prot · GK0994 · 1997-04-23 00:00:00 — 4 (v)Votering:267 för utskottet22 för res.46 avstod54 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 69 m, 23 c, 21 fp, 2 mp, 12 kdFör res.4: 17 v, 5 mpAvstod: 6 mpFrånvarande: 21 s, 11 m, 4 c, 5 fp, 5 v, 5 mp, 3 kdBarbro () anmälde att hon avsett attavstå från att rösta men markerats ha röstat nej.Ewa () anmälde att hon avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja.Mom. 7 (kontroll av de tilltänkta adoptivföräldrarnaskunskaper om barn)1. utskottet2. 5 (m, kd)Votering:204 för utskottet93 för res. 552 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 23 c, 21 fp, 17 v, 2 mpFör res. 5: 69 m, 12 mp, 12 kdFrånvarande: 20 s, 11 m, 4 c, 5 fp, 5 v, 4 mp, 3 kdMom. 8 (kostnader för internationella adoptioner)1. utskottet2. 6 (m, v, kd)Votering:187 för utskottet109 för res. 61 avstod52 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 23 c, 20 fp, 2 vFör res. 6: 69 m, 14 v, 14 mp, 12 kdAvstod: 1 vFrånvarande: 19 s, 11 m, 4 c, 6 fp, 5 v, 4 mp, 3 kdEva () anmälde att hon avsett att rösta nejmen markerats ha röstat ja.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.JoU10 Djurskydd m.m.Mom. 2 (fördelning av medel till veterinärorganisa-tionen)1. utskottet2. 2 (m, fp)Votering:199 för utskottet95 för res. 21 avstod54 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 22 c, 17 v, 14 mp, 4 kdFör res. 2: 68 m, 21 fp, 6 kdAvstod: 1 kdFrånvarande: 19 s, 12 m, 5 c, 5 fp, 5 v, 4 mp, 4 kdMom. 3 (djurskyddstillsynen)1. utskottet2. 3 (mp)Votering:280 för utskottet15 för res. 32 avstod52 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 69 m, 23 c, 19 fp, 15 v, 12 kdFör res. 3: 1 fp, 14 mpAvstod: 2 vFrånvarande: 19 s, 11 m, 4 c, 6 fp, 5 v, 4 mp, 3 kdMom. 4 (djurtransporter)1. utskottet2. 4 (mp)Votering:266 för utskottet27 för res. 456 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 67 m, 22 c, 20 fp, 16 vFör res. 4: 1 fp, 14 mp, 12 kdFrånvarande: 20 s, 13 m, 5 c, 5 fp, 6 v, 4 mp, 3 kdMonica Widnemark (s) och ()anmälde att de avsett att rösta ja men markerats somfrånvarnade.Mom. 7 (varroakvalster m.m.)1. utskottet2. 5 (m, c, fp, mp)Votering:159 för utskottet139 för res. 551 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 17 vFör res. 5: 69 m, 23 c, 21 fp, 14 mp, 12 kdFrånvarande: 19 s, 11 m, 4 c, 5 fp, 5 v, 4 mp, 3 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.JoU8 Ändringar i lagen (1992:888) om uppgifts-skyldighet på jordbrukets och fiskets områden,m.m.Mom. 2 (redovisning av vissa uppgiftsskyldigheterm.m.)Yrkanden:1. Jo21 (kd)Votering:286 för utskottet12 för mot.51 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 69 m, 23 c, 21 fp, 17 v, 14 mpFör mot. : 12 kdFrånvarande: 19 s, 11 m, 4 c, 5 fp, 5 v, 4 mp, 3 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.JoU21 Lag om befogenhet att besluta om fisketinom älvs fiskeområdeMom. 1Kammaren biföll utskottets hemställan.Mom. 2 (fiskerättsägarnas rättigheter)1. utskottet2. (m)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Beslut om samlad voteringPå förslag av andre vice talmannen medgav kam-maren att återstående ärenden på dagens föredrag-ningslista fick avgöras i ett sammanhang efter avslu-tad debatt.10 § Offentlighet och sekretessFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1996/97:KU23Offentlighet och sekretessAnf. 80 ():Fru talman! Det är roligt att det finns så många le-damöter som är intresserade av offentlighetsfrågornaoch som vill ta del av den debatten.Jag tror att man kan säga att alla partier i Sverigeoch de allra flesta riksdagsledamöterna är överens omde grundläggande frågorna kring den svenska offent-lighetsprincipen, att den svenska offentlighetsprinci-pen är en grundbult i vårt samhälle och en omistligdel av vår demokrati. Även om stödet när det kommertill praktisk verklighet inte alltid är lika starkt finnsdet ett starkt stöd för offentlighet i Sverige.I dagens betänkande behandlas en rad motionersom