prot · GL096 · 1997-09-25 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1997/98:6Torsdagen den 25 septemberKl. 12.00 - 12.1914.00 - 15.04Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------------1 § till svenska delega-tionFöretogs val av 20 ledamöter och 20 suppleantertill svenska delegation. Valbered-ningen hade enhälligt godkänt gemensamma listor förvalen av ledamöter och suppleanter till svenska delegation.Sedan en promemoria innehållande de gemen-samma listorna delats ut och godkänts av kammarenbefanns följande personer, vilkas namn i här angivenordning upptagits på respektive listor, valda för1997/riksmöte:ledamöterPer ()()()()()()()()()()()()(v)()()()()()()()suppleanterSven Hulterström (s)()()()()()()()()()()Per ()()()()()()()()()2 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 16, 18 och19 september.3 § Meddelande om fördröjda svar på interpel-lationerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1997/98:3Till riksdagenInterpellation 1997/98:3 av ()om jämställdhetsarbetet inom Svenska kyrkan.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 2 oktober 1997.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 22 september 1997Marita UlvskogInterpellation 1997/98:1Till riksdagenInterpellation 1997/98:1 av omde psykiskt sjukas situation.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den7 oktober 1997.Skälet till dröjsmålet är att socialministern är påresa.Stockholm den 22 september 1997Margot WallströmInterpellation 1997/98:4Till riksdagenInterpellation 1997/98:4 av de om personer med funktionshinder.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den7 oktober 1997.Skälet till dröjsmålet är att socialministern är påresa.Stockholm den 22 september 1997Margot Wallström4 § Svar på interpellation 1997/98:2 om varvs-subventionerAnf. 1 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta med anledning av attvarvssubventioner inom EU riskerar att slå ut svenskafartygstillverkare.Så sent som svarade jag på en in-terpellation av om varvsstöd, och mininställning i frågan har inte förändrats under somma-ren. Mitt svar till kommer därför attdelvis bli en upprepning av mitt svar den 2 juni.Inledningsvis vill jag framhålla att varvsindustrinsproblem inte är begränsat till förhållandena inom EUutan ett problem som måste betraktas i ett betydligtvidare perspektiv. Varvsindustrin är global i den me-ningen att marknaden för nybyggda fartyg omfattar iprincip hela världen. Inom varvsindustrin råder dess-utom en betydande överkapacitet som upprätthållsgenom statliga subventioner. Det enda sättet att lång-siktigt och stabilt lösa problemen inom varvsindustrinär, som jag ser det, att träffa breda och internationelltförankrade överenskommelser om att avveckla varvs-stödet. Det som har träffats mellan EU,, , och om att avvecklavarvsstödet är den enda lösning somkan ge fartygsproducenter runt om i världen en möj-lighet att konkurrera på lika villkor. Dessvärre haravtalet inte kunnat träda i kraft som planerat eftersomUSA som enda part ännu inte ratificerat avtalet.USA:s fördröjda ratificering ändrar emellertid intemin grundläggande inställning som är att varvsin-dustrins problem i första hand måste lösas genominternationell samverkan. Jag har därför inom ramenför arbetet inom tillsammansmed mina industriministerkolleger i , , och i ett brev till handelsansvarig ipresident administration uttryckt oro förOECD-avtalets framtid och uppmanat USAatt ratificera det möjligt.När det gäller frågan om ratificering ochavtalets ikraftträdande kan jag informera om att EU vid ministerrådsmötet den 13 no-vember kommer att besluta hur denna fråga och stödetinom EU skall hanteras framöver. Formellt sett upp-hör det s.k. sjunde varvsdirektivet som tillåter stöd tillEuropas varv men frågan är vad somskall komma i stället om nu inte harratificerats av . kommer att fullfölja sintidigare linje och motsätta sig en förlängning av möj-ligheten till statsstöd inom EU.Det skulle kunna hävdas att varvsstödet - i vartfall som en temporär åtgärd - bör återinföras av rätt-viseskäl för att ge svenska varv samma förutsättningarsom övriga varv inom EU. Men att återinföra varvs-stödet och lämna mer stöd till varven än övrig industrivore långsiktigt en dålig användning av statens medel.Sverige bör i stället sträva efter att konkurrera med enfartygsproduktion med högt förädlingsvärde och intekonkurrera med låga priser som skapas på konstladväg genom statligt driftsstöd. Kan vi få till stånd enuppgörelse inom EU så kan de svenska varven kon-kurrera med övriga europeiska varv på samma villkorframöver.Anf. 2 ():Fru talman! Jag tackar för svaret.Jag känner till att det har varit en debatt i den härfrågan ganska . Jag vet också om att ledamöteri kammaren har motionerat i frågan så att den kommeratt behandlas under riksmötet.Att jag ändå tar upp frågan beror på att jag hargamla kontakter med varvsnäringen i . Mansäger att man får ovanligt många förfrågningar just nuoch att man, när det kommer till priset, är handikap-pad på grund av att man inte kan möta de subventio-nerade priser som många andra länder tyvärr ger sinavarv.Jag tror att statsrådet håller med mig när jag sägeratt dagens situation i teorin och kanske också i prakti-ken kan innebära att de varv som är mycket duktiga,men inte kan