prot · GK09117 · 1997-06-10 00:00:00 — Nya jobb kräver fler före-tag, fler företagare och företag som vågar expandera.Därför måste företagsklimatet förbättras och det somkan förenklas göras enklare. Vi har t.ex. lagt framförslag om att förenkla företagsdeklarationer, införaservicecheckar och en rad andra förenklingar.Självfallet var idén och ambitionen med förslagettill skattekonto bra, men det blev fel ändå. Vi frånfolkpartiets sida är givetvis positiva till att man effek-tiviserar systemet med redovisning och betalning avskatter och avgifter. Men förslaget ger inte denöverblick som är nödvändig i ett rättssamhälle. Viyrkar avslag på propositionen och vill att regeringenskall komma tillbaka med ett nytt förslag, som kantillgodose de berättigade krav på utformning som kanställas. Systemet måste vara överskådligt och begrip-ligt för användarna. Det här systemet är i alldeles förstor utsträckning utformat för att förenkla för myn-digheterna, och det är givetvis bra. Men det sker påföretagarens bekostnad, och det är det som är dåligt.Vi vill att regeringen kommer tillbaka med ett nyttförslag.Carl har just tagit upp de flesta av detunga argumenten. Majoriteten har inte tagitnågon hänsyn till dem. Men jag tänker ändå samman-fatta våra invändningar ungefär så här:Med det här förslaget blir det omöjligt att definie-ra vilka skatter som har betalats, eftersom saldot påkontot hanteras som en klumpsumma och eventuelladifferenser smetas ut. Om systemet införs blir detsvårt att ta reda på vari ett underskott består. Det lederlätt till att de olika skatterna blir anonyma. Ändå är deju helt olika och beräknas på olika sätt. Man vet inteom det är preliminärskatt, slutskatt, mervärdesskatt,arbetsgivaravgift, förseningsavgift eller vad det nu ärsom inte har kommit fram och vad som inte har debi-terats rätt.Att skattemyndigheten inte kommer att särskiljavad som har betalats till fullo och vad som inte harbetalats in är inte alls tillfredsställande. Blir det entvist ligger man givetvis risigare till om man harbetalat in skatten än om man inte har gjort det. Därförmåste företagaren själv kunna avgöra vilken skatt manvill betala och vad man vill avvakta med. Man måsteockså kunna se om en skatteinbetalning visar under-skott, så att man kan rätta till det om man själv hargjort fel.Som grundidé är det helt horribelt att de olikaskatterna inte specificeras och debiteras för sig. Omman t.ex. målar huset vill man ju gärna ha en specifi-kation på fakturan från den firma som har gjort arbe-tet och inte bara en klumpsumma på en papperslapp.T.o.m. i vanliga snabbköp får man en ordentlig speci-fikation på sina kvitton t.o.m. på äppelsorten ellerfetthalten på mjölken som man har köpt. Har någon-ting blivit felstämplat kan man anmärka på det ochinte bara på slutsumman.Vi tycker att skattemyndigheterna borde kunna fåsom regel att ha minst samma nivå på servicen tillkunderna som och ICA har. Det är en frågaom rättssäkerhet - en företagare måste kunna ha kollpå vilka skatter hon betalar. Det är ett anständighets-krav.Förslaget innebär också att inbetalningstidpunktenblir det datum då skatten har kommit fram till statenskonto, inte när man själv gör inbetalningen. Det bety-der att man inte kommer att veta när inbetalningenskall göras för att pengarna skall komma fram i rätttid. Inte heller kommer man att veta när man kan fårestavgifter. Det kan t.o.m. vara olika beroende på vari landet man bor osv. Det är också orimligt. Vi anserdessutom att inbetalningsdag för momsen måste sena-reläggas för alla företag.Diskret inbakat i förslaget om skattekonto finnsdet också ett förslag om utökat personligt skatteansvarför företrädare för aktiebolag. En av fördelarna medaktiebolagsformen är att man kan hålla den personligaekonomin skild från företagets. vet vi attföreträdare för ett aktiebolag kan bli personligt an-svariga för moms, arbetsgivareavgifter och A-skattsom är innehållen men som man inte har betalat in.Men utvidgas det till att gälla alla skatter och detblir en annorlunda typ av formulering. Detta ger sta-ten en ytterligare förbättrad ställning gentemot andrafordringsägare. I förlängningen kan detta givetvisminska människors vilja, som vi så väl behöver ,att ta risker och expandera.Fru talman! Det som jag nu har tagit upp och enrad andra invändningar gör att vi yrkar avslag påpropositionen. Vi vill att regeringen skall kommatillbaka med ett förslag med samma grundidéer menutformat för att garantera rättssäkerhet, likformighetoch enkelhet.I detta sammanhang vill även jag ta upp frågan omF-skattsedel. Tyvärr finns det alldeles för många ex-empel på människor vars idéer stupar redan här. Detfinns alldeles för många exempel på hur skattemyn-digheter har satt käppar i hjulen för många driftigaentreprenörer. Vart och ett av dem är ett stort miss-lyckande för ett land som skulle behöva en våg avnyföretagande.Tyvärr har det visat sig att kriterierna för avslagpå en ansökan om F-skattsedel sammanfaller ganskaväl med kännetecknen för en nybliven tjänsteföretaga-re. För att få en F-skattsedel enligt dagens praxis skallman:inte tidigare ha varit anställd hos uppdragsgivaren,inte använda uppdragsgivarens utrustning,inte ha kunder som anlitar företagets tjänster underlånga perioder,inte bedriva verksamhet av "allmän karaktär" ochinte ha en låg ekonomisk risk.Ändå är det precis så här som många tjänsteföre-tagare försöker börja, t.ex. genom att sälja till gamlakontakter. Det är också på det sättet som många kvin-nor börjar, vilka vill starta eget och bedriva en verk-samhet inom någon sektor där man har varitanställd.Självfallet vill många hålla igen på kostnader. Dekan inte ta stora ekonomiska risker, särskilt inte demånga nyföretagare och tjänsteföretagare som kanskehar en period av arbetslöshet bakom sig och inte pre-cis har kunnat lägga pengar på hög. Därför tycker vi ifolkpartiet att man borde vända på steken och låtafolk själva avgöra om det är näringsverksamhet debedriver och om de vill ha sin F-skattsedel. Vi måsteha tilltro till människors förmåga att avgöra om de villta risker och hur stora risker de kan ta, om de villavstå en viss möjlighet till trygghet i en anställning tillförmån för frihet och ansvar i ett företag. Kanske villde t.o.m. själva avgöra om de vill ha en krass möjlig-het till försörjning som inte står till buds på annat sätt.När vi säger att det skall vara lättare att få F-skattsedel enligt de nämnda kriterierna avser vi intepersoner som är kända för att ha misskött sina betal-ningar eller som inte har betalat skatt. Mendet är ju inte på dessa grunder som man hindrar enförfärlig massa människor, utan man hindrar dem pågrunder som är helt irrelevanta.Trots alltfler larmrapporter - och jag är övertygadom att ingen av oss trodde att det skulle bli så här -föreslår regeringen bara att säsongsföretag skall kun-na få betala F-skatt. Vid en diskussion som jag hademed skatteministern bara , verkade hanhelt främmande för att det skulle finnas ett problemöver huvud taget.Vi måste skapa ett företagsklimat som bejakarmänniskor när de vill sätta i gång och förverkliga enidé. Om vi vill att skall få en våg av nyföreta-gande, kan vi inte stoppa affärsidéer, driftiga männi-skor och verksamheter i förväg genom att myndighe-terna så att säga överprövar affärsidén som sådan.Fru talman! Mot bakgrund av vad jag har sagt härstår jag givetvis fast vid samtliga reservationer somjag har skrivit under i utskottet, men jag yrkar barabifall till reservationerna 1 och 7.Anf. 161 PER ():Fru talman! På det hela taget tycker jag faktiskt attdet här betänkandet är ganska bra. Men även solenhar ju fläckar, och också i det här betänkandet finnsdet en del saker som man skulle kunna önska att devar bättre. Företagen och alla instanser inom närings-livet har väl egentligen varit positiva till grundtankenom en lag om skattekonto.De reservanter som vill avslå hela propositionen,är väldigt rädda för förändring. De är inte heller be-redda att analysera vad det här kommer att innebära -även de här små negativa delarna. Man går fram medslåttermaskinen och hyvlar allting längs fotknölarna.Detta gör man trots att man egentligen i teorin, igrunden, är positiv till tanken på skattekonto. Då kanman fråga sig: Hur kommer det sig att man driverfrågan på detta sätt? Hur kommer det sig att man inteväljer att vara med och ta en sakdiskussion på ettannat sätt? Jag tror att man på ett väldigt tidigt stadi-um föll för kritiken från Företagarnas riksorganisa-tion. Det är, om man tittar på remissinstanserna, i stortsett den enda organisationen som har yrkat avslag pådet här. De andra har haft synpunkter på detaljer -och i vissa fall kanske litet mer än så - precis som jag.Jag skall börja med att ta upp något som jag lästepå s. 398 i propositionen. Det illustrerar problemenmed den terminologi som vi använder oss av inomskatteområdet. Det är ganska intressant. Här har vidiskuterat brytpunkter och skiktgränser, men jag trorinte ens att alla i skatteutskottet förstår skillnadenmellan brytpunkt och skiktgräns. Åtminstone har jaghär i kammaren vid ett antal tillfällen hört att man haranfört olika belopp - och felaktiga belopp - när manhar diskuterat hur mycket människor får tjäna innanden statliga taxeringen slår till. Då är det intressant attse i propositionen (1996/97:100) att också regeringen,eller åtminstone de som har skrivit propositionen,blandar ihop begreppen.Då kan jag förlåta den lärare som jag faktiskt hadeen diskussion med ganska tidigt . Då kom mindotter hem och sade: Jag fick fel när jag skrev att mankunde tjäna . Läraren säger att det är209 . Det är precis vad man tror i propositionenockså. Det går alltså att tjäna innan denstatliga skatten slår till. Man blandar ihop begreppetbrytpunkt, som inte längre existerar, med begreppetskiktgräns - som ju är samma sak som den inkomstman har minus egenavgifter och grundavdrag.Det här är i och för sig ganska intressant. Det gerkanske en relief åt den terminologi som vi användeross av. Vi kanske skall vara litet stringentare, litetklarare, när vi diskuterar skattefrågor . Jagmenar att den lärare som tog fel här naturligtvis ärförlåten när regeringens egna tjänstemän släpperigenom detta i en proposition.Jag sade att även solen har fläckar. Det här är juen väldigt bra proposition. Den är på det hela tagetväldigt välskriven. Den skulle faktiskt kunna fungeralitet grand som en lärobok om hur uppbördssystemethar fungerat och om hur det kommer att fungera. Mendet finns vissa saker som jag skulle vilja rätta till. Detgäller bl.a. det som vi skriver om i en motion, alltsåatt man inför en betalningsfrist förkvarskatterna. De som då har oturen att hamna i slutetav taxeringen, det gäller i första hand den förenkladedeklarationen, får sina beslut daterade sista datumet,. Då har de 90 dagars betalningsfrist föratt betala kvarskatten. Det innebär att den skall beta-las ungefär . Var och en kan se att detinte är världens mest intelligenta tidpunkt att lägga enkvarskattebetalning för en barnfamilj på.Till yttermera visso säger man att arbetsgivarensmedverkan vid inbetalning av kvarskatten skall tasbort. Man lägger helt på den skattskyldige själv att setill att betala. Det skall då ske runt slutet av novemberoch . Vi tycker inte att det är denmest intelligenta lösningen på det här problemet. Viskulle naturligtvis vilja ha kvar det här in på nyåret.Framför allt vill vi att arbetsgivarens medverkan närdet gäller kvarskatten skall vara kvar.Vi vet att det här kommer att innebära att krono-fogden kommer att få ytterligare arbetsuppgifter. Medtanke på de nedskärningar som man håller på meddär, vet jag inte om det egentligen är den typen avarbetsuppgifter som skall prioriteras, eller om vi skalllämna den här typen av arbetsuppgifter åt kronofog-den.Man kommer också att kräva synnerliga skäl föranstånd med betalning av skatten. Synnerliga skäl ären väldigt hård skrivning. Vi menar att särskilda skälborde vara tillräckligt för att få anstånd med att betalasina skatter och avgifter. Det kan ju vara så att manhamnar i ekonomiskt trångmål. Man kan hamna i enväldigt svår situation. Men det anses då normalt settinte vara synnerliga skäl. Däremot skulle det ansesvara särskilda skäl. Därför menar vi att det är särskil-da skäl som borde vara det intressanta i samman-hanget.Sedan håller jag med och när de diskuterar den nya förfallodagensinnebörd. Det är naturligtvis inte riktigt och rätt attförfallodagen skall vara den dag då pengarna kommermyndigheten till handa. Det borde vara så att förfallo-dagen är den dag som man kan visa kvitto på att be-talningen har skett på. Det hade faktiskt varit bättre atttidigarelägga betalningsdatum två än att haden nuvarande ordningen. Det här skapar en osäker-het som inte är särskilt lycklig i sammanhanget.När det gäller ställföreträdaransvaret, har jag ingetemot den utvidgning som sker. Däremot är det myckettveksamt, och kanske litet värre än så - det är inte bra- att man tar bort de subjektiva rekvisiten när detgäller ställföreträdaransvaret. Skatteministern har i enfråga här i kammaren sagt att det inte innebär någonförändring. Men varför tar man då bort de subjektivarekvisiten? Varför genomför man en förändring omdet inte skall vara någon förändring? För mig är detlitet underligt, och flera remissinstanser på den juri-diska sidan har ju också ifrågasatt denna förändring,alltså borttagandet av de subjektiva rekvisiten.När det gäller skatteavdrag för personer som harinkomster över brytpunkten, menar vi att det skullefinnas en möjlighet för skattemyndigheterna att gå inoch automatiskt dra i stället. Då skulle man juslippa en del av de kvarskatter som kanske kan kom-ma.Slutligen vill jag ta upp revisionsreglerna. Viställer oss bakom de förändrade reglerna. Det här medoförberedda revisioner är något som måste till. Dethär är i första hand en konkurrensfråga. Alla de somsköter sin verksamhet, och som utsätts för en osundkonkurrens, måste ju kunna fortsätta sin verksamhetmed vetskap om att det kan ske revisioner på demsom sköter sin verksamhet på ett icke-acceptabelt sätt.Jag skall ta ett exempel. Det fanns ett företag somhade ett antal anställda. Att det företaget fanns fickskattemyndigheten reda på när man granskade lönta-garnas deklarationer. Löntagarna hade uppgett ar-betsgivarens namn i sina deklarationer. När skatte-myndigheten kontrollerade detta företag fanns det intemed som arbetsgivare. Det var ett tillverkningsföre-tag, men det betalade inte någon moms. Skattemyn-digheten gick till länsrätten och begärde att få göra enrevision som man inte skulle informera om i förväg.Länsrätten meddelade företaget avslaget på dennamöjlighet som skattemyndigheten fick be-skedet. Detta innebar att denna möjlighet gick omintet.Det är på detta sätt som den nuvarande lagstift-ningen har fungerat. Tyvärr har man inte kunnat be-kämpa den ekonomiska brottsligheten och de företagsom bedriver en osund konkurrens med hjälp av svartverksamhet.Jag står naturligtvis bakom samtliga våra reserva-tioner, men jag yrkar bara bifall till reservationerna 5och 11.Anf. 162 ():Fru talman! Det är ett mycket intressant betänkan-de som vi diskuterar . Det är ett betänkandesom rör ett förslag om ett nytt skattebetalningssystem.Miljöpartiet tycker att förslaget i huvudsak är mycketbra, och vi vet att det har varit efterlängtat . Vitror också att det kan bidra till att förenkla för företagi . Av det skälet anser väl de flesta att det ärett välkommet förslag.När vi har diskuterat detta ganska omfattande för-slag har vi från valt att inte gå in i varen-da liten detalj och titta, eftersom man givetvis inte kanförvänta sig att alla detaljer skall falla på plats ome-delbart. Vi har i stället valt att försöka se på vilkadelar av förslaget som är av mer principiell karaktäroch där vi inte delar regeringens uppfattning. Jagtänkte därför koncentrera mitt anförande till dessadelar.Som har framgått av tidigare talares inlägg finnsdet naturligtvis en rad detaljförslag där man skullekunna ha andra åsikter. Det är inte självklart att för-slaget som helhet blir bättre bara för att man ändrar enlång rad små detaljer. Det blir kanske bara föränd-ringar men inte nödvändigtvis förbättringar.De förslag som vi har varit kritiska till är i huvud-sak de förslag som rör revisionsreglerna. Vi ser meden viss oro på den attityd, skulle jag vilja säga, somregeringen anlägger när det gäller synen på rätten förstaten att revidera företagen och deras verksamhet. Vimenar att det måste finnas en utgångspunkt i förhål-landet mellan samhället och företagen som bygger påett förtroende. Man måste som företagare känna är betrodd och inte som jag tror och misstänkeratt fallet blir med de förslag som föreligger att mani stället känner sig misstänkliggjord.Det är ganska långtgående principiella förändring-ar som man föreslår. Bl.a. vill man ge möjlighet förlöpande revidering av verksamhet, som alltså ännuinte har förfallit till deklaration eller redovisnings-skyldighet. Man vill också ha möjlighet att gå in ochrevidera hos tredje man i stället för att som kunnaanvända möjligheten att förelägga tredje man att re-dovisa. Detta vill man också göra helt oanmält, s.k.överraskningsrevisioner. Vi menar att detta samman-taget är en mycket olycklig bild som man ger av revi-sionsorganet som samhället har för företagarna.Det är naturligtvis rimligt och riktigt att tänka attde som bedriver näringsverksamhet skall göra rätt försig. Det är väl alla överens om. Det är också rimligtoch rätt att samhället har en möjlighet att kontrolleraatt företagen verkligen gör rätt för sig. Men gränsenför vilka verktyg och vilka metoder som samhälletkan tillgripa för att utöva denna kontroll menar vi frånMiljöpartiet att man har överskridit ganska mycketnär det gäller vad som kan anses rimligt ur företagar-nas synvinkel.Det är inte så svårt att sätta sig in i hur man somföretagare upplever ett sådant förslag. Självfallet kanman inte ställa sig bakom att man i denna utsträckningblir misstänkliggjord så att man när som helst skallkunna utsättas för att skattemyndigheten knackar pådörren och ber att få se alla papper, även sådant somman inte ens har blivit ålagd att redovisa officiellt.Därför har vi yrkat avslag på denna del av förslaget.Vi har naturligtvis även haft en del andra de-taljsynpunkter som kommer till uttryck i en del reser-vationer, och det är ju reservationer som jag självfal-let står bakom, men för tids vinnande nöjer jag mig med att belysa just dessa problem med revisions-reglerna och yrkar bifall till vår reservation 13.Anf. 163 MICHAELSTJERNSTRÖM (kd):Fru talman! Förslaget om skattekonto skulle kunnavara bra om varje skatt redovisades för sig. Men så ärinte förslaget utformat. Den föreslagna modelleninnebär att inbetalda skatter inte kommer att kunnaföljas skatt för skatt. Detta gör att det för den skatt-skyldige blir svårt att se vilka skatter som de facto harbetalats, dvs. dragits från kontot. Om det uppkommerskillnad mellan uppgiven inbetald skatt och faktiskinbetald skatt, dvs. en differens, blir det närmastomöjligt att med det nya systemet reda ut vari feletbestår. I ett rättssäkerhetsperspektiv är detta en oac-ceptabel brist som måste rättas till.Den samordnade uppbörden innebär att den skatt-skyldige antingen har en skattefordran eller en skat-teskuld i förhållande till staten, men skulden kan avsevilken skatt eller avgift som helst.Det bör erinras om att , i sittremissvar på utredningsförslaget, som alternativ kun-de tänka sig en samordningsmodell, men där möjlig-heter fanns att identifiera olika skatter och avgifteräven i betalningsströmmarna eller att kopplingenmellan betalning och redovisningshandling behålls.Riksrevisionsverket tillstyrkte utredningsförslagetunder förutsättning att väl fungerande informations-system med uppgifter om skatte- och avgiftsbetal-ningar kommer att finnas innan det nya sys-temet tas i bruk.Det är märkligt att banker kan hålla reda på olikakonton och fonder i ett och samma kontoutdrag åtsina kunder men att staten inte skulle kunna redovisaolika skatter och avgifter till företagarna. Jag villdärför fråga Socialdemokraterna och Centerpartietvarför staten inte skulle kunna klara av en sådan in-formation.Med den nu föreslagna modellen anonymiserasskatter och avgifter på ett för medborgaren mycketobehagligt sätt. Inte heller kan en viss betalning desti-neras till att avse en viss skatt eller avgift. Den som engång kommit efter med en viss skatt blir sen med allaskatter därefter till dess betalningarna kommit i kappdebiteringarna.Administrativa hänsyn får aldrig tillåtas väga tyng-re än grundläggande rättssäkerhetsaspekter. Kristde-mokraterna anser därför att bör avslå rege-ringens förslag och ge regeringen i uppdrag att utredaoch lägga fram en alternativ skattekontomodell somuppfyller grundläggande rättssäkerhetsaspekter.Fru talman! anser att betal-ningstidpunkten för inbetalning av moms bör varadensamma för större företag som för mindre företag,dvs. den 12 i andra månaden efter redovisningsperio-den.Om inte denna förändring genomförs kommer fö-retagen att tvingas fortsätta att betala in mervärdes-skatt till staten redan innan de har fått betalt av sinakunder. Detta är principiellt fel och medför likvidi-tetsproblem för många företag.Genom momsredovisningssystemet fungerar före-tagen som statens uppbördsmän och skall ges rimligaförutsättningar att klara denna uppgift utan att detskall påverka deras möjligheter att klara sin ordinarieverksamhet. Ytterligare ett skäl är vikten av enkla ochenhetliga regler.För företagen har den förtida momsinbetalningenförsvårat möjligheten till nya investeringar samt tillutveckling och expansion. Vidare har den hämmatbenägenheten att anställa nytt folk. Regeringen talarom ett gott företagsklimat, men vidtar under tidenåtgärder som försämrar företagarklimatet.Fru talman! anser att skatte-myndigheterna är alltför restriktiva när det gällermöjligheten för en nyföretagare att få en F-skattsedel.Det borde vara ett viktigt led i strävan efter att upp-muntra till nyföretagande att man lätt får tillgång kan tyckas vara en självklarhet att alla somvill vara företagare skall ha möjlighet till det, omaffärsidén är lönsam. Men så är det inte i . Tvärtom beviljas inte F-skattsedel när myndighe-terna inte tror att den person som söker kommer attbedriva näringsverksamhet. För att få en F-skattsedelkrävs det i vissa fall, innan företaget startat, att minstfem uppdragsgivare finns, att betydande belopp harinvesterats och att företagaren har specialistkompe-tens. Personer utan högre utbildning diskriminerasdärför. Vidare får inte tidigare arbetsgivare finnasmed bland uppdragsgivarna. En person som inte upp-fyller dessa krav är hänvisad till att söka anställning,om den här personen inte har sådan tur att han ellerhon bor på en ort där lagen inte tillämpas lika restrik-tivt.Som det nu är hindrar bestämmelserna framväxtenav nya marknader och nya arbeten. Lagen bör i ställetändras så att alla som vill ha en F-skattsedel får ensådan.Utskottsmajoriteten har en osedvanligt passivskrivning när det gäller svårigheten att få en F-skattsedel. I betänkandet sägs det att utskottet förut-sätter att "det administrativa krånglet när F-skattsedelsaknas blir så litet som möjligt".Man kan fråga sig på vilken planet utskottsmajori-teten befinner sig. Hur som helst är man långt frånverkligheten. Hur kan ni socialdemokrater och cen-terpartister tala om ett gott företagsklimat när ni inteens ger människor en rimlig chans till egen inkomstoch arbetslivserfarenhet samt till att byta karriär ge-nom att starta ett företag?Fru talman! En av fördelarna med aktiebolag ärmöjligheten att hålla sin personliga ekonomi skildfrån företagets. vill regeringen urholka den möj-ligheten. Företrädare för ett bolag är i normalfalletstyrelseledamöter och VD, som direkt eller genomnärstående äger aktier i bolaget. kanföreträdare för ett aktiebolag personligen bli ansvari-ga för moms, arbetsgivaravgifter, innehållen men intebetald A-skatt samt vissa punktskatter.