prot · GL0930 · 1997-11-19 00:00:00 — Detta återstår, eftersom vi harhaft en felaktig och negativ utveckling.Elving lägger stor vikt både vid sane-ring av statsekonomin och vid nyföretagande. Det jagskulle vilja fråga om är om den fördubblade sjuklöne-perioden, som fortfarande gäller för småfö-retagare och andra, finns till för att få ordning påstatens finanser eller för att stimulera nyföretagande.Anf. 155 () re-plik:Herr talman! Alla åtgärder som har vidtagits i sa-neringsarbetet har inte varit helt lyckade. Förläng-ningen av sjuklöneperioden var inte helt lyckad. Detär därför vi nu backar tillbaks. Ett av misstagen somCentern gjorde i det läget var att vi lyssnade på vadSAF föreslog. Det är ett gammalt SAF-krav från bör-jan . Man ville ha en månads arbetsgivarin-träde i sjukförsäkringssystemet. Vi lyssnade på det,och vi såg det som möjligt att tillmötesgå arbetsgivar-na när det gällde något de tyckte var bra för utveck-lingen av företagsamheten och också för att sanerastatsfinanserna. visade det sig att så inte var fallet.Vi skall akta oss för att lyssna lika mycket på SAF ifortsättningen och i stället dra våra egna slutsatser.Anf. 156 () replik:Herr talman! Vi skall väl ändå hålla räkning för att han kommer med en skön själsbekännelser. Det var ett dåligt förslag. Han karakteri-serade det som inte helt lyckat, och den beskrivningenfår väl accepteras. Jag tycker också att det var bra attElving sade att man inte skall lyssna förmycket på parter - i detta fall den . Jag tror att vi som politiker får se uppmed olika sidor i partssammanhang. Vi har en annanroll som parlamentariker och politiker.Elving talar om den regionala balansenoch beklagar den ojämnhet som är på väg att växafram. Det är tyvärr så illa att den ringa förbättring vihar fått på arbetsmarknaden framför allt kommit istorstäderna, medan landsbygdsområdena, Norrlandsinland och andra hårt utsatta områden far väldigt illa.Jag tror att det vill till väldigt mycket mer om vi skallklara detta.Jag får dämpa entusiasm överen kort Ekorapport litet grand. Det är enganska hård beskrivning av verkligheten när det gällerläget på arbetsmarknaden som den rödgröna bokenger och som också partikamraterstår bakom. Det sades i den radiorapport som ElvingAndersson refererade till att det är så bra här i Sveri-ge. Det är intressant att konstatera att det fantastiskaparadexemplet var kommunen . Det är enhårt drabbad kommun som har hög arbetslöshet ochav och till är tillfälligt stödområde. Det är klart då börjar fundera på hur pass bärkraftig rappor-ten kan vara.Jag tror att det vill till något mer än en och annanskönbeskrivning av önskningarna. Vi behöver ta heltnya tag. Utskottsordföranden har anmält att man ärberedd att sanera i åtgärdsfrossan.Anf. 157 () re-plik:Herr talman! Det är glädjande att höra att ElverJonsson känner ett starkt engagemang för regional-politiken. Låt oss , när vi skall hantera den, medgemensamma krafter försöka få till stånd bra förslag.Jag konstaterar att när det gäller budge-ten föreslår en med sänktutgiftsram för regionalpolitiken, och det tycker jagrimmar illa med tal om vikten av enregional utveckling.Elver försöker göra ett stort nummer avatt jag har sagt att jag har varit med ochfattat mindre bra beslut. Det måste kännas skönt förElver att vara så ofelbar att han aldrig fattatett beslut eller lagt fram ett förslag som senare harvisat sig mindre bra. Tyvärr tillhör inte jag den divi-sionen. Jag har fel och brister, men jag tillstår detockså.Anf. 158 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Herr talman! har jag lyssnat på denna debatt i11 timmar och . Jag är ganska trött på den,vill jag säga. Framför allt är jag trött på vissa tenden-ser i debatten som är genomgående och oberoende avom diskussionen gäller finansutskottet, skatteutskotteteller arbetsmarknadsutskottet. De tendenserna avspeg-lar sig i ord som "det s.k. ", "kreativbokföring" eller "gömma i statistik". Per Unckeltalade i föraktfulla ordalag om AMS-politik - vad nudet är för någonting.Jag tycker att det är ganska fräckt att prata pådetta vis om en politik som är till för dem som harhamnat utanför arbetsmarknaden och som kanske hardet allra svårast i vårt samhälle. Jag tycker också attdet är något fräckt av i attnegligera det vi har åstadkommit som faktiskt är po-sitivt genom att ständigt säga "monumentalt misslyck-ande". Han ger en massa exempel på detta.Jag måste säga att jag inte känner igen mig i de-batten . Den verklighet som jag nu är ute i ochsom jag har funnit i , iVännäs i , i i och påflera platser utgörs av en mängd goda exempel ochlyckade resultat. Överallt på dessa platser möts jagnumera av människor med tillförsikt, framtidstro ochoptimism. Det är arbetslösa som äntligen känner hoppför framtiden, det är arbetsförmedlare som äntligenfår förmedla jobb och det är företagare som behövernya medarbetare.Därför känns det som en ganska stor avgrundmellan dessa erfarenheter av verkligheten i - - och den svarta pessimismsom företrädare för olika politiska inriktningar geruttryck för här. Jag kan bara tolka det på ett sätt - surtsade räven. Ni ser att det har vänt, och det kan ni inteerkänna.Jag känner heller inte igen och and-ras beskrivning av den statistik som redogör för ut-vecklingen både i ekonomin och på arbetsmarknaden.En majoritet av de siffror som finns visar nämli-gen att det nu går mycket bättre för än vad detgjorde då ledde vårt land.År 1994 när ni lämnade ifrån er regeringsmakten vararbetslösheten . var den 6,8 %.Det har i debatten pratats mycket om syssel-sättningen, att sysselsättningen är för låg. Jag delarden uppfattningen. Den är för låg. Men vad händeunder er tid i regeringen? Jo, då sjönk sysselsättning-en kraftigt. Inom den av er så omhuldade och viktiga -- och jag håller med om att den är viktig - privatasektorn minskade sysselsättningen med 306 000 plat-ser. Under våra har den privata sysselsättningendock ökat med 24 900 platser, nästan 25 000.Vi skulle kunna laborera vidare med den här typenav siffror och jämföra de tre borgerliga åren, ledda avCarl Bildt och , som hargått med den socialdemokratiska regeringen. Men detär ändå så att det har vänt. Vi är nu en annan utveck-ling på spåren än den vi ärvde av er. En anledning tillatt vi har kunnat åstadkomma den utvecklingen är,som så väl redogjorde för, vårtsamarbete med . Under ganska tuffaomständigheter har vi sanerat budgeten för att därmedkunna påbörja det andra stora uppdraget, nämligen attpressa tillbaka arbetslösheten. har också dettasenare uppdrag givit ett visst resultat.Fler och fler hushåll upptäcker det här. Fler ochfler tror att den svenska ekonomin, den egna ekono-min och den framtida arbetslösheten kommer att för-ändras till det bättre. Man undrar ju när domedagspro-feterna i den här kammaren skall inse detta faktum.Arbetslösheten minskar kraftigt. Antalet nyanmäldaplatser ökar, och antalet varsel minskar. Antalet per-soner och företag som berörs av konkurser har underde varit på den lägsta nivånsedan 1990.Herr talman! Det här betyder inte att jag eller öv-riga regeringen är nöjd. är arbetslöshetenalltför hög. har vi en bra bit kvar till detetappmål som skall infrias , nämligen en ar-betslöshet på , och sedan kan vi gå vidare mot enfull sysselsättning. lever alltför mångamänniskor på eller under marginalen, och fortfarandefinns det alltför många brister i välfärden. Larmrap-porten om äldrevården är ett tydligt exempel på det.Vi ser nu betydligt ljusare på möjligheterna än förbara . Det handlar om att nå arbetslös-hetsmålet, att göra jämlikheten större och att stärkatryggheten för de äldre. Det som har hänt i Sverigesedan 1994, under en socialdemokratisk regering, äratt vi har skaffat oss bättre förutsättningar att hanterade här bristerna och svårigheterna. Vi kan möta pro-blemen med en stark ekonomi i ryggen och med enhelt annan framtidstro än , och vikan själva betala för vår politik och för våra reformer.Vi har fått stopp på raset i sysselsättningen från deborgerliga åren, och vi är på väg att pressa ned arbets-lösheten. Vi investerar genom att låtamänniskor utbilda sig.Vi förstärker arbetsmarknadspolitiken genom enIT-satsning för 10 000 personer, en IT-satsning isamarbete med det privata näringslivet, med och av de i närvarande IT-företagen.Vi gör det genom resursarbeten, som det intehar talats så mycket om men som jag tycker är enutmärkt åtgärd. Vi gör det genom en utvecklingsga-ranti för unga, och vi satsar, som har sagts,sammanlagt 40 miljarder extra på det somhar kritiserats : vården, omsorgenoch skolan. Vi satsar, men det finns de som säger nej.Det blir 60 000 fler platser på universitet och hög-skolor, företrädesvis de små och medelstora.Vi bygger om till ett kretsloppssamhälle.Vi har mellan 5 och 6 miljarder till den satsningen.När man tycker att man gör något som är bra gärna veta hur oppositionen, och framför alltModeraterna, ser på det. Man undrar förstås vad ensvärste fiende tycker om det. - som i dethär fallet får den beteckningen - säger nej till detmesta. De säger nej till bättre vård av barn och äldre,nej till höjningen av a-kassan, nej till barnfamiljernasberättigade krav på höjda barnbidrag. De säger nej tillframtidens miljösatsning, nej till att 140 000 lågutbil-dade skall få chans till ett jobb genom attfå del av det som Per så föraktfullt talar omsom "det s.k. ".Jag undrar om och kd har tänkt på dethär. Ni som ibland, i varje fall när ni står här i talar-stolen, har en litet annan uppfattning än ,har ni tänkt på det här när det gäller t.ex. vården avvåra gamla? Vi vill satsa på den vården, eftersom viinte vill ha sådana rubriker som dem vi har sett, efter-som vi inte vill att våra gamla skall ha det som de nuhar det på en del håll. Vi satsar, men Moderaternasäger nej. Skall ni då regera ihop med dem? Hur tro-värdiga är ni då när ni står här och talar om detta?Moderaterna säger ja till en del saker. De säger jatill slopad förmögenhetsskatt och sänkta kapitalskat-ter. De säger ja till att klämma åt löntagarna genomkraftigt ökade kostnader för a-kassan. De säger ja tilldyrare läkemedel. De vill, det har vi redan hört, skäraned på arbetsmarknadspolitiken. De vill dra ned påarbetsmarknadsutbildningen och införa en bortregräns som gör att 300 000 människor kommer attutförsäkras från a-kassan. De skall jobba, säger . Men om det nu skulle vara så olyckligt att deinte får något jobb, vad skall de göra då, Per ?Vad skall de leva av då? Hur mycket får de då, ochvem skall se till att de får de pengarna? Kan vi få ettbesked på den punkten? Jag tror att väldigt mångaarbetslösa gärna vill ha det. Det är ett viktigt besked.Elver och , som ibland be-römmer sig av att vara jämställdhetsvänliga, bordeinse att politik är djupt kvinnofientlig.En neddragning av välfärden betyder många borttap-pade kvinnojobb. De talar om att återigen införa ettvårdnadsbidrag - man tar sig för pannan. Är inte dentiden över? Nej, skall ha det där vård-nadsbidraget tillsammans med kd igen. De vill ha enneddragning av , där av de stude-rande är kvinnor. Det blir mindre pengar till JämO,som t.ex. driver jämställdhetsmål i AD. Det skallJämO uppenbarligen inte få göra. Löneskillnader skallinte uppmärksammas.Moderaternas politik har udden riktadmot kvinnorna. Hur kan tänka sig att varamed i den högerburen?Å andra sidan blir det nu väldigt tydligt. Vi fårhoppas att människorna i det här landet som är kvar till valet skall kunna se att det ärskillnad på vänster och höger. Det är samma gamlahöger som vanligt. Jag tycker att ni, , också skall se det. Det är sammagamla höger som förut. Vi vet vart det bar. Det kom-mer att bära åt samma håll om de får chansen en gångtill.Ett av mina råd till är att de skallhöja blicken litet grand och se sig omkring. Det gör ni ju. Ni var ju ivriga förespråkare förmedlemskap i . Titta nu på den förvandling sompågår där.Inte är det politik som förespråkar för att bekämpa arbetslös-heten i . Nej, Per , det är det inte. Inteär det Essenpunkterna som lever. De lever bara iModeraternas hjärnor, men inte i . De är borta.Det har runnit mycket vatten under broarna sedandess. är det Amsterdamfördraget, och i morgonbörjar ett möte i . Det är inte några Essen-punkter som diskuteras där. Dem talar Per omi och här i kammaren. Det är inte slopadarbetsrätt och ökade löneklyftor som står överst pådagordningen , när och åker till för att diskuterasysselsättningen i Europa.Jag har deltagit i de förberedande mötena, och jagkan se den utveckling som EU faktiskt genomgår. Detgäller både kommissionen och ett antal medlemslän-der - dock inte alla, men jag skall inte namnge de tvåsom inte riktigt vill vara med.Till glädje för kan jag konstatera attkommissionen i stor utsträckning har tagit till sig deprinciper som har varit vägledande isvensk arbetsmarknadspolitik. Aktivitet är bättre änpassivitet. Utbildning är bättre än sysslolöshet. Påpunkt efter punkt kan vi se att man följer svensk poli-tik och det svenska mönstret.Det är faktiskt så, även om jag inte kan drömmaom att ni moderater skulle tillstå det, att svensk ar-betsmarknadspolitik är intressant både i och iövriga medlemsländer. I , i den här ,är den politiken inte mycket värd i Moderaternasögon. Den skall rustas ned och miljarderna delas ut.När EU och den vill stärka denenskilda människan väljer en politik somdrabbar och försvagar den arbetslöse.Vi i stöder kommissionens huvudlinjer in-för morgondagens toppmöte: entreprenörskap, an-ställningsbarhet, anpassningsförmåga och jämställd-het. Vi står också bakom idén att ställa upp kvantitati-va mål på EU-nivå för ländernas politik. Antalet så-dana mål bör vara begränsat, tycker vi. De bör ocksåvara realistiska så att det finns möjlighet för medlems-länderna att precisera målen efter nationella förut-sättningar och att nå målen.Det är viktigt att det tas steg på det extra toppmö-tet. För den som förespråkade ett EU-medlemskap vararbetslöshetsbekämpningen en av de viktigaste frå-gorna. Kanske var det den som avgjorde folkomröst-ningen. Vi som är satta att lotsa detta löfte i hamnmå ha synpunkter på löftet. Det har vi - många. Menvår uppgift är nu att som medlemsland och företrädareför det landets regering se till att våra svenska idéer iså stor utsträckning som möjligt får genomslag. Våruppgift är också att se till att arbetsmarknads- ochsysselsättningspolitiken förblir en nationell angelä-genhet. Målen kan vara gemensamma, men vägarnadit är nationella.Anf. 159 PER () replik:Herr talman! Jag skall faktiskt avstå från att mon-tera upp en valrörelsetribun. Det skulle annars varalockande att ta en valrörelsedebatt med MargaretaWinberg här i kammaren och avslöja att hon nu görlögnen till sitt främsta vapen.För en stund sedan stod i ta-larstolen och sade: Vi har stoppat raset i sysselsätt-ningen från den borgerliga perioden när vi tog över.Margareta vet att det är fel. Hon vet att detär fel därför att hon vet att sysselsättningen gick uppnär hon tog över tillsammans med sina kamrater iregeringen.Ett annat exempel: säger nej till höj-da barnbidrag - visst. Men glöm inte att vi samtidigtsäger ja till ett stort barnavdrag som ger mera tillbarnfamiljerna. Om skall ha nå-gonting kvar av heder när hon möter väljarna i nästaårs valrörelse - tala sanning och beskriv också op-positionen såsom förslagen faktiskt ser ut!Ett tredje exempel: 300 000 människor kommeratt utförsäkras ur a-kassan. Det är inte sant! Uttryckli-gen säger vi att ingen människa skall utförsäkras pådetta sätt. Det är i den socialdemokratiska fantasivärl-den som det spöke monterats upp som det är enklareatt slåss emot än den politik som faktisktbeskriver.Det var den politiken som började ge resultat islutet av den borgerliga regeringsperioden och som,om den hade fullföljts av denna regering, hade inne-burit att 140 000 fler människor varit i arbete.140 000 förlorade arbetstillfällen - det är det somligger på samvete! 140 000människor som förvägrats en möjlighet till ett riktigtarbete.När nu kommit ned från val-rörelsetribunen har jag egentligen bara en enda frågatill henne: Vad skall ni göra för jobben? Ärsvaret att ni nu har gjort allt? Eller är svaret att detkommer fler propositioner av samma slag som degamla propositionerna, som har lett till attsysselsättningen har gått ned? I stället för att beljugaandra partier - tala om vad ni skall göra för jobben!Det är ni skyldiga kanske inte mig först och främst,men de människor som lyssnar på svaret utanför den-na kammare.Anf. 160 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Herr talman! Jag vet inte om man kan kalla det härför en valdebatt, men det är det väl. Det skall det välvara i den här kammaren. Vi tillhör ju olika partier,och jag utgår från att vi före ett val åt-minstone skall ha en diskussion - vi har ju det annarsockså - för väljarnas skull. Det är väl viktigt.Det var så här - och detta är officiella siffror - attunder de som Per satt i regeringen ochregeringschefen hette sjönk den totalasysselsättningen i med 440 800 jobb. Motsvarande syssel-sättningsminskning - för vi har ännu inte vänt den -som vi har suttit i regeringen är64 400. Vi är naturligtvis inte nöjda med detta.Vad är det då som döljer sig bakom den här siff-ran 64 400 som ni tycker är så förskräcklig ochhemsk? Och detta kan jag dela: Jag är inte nöjd medden siffran. Bakom siffran döljer sig att den offentligasektorn är under reduktion med 89 300.Här vill ni skära ned ytterligare. Om era besparingarskulle vinna gehör skulle det bli minus 60 000 framtill . Den privata sektorn har däremot under dehär tre åren ökat med 24 900. Men er politik - attminska skatterna i kommunerna och att minska bidra-gen till kommunerna - betyder att sysselsättningsrasetfortsätter i den offentliga sektorn.Anf. 161 PER () replik:Herr talman! Visserligen är det till valet.Men det finns många arbetslösa som förväntar sig ettbättre resultat än en arbetsmarknadsminister som harlagt de arbetslösa till handlingarna. Notera: Vi fickinte ett enda besked om vad regeringen tänker göramed jobben. Vi fick inte ett besked om vad ni tänkergöra med de människor som går utan arbete. Margare-ta har en replik till på sig för ett konkret,handfast svar - inte om mer arbetsmarknadspolitikoch arbetsmarknadsåtgärder utan om vad ni skall göraför att jobben skall bli fler, och inte fler jobb i offent-lig sektor utan fler jobb i privata företag. T.o.m. egen finansminister säger ju att detär där jobben måste komma.Vi har inte vänt sysselsättningsutvecklingen ännu,säger . Jo, det är ju tyvärr det nihar gjort! Ni har vänt den nedåt. Ni ärvde en syssel-sättningsutveckling på väg upp. Jag skall gärna medgeatt jag jag var med och regerade hadeförhoppningen att vi skulle kunna vända den tidigaresocialdemokratiska negativa arbetslöshetsutveckling-en fortare. Det var dock svårare än vi trodde. Men detgick till slut, och vi lämnade över en ekonomi i upp-gång, en sysselsättning i uppgång och en arbetslösheti nedgång. Ni tog på er, och sedan hade nivänt kurvorna igen. Och kom inte och säg att ni intehar vänt dem, för ni vände dem och ni vände demnedåt. Det ni däremot inte har gjort är att därefterånyo vända dem uppåt.Det kommer ni emellertid säkerligen att kunna gö-ra. Det vore väl sjutton om en snabb, stark internatio-nell konjunktur inte skulle kunna påverka också endålig socialdemokratisk sysselsättningsutveckling inågon riktning. Kvar står emellertid faktum, nämligenatt ni har tappat de 140 000 nya jobb ni skulle hakunnat få. När vändpunkten kommerockså i kommer den senare än i andra länderoch svagare än i andra länder, varför relativakonkurrenskraft försämras. Detta, , är ert facit . Bekänn det, som DanEricsson sade, så kan vi börja på ny kula igen. Dengamla kulan förmår inte klara arbetet.Anf. 162 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Herr talman! På s. 86 i finansutskottets betänkan-de finns det en intressant bild. Den visar utgifternaoch inkomsterna . Den bilden tror jagtill stor del kan förklara att ni på ett sätt lyckades hållauppe sysselsättningen. Det är klart; visst kan manblåsa upp en efterfrågan om man lånar pengar. Visstkan man därmed hålla