handlar om offentlighetsprincipen och meddelar-friheten samt om sekretssbestämmelser. Uppenbarli-gen finns det också riksdagsledamöter som tycker attöppenheten går för långt. Exempelvis från tycker att meddelarfrihe-ten är för generös. Det finns också socialdemokratiskamotioner i samma riktning. Jag förnekar inte att detkan uppstå konflikter och problem med den öppenhetsom vi har. Men om man väljer att begränsaöppenheten, t.ex. genom att på något sätt inskränkameddelarfriheten, får vi andra och svårare problem atthandskas med.Den avvägning som gjorts i har, tyckerjag, visat sig vara det riktiga, dvs. attvi har valt öppenhet framför slutenhet och att vi hargått ganska långt i den riktningen. Därför är det gans-ka skönt att se att enhälligt harkunnat säga nej till de motionärer som är ute efter enbegränsning av meddelarfriheten.Jag har själv för räkning skrivit enmotion med ett helt annat syfte. Det är oerhört viktigtatt vi får en någorlunda enhetlig och likartad tillämp-ning av offentlighetsprincipen i hela landet. Dettagaranteras genom att vi har möjlighet att över-klaga myndigheters beslut om att hemligstämplahandlingar. På så sätt får vi en domstolsprövning somgaranterar enhetlighet och en hygglig praxisutveck-ling, liksom en likvärdig behandling av olika medbor-gare och myndigheter.Detta gäller, tyvärr, inte alla myndigheter. Riksda-gen, som i praktiken omfattar en lång rad olika myn-digheter - utskott, talman m.m. - och regeringen ärundantagna från regeln om överprövning vid domstol.Argumentet för den ordningen har varit, och är fortfa-rande, att domstolar inte skall styra över den högstapolitiska nivån. Det kan tyckas vara en rimlig håll-ning, men jag tycker att den är oacceptabel. Lagarnabör gälla för alla och på alla nivåer, och de är till föratt förhindra godtycke och mannamån. Det är kanskeextra viktigt just för den politiska ledningen i landet,som har möjlighet att sätta väldigt mycket i verket omnämnda grundhållning inte stöds eller om man frestasatt gå in på en annan linje.Man skall också komma ihåg att ett beslut om ut-lämnande av handlingar är en fråga om en väldigtstrikt juridisk prövning. Vi har ju så pass rigorösaregler kring sekretessbestämmelserna att det här inteär fråga om en politisk bedömning annat än i en högstmarginell omfattning. Det här är alltså en juridiskfråga. Det är därför som vi kan ha detta som en juri-disk fråga hos lägre instanser.Vidare skall man vara medveten om att det finnsen inbyggd konflikt mellan öppenheten och detta medatt vara en ledande politiker. Jag har själv här i riks-dagen varit med om att strävan efter att hålla på in-formation lett till att man har beslutat att stoppa ut-lämnande av handlingar, trots att det inneburit attsekretessen har gått mycket längre än vad lagenegentligen medger. Denna erfarenhet tycker jag att detär viktigt att ta till vara. För en regering måste jufrestelsen och intresset för sekretess vara ännu mycketstörre. Här i har vi trots allt en oppositionsom har i uppgift att granska majoriteten.Det finns fler skäl för att få till stånd en ordningmed möjlighet till överklagande av beslut om utläm-nande av handlingar. har ju numera t.ex. ilagen inkorporerat den europeiska konventionen omskydd för de mänskliga rättigheterna och de grund-läggande friheterna. Konventionen har alltså blivitsvensk lag. I artikel 6 i konventionen står det att med-borgarna skall ha rätt att överklaga myndighetsbesluttill domstolen. I konventionen står det uttryckligen attdet gäller även rättighetsfrågor av det slag som vi nutalar om.Sverige har en ganska tråkig historia när det gällerkonventionen om de mänskliga rättigheterna. Vi harblivit fällda . Redan det faktum att vi nuhar införlivat konventionen i svensk lagstiftning bordeha inneburit att vi hade gjort de ändringar som behövsför att följa den. Det märkliga här är att inte ens deborgerliga partierna verkar vara intresserade av fråganom offentlighet och av att få till stånd en uppföljningav konventionen om de mänskliga rättigheterna, så attdet också finns en möjlighet att överklaga beslut isådana här frågor. Annars är ju borgerligheten väldigtpigg på att klaga på regeringen när det gäller upp-följningen av just den här konventionen. Det intressetgäller kanske mera äganderättsfrågor än offentlighets-principen.Om vi inte får en förändring med möjlighet tillöverklagande menar jag att risken är stor att förtroen-det för riksdag och regering minskar äveni de viktiga öppenhetsfrågorna. Det vore väldigtolyckligt.Ett annat problem med dagens system är att till-lämpningen av offentlighetsreglerna verkar skilja sigåt när det gäller olika riksdags- och regeringsorgan.Vi i har litet grand försökt kontrollera hurdet förhåller sig. Våra erfarenheter av den studientalar för att det skiljer sig alltför mycket. Jag haremellertid valt att inte skriva någon reservation ifrågan, men jag hoppas att den diskussion som ändåförs leder till en bättre ordning och till en större en-hetlighet inom i den här frågan. Vi får välse om hanteringen har förbättrats till nästa motions-period.Jag yrkar bifall till reservation nr 1 i betänkandet.Anf. 81 ():Fru talman! Självklart är inledan-de ord om värnandet av den svenska offentlighets-principen en gemensam utgångspunkt för samtligapolitiska partier i . Som socialdemokrat villjag naturligtvis säga att vi socialdemokrater helt ochhållet ställer upp på det som inled-ningsvis sade.Jag vill börja med att yrka bifall till hemställan ikonstitutionsutskottets betänkande 1996/97:KU23samt avslag på reservation.De flesta, för att inte säga alla, frågor om offent-lighet och sekretess rymmer i sig komplicerade frå-geställningar och konflikter. Det gäller ställningsta-ganden och avvägningar i lagstiftningen som handlarom människors integritet, om människors fri- ochrättigheter och om behovet av insyn och öppenhet iden offentliga verksamheten. Nio motioner behandlasi betänkandet. Åtta motioner avstyrks - flera av demmed direkt hänvisning till att frågorna är under ut-redning och beredning eller kommer att bliföremål för beredning/utredning.Justitiedepartementet skriver just nu direktiv utredning som skall se över sekretesslagen. Nugällande sekretesslag har vid det här laget många årpå nacken. Den har ändrats, lappats och lagats mångagånger. Vidare är den svår att överblicka och i stortbehov av en genomgripande genomlysning.En folkpartimotion rör hälso- och sjukvårdssekre-tessen vid misstanke om brott. Utskottet föreslår etttillkännagivande med anledning av den motionen. Tillett i övrigt enigt betänkande finns en reservation fo-gad; detta med anledning av den miljöpartimotionsom här har pläderat för och som gäl-ler möjligheten att överklaga också ochregeringens beslut att inte lämna ut handlingar.I betänkande redogörsganska ingående för den lagstiftning och de regler,bestämmelser och föreskrifter som gäller om hand-lingar och beslut skall lämnas ut eller inte. En huvud-regel är att myndighets beslut att inte lämna ut endomstolshandling får överklagas hos domstol. Miljö-partiets invändning gäller att beslut av riksdag ochregering inte får överklagas.Utskottsmajoriteten avstyrker motionen. Vi säger ivår bedömning bl.a. att som folkets repre-sentation är det främsta statsorganet. Regeringen styrriket på förtroende. Någon domstolspröv-ning av dessa organs bedömning i fråga om utläm-nande av handlingar anser utskottet inte är lämplig.Anf. 82 () replik:Fru talman! majoritet talarom att en domstol inte skall kunna sätta sig över re-gering eller riksdag. Men i tusentals andra fall lever viunder samma lagar som alla andra. Vi måste respekte-ra och följa lagarna inom en mängd områden. Däranser vi inte att det vore fel att en domstol skullekunna besluta över oss. Det är en strikt juridisk pröv-ning. Vi har precisa regler kring sekretessfrågornasom gör att en domstol likväl på tingsrättsnivå ellernär det gäller lokala myndigheter eller centrala andramyndigheter skall kunna se om det verkligen är rim-ligt att riksdag, regering eller ett utskott har sekretess-belagt en fråga.Jag skulle vilja att litettydligare sade varför det just när det gäller den härlagstiftningen är orimligt att överpröva i en domstol.Anf. 83 () replik:Fru talman! Utskottet säger också - det citeradejag inte i mitt huvudanförande - att vi kan ha förståel-se för att det kan finnas önskemål att överpröva. Menvi menar att den ställning som riksdag måsteha väger tungt i sammanhanget. Hur det än är kommerman i all överprövning till vägs ände där beslut intekan överprövas. Att riksdag och regeringföljer lagar är en självklarhet. Lagstiftningen på dethär området är ordentligt reglerad. Utskottskansliernaoch regeringens och har natur-ligtvis att följa lagstiftningen och tillämpa de reglersom finns.Vi har alltså förståelse för att ni kritiserar hur detser ut , att det finns olikheter osv. Just därför attdet här är problematiskt och rymmer stora svårigheterhar t.ex. kanslichefsgruppen inom självttagit på sig att arbeta fram om möjligt en struktur, ensamordning och ett någorlunda bra regelverk i ären-dehanteringen. Det arbetet pågår. Att det måste seolika ut är självklart utifrån utskottens olika bered-ningsgång och olika ärenden.Jag tycker att det är rimligt att ett utskott kan taställning till om handlingar i ett fall inte kan lämnasut. Men det finns en öppenhet och en ambition attskapa den enhetlighet och det regelverk som ni efter-lyser.Anf. 84 () replik:Fru talman! Jag är medveten om att det pågår ettarbete för att försöka få en bättre enhetlighet ibehandlingen inom . Det tycker jag är bra.Jag tror att den motion som jag skrivit ändå haft enliten effekt.Den andra frågan handlar om att man skall kunnaöverklaga. Jag var varit med om att en myndighet häri har fattat ett beslut när det gäller utläm-nande av handlingar, men sedan har regeringen fattatett helt annat beslut i samma fråga. Den ordningen ärinte bra. Det kan inte vara ägnat att precis öka förtro-endet för att det går till på det sättet. Därförär det bättre att ha en överprövningsmöjlighet, så attdet garanterat blir en lika behandling i stället för attdet sker, som jag tycker, godtyckligt ibland och utanatt man så noga kollar vad lagarna säger.Anf. 85 ():Fru talman! Jag skall yrka bifall till motionernaK206 och K408. K206 är en motion som jag skrivitmed anledning av att jag inte tycker att reglerna ommeddelarskyddet har blivit bra utformade med hänsyntill den utveckling som har skett inom polisen. Det ärhelt klart att meddelarskyddet är utomordentligt vik-tigt. Det är inte tal om att på något sätt inskränkatryckfriheten så att det får negativ betydelse för denoffentliga debatten.Det här är en ganska smal fråga och syftar enbartpå de poliser som läcker uppgifter till pressen underförundersökning i brottmål. Det är straffbelagt. Det äralldeles uppenbart att det är straffbelagt med hänsyntill att man vill skydda förundersökningen, alltså po-lisutredningen, men också med hänsyn till skydd förenskilds rätt.Nu har det tyvärr utvecklats på det viset att enskil-da poliser inom polisväsendet läcker uppgifter, gans-ka ofta mot betalning. Det förfarandet uppbärs natur-ligtvis inte på något sätt av något samhällsintresse.Tryckfriheten uppbärs inte heller av något intresse idet här sammanhanget, för det är inte information omförhållanden som är ägnade att berika den offentligadebatten utan har enbart med en pågående förunder-sökning i brottmål att göra.Jag har tidigare tagit upp den här frågan med jus-titieministern, och hon har svarat att det här natur-ligtvis inte är bra. Men hon menar att detta inte ärtillräckligt gravt för att införa en ändring i lagstift-ningen. Men hon säger att det dock finns skäl att följautvecklingen på detta område. Då kan man notera inom polisväsendet är bekymrad. I Polistidning-en nr 1 står det litet provokativt i ingressenav en artikel bl.a.: Giriga poliser står på pressensavlöningslistor. Sidsteppare och hämndlystna utredareläcker till massmedia för att förstöra utredningar.Viktigpettrar ringer upp kvällspressen och berättarsnaskiga detaljer i brottsutredningar enbart för att fåkänna sig intressanta. kommer polischefen iStockholm med ett debattinlägg i Svensk Polis som ärrubricerat: Skall polisers lösmynthet få hjälpa kvin-nomördare att gå fri?Då måste det vara ett problem när poliser självatar upp den här problematiken. Jag tycker alltså inte skall vara rädd att i varje fall utreda fråganoch se om man kunde få den bättre reglerad.Beträffande motion K408 av villjag bara säga att man där uppmärksammat bekymretatt föräldrar kanske på grund av gällandesekretessbestämmelser kan hålla sig informerade omsina barns hela livssituation. Det är någonting somkan vara värt att se över.Tack, fru talman!Anf. 86 ():Fru talman! har i ett samtal medjustitieministern fått det svar som måstevara det rätta, att man har ögonen på detta.Också frågan om meddelarskyddet, som är engrundsats i tryckfrihetsrätten i vårt land, rymmer i sigkonflikter mellan vad som måste få sägas och vadsom borde förtigas.Detta är naturligtvis en oerhörtsvår fråga. Det borde kanske bland poliser och i pres-sen tas upp en större debatt om etik och moral, om detär så att missbruk och otillständigt läckage förekom-mer.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 16 §. )11 § Statlig förvaltningFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1996/97:KU24Statlig förvaltningAnf. 87 ():Fru talman! Jag tänker vara mycket kortfattad.Frågorna i sig är inte nya. Vi har diskuterat dem tidi-gare.För räkning har jag reserverat mig påtre punkter. Det gäller till att börja med en samman-slagning av ombudsmannauppgifterna i Sverige.Ombudsmannarollen skulle stärkas kraftigt omman gjorde en sammanslagning av JämO, DO, BOoch . Däremot har JO ensärskild roll i svensk historia och i svenskt rättsväsen-de och bör därför inte ingå i en sådan sammanslag-ning. I övrigt skulle ombudsmannarollen kunna blibättre och starkare om man följde det råd som Dis-kriminineringsombudsmannan tidigare gav.Den andra reservationen gäller alkoholfri repre-sentation. Det är ett rimligt krav att intehanterar den frågan på det sätt som man gör i dag.Den tredje reservationen innehåller ett krav på attalla partier i skall ha representation i destyrelser och nämnder som utses av regeringen. Dessanämnder och styrelser har inrättats just för att manskall kunna bilda sig en uppfattning om vad som på-går och få insyn i verksamheten. Det kanröra sig om , Underrättelsenämndenm.fl. Det finns några mindre partier i sominte är representerade, vilket är olyckligt för den of-fentliga debatten och när det gäller insyn iviktiga organs verksamheter. Därför har vi valt attreservera oss för en motion i den frågan.Jag vill yrka bifall bara till reservationerna 1 och3.Anf. 88 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillhemställan i utskottets betänkande och avslag på detre reservationer som är fogade till betänkandet.Den första reservationen gäller ombudsmanna-verksamheten. Det finns naturligtvis hedervärda ar-gument för båda ståndpunkterna. Man kan - somPeter gör - hävda att regeringens ombuds-mannaorganisation skulle bli starkare om man sam-manförde de olika ombudsmännen. Mot detta kananföras att en sammanslagen ombudsmannaorganisa-tion skulle kunna innebära att den helt skulle domine-ras av de mest frekventa ärendena. Därmed skulleman ändå få samma problem, dvs. att människor somdrabbas av mer udda eländen skulle så att säga hamnamellan stolarna.Den ombudsmannaorganisation som vi har i dagmed relativt små och specialinriktade ombudsmän kanockså innebära problem. Människor kan även därramla mellan stolarna. Mot den bakgrunden har rege-ringen tagit initiativ dels till en utredning som skall seefter om det behövs en särskild ombudsmannaorgani-sation för att värna de