prot · GK0981 · 1997-03-19 00:00:00 — Detta omskrivs också i flera särskilda yttranden.Vi från redovisar därför här vänsternsförslag om att undanta de allra minsta företagen frånregeln att betala sjuklön till sina anställda.Vi trodde i samband med att beslutet fat-tades, och vi tror fortfarande, att omställningen fårmest negativa effekter just för de små företagen. Närjag lyssnar på debatten är det just de små företagensom de flesta företrädare också pratar om.I dag finns det ett visst skydd för människor medåterkommande sjukdomsperioder. Det är det s.k.särskilda högriskskyddet. var förutinne på detta och berättade att det är över 6 000personer som har skyddet.Detta omnämns också i betänkandet. Om någon pågrund av sjukdom tvingas vara borta från arbetet kanden enskilde efter ett beslut från fåsjuklön från den första sjukdagen. Det handlar alltsåinte om någon karensdag. Beslutet kan också innebäraatt arbetsgivaren får ersättning från sjukförsäkringenför den sjuklön som betalas till den anställde.Problemet som jag ser det är att denna regel isin utformning mer är anpassad till en sjuklöneperiodpå än till dagens . Med ett särskilthögriskskydd som är omarbetat och mer anpassat tillnu rådande sjuklöneperiod tror jag att vi skulle kunnaerbjuda människor med många sjukdomsperioder ettbättre skydd. Man skulle också kunna se över möjlig-heten att till konstruktionen ytterligare förbättra skyd-det och på så sätt bygga ut det till att omfatta ännu flermänniskor.Vi har från Vänsterns sida inte lagt fram någrakonkreta förslag i den här frågan, och jag tror att viskall återkomma i ärendet. Jag vet också att det isamband med beslutet om förlängningen avsjuklöneperioden skrevs om just detta i betänkandet.Jag tycker att det är bra att försöksverksamhetenmed finansiell samordning mellan socialförsäkring,hälso- och sjukvård och socialtjänst utökas. Jag troratt vi egentligen är tämligen överens om hur viktigden här verksamheten är och framför allt om hurviktig den kommer att bli i framtiden.Vi har i utskottet fört en del diskussioner om be-hovet av utvärdering och om huruvida vi kanske re-dan nu skall överge försöksstadiet och fastställa detframtida samordningsarbetet. Det framhålls i betän-kandet att regeringen kommer att lägga fram förslagunder 1997, och vi får väl då återkomma till diskus-sionen om hur förslagen till riktlinjer för samverkanskall se ut. Jag utgår från att detta så småningomkommer att leda till en permanent samverkan.Fru talman! Det fattades ett beslut, somSocialdemokraterna och stod bakom, avseen-de ändrade kriterier för rätt till sjukpenning och för-tidspension. Vi i motsatte oss förslagetoch framförde en viss kritik. Vår kritik handlar om demänniskor som kommer att falla mellan systemen ochsom inte platsar någonstans. Att man genom en steg-vis bedömning av en sjuk människas arbetsförmågakan hitta på någon typ av arbete som individen be-döms klara är inte bara kränkande utan skickar ocksåmånga gånger ut den enskilde personen till en säkerarbetslöshet.Målet är naturligtvis att kunna återrehabiliteramänniskor till arbetsmarknaden, men jag tror att vihar gjort detta arbete på helt fel sätt. Den stegvisabedömningen byggde på Sjuk- och arbetsskade-kommitténs idéer, men i dess betänkande räknades detupp en lång rad åtgärder som skulle vara ett måsteinnan man kunde ändra de medicinska kriterierna. Dethandlar om , sjukvårdshuvudmännens,arbetsförmedlingens och försäkringskassornas möj-ligheter att ta ansvar för att människor inte skall ham-na utanför.Det handlar också om att satsa på rehabilitering. Istället gjordes i samband med budgetbesluten i slutetav besparingar på det området.Fru talman! Mycket av det som jag här har sagtfinns delvis beskrivet i ett särskilt yttrande, som jaginte själv står som undertecknare av men som kamma-rens ledamöter nu förstår att jag till stora delar stöd-jer.Slutligen skulle jag vilja ställa en fråga till RonnyOlander. Den gäller småföretagen och den förlängdasjuklöneperioden. sade i sitt anföran-de att hade fått i uppgift att seöver och utreda småföretagarförsäkringen. Jag måstefråga om det som näringsministern nuhar sagt, att man måste tillskapa ytterligare åtgärderför småföretagen i och med den förlängda sjuklöne-perioden, bara innebär en utvidgad försäkring. Liggerdet inte någonting mer i detta löfte?Anf. 228 () replik:Fru talman! Jag tycker att det ligger mycket i denoro som ger uttryck för och som ävenhar kommit fram tidigare när vi fört resonemang omrehabilitering och om gråzon. Vad också gäller denförlängda sjuklöneperioden vill jag ändock påminnaom det uppdrag som , Socialsty-relsen och AMS har fått att mycket nogsamt följa vadsom sker på detta område, liksom om den goda tankeoch de goda intentioner som finns bakom resone-manget om den förlängda sjuklöneperioden.Vad beträffar småföretagarförsäkringen vill jagsäga att vi lade fram ett eget förslag, som också blevriksdagens beslut. Försäkringen omfattar ända upp till130 basbelopp och ett tjugotal anställda. På MarieEngströms direkta fråga till mig beträffande närings-ministern vill jag säga att jag inte vågar gå in på hurdenne har tänkt och tyckt. Det är nog bättre att ställafrågan direkt till honom i något forum här i riksdagen.Vi är helt ense om SOCSAM-projekten. Viskall ha ett stabilt underlag, så att vi vet hur vi skallgå till väga med försöksverksamheten. Jag har lästupp ett kort avsnitt där det understryks att försöks-verksamheten tar tid.Anf. 229 () replik:Fru talman! Det är naturligtvis bra, som RonnyOlander säger, att vi noga följer vad som sker i ochmed den förlängda sjuklöneperioden och att småföre-tagarförsäkringen ses över, men jag menar att dettainte är tillräckligt. Jag tycker att småföretagen heltenkelt bör befrias från denna avgift. Det är nog egent-ligen det enda som i dagens läge kan stärka småföre-tagens möjligheter att skapa nya jobb. Jag tror egent-ligen inte att en utökning av försäkringen är det bästasättet. Vi har tidigare också fått höra att småföretagenmånga gånger upplever att en försäkringär väldigt dyr.Anf. 230 () replik:Fru talman! Kostnaden uppgår, som sagt, till mel-lan och 2 ½ % av lönesumman, och förra gångenuppgick den till . Jag nämnde i mitt anförandeatt det inom finns ett utrednings-uppdrag till angående småföre-tagarförsäkringen. Om man nu är beredd att gå sålångt som säger och helt vill slopadenna kostnad, kommer det att medföra kostnader pånågot annat ställe.Vi har fått lära oss att vi närvi lägger fram ett förslag som kostar något skall frågaoss var någonstans vi då skall spara in i stället. Jagsaknar detta litet grand när vi diskuterar den förlängdaarbetsgivarperioden. Vi har genom den fått in 1,1miljarder till statskassan. Detta är bara en del i dethela, men var någonstans skall de här medlen sparasin?Andra minst lika viktiga faktorer är rehabilite-ringsarbetet och arbetsmiljöorganisationen.Anf. 231 () replik:Fru talman! Vi har från angivit hurvi vill finansiera ett borttagande av småföretagenskostnad för sjuklöneperioden. Vi föreslår att denminskning av arbetsgivaravgiften som beslutades ihöstas inte skall omfatta företag med mer än 20 an-ställda. Vi vill på det sättet finansiera sänkningen avsjuklöneperioden för småföretagen.Anf. 232 ():Fru talman! står med på det särskildayttrandet nr 4. Vi anser att det är dags att utöka ochpermanenta samordningen mellan ,arbetsförmedlingen och kommunen. Den enskildamänniskan blir en , som ingen vill ha.Har vederbörande otur, kan han eller hon få två tillfyra olika handläggare.Det går kanske bra att berätta om sitt liv och sinperson person en gång, men sedan börjar det med allsäkerhet kännas obehagligt. Detta skulle kunna und-vikas genom att samarbetet permanentades. Jag hartittat litet närmare på , och mansäger där att ohälsotalet sjunker. En del av sänkningenbestår dock av att människor hänförts till kategorinmänniskor som kan stå till arbetsmarknadens förfo-gande i något på marknaden vanligt förekommandearbete, dock ej sitt eget.Dessa personer hamnar mellan stolarna på det all-ra sämsta sättet. Deras arbetsförmåga kan vara or-dentligt nedsatt. Det kan vara antecknat att de kanjobba men att de har dålig rygg - varken lyft ellerlångt sittande är lämpligt. Det kan också vara så att deinte är så stresståliga.Var anställer man människor med nedsattarbetsförmåga, när fullt friska står i kö får att få ettarbete? Det sker sällan, särskilt med tanke på den fyraveckor långa sjukskrivningsperiod som arbetsgivarnaskall betala för. har ett förslag, nämligenatt det när människor har varit sjuka länge eller harblivit utstämplade från arbetsförmedlingen skall fin-nas en grundtrygghet att falla tillbaka på, så att detinte blir kommunerna som får ta över när staten spa-rar.Staten har sparat mycket pengar, och stats-ministern talar stolt om att man har sanerat ekonomin.Man har dock lastat över stora delar av kostnadernapå kommunerna, genom att många behöver söka so-cialbidrag.Det som knäcker kommunerna är de social-bidrag som betalas ut till svenskar och invandrare.Här tycker att staten måste ta ett störreansvar för sina medborgare så att inte kommunernaknäcks. Vilket land är betjänt av att kommunerna inteklarar ekonomin men i stället säger att det har skettbesparingar i statskassan? Här vill vi att denna frågaskall ses över och att kommunerna inte skall straffbe-läggas här. Kommunerna har också svårt att klara sinekonomi i dag.Om inte försöken permanentas, är det mycketmöjligt att man får börja från början igen. Då avbrytsju försöken. Man får börja om igen. Det kommer attkännas meningslöst för de olika inblandade parternaatt behöva starta om igen uppehåll.Grannkommunerna kan stå i startgroparna och vilja gåin i samarbetet.Anf. 233 ():Fru talman! Vi kristdemokrater motsätter oss inteden ändring i sjuklönelagen som föreslås i propositio-nen och betänkandet. Däremot har vi starka åsikterom det som propositionen och betänkandet inte be-handlar när det gäller sjuklönelagen. Jag tror att det ärganska väl känt, nämligen sjuklöneperiodens längd.Vi har hävdat, och fortsätter att hävda, attdet borde röra sig - inte 28 dagar.Vi välkomnade begäran om ett ut-skottsinitiativ. Vi tyckte att det var mycket bra. Ut-skottet borde begära av regeringen ett förslag om enåtergång . Utskottsmajoriteten förtjänarkritik för sitt oresonliga fasthållande vid ett olyckligtbeslut, som har fattat.Argumenten mot förlängning som gavs då är likarelevanta . De argumenten har inte på något sättförlorat i kraft. Vi ser fortfarande hur den förlängdasjuklöneperioden gör att anställningar försvåras, attarbetsgivare är mindre benägna att anställa. Tröskelnär för hög. Vi ser att det drabbar svaga grupper påarbetsmarknaden eller sådana som inte har kommit inpå den.Sedan var det den översyn som har utlovats. Jag ärförvånad över att stod den 30januari i kammaren och utlovade att ett utrednings-uppdrag skulle överlämnas . Där skulleeffekterna för småföretagen följas upp och även för-säkringens utformning. Så står vi här ochfår höra av att ett utredningsuppdragtill bereds angående dennafråga. "" är tydligen mer än ett par månaderstid. Det är konstigt att uppdraget inte har givits. Var-för har det inte det, ?Nu är det inte som är ansvarig.Men han förmedlade löftet i interpellationssvaret frånsocialförsäkringsministern. Socialdemokratiska grup-pen i utskottet bör väl ha många kontakter med justden ministern och kanske kan förklara varför det hargått så långsamt. Detta brådskar ju.Vi försöker att hålla frågan levande. Jag uppfatta-de att inte tycker om det. Men vi vetatt det ligger sanning i det gamla ordspråket att drop-pen urholkar stenen. Vi kommer att fortsätta att drivafrågan. Jag är övertygad om att det är inte bara frågaom oss kristdemokrater utan att flera andra partierkommer att göra detta.Fru talman! Sedan har vi den andra delen av be-tänkandet som behandlar försöksverksamheten medden finansiella samordningen. Vår kritik gäller påsamma sätt det som propositionen inte behandlar, detden inte tar upp, det den inte ägnar tanke och omsorg.Propositionen behandlar en liten formell fråga om attändra en siffra från fem till tio. Det vore inte mycketatt stå här och bråka om. Men det vi är kritiskatill är det som inte tas upp i propositionen.Den stora och viktiga frågan är hur vi bör drivaarbetet framåt med samordning och samverkan. Var-för är då behovet skriande stort på området? En orsakär kriteriepropositionen. Vi kristdemokrater ställdeoss rent principiellt bakom förändrade kriterier förrätten till ersättning. Men vi hade tre hemstäl-lanspunkter i vår motion som inte blev tillräckligttillgodosedda. Vi hade reservationer till betänkandet.Ronny sade att utskottet är överens i frågaom gråzonen. Vi är rätt så överens när det gäller or-den - att prata om detta. Men när det gäller att krävahandling och att föra frågan framåt, är vi inte överens.Vi var tvungna att reservera oss i utskottet. Kravenblev inte tillgodosedda. De gällde samordning, sam-verkan. De gällde kompetensförstärkning på försäk-ringskassorna, och de gällde uppföljningen.En orsak har vi alltså i att det var inte tillräckligtbra behandling från utskottets sida när det gäller kri-teriepropositionen. Därför är detta fortfarande såviktigt. En annan orsak är budgetpropositionen, dvs.vårt utgiftsområde 10. Utskottsmajoriteten tillstyrkteregeringens förslag på att minska resurserna till re-habiliteringen till och kom-mande år.Vi har senare i utskottet kunnat ta del av regle-ringsbrevet. Där har vi sett att regeringen trots mins-kade resurser ställer högre krav. Fler skall rehabilite-ras och gå tillbaka till arbete, fast med hjälp av mind-re resurser.Regeringen står alltså inte med fötterna på jorden.Regeringen är blåögd i denna fråga. Alltså är behovetskriande stort när det gäller samordning och att utnytt-ja de små resurser som finns på allra bästa sätt. Det ärnu läge att gå vidare. Det är därför vi har avgivit detsärskilda yttrandet och inte är helt nöjda med denskrivning som utskottsmajoriteten står bakom. Denhade inte ens varit så bra som den är om inte vi hadehärjat som vi har gjort i utskottet. Det finns ingentingtill grund i propositionen för det anförande som Ron-ny har hållit här tidigare. I utskottsbehand-lingen har oppositionen utgjort en blåslampa, och dethar drivit behandlingen några steg framåt. Det är bra.Men hela skulle behöva utgöra en blåslam-pa mot regeringen för att föra samverkansfrågornaframåt.Utskottet förväntar sig riktlinjer. Vi som står bak-om det särskilda yttrandet förväntar oss verkligaöverväganden och principförslag om hur vi skalljobba vidare.Anf. 234 ():Fru talman! Jag har inget emot att Rose-MarieFrebran vill uppträda som blåslampa. Jag vill baraerinra om att jag inte känner igende resonemang som framfördes från talarstolen. Jaguppfattar att alla är lika behjärtade och besjälade avatt vi på alla sätt försöker få alla aktörer att verka fören bra rehabiliteringsverksamhet. Detta gäller ocksåden finansiella samordningen och samverkan avFINSAM-projektet och . Det ärklart, , att man i oppositionsställ-ning gärna vill säga: Det är vi som har drivit framdetta. Det är tack vare att vi är blåslampa som det härblir av. Jag bara konstaterar att man använder detuttrycket.Likadant är det när pratar omatt hålla frågan om den förlängda arbetsgivarperiodenlevande. Det har inte heller vi något emot. Men imånga andra sammanhang pratar vi om fasta spelreg-ler. Man skall veta vad som gäller på arbetsmarkna-den. Man skall ha långsiktiga resonemang. Om vi frånden fram till , sedan det har trätt ikraft , skall skifta runt mellanolika regler, hur skall arbetsgivarna då kunna planerasin verksamhet? Det gäller dels produktionen, delsrehabiliterings- och arbetsmiljöverksamheten, som ärså otroligt viktig.Anf. 235 ():Fru talman! Jag gläder mig över omsorgen om ar-betsgivarna, att det inte vore bra för dem att få enförändring . För hur skall de då kunna veta vad somgäller?De förstår tydligen inte sitt eget bästa. De skulle jugärna vilja ha en förändring. Fasta spelregler skallvara bra. Vi skall inte ha fasta spelregler som är dåli-ga. Vi skall se till att regelverket blir bra. Sedan skallvi hålla fast vid det. Här kommer vi att jobba vidareför att få en förbättring till stånd. Jag hoppas att denhär översynen skall innebära någon förbättring närden väl kommer till stånd. Jag undrar fortfarandevarför den inte har kommit har till stånd och varföruppdraget ännu inte har givits.När det gäller frågan om samverkan och samord-ning, gråzonsproblematiken, tycker jag att det är jät-tebra med all den goda vilja som geruttryck för här i debatten. Den fanns inte i handlingnär vi behandlade kriteriepropositionen. Det gjordeden tyvärr inte. Jag säger, och jag har i mitt anförandeockså givit det erkännandet, att vi i utskottet även harsett majoriteten ta några steg framåt. Till dels har deni alla fall varit med i detta blåslampegäng. Det är bra,men det behövs mer. Vi är inte riktigt nöjda.Anf. 236 ():Fru talman! Vi är helt överens om att vi skall hatrygga socialförsäkringssystem. Vi skall ha det, ochdet har vi haft i . Det skall vara bra, rejälatrygghetssystem. Där finns det absolut ingen annanmening att över huvud taget fundera över.Låt oss också ta möjligheten att nogsamt följaFINSAM-försöken och ta del av utvärderingen. Låtoss följa SOCSAM-försöken och ha en positiv in-ställning. Låt oss också vara medvetna om de be-skrivningar som vi har fått från ochRiksförsäkringsverket. Det är ändå dem vi måste haförtroende för, det tycker i alla fall jag. De säger attdet tar tid. I andra sammanhang är vi i vårt utskottmycket noga med att prata om att vi måste ha kon-sekvensanalyser. Låt oss ha ett rejält, bra underlag närvi sedan, förhoppningsvis om inte alltför ,kan permanenta en bra verksamhet som står på en bra,stabil grund.Sedan till detta med de människor som skullekunna riskera att hamna i en gråzon. Inte någonstans ivårt betänkande eller i propositionen finns det överhuvud taget en tanke på att människor skall hamna ien gråzon. Tvärtom har både regeringen i sitt propo-sitionsskrivande och vi i vårt utskottsskrivande givit iuppdrag åt myndigheter att nogsamt följa detta, justför att inte människor skall hamna i någon typ avgråzon. Låt oss tillsammans vara möjligheternas am-bassadörer och inte svårigheternas konsulter. Jagmenade faktiskt mycket väl med de sista meningarna.Låt oss, i stället för att söka svårigheterna, med ettöppet sinnelag tillsammans söka de positiva möjlighe-terna, och på det viset också värna om våra social-trygghetsförsäkringssystem och om den generellavälfärden.Anf. 237 ():Fru talman! Nej, jag hoppas verkligen, RonnyOlander, att ingen uttrycker någonting i några pro-positioner eller betänkanden som visar på att manskulle önska att människor hamnar mellan stolarna.Jag tror ingen om något så illa, det gör jag faktisktinte. Men det som krävs är ju något mer. Det är att taitu med den problematik som gör att människor ham-nar där.Med en renodling av trygghetssystemen, någotsom i princip är positivt, krävs ju att man gör sam-ordningar, så att man fångar upp dem som faktisktramlar mellan stolarna. Det är det som inte är löst.Det hjälper inte hur god vilja än visarhär i kammaren. Det löser inte problemet. Det fångarinte upp de människor som ramlar mellan stolarna,och de som redan har gjort det och som finns i detläget redan i dag.När det gäller den samordningsverksamhet sompågår på försöksnivå, hoppas jag att jag inte hörderätt. Jag tyckte jag hörde att det skulle kunna ta årinnan vi kommer vidare. När det gäller FINSAMsäger ju både och Riksförsäkringsver-ket att det är dags att överväga fortsättningen av sam-arbetet, och att alltså inte bara låta det rulla på. Manhar redan sett tillräckligt mycket. Vi har fått enslutrapport. behöver vi komma in i ett övervägan-destadium.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )18 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 19 mars1996/97:399 av () till försvarsminis-ternFörarlösa fjärrstyrda flygplan1996/97:400 av () till utrikesministernFormaliserad dialog med NATOFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 8 april.19 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att följande skriftliga svar på frågor in-kommitden 19 mars1996/97:351 av () till ar-betsmarknadsministern åt-gärder1996/97:352 av () till försvarsminis-ternFörsvarets policy vid värvning av medlemmar tillhemvärnet1996/97:355 av () till utbild-ningsministernDjurförsök i utbildningen1996/97:357 av () till försvarsminis-ternTotalförsvarspliktigas personalskadeskydd1996/97:366 av () till arbets-marknadsministernÖresundsregionen1996/97:368 av () till statsrådet och underhållsstödet1996/97:369 av () till statsrådet och utbetalandet av underhålls-stödet1996/97:370 av () till statsrådet förlängda underhållsstödet1996/97:371 av () till kommunika-tionsministernNedläggningar av postkontor1996/97:372 av () till finansminis-ternSkattereduktion för arbeten på privatbostad1996/97:373 av () till arbetsmark-nadsministernStöd till orter där militärförband läggs ned1996/97:375 av () till kommunika-tionsministernKostnaderna för distribution av tidningar1996/97:376 av de () tillstatsrådet för förlust vid rån och stöld1996/97:377 av () till socialministernDrogen GHB1996/97:380 av () till näringsminis-ternÖkat regionalt utvecklingsstöd till län1996/97:381 av () till försvarsminis-ternEn brandvarnare i varje bostad1996/97:382 av () till statsrådetMaj-Inger KlingvallIndividuella välfärdskonton1996/97:383 av () till miljöministernSkyddet av älvarna1996/97:387 av () till försvarsminis-ternVerksamheten på Malmen, Linköping1996/97:388 av () till utbildningsmi-nisternPlanering av högskoleutbildning1996/97:391 av () till statsrådet på pensionspengar1996/97:392 av () till miljöminis-ternKärnkraftsavfallSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 8 april.20 § Kammaren åtskildes kl. 21.59.Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 7 § anf. 35 (delvis),av talmannen därefter t.o.m.10 § anf. 69 (delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. voteringenkl. 14.54,av andre vice talmannen därefter t.o.m. voteringenkl. 17.05,av tredje vice talmannen därefter t.o.m.17 § anf. 218(delvis) ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.