konkurrera med subventioner, riskeraratt slås ut. Den dag då subventionerna är borta är deduktiga varven inte kvar. Det är en fullt realistisksituation.Statsrådet säger nu att man måste bekämpa dettaäven globalt. Det finns ingen anledning för mig att gåin i en diskussion om det. Det är korrekt. Jag inser attproblemet är det faktum att varv, var de än finns,skapar många jobb. I den situation som råder påarbetsmarknaden är det besvärligt att lägga ned varvmed allt vad det innebär av personliga tragedier förmånga människor.Problemet för oss är först och främst EU. Det ärsvårt att nu gå ut och sälja EU. EU skulle ju handlaom fri och lika konkurrens. har vi sett att EUtyvärr har godkänt möjligheten för vissa länder att ökasina subventioner. Det drabbar framför allt Sverigeoch Danmark.Jag vill fråga statsrådet: statsrådet på ett un-gefär säga när de här varvsstöden inom EU försvin-ner, så att de länder som inte ger subventioner kanvara med i konkurrensen?Till sist, fru talman, vill jag fråga statsrådet: ger statsrådet till de svenska varven ochderas anställda ? Är det lönt för svens-ka varv att över huvud taget fortsätta med sin verk-samhet, eller skall man lägga ned och titta på andraaktiviteter? 3 Näringsminister ():Fru talman! Den första frågan var: Närförsvinner subventionerna i EU? Det vet inte jag. Mendet är ett mycket viktigt möte vi har den 13 november.Så mycket tror jag är klart, att det sjunde varvsdirek-tivet troligtvis inte kommer att förlängas. Det kommeratt tas fram ett nytt varvsdirektiv, och förhoppningsvisinnehåller det en sådan konstruktion att subventionentas bort eller kraftigt reduceras.Jag tycker att det viktigaste stödet le-damöter kan ge regeringen är att vara mycket tydligamot omvärlden om att anser att varvsstödetnu skall bort. Vi kämpar hårt för det fram till den 13november.Jag har medarbetare i mitt departement som i dagoch i går har varit runt i och träffat andraregeringar för att försöka att i vart fall skapa en mi-noritet som kan blockera en förlängning, så att vi kanåstadkomma en förändring av varvsstödet. Jag kaninte lova en tidpunkt för när detta lyckas. Men politi-kens uppgift är att driva en fråga och förhoppningsvisvinna den så småningom.Den andra frågan var vilket råd jag skall ge tillden svenska varvsindustrin. Det är svårt för mig att geråd. En sak kan jag säga, om varvsstödet skulle kom-ma att avvecklas, om detta lyckas ochvåra påtryckningar på lyckas innebär det att våravarv, som levt utan varvsstöd, blir oerhört konkur-renskraftiga. Skulle vi lyckas i kampen att få nedvarvsstödet eller t.o.m. få bort det är det en chans förde varv som har hållit ut i alla dessa år utan varvsstöd.Min förhoppning är att man orkar hålla ut i vart fallfram till nästa stora förhandling som är den 13 no-vember, och där hoppas jag att vi når någonstans.Anf. 4 ():Fru talman! Statsrådet säger att det sjunde direkti-vet skall försvinna. Men det innebär inte, det sägerstatsrådet också, att varvssubventionerna automatisktupphör. Vi får se vad som kommer efter dem, hurstort stöd man inom EU trots allt kommer att tillåtainom ett rimligt tidsperspektiv.Jag skrev i min interpellation om ett faktum somfaktiskt irriterar många människor, framför allt demsom nu är berörda på varven, de varvsanställda, attmycket av dagens EU-subvention baseras på Tysk-lands sammanslagning. Den tyska regeringen sade attsammanslagningen inte skulle kosta tyska folket nå-gonting, tvärtom. Det vet vi alla inte stämde pånästan en enda punkt, mer än att blev sam-manslaget, vilket i och för sig var positivt. Men efterdetta fick tyska varv pengar till subventioner. Indirektkan man säga att svenska varv och deras anställdabetalar delar av den tyska återföreningen.Sedan säger statsrådet att han inte kan ge råd. Detär klart att jag ställde en svår fråga. Men statsrådet ärju så duktig i andra sammanhang, i alla fall när detgäller att teoretiskt skapa nya arbetstillfällen, att jagtycker att han borde kunna prestera ett bättre råd ändet han gav i dag.Till sist vill jag fråga statsrådet om han håller medmig när jag säger att det faktiskt kan inträffa i prakti-ken att svenska och även danska varv som är enormtskickliga , och som hade kunnat klara sig om deinte hade mött de ibland enorma subventionerna frånländer där man tillåter subventioner, också kan varaförsvunna den dag subventionerna är borttagna. Jagvill alltså fråga statsrådet: statsrådet min upp-fattning och kan han hävda att mitt resonemang i dendelen är korrekt?Anf. 5 Näringsminister ():Fru talman! Jag vill först säga att det stöd somTyskland och tilläts ge till ett antal varv tidi-gare var villkorat till en kraftig neddragning avvarvskapaciteten i och . Det varinget ensidigt driftsstöd, utan det var kopplat till enkraftig reduktion av varvskapaciteten. Det var ingetsom jag gillade, och var emot det i EU. Mendet är ändå viktigt att beskriva det på ett korrekt sätt.Vi tycker att hela stödsystemet skall bort.De duktiga kan slås ut. Ja, det är därför vi kämparför att få bort varvsstödet. Då är frågan: Hur lyckas vibäst med det? Det är egentligen det frågan gäller.Vilken strategi är den bästa för för att få bortvarvsstödet? Är det en bra strategi att nu införa ettvarvsstöd och kraftfullt demonstrera motvarvsstödet i ? Jag tror attdet är en dålig strategