prot · GK09106 · 1997-05-21 00:00:00 — Biståndet är ocksåen viktig marknad. Företagen gör också en biståndsin-sats. För det andra är det viktigt att de svenskastatsmyndigheterna uppmärksammar företagen pådetta, dels i den fältverksamhet som tar upp,dels centralt inom . Såvitt jag förstårpågår nu ett arbete för att frågorna skall uppmärk-sammas inom . Det är mycket vik-tigt.Anf. 82 () replik:Fru talman! Jag tackar för detkraftfulla stödet för min motion - ett stöd som ocksåutskottet har givit. Jag tror precis som det är en väldigt viktig fråga.De små företag som det ofta är fråga om har intekontakter för och möjligheter att handla på en storinternationell marknad. De behöver stöd bl.a. genomprojektbevakning. Den bevakningen har inte varitsärskilt framgångsrik. Det visar resultaten. Det finns en betydligt mindre andel svenska företag inomdenna verksamhet än sedan.Jag skall följa utvecklingen mycket noggrant iframtiden.Anf. 83 ():Fru talman! Jag borde naturligtvis vara nöjd ochsitta still när utskottet i sitt betänkande skriver följan-de om den motion, U203, som och jaghar skrivit: "Utskottet delar många av de synpunktersom lämnats i motionen och förutsätter att dessa, ellerliknande överväganden, kommer att ligga till grundför det fortsatta samarbetet med ". Mananser att motionen därmed är besvarad. Man hänvisarockså till att besök från svensk sida - från Sida ochUD - skall ske i Mongoliet.Några ord är ändå på sin plats, inte minst motbakgrund av och K-G Biörsmarksmeningsutbyte tidigare när det gällde vilka krav mankan ställa på demokratiseringsprocessen i ett land.Mongoliet är ett till ytan stort men ändå litet land,klämt mellan stora grannar. Det är en diktatur - ettland ännu famlande efter demokratin med framstegoch brister. När vi som de första skandinaviska politi-kerna kom på besök efter maktövertagandet och deförsta fria valen slogs vi av hur moget man uppträdde.Jag anser att vi kan peka på som ett före-döme när det gäller länder med nyvunnen frihet.Efter tre av kommunistiskt förtrycklyckades det för Demokratiska unionen, dvs. modera-terna och socialdemokraterna i , att till-sammans efter fria val fredligt taöver och bilda en majoritetsregering. Bara maktöver-föringen visar på en otroligt snabb och stor politiskmognad.Där finns en fri press. Man har konkurrerande TV-kanaler, och det är en öppen och fri debatt. Men manmärker också själv att man skulle behöva litet stöd iutvecklingen av detta.Det har bildats någonting som kallas . Där samarbetar fackföreningar, alla politis-ka partier utom just det gamla ,företagarföreningar och en del andra organisationersom har uppstått. Man har i detta sitt arbete stöd avtyska . Man talade om föross att man också är väldigt medveten om att Sverigeär ett av de länder som har den mest utvecklade folk-rörelsestrukturen. Man skulle vilja lära sig av oss, förman visste att de folkliga organisationerna är så oer-hört väsentliga för demokratins utveckling.Man vill inte bli omhändertagen, vilket man kon-staterade med hänvisning till exempelsom finns ute i världen. Vi från i-världen, inte minstfrån , har ibland tagit över. Man vill ha stödvad gäller att skaffa kunnande. Man vill kunna ut-veckla infrastruktur och bygga upp småindustrier ochverkstäder ute på landsbygden. Man vill som sagt hahjälp med att bygga vidare på demokratin.Detta är ett väldigt fint exempel på hur man kanarbeta. Det visar också att man trots både ekonomiskaoch andra bekymmer verkligen kan satsa på demo-kratin parallellt med den materiella utvecklingen. Detär därför jag inte tycker att de slantar vi hargivit till utvecklingen av - de senaste årenmellan 2,5 och - är specielltmycket att yvas över. Jag kommer självfallet att medstort intresse följa både Sidas och UD:s arbete medfrågan, och självfallet också egna strä-vanden. Ett uttryck för att man är väldigt intresseradav oss, förutom att man stödde oss när det gälldemedlemskapet i , är också att man isitt parlament, Stora Chural, har bildat ett mongoliskt-svenskt parlamentarikersällskap. Det gjorde maninnan några svenskar ännu hade varit där. Man hop-pas att man också skall få samarbeta med det svenskaparlamentet när det gäller utvecklingen av demokratinoch därmed också av landet i sin helhet.Det finns ett stort antal punkter där man egentligenbara har önskat litet extra hjälp med kunnande, somjag nämnde. Förmodligen finns det i landet otroligatillgångar av naturgas, olja och sådant som man i dagär helt beroende av den stora grannen nordväst om sigför att kunna få ta del av. Om vi kan hjälpa Mongolietmed att förbättra både sin ekonomi och sin demokratitycker jag att det är en lovvärd insats från Sverigessida. Jag kommer, som sagt, att följa hur dessa frågorsköts. Trots den positiva behandlingen i utskottet kanjag nästan förutskicka att vi, om det inte går åt det hållsom vi motionärer hoppas, säkert kommer tillbaka.Anf. 84 replik (s):Fru talman! Jag har i samband med ett besök iPeking för inte alltför längesedan också blivit upp-märksammad på frågan om utvecklingen i Mongoliet.Jag fick då klart för mig att den pånågot sätt - och på ort och ställe - närmare skullesätta sig in i situationen i . Jag förutsätteratt UD:s och Sidas resa verkligen blir av. Det är juden information som vi har fått i utskottet.Över huvud taget tycker jag att det är bra att viintresserar oss mer för . Jag välkomnar att rege-ringen ämnar lämna en djupare redovisning av vårarelationer till . Jag tror att vi har mycket att läraav . Delar av har haft en betydligt snabba-re utveckling än . Det är viktigt att lära av den.Jag tror också att den utveckling som vi kan se iMongoliet rymmer något positivt. Vi skall inte hellerglömma geografiskt intressanta läge;är granne till . Vi har tidigare här idebatten hört talas om kontakter som riksdagsmän harhaft med och andra länder. Oavsett om detråkar vara demokratier eller diktaturer tror jag att ettökat intresse för är positivt. Jag tänker då inteminst på Mongoliet.Anf. 85 () replik:Fru talman! Jag får tacka för deorden. Jag kan bara konstatera att man, om man skallsatsa på att vidareutveckla sina förbindelser medländer, bör göra det med . harfaktiskt uppvisat en stabilitet av en helt annan karak-tär än andra länder som har varit på tapeten i debat-ten.Anf. 86 ():Fru talman! berörde i en tidigarereplik den moderna fredsforskningens kanske vikti-gaste enskilda tes, nämligen att demokratier inte går ikrig med varandra. Han hävdade att detta inte håller,eftersom medverkade till att störta regim i . Detta var inte huvudskälet tillatt jag har begärt ordet. Men jag vill passa på attkommentera även detta. Det är nämligen ett uppenbartfall av missförstånd av denna grundläggande tes elleriakttagelse. Och det är värt att föra det till protokollet.Denna tes säger helt enkelt att demokratier hittillsinte har gått i krig med varandra. Den säger inte attdemokratier alltid beter sig moraliskt klanderfrittgentemot andra stater eller att demokratier inte inlåtersig på sådant som de inte borde göra. Det är viktigt attfå sagt detta. Det är oerhört viktigt att iaktta just dettasamband mellan en demokratisk kultur i inrikespoliti-ken i olika länder och förmågan att förstå att konflik-ter utåt också lämpligen löses med demokratins me-tod, alltså med kompromisser, samtal och öppen sam-existens. Man skall vara försiktig med att tala omabsoluta lagar i sådana här sammanhang. Men det ärju ett oerhört starkt samband, och det kullkastas inteav att demokratier i olika sammanhang har gjort alltmöjligt som de inte borde göra. Demokratier går inte ikrig med varandra. Så har i alla fall inte skett hittills.Det som föranledde mig att begära ordet var någraformuleringar av i ett replikskifte medKarl-Göran Biörsmark tidigare om Kuba.De var så anmärkningsvärda att det är viktigt att debemöts ytterligare utöver vad som kunde ske i detreplikskiftet.Eva sade att hon inte ser som enfullfjädrad demokrati; jag skrev upp orden. Någotsenare sade hon att inte är en flerpartidemokrati,underförstått: det finns andra sorters demokratier ände som har flera partier som människorna kan väljamellan. Det finns alltså andra sorters demokratier änsådana där människor fritt kan välja mellan olikapartier och därmed ta ställning till vilka politiskakrafter som bör styra det land där de bor.Dessutom sade att det inte barafinns demokrati och diktatur att välja mellan utan attdet finns flera steg däremellan. Det skulle möjligenvara begripligt om det var i ett sammanhang där manresonerade om demokratiers funktionsförmåga underolika betingelser. Det finns demokratier som fungerarmycket dåligt. Det finns demokratier som fungerarbra. Det finns demokratier med mycket korruption.Det finns allt möjligt sådant. Man kan föra ett reso-nemang om betingelserna för att en demokrati skallkunna bli stabil och väl fungerande. Men om möjlig-heten att välja fritt mellan olika politiska alternativsaknas finns inte demokrati. På finns den inte.Därför är detta resonemang som för idenna kammare uppseendeväckande.Jag har föreställt mig att det finns en strävan inomVänsterpartiet mot att komma bort från den typ avresonemang i sådana här frågor som var så vanliga ipartiets äldre historia. Men här kommer precis den typav argumentering som vi har hört förut upp igen.Demokrati betyder enligt alla normala definitioneratt folket i ett land styr landet genom att delta i friaval med allmän rösträtt och politisk frihet. Man skallalltså ha möjlighet att välja mellan olika politiskaalternativ. Därmed kan man rösta bort regeringen omden är dålig. Och man kan kritisera regeringen genomen fri press och en fri debatt på olika nivåer i samhäl-let. Detta kan man inte göra på . Därför finns detinget som helst underlag för att föra något resone-mang om att skulle vara något slags mellanlägeeller något annat. är en diktatur - punkt. Det ärpå det sättet.Om ett parti i riksdag medger en tolkningav demokratibegreppet som innefattar det som alla viandra med normalt språkbruk kallar för diktatur bördet påtalas i talarstolen. Det har jag nu gjort.Anf. 87 ():Fru talman! Det replikskifte som jag hade med K-G Biörsmark gällde om man kan jämställa förtrycket iKina med de övergrepp som sker på . Jag ochVänsterpartiet hävdar att det finns en väsentlig skill-nad. I ägnar man sig åt systematiska övergrepp.Det finns varken flerpartisystem eller möjlighet attuttrycka opposition. Dessutom förtrycks stora grupperav människor. Man har en syn på kvinnor som lägrestående människor. Det yttrar sig exempelvis i riktadeaborter. Man aborterar kvinnofoster etc. Jag tänker påsituationen på barnhemmen, men jag skall inte gå innärmare på detta.Jag menar att det solklart är en diktatur i Kina.Övergreppen är många och inbegriper också politiskaavrättningar osv.När det gäller har vi från gåttfram med en hård kritik. Vi anser inte att är endiktatur men inte heller att det är en fullfjädrad demo-krati. Jag kanske inte använde ett bra ord. Det finnsstora brister när det gäller det demokratiska styrelse-sättet på , bl.a. när det gäller flerpartisystem ochbehandlingen av oppositionella. Vi har med kraft gåttut och kritiserat i dessa avseenden.Men jag hävdar att demokratibegreppet inte baramåste diskuteras till dess form. Det finns nämligenflera länder i världen med flerpartisystem som defini-tivt bara har en demokrati till formen.I andra länder som diskuterats , t.ex. ,förtrycks människor för sina åsikters skull och kastas ifängelse utan att få rättslig prövning. Vi har andraländer som har genomgått en utveckling - t.ex. ,som är på väg mot en fullständig demokrati men ännuinte har uppnått det. Det finns alltså flera lägen där-emellan, anser jag.Anf. 88 ():Fru talman! Precis detta formuleringssätt kommerjag ihåg från den gången för en del år sedan då detMoskvatrogna i försökteundvika att landet skulle få en normal västeuropeiskdemokrati och i stället göra det till en kommunistiskdiktatur. Då använde man exakt den här sortens ar-gumentering. Detta kommenterades av den dåvarandesocialistledaren i , Mário , som senareblev president - i fria val, - med attdemokrati är demokrati. La démocratie c'est ladémocratie. Det finns inget mer att säga. Antingenfinns det fria val, flerpartisystem och fri press ellerockså finns det inte. Det kan inte finnas något mellan-läge.Att ha synpunkter på aborter, barnhem och poli-tiska avrättningar är alldeles förträffligt i och för sig.Men det som allra mest uppenbart förenar ochKina när det gäller styrelseskicket - det kan ju tänkasvara ett och annat som förenar dem också när detgäller barnhem; det skulle inte förvåna mig - är att ibåda dessa länder saknas möjligheten för medborgar-na att i fria val avsätta dem som styr.Anf. 89 ():Fru talman! Att tala om demokrati eller icke de-mokrati och däremellan inga mellanlägen, eller om attdet finns länder som är mer demokratiskt styrda änandra, tycker jag är att förenkla frågeställningen oer-hört. Den här möjligheten till replik tillåter mig inteatt gå in på det, men det vore väl värt ytterligare dis-kussioner.Vad jag undrar är: Var landar ?Vad landar det på för del? Det här utgick fråninternationellt utvecklingsbistånd. Min ståndpunkt äratt jag vill påverka genom kontakter med . Detexempel jag gav var att vimöjliggör för kubanska ekonomistudenter att lära sigmarknadsekonomi och att se hur en marknadsekonomikan fungera i ett demokratiskt samhälle. Det ser jagsom ett utmärkt sätt att föra dessa tankegångar vidare.Men det ser uppenbarligen inte . I stället ärdet genom isolering av och enbart genom frivil-liga organisationer som man skall kunna åstadkommaen förändring där. Det tycker jag är anmärkningsvärtför att komma från Folkpartiet.Anf. 90 ():Fru talman! Som den som läser protokollet inser,och som den som lyssnade på replikskiftet mellanKarl-Göran Biörsmark och förutmycket tydligt hörde, vill stödja demokra-tiseringsarbetet på genom stöd till enskildaorganisationer. Dessa kan göra just det som vi intekan förvänta oss att regimen i landet kommer att göra,eftersom det då handlar om att den kommer att avsät-tas - om det blir demokrati blir det ju fria val.Det finns ju en opposition - liberaler, socialdemo-krater, kristdemokrater, kanske rent av någon sortsvänstersocialister i opposition. Men dessa får intechansen, därför att på får man inte bilda friapartier och ställa upp i fria val. Det är precis dennaoförmåga att inse detta grundläggande förhållande,också hos dagens vänsterparti efter Berlin-murens fall, som föranledde min replik. Jag tyckerinte att något som har sagt bidrar tillatt revidera mitt inledande omdöme på något sätt.Anf. 91 Statsrådet ():Fru talman! Vi har diskuterat i många timmar, ochvi kan nog enas om en sak: har ett bistånd avgod internationell kvalitet. Under de tre decennier vihar varit mycket aktiva har detta utvecklats från u-hjälp till projekt, till sammanhang och helhetstänkan-de. Från traditionellt bistånd går vi nu till utvecklings-samarbete för 2000-talet.Kärnuppgiften - att hjälpa till så att de fattigamänniskorna får makt - finns kvar från proposition100, som var inne på. Nuhandlar det mycket om att bryta biståndsberoendet,om en utveckling som bygger på självtillit och in-hemskt sparande och som stärker ländernas och män-niskornas eget ansvarstagande.Bistånd handlar också om att hjälpade fattigaste länderna att bli del av den internationellaekonomin i samspelet mellan handel och integration.Mer än fem miljarder människor står utanför globali-seringen . Där måste de in för att man skall kun-na skapa lyftet ur fattigdom.Framför allt handlar bistånd om endemokratiskt hållbar utveckling - som prioriterar defattiga och inte marginaliserar dem, som värnar mil-jön och inte nedvärderar den och som lyfter framkvinnorna och inte diskriminerar dem. Hållbar ut-veckling skapar jobb som ger tillväxt, inte tillväxtsom inte skapar jobb.Om strategierna för 2000-talets internationella ut-vecklingssamarbete fullföljs och lyckas, och omvärldssamfundet också kan skapa finansieringssystemför våra gemensamma uppgifter, då kan den fas sombiståndet nu påbörjat också bli dess sista. Vid dessände finns en värld där biståndet inte längre behövs,men väl samarbete och solidaritet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 5 §. )4 § Verksamheten inom betänkande 1996/97:UU7Verksamheten inom (skr. 1995/96:193och 1996/97:14 samt redog. 1996/97:ER1)Anf. 92 ():Fru talman! Jag hade egentligen inte begärt ordet idenna debatt, eftersom vi i stort sett har varit överensi utrikesutskottet när vi har tittat på agerandet i , där kampen för mänskliga rättigheter ochdemokrati har varit ett framträdande drag. Men sedanvisade det sig, när vi fick handlingarna, att ett särskiltyttrande som gäller och be-handling av medlemskap i intehar kommit med. Därför ser jag mig föranlåten attläsa upp detta särskilda yttrande.Jag vill också säga att jag tycker att situationenvad det gäller ytterligare har spetsats till se-dan vi behandlade betänkandet i utrikesutskottet i ochmed att har gjort intrång i norra . Det harkommit rapporter om att tusentals personer har mör-dats. Naturligtvis har man hävdat att det är PKK-soldater som har mördats, men vi vet också från rap-porter att stora delar av den civila befolkningen hardrabbats. Det är mycket allvarligt. Från Vänsterparti-ets sida fördömer vi starkt den här invasionen frånTurkiets sida.Det särskilda yttrande som skulle ha medföljtärendet är gemensamt för och Vänster-partiet. Utgångspunkten är att utskottet tar upp fråganom uteslutning eller inte av från Europarådet.Vi har kommit fram till att det intefinns sådana förutsättningar, men att möjligheten intebör uteslutas för framtiden. Yttrandet lyder så här:Det är värdefullt att, så långt det är möjligt, inteutesluta de länder som dåligt följer de gemensammaöverenskommelserna. Men om inte rättelse sker, ellerens en positiv utveckling påbörjas, måste en tillfälligsuspendering kunna användas.Turkiet har under givit löften man intehar hållit om att efterleva de grundläggande krav somEuroparådet har vad gäller mänskliga rättigheter.Tortyr och "försvinnanden" är fortfarande vanligt.Samtidigt är ett oförsonligt förhållningssätt gentemotframför allt den kurdiska befolkningen något full-ständigt oacceptabelt. Tusentals byar har bränts ned,jordar förstörts, och människor har hemlösa ochjordlösa tvingats på flykt i sitt eget land.En sak är att fatta beslut om en ny, strängare lag-stiftning - en annan sak är att få den att genomsyrasamhället och fungera ut i de sista leden av militärer,säkerhetstjänst, poliser och fångvaktare. Nyss har enmer europeiskt anpassad lagstiftning om bl.a. häkt-ningstider antagits av , men hurden kommer att praktiseras är fortfarande ovisst. Vadgäller konventionen om de mänskliga rättigheternaoch tortyrkonventionen, som skrivit under,praktiseras de fortfarande inte.I ett särskilt meddelande har utrikesministern,tillika vice premiärministern, sagt attMR-frågorna skall ha försvunnit från agendan vidårets slut, dvs. skall då ha visat omvärlden tagit itu med problemen och att lagstiftningenfungerar på alla nivåer.Liknande löften fick vi som träffade den turkiskaambassadören i bekräftademed emfas.Visar det sig att inte genom-för det man givit löfte om bör en tillfällig suspende-ring genomföras. Avstängning av Turkietkan bli aktuell om det t.ex. klargörs att sä-kerhetstjänst använder yrkesförbrytare för att genom-föra aktioner utomlands mot medborgare från Turkieteller andra länder. Samma situation kan uppstå omTurkiet, trots ändringar i lagstiftningen och i stridmed internationella konventioner som haranslutit sig till, fortsätter att begå övergrepp motmänskliga rättigheter. Detta för att visa respekt föralla de utsatta människorna i , respekt inför detorterade, de mördade och alla de som förlorat sinaanhöriga, men också respekt för allmänna demokra-tiska värden, internationella överenskommelser ochde grundläggande mänskliga rättigheterna, som visätter högt.Anf. 93 ():Fru talman! Jag har begärt ordet med anledning avett särskilt yttrande som bifogats det här betänkandet.I yttrandet står en mening som vi faktiskt inte fickmajoritet för att få in i betänkandet. I den står "attsvenska statens företrädare vid mål i Europadomsto-len måste framföra helt korrekta och fullständigauppgifter. "Man kan fråga sig varför det står så här i det sär-skilda yttrandet. Det hänger samman med att om mänskliga rättigheter och funda-mentala friheter är hörnstenen i system för attgarantera mänskliga rättigheter. införlivadedenna konvention i svensk rätt den 1 januari 1995.Europadomstolen är värnet för att den här konventio-nen verkligen skall fungera. Vi har som medborgare iSverige rätt att klaga till denna domstol om vi anseross ha blivit felaktigt behandlade efter att vi har ut-tömt våra nationella möjligheter.I fallet , som också finns nämnti den här redogörelsen, har svenska staten framförtfelaktiga uppgifter. skriver att det vartack vare regeringens felaktiga uppgifter som statenklarade sig i , dvs. klarade sig frånatt bli fälld i målet mot tänker inte här gå in på det målet. Men detman i klartext säger är att svenska staten, genom attbegå det som vi vanliga människor skulle kalla men-ed, vilket är straffbart, skulle ha klarat sig från att blifälld i ett mål om mänskliga rättigheter. Det är natur-ligtvis en präktig skandal. Det har väckt väldig upp-märksamhet, både i de kretsar som specifikt sysslarmed mänskliga rättigheter och i andra länder i all-mänhet. Det här öppnar ju en ny möjlighet för stateratt kringgå kravet på mänskliga rättigheter. Man kannämligen föra fram felaktiga eller icke kontrolleradeuppgifter, som det heter med en omskrivning, i för-handlingar.Hittills har man utgått från att stater talar sanning.Man har inte ansett sig behöva ha någon särskildundersökande teknik för att konstatera om en med-lemsstat har talat sanning. Man har utgått från att detframförs korrekta, sanningsenliga och fullständigauppgifter. Det som hänt innebär att knäsätteren ny princip, att man skall agera med tvivelaktigametoder i för att försöka klara sigfrån att bli fälld.Det är verkligen något mycket allvarligt, närsvenska staten går i bräschen för att undergräva Euro-pakonventionen om mänskliga rättigheter och funda-mentala friheter. Vi diskuterade i biståndsdebat-ten vikten att värna mänskliga rättigheter och demo-krati i utvecklingsländer. Det var många inlägg omdetta. Men det här, fru talman, handlar om att värnamänskliga rättigheter och demokrati i och ivårt eget land. Efter många decennier har vi fått bin-dande försäkringar om att uppnå en hög europeiskstandard. Då är det klart att det är något uppseende-väckande, för att formulera saken milt, om den svens-ka staten går i bräschen för att undergräva det syste-met genom att inte komma med helt korrekta ochfullständiga uppgifter när man har ett mål inför Euro-padomstolen.Anf. 94 ():Fru talman! Jag var inte heller anmäld på talarlis-tan för det här ärendet. Men som ordförande i ett avden parlamentariska församlingens främsta utskott,,utskottet för juridiska frågor och mänskliga rättighe-ter, tycker jag ändå att jag bör komma med någrakommentarer.Det är ett bra betänkande, som i stort återger detsom sysslar med. Inte minst tycker jag attdet på ett utomordentligt sätt kommer fram vad somsker i den parlamentariska församlingen, som harblivit kraftigt utvidgad efter den allmänna upptagningav medlemsstater som har skett.Det råder väl inget tvivel om att harkommit att få en större betydelse. Det har stor bety-delse inte minst för demokratiseringssträvandena iÖst- och , för möjligheterna att införamänskliga rättigheter och för att göra det möjligt fördessa länder att ta sin rättmätiga plats i den europeis-ka kretsen.Jag skall inte gå in närmare på de olika frågor somär aktuella. Jag vill bara konstatera att monitoring,övervakning, har blivit en allt väsentligare uppgift, såväsentlig att den nu har lämnats över till en alldelessärskild kommitté, från att tidigare ha sorterat underdet juridiska utskottet, som dock blivit alltför överho-pat med arbete.