homosexuellas rättigheter isamhället, dels till en utvärdering av Handikappom-budsmannens verksamhet för att se om den på någotvis behöver stärkas.Utskottet utgår ifrån att regeringens utredning ochutvärdering noga överväger de frågor som utskottetbehandlar i betänkandet. Men utskottets majoritet är inte beredd att gå längre. Det är svårt att ha enbestämd uppfattning om vilken organisation som ärbäst.Den andra reservationen gäller alkoholfri repre-sentation. Det är också ett ämne som hardiskuterats väldigt . Utskottets majoritetanser att eftersom alkohol trots allt finns i samhälletmåste den hanteras på ett vuxet sätt av vuxna männi-skor. Den främsta spärren mot överdrivna excessereller mot missbruk av möjligheten till representationmed alkohol är offentligheten. De notor och kvittonpå inköp som man gör för skattebetalarnas medelredovisas ju offentligt.Den tredje reservationen gäller representationen inämnder och styrelser. Vi yrkar avslag också på denreservationen med i huvudsak två argument. Detförsta argumentet är att det är regeringen som haransvar för myndigheternas skötsel. Då är det ocksårimligt att regeringen utser de ledningar som den villha. Skall man byta form för regeringens tillsättande avledningar för myndigheter m.m. måste man ocksåifrågasätta om regeringen kan ha ansvaret på det sättsom den har i vårt land.Det andra argumentet är att vi har ett proportio-nellt valsystem. Tillsättningen av många nämnder ochstyrelser liksom sammansättningen av riksdagensutskott följer valutslaget. Därför är det meningen attderas sammansättning skall representera de majorite-ter som medborgarna har röstat fram vid allmänna val.Också detta är en viktig princip.Fru talman! Med de anförda argumenten yrkar jagbifall till hemställan i betänkandet och avslag på re-servationerna.Anf. 89 () replik:Fru talman! Jag tänkte bara ta upp frågan om om-budsmannarollen. sade en intressantsak, att en del människor hamnar mellan stolarna närdet gäller de olika ombudsmännen. Det är ingen somhar ett givet ansvar. Men genom en sammanslagningskulle man få en större garanti för att det inte skullebli några som hamnade vid sidan av eller mellan deolika ombudsmännen. Det vore en stor fördel, efter-som en institution skulle medföra att folk i störreutsträckning skulle känna till vart man kunde vändasig. Därmed skulle ombudsmännen få kännedom omfler problem. Jag har svårt att se att det finns någragoda skäl emot en sammanslagning. Men det är möj-ligt att gömmer något i rockärmen.Anf. 90 () replik:Fru talman! I den här frågan har jag nog inte sär-skilt mycket i rockärmen att komma med.Som jag sade i mitt anförande finns det hedervär-da argument för både ena och andra uppfattningen.Men man bör ifrågasätta om det alltid är den bästalösningen att skapa större organisationer. Vi harmånga gånger ställt oss frågan om dessa storavdel-ningar, storkommuner, EU och annat alltid är det rättanär man ibland skall bevaka små och udda intressen isamhället.Anf. 91 () replik:Fru talman! Ja, det var en ny och väldigt intressantsynpunkt. Det finns i själ och hjärta egentligen endjup skepsis hos till om EU är förstort. När den här längtan har värkt ut är han välkom-men till de gröna. Jag tror att vi då kan bli överens.Anf. 92 ():Fru talman! Den berömda lobbyn var lobbyn i detengelska parlamentet där parlamentsledamöterna togemot folket. Det var ett viktigt led i parlamentaris-men, det har spritt sig, och det har delvis professiona-liserats. Lobbying har kommit för att stanna i alladelar av världen, inte minst här hemma i . Vihar sådana fenomen som Stora lobbydagen, och vi stora tävlingen om årets lobbyist i Sverige.Det här med lobbying är viktigt. Det är viktigt föross som politiker att vara välinformerade och kännatill människors problem så att vi kan finna och presen-tera lösningar för dessa problem, och det är viktigt attvi tillförs intryck utifrån. Lobbyismen är i grundennågonting positivt och värdefullt.