prot · GK0995 · 1997-04-24 00:00:00 — Det är ju viatillväxt i det här landet som vi kan lösa våra problem,inte genom att slå in på en ytterligare omfördelning.Jag ville fråga inrikesministern om detta, för svarethär kan ju tolkas som att man är inne på tankegångarom att ytterligare kompensera befolkningssvaga regi-oner som redan har kompenserats väldigt mycket idagens utjämningssystem.Anf. 33 Inrikesminister ():Herr talman! Jag konstaterar att har rätt så divergerande upp-fattningar i den här frågan. För att kommentera deinlägg som gjorts kan jag säga följande. Jag är välmedveten om de problem som länbrottas med. är väl det län somhar haft stora befolkningsminskningar och som harväldigt stora bekymmer. Jag har fått riklig informationom det av länets landshövding till att jag tycker att det är så angelä-get att just den kommitté som vi har tillsatt och somhar som ordförande får titta påfrågan är att det inte handlar om okomplicerade frå-gor. Man skall inte underskatta problemen genom attkanske rycka i en tåt, därför att då uppkommer andraproblem. måste få tittanärmare på helheten. Jag har pekat på att vi är välmedvetna om att det finns ett problem just med kom-muner som har en stor befolkningsminskning. Det ärväl det som nu tittar litetextra på.Jag började min kommunalpolitiska bana i börjanav 70-talet och avslutade den , såden är relativt lång. har nog fem ellersex skatteutjämningsutredningar passerat revy. Eftervarenda skatteutjämningsutredning och därpå följandeproposition liksom därpå följande riksdagsbeslut hardet alltid varit några kommuner som upplevt sig somförlorare. Man vill då ha en ny utredning, och sedansätts det hela i gång. Därmed får man samma processigen.Millimeterrättvisa kommer vi naturligtvis aldrigatt uppnå i ett skatteutjämningssystem. Jag tyckerändå att nuvarande system har fungerat bra. Där finnsdet dock vissa saker som man behöver titta ytterligarepå, bl.a. det som nämner. Det gällerockså några andra saker som man fått tilläggsdirektivom. LSS bör man också titta närmare på. I stort setttycker jag ändå att systemet har hållit som det varmeningen att det skulle hålla.Lennart , jag tror faktiskt inte att det ärnågot problem med att kommunerna inte bidrar tilltillväxten. Jag förstår resonemanget om skatteunder-laget. menar beträffande detta medutjämning och skattekraft att det inte finns något inci-tament för att dra till sig aktiviteter. Jag tror inte attdet här har den effekten. Jag dristar mig till att sägaatt kommunalmän brukar vara rätt så angelägna om attdet skall vara aktivitet i den egna kommunen. försvarsfrågan och detta med vilka platser i vårtland som skulle bli av med sina regementen diskute-rades var det en oerhörd aktivitet från kommunalmän-nens sida. Man ville behålla sina respektive regemen-ten. Man brydde sig inte om att det från skattein-komstsynpunkt egentligen var fråga om ett mycketlitet inflytande. Jag tror nog att kommunalmännen ärrätt angelägna om att dra till sig aktiviteter och om attdessa inte bromsas just av den här frågan.Avslutningsvis vill jag säga att regeringen natur-ligtvis inte är färdig med något som helst ställningsta-gande i frågan om ändringar i skatteutjämningssyste-met. Därtill kommer att detta måste analyseras or-dentligt av , som just nugör en sådan analys.Anf. 34 vice talman ():Fru talman! Även jag konstaterar att det finns enskillnad mellan min och uppfatt-ning i den här frågan. Jag tycker att jag ändå tydligtvisat att det fanns en beredskap för ett slags omför-delning i samband med att man gjorde ett annorlundakommunalskatteutjämningssystem. Vad jag menar äratt det har blivit en så kraftig omfördelning att maninom ett län inte kommer att kunna upprätthålla dengrundläggande nivån för vård, omsorg och utbildninginnan det här är färdigt.Om vi nu pratar om tillväxtregioner skall man varapå det klara med att t.ex. vi i haftväldigt stora investeringar i omfattande fast egendomi samband med de stora skogsindustrierna och pro-cessindustrierna. Vi har också andra stora industrier ilänet där man investerar i fast egendom, medan män-niskor blir arbetslösa. Den utvecklingen har ju den härindustridelen genomgått. Likaså har vi dyra anlägg-ningar i form av kraftverksbyggnader som tidigarebeskattades i länet och i kommunerna, vare sig det varfråga om garantibelopp eller det var fråga om andrasaker. har vi en fastighetsbeskattning på statlignivå. För kommun, för att nämna en kom-mun i ett annat län, skulle just fastighetsbeskattningenbeträffande kraftverk ha inneburit att man slappkommunalskatt över huvud taget. Tala om omfördel-ning!På något sätt måste man vara på det klara med vil-ken förändring som samhället har genomgått och hurdet i så fall har slagit i form av omfördelningar påandra skatteområden.Lennart , när det gäller detta med tillväx-tregioner tittade man i en gång närmare påtillväxtdelarna i staden. Man såg bl.a. att det var enväldigt dålig tillväxt i . Därför tog man bortallting där. Jo, det blev en stor krimi-nell del. Det blev en fullständig förslumning och renakatastrofområdet, just på grund av det tillväxttänkan-de som företräder. Också jag är förtillväxt, men det måste på något sätt vara en tillväxtsom tillgodoser basbehov, grundläggande behov ochkrav på kvalitet av olika slag. Då kan man inte göraen så kraftig omfördelning. Det är därför som jag harställt den här interpellationen. Jag upplever att jagändå har fått ett gensvar från inrikesministern så tillvida att man har observerat att bl.a. Västernorrlandslän är utsatt för ett speciellt tryck i det här samman-hanget.Vi i ställde upp på kommunalskat-teutjämningen, och det gjorde även mina partikamra-ter hemma i länet. Men ingen hade egentligen obser-verat den här befolkningsfaktorn. Det är den som harslagit till på det här sättet. Jag utgår ifrån att det finnsen öppenhet hos regeringen om kommittén, som haren enligt mitt förmenande mycket klok ordförande,kommer fram till att det här har skett en alltför kraftigförändring och att man måste förändra beräknins-grunden.Anf. 35 ():Fru talman! Jag kan hålla med om att kommitténhar en grannlaga uppgift att gå igenom hur systemethar slagit. Jag tilltror kommittén möjligheter att göradet på ett korrekt och objektivt sätt. Men GörelThurdin gör en litet karikerad beskrivning av minargumentation. Uppvuxen i ochefter ha bott även i känner jag välförhållandena där. Men jag vet också att man i kost-nadsutjämningssystemet i hög grad tagit hänsyn tillsådana faktorer som befolkningsminskning. Vad jagpekat på är att spegelbilden, om man gör så att detleder till rubbningar i systemet, blir att man ytterligareförsämrar möjligheterna för tillväxt i regionerna.Jörgen var inne på hur kommunernat.ex. slår vakt om sina regementen. Men detta har mermed just invånarantalet att göra än med skattekraften.Kommunerna är väldigt rädda att mista invånare, fördå minskar intäkterna. Däremot är skattekraften intelika intressant, eftersom den utjämnas till fullo. Det ärdär man behöver förstärka incitamenten.Det intressanta med den fråga om upp är att vi har ett bra system att följa bidrags-givningen till kommunerna utifrån invånarantalet.Men, , vi har inte ett lika bra systemnär vi fördelar statliga anslag. Det gör alltså att detkan tyckas konstigt för att Västernorr-lands läns länsstyrelse får väldigt rikliga anslag perinvånare i förhållande till andra länsstyrelser, ellerpolismyndigheten i . ochUppsala län missgynnas i det avseendet eftersomstaten inte har ett lika bra system som kommunerna.Anf. 36 Inrikesminister ():Fru talman! Jag tror att jag har gått igenom denhär frågeställningen rätt ingående. Jag vet att arbetar intensivt och har priorite-rat dessa frågor. Jag utgår från att den inom en ickealltför avlägsen framtid kommer med någon idé omhur man skall hantera detta.Lennart säger att det är befolkningsun-derlaget som är incitamentet för kommunalmännensoch kommunalkvinnornas agerande. Det må så vara,men då finns det incitament för att dra till sig verk-samheter. Det visar att de är fullt tillräckliga.Fördelningen av länsanslagen på olika länsmyn-digheter kanske inte riktigt hör hemma i skatteutjäm-ningsdebatten.Anf. 37 vice talman ():Fru talman! Jag var tvungen att ta till orda igen.Det kan inte vara riktigt rimligt att man beräknar enskattekraft utifrån en inkomst som bygger på en vissfolkmängd så att det är en större folkmängd som hartjänat ihop inkomsten än den som den delas bland närdet kommer till kritan. Har det då skett en så kraftigbefolkningsminskning som 1 ½ % , måsteäven inse att en sådan beräknings-metod leder till en fullständigt felaktig hantering avdet hela. Man rycker undan underlaget för hela länetgenom att göra på det här sättet. kommunvis ärdet faktiskt de kommuner dit vi i sysselsättningssam-manhang och annars på alla sätt försöker lokaliseraverksamheter - , , - somdrabbas oerhört hårt, medan kommunklarar sig skapligt. Det finns ingen större skillnadnaturligtvis med den här beräkningsmetoden.Detta gynnar i förlängningen inte tillväxtdelarnaheller. Allt hänger ihop. Det finns ett sammanhangmellan kommuner som har det besvärligt att få be-folkningen att stanna och kommuner i andra områden.Det helhetsperspektivet saknas om man bara slår fastatt om tillväxtregionerna blir tillgodosedda är allt bra.Så kan vi inte se det i fortsättningen, den sortens poli-tik har vi inte haft i Sverige.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till dåfrågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.10 § FrågestundAnf. 38 TALMANNEN:Kammarens sammanträde återupptas nu för riks-dagens frågestund. I dagens frågestund medverkarinrikesminister , justitieministerLaila , statsrådet , miljöministerAnna , försvarsminister , stats-rådet , jordbruksminister och statsrådet besvarar såväl allmänpolitiskafrågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde iregeringen. Frågorna till övriga statsråd förutsättsberöra deras ansvarsområden i regeringen. Jag lämnarordet fritt för frågor.RättsväsendetAnf. 39 ():Fru talman! Polisen i har fått kraftigkritik för att man dröjt med att registrera inkomnaanmälningar. Uppenbarligen anser JO att ansvaretligger hos regering och riksdag. JO har därför följd-riktigt sänt sitt beslut till dessa institutioner.Domare som befunnits ha begått tjänstefel harsluppit påföljd då domstol konstaterat att orsaken stodatt finna i orimlig arbetsbörda.Österåkeranstaltens chef, ,har hoppat av i protest mot besparingarna. Exemplenvisar att rättsväsendet brottas med allvarliga problem,vilka riskerar rättssäkerheten och rättstryggheten försvenska folket.Efter omfattande nedrustning föreslås nu en an-slagsökning för hela rättsväsendet med netto 136miljoner kronor.Min fråga till justitieministern är: Vilka av dagensmånga allvarliga problem inom rättsväsendet avserregeringen lösa med hjälp av den föreslagna ramök-ningen?Anf. 40 Justitieminister ():Fru talman! Reformering och effektivisering avrättsväsendet är icke enbart en budgetfråga. Det är enfråga om att modernisera och rationalisera rättsväsen-dets arbetsmetoder, bl.a. med utnyttjande av modernteknik. Jag kan dessvärre konstatera att under GunHellsviks tid hände praktiskt taget ingenting i detavseendet. Det var det som lade grunden till att bl.a.polismyndigheterna inte förberedde sig för att mötakravet att klara sina uppgifter inom ramen för denbudget de har.Tvärtom utvecklades metoder som gjorde att manvande sig vid att varje gång nya uppgifter lades påmyndigheterna krävde det tillförsel av nya resurserutan att det innebar utveckling av arbetsmetodernaoch effektiviteten.Detta har icke varit bra för svenskt rättsväsende.Sedan ett par år tillbaka genomför vi nu en omfat-tande översyn och modernisering av rättsväsendet.Det innebär bl.a. att utbildnings- och utvecklingspro-jekt genomförs, att ny teknik används i rättsväsendetsolika led. Det kommer att leda till att vi får ett bättrefungerande rättsväsende, en effektivare polis inom degivna ramarna.Resurserna till rättsväsendet är också oerhört vik-tiga. Vi ser i vilken utsträckning rättsväsendets olikadelar kan moderniseras och rationaliseras och därefteröverväger vi vilket resurstillskott som behövs.Vi kommer att tillföra rättsväsendet de resursersom de behöver.Jag vill påpeka att i sin budget föråret, när det gäller polisen, inte föreslog ett öre mer änvad socialdemokraterna föreslog för den lokala poli-sverksamheten.Anf. 41 ():Fru talman! För det första fick jag inget svar, vil-ket visar att det inte finns någon analys bakom försla-get med 136 miljoner netto extra för 1998.För det andra upprepar justitieministern ständigtfrågan om innevarande års budget, där vi moderaterföreslog 100 miljoner plus 27 miljoner, avseendepolisen. Den som läser våra texter ser att det inte finnsvillkorat att det är fråga om några pengar som skall bliöver om vi exempelvis inte påbörjar förberedelsernaför Schengen. Jag säger det för jag vet att justitiemi-nistern annars kommer att ta upp just detta.För det tredje, när det gäller den fråga jag hadeom de , konstaterar nuvaranderikspolischefen, som har stöd av rikspolisstyrelsensstyrelse, att man behöver minst 300 miljoner kronorextra bara för att klara den operativa verksamheten1998. Det har gått , så rimligenborde den höga effektivitet, som man själv sägerutmärker den nuvarande regeringen, ha gett effekt.Anf. 42 Justitieminister ():Fru talman! Det finns naturligtvis en analys bakomvårpropositionen. Den närmare innebörden av denkommer i budgetpropositionen i september.Vid sidan av det nettotillskott som föreslås inomramarna kommer naturligtvis en omfördelning avutgiftsområdets medel att ske. Som känner till finns det ett överskott på flera hållinom rättsväsendet. Vi skall naturligtvis se till att depengar som inte kommer till användning på ett ställekommer till användning där de behövs.När det gäller budget tycker jag atträtt skall vara rätt. Där angavs att de extra medel sommoderaterna ville föreslå skulle gälla Schengen-samarbetet och utbildning av poliser. Ingenting tillden lokala polisverksamheten.Fiske i älvarAnf. 43 ():Fru talman! Jag vill vända mig till jordbruksminis-tern. Min fråga kanske inte har den största rikspolitis-ka betydelse, men den har stor betydelse för berördamänniskor i regionen.I olika , bl.a. älv i , har människor i generationer fiskat lokalt.Byalagen har gått samman. Det är viktigt för bysam-manhållningen och gemenskapen. De förhindras nuatt fortsätta sina mångåriga traditioner.Jag tycker att det är viktigt att man har den möj-ligheten.Jag vill fråga jordbruksministern om hon delarmin uppfattning om betydelsen av att man har ett fiskesom ger möjlighet för människor i en by att samlasoch utöva en gemensam aktivitet och vilka åtgärderjordbruksministern tänker vidta för att man skall haden möjligheten.Anf. 44 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag delar uppfattningen att det är vik-tigt att bevara den här typen av värdegemenskap. Mentill skillnad från vill jag framhållaatt detta är en fråga inte bara av riksbetydelse utanockså av global betydelse. Det handlar nämligen omnödvändigheten av att bevara biologisk mångfald.Bakgrunden till att vi på olika sätt försöker regleraoch begränsa fisket i älvarna är att de vilda laxstam-mar vi har i vårt land har så svårt att överleva ochutvecklas. De är faktiskt utrotningshotade. Det är detsom ligger bakom att , som är ansvarigmyndighet, på olika sätt begränsar och reglerar fisket.Jag är fullt medveten om att detta ibland kan skapakonflikter och att det för de människor som under enlång livstid haft tillgång till det här fisket är svårt attförstå varför de här begränsningarna görs. Man upp-lever ibland också att de drabbar orättvist.Vad vi avser att göra, är det vi redan gör, nämli-gen att ständigt hålla frågan under bevakning och helatiden försöka förena ambitionen att bevara de vildalaxstammarna med möjlighet till fiske för olika grup-per av människor.Anf. 45 ():Fru talman! Jag förstår och delar jordbruksminis-terns uppfattning när det gäller att slå vakt om biolo-gisk mångfald. På den punkten har vi en gemensamsyn.Men det är svårt att förklara detta för människor,och säga till sju pensionärer i en by att de inte fåranvända en fisketradition som gällt under generatio-ner medan man släpper dit andra som kommer ochfiskar på annat sätt. Jag tror att fritidsfisket mångagånger utgör ett lika stort hot mot laxbeståndet i dehär områdena.Jag vill fråga jordbruksministern på vilket sättman tänker följa upp och redovisa åtgärderna så stärker sammanhållningen i byarna, samtidigtsom man klarar den biologiska mångfalden.Anf. 46 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag kan försäkra attvi ständigt följer frågan och ständigt har den aktuellbåde på och på Fiskeriverket.Vi brottas faktiskt ständigt med frågan att finna denrimliga fördelningen så att det finns tillgång till fiskeoch så att vi tar vårt ansvar och ser till att bevaralaxstammarna.Det finns säkert många tillfällen då det är möjligtför oss att återkomma och redovisa utvecklingen avarbetet, t.ex. i samband med den skrivelse som vilämnar till och som handlarjust om bevarande av biologisk mångfald.Jag är säker på att vi får många tillfällen att disku-tera denna fråga.Enprocentsmålet för biståndAnf. 47 ():Fru talman! Jag har en fråga till biståndsministern.Jag är mycket sorgsen över den kraftiga neddragning-en av det svenska biståndet. aviseras i vårproposi-tionen en liten höjning, och att vi, inte 1998 eller1999 men , skulle kunna komma upp till 0,72.Min fråga är: Hur länge bedömer biståndsminis-tern att det kommer att dröja innan vi åter kan uppnåenprocentsmålet? Är det den här takten vi skall ha iökningen? Den svenska ekonomin förbättras ju enligtprognosen ganska avsevärt. Jag undrar över om detfinns någon bedömning av takten i återgången tillenprocentsmålet.Anf. 48 Statsrådet ():Fru talman! Jag är biståndsminister men ocksåkollektivt delaktig i regeringens huvudambition attbekämpa arbetslösheten och få ordning på Sverigesfinanser, som i sin tur kan se till att vi kan upprätthål-la våra sociala system och vår internationella solidari-tet.Jag tycker att det är glädjande när vi har satsat såhårt i vårpropositionen på att stärka kommuner ochlandsting, bekämpa arbetslösheten, osv. att vi ändåutanför denna huvudinriktning kan signalera både tillsvenska folket, som är engagerat, och till omvärldenatt vi kommer att börja att klättra upp från iriktning mot enprocentsmålet.Vi vet att biståndsflödena minskar drastiskt i om-världen. ger här en annorlunda, positiv signalgenom att vi kommer att anslå drygt 400 nyamiljoner. I vilken takt vi därefter skall gå kan jag integreppa . Men vi har sagt att vi när ekonomin såtillåter skall fortsätta att gå mot enprocentsmålet.Anf. 49 ():Fru talman! Jag är orolig att den signal som vi harskickat ut är litet tvetydig. som vi aviserarhöjningen på uppåt 2000 drar vi förnästa år in 500 miljoner i reservationer som skall gåtill arbetslöshetsbekämpningen. Visst är det ett gottändamål. Men jag undrar ändå: Kan man ha kvar ettmål om en återgång till när takten tycks varasådan att det tar ? Då lär biståndsminis-tern vara uppåt . Jag vädjar till övriga rege-ringsledamöter. Finns det ingen fundering över taktenmot målet? Kan man ha ett mål som ligger så långtborta att ingen av er då kanske är i livet, och inte jagheller? Kan vi lova att det?Anf. 50 Statsrådet ():Fru talman! Jag har ständigt försökt säga att detegentligen är viktigare med biståndets innehåll ändenna exercis om nivån. Just det som upp, att man har dragit in 500 miljoner i reserva-tioner som Sida har haft, är ett uttryck för att vi intefullt ut har kunnat använda de medel vi avsatt pågrund av underutvecklingens olika villkor. Man harinte kunnat använda dessa 500 miljoner. De är oin-tecknade. Därför har vi sagt: Då tar vi dem.Takten vi har, tillväxten i ekonomin och kronansförstärkning innebär att vi får ut mycket av de pengarsom vi avsätter för den internationella solidariteten.400 nya miljoner är inte dåligt. De skall vianvända väl för strategiska insatser.Anf. 51 ():Fru talman! nämner här de reserva-tioner som finns. Det kan finnas ett samband mellande låsningar man har till olika landramar och de avtalsom har ingåtts med länder som gäller ganska mångaår. När inte landet har kunnat tillgodogöra sig medlenhar det blivit stora reservationer. Det kan inte tyda påatt behoven har minskat. Det vet vi att de knappastkan ha gjort, med tanke på att så många andra länderskär i sitt bistånd. I stället kan det vara ett tecken påatt man kanske inte alltid har administrerat biståndetpå ett riktigt rätt sätt, och därför har reservationernauppkommit.Jag vill i detta sammanhang fråga om PierreSchori ser något sådant samband, och att det kan hamed administration att göra. Jag vill nämna att vi harminst två stora humanitära katastrofer, om jag interäknar f.d. . Det gäller och Nordko-rea. Nog finns det behov alltid.Anf. 52 Statsrådet ():Fru talman! När det gäller insatser vid humanitärakatastrofer fattade regeringen just ett beslut omen insats i . Beträffande den andra katastro-fen vid de är det inte bristen på bi-ståndsmedel som är problemet utan tillgängligheten,att nå flyktingarna och de nödlidande, på grund av destridigheter som pågår där. Det saknas inte mediciner.De ligger lagrade på flygplatser för att flygas in, menman kan inte flyga in dem. Det är inte det som ärproblemet, och inte heller att inte skulle satsatillräckligt. Vi gör stora insatser på detta område.Det är heller inte så att vi är låsta av våra landra-mar i de samarbetsländer vi har. Där det har uppståttflaskhalsar och problem gagnar det inte saken att manöser in ännu mer pengar. Då skall man tänkaöver tillsammans med dem vi samarbetar med hur vibäst kan gagna dem genom att bygga upp en effektiv,okorrumperad administration. Medlen från dessareservationer gör god nytta här hemma och är inteförspillda pengar någonstans.Anf. 53 ():Fru talman! Jag har en fråga om de pengar manavsatt för . Det är såvitt jag förstår enganska blygsam summa. Där skulle det kanske finnasutrymme för mer. Jag vill fråga om det inte gör det.När det gäller vill jag tillägga en fråga:Finns det beredskap när trycket lättar så att man kankomma fram för att hjälpa både flyktingarna ochzairierna? Är vi då beredda att gå in med den ka-tastrofhjälp som behövs?Anf. 54 Statsrådet ():Fru talman! På den andra frågan är svaret: Ja. Närdet gäller den första frågan är den femtestörsta bidragsgivaren till . Vi skickar nudit en delegation från Sida och UD därför att vi inte ärhelt säkra på att de uppgifter som kommer ut frånNordkorea är riktiga och att svältkatastrofen är såomfattande som har sagts. Vi vill veta själva. Undertiden samarbetar vi med de internationella organisa-tionerna för att se till att människor inte lider.SkattepolitikenAnf. 55 BO ():Fru talman! Inför valet lovade i ett brev till väljarna att skatterna skulle höjasmed högst och att det inte skulledrabba någon fattig. När vi nu ser facit har skatternahöjts med . Framför allt har låg-och medelinkomsttagare drabbats.De senaste veckorna har företrädare för regeringenbörjat tala om att man kanske skulle kunna sänkaskatterna efter nästa val. har en annan före-trädare för regeringen - inrikesminister , som jag vill ställa frågan till - sagt: Jag skallgöra allt jag kan för att hindra kommunerna att sänkasin skatt. Det är den skatt som verkligen känns direktoch mest för låg- och medelinkomsttagare.Ännu mer märkligt är att som man talarom skattesänkningar efter valet höjs skatten ochnästa år med 10 miljarder för just låg- och medelin-komsttagare. Vore det inte lämpligare, , att regeringen - om den nu vill sänka skattenoch insåg att den var för hög för låg- och medelin-komsttagare och många andra - avstod från de skatte-höjningar som skall göras och ?Anf. 56 Inrikesminister ():Fru talman!