon-sumtionsforskningen, skall ligga fast även om vi inteklarar det till tidpunkten . Vi tycker att det ärviktigt att vara tydlig när det gäller detta mål. Närregeringen och andra försöker ludda till det och tabort det tydliga målet ger det en signal om att det härmed alkoholen nog inte är så farligt.Vår uppfattning om en restriktiv alkoholpolitik in-nebär ett bibehållet detaljhandelsmonopol, dvs. ettstarkt försvar för Systembolaget, och en hög skatt påalkoholhaltiga drycker. Vi tycker att man inom EUmåste börja betrakta alkoholen som en hälsofråga ochinte som en jordbruksfråga.Vi tycker att regeringen borde vara tydligare närdet gäller att använda den här Europadeklarationen,som antogs 1995 av WHO:s europeiska konferens omhälsa, samhälle och alkohol. Där anges tydligt hurman kan utveckla nationella strategier och genomföradem.En tydlighet på alla nivåer, att sända ut en signal isamhället om nödvändigheten av en restriktiv alko-holpolitik, är viktig i stort och i smått.Frågan om alkoläsken har tagits upp här. Den är juett verkligt bekymmer. Det sade vi ,och det bekymret har inte minskat. Det visar att detmåste bli en ändring med Alkoholsortimentsnämnden.Systembolaget måste kunna överklaga dess beslut.Man har här i sitt godkännande av alkoläsken intetagit hänsyn till hälsoaspekten. Det är ju något somRomfördraget ger en möjlighet till, men här har maninte tagit hänsyn till detta.En annan signal är hur vi ser på langning. Lang-ning är inte acceptabelt. Det skall ingripas mot lang-ning varhelst den inträffar, i synnerhet när det gällerungdomar. Vikten av en alkoholfri uppväxttid kaninte nog understrykas.Det för mig vidare till skolan och ANT-undervisningen, som är så ojämnt genomförd här ilandet. Det går tillbaka till ett självbestämmande hosskolorna och kommunerna som vi har värnat om, mendet är alltså ett självbestämmande som går de härsträvandena emot. Här skulle vi önska att Skolverketkunde ha litet vassare tänder för att just följa upp denhär undervisningen och se till att alla elever verkligennås av den. Det räcker inte med att säga att det är entemavecka. De barn som inte är närvarande under denveckan, av olika skäl, nås inte av den. Det här är enundervisning som skall komma igen i olika ämnen.Det talas om mainstreaming, arbete mot beroende-problematik, och det lämpar sig mycket väl att i sko-lans olika ämnen använda just den tekniken.Sedan har vi svartspriten. Där finns ett mång-punktsprogram för hur man skall motarbeta den. Vadjag tycker är extra viktigt är att gå ut till inte minstungdomarna och tala om att de inte vet vad som finnsi svartspriten. Det inträffade ett mycket tragiskt döds-fall , när en pojke förgiftade sig till döds pågrund av oren sprit. Där måste också aktiviteternastärkas.När det gäller kvinnliga missbrukare hade det varitpå sin plats med en tydligare text här.