uppe sysselsättningen. Detframgår mycket tydligt i figuren på s. 86. Men det vigjorde efter er var att vi slutade låna. Vi slutade attblåsa upp en efterfrågan och därmed en sysselsättninggenom att låna pengar.Vi har sanerat ekonomin. I det skedet är det inte såkonstigt om sysselsättningen faller. Men är detskedet passerat. Saneringen är gjord. De lediga plat-serna ökar kraftigt. Per vet förmodligen att närantalet nya lediga platser ökar kraftigt finns det eneftersläpning innan effekten i form avökad sysselsättning syns. Vi är i den perioden just nu.Sedan tycker jag att Per skall läsa på bud-getpropositionen ordentligt. Där finns nämligen ettantal förslag som visar hur vi vill öka sysselsättningenoch pressa tillbaka arbetslösheten. Vi arbetar nämli-gen med en kombination av båda de åtgärderna. Dettror jag är alldeles nödvändigt.Sedan undrar jag återigen: Vad händer efter de300 dagarna, när a-kassan är slut? Vi behöver intekalla det för utförsäkring. Men det är ju slut då, detskall inte vara något mer. Vad händer med den en-skilde arbetslöse? Det kan ni inte svara på.Anf. 163 HANS () replik:Herr talman! Jag tror att vetungefär vilken inställning vi har och vad vi har före-slagit. Jag gav uttryck för en hel del synpunkter i mittanförande. Jag väntar mig en del svar på det jag dåfrågade om, men jag skall upprepa en del frågor.Regeringen har antagit ett budgetpolitiskt mål somvi går emot, nämligen att man skall ha ett överskott på2 % även med nuvarande arbetslöshet. Vi menar attdet icke är rimligt. Målet full sysselsättning måstesättas före. Det tror jag egentligen också är det bästasättet att klara statsfinanserna på ett långsiktigt brasätt, nämligen med tillväxt.Min andra fråga handlar om EU:s finanspolitiskamöjligheter till expansion. Om inte har läst vår motion, som är ganska konkret, kan-ske hon har läst Partnerskap för jobb, LO:s program,som är oerhört likt det vi har föreslagit. Vi ville att detskulle ligga till grund för den diskussion som fördes iLuxemburg. Men där finns ingenting av ekonomisk-politiskt förslag annat än att EMU-processen är in-skriven och att stabiliseringspakten vilar på en grund.Min fråga är: Vad anser om denhär typen av mellanstatligt initiativ på Europaplanet?Kopplat till den frågan: Vilken syn har MargaretaWinberg på sysselsättningseffekter av EMU-processen som den faktiskt ser ut ? Den har haftväldiga genomslag när det gäller konvergensproces-sen och kommer att ha många fler genomslag i denmån EMU cementeras.Slutligen har vi lagstiftning i arbetstidsfrågan. Närkommer initiativ på det området?Det är fyra ganska konkreta frågor.Anf. 164 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Herr talman! För att börja med budgetöverskottetär inte tillskrivet , utan det är ett snitt överett antal år. Det betyder att i tider av hög arbetslöshet,som det är , blir det en upptrappning.Vi börjar inte utan det är en fas som trappasupp. Jag är naturligtvis för ett sådant budgetöverskottjust för att samla i ladorna till de tider då det kan varalitet sämre. Det är egentligen inte något som är väldigtannorlunda. Om man skulle vara litet traditionellkunde man säga att det är rätt klassisk socialdemo-kratisk politik.Den andra frågan handlade om investeringar m.m.Den europeiska investeringsbanken har fått ett upp-drag från medlemsländerna eller kommissionen - jagär osäker på vilket - att ta fram ett antal förslag för attvidga utlåningsmandatet och utlåningsramen. Jag harinte sett vad de förslagen betyder. Jag är inte säker påatt de finns framme till toppmötet och påfredag. Men man har alltså detta uppdrag.Man har också i uppdrag att ta fram ökade resur-ser till små och medelstora företag. Båda dessa upp-drag är prissatta. Det första handlar om 10 miljarderoch det andra handlar om 350-450 miljoner ecu. Detär på en treårsperiod. Det skall framför allt gå tillgröna jobb inom de små och medelstora företagen.När det gäller EMU tror jag att Hans Anderssonoch jag har en ganska likartad uppfattning om detprojektet som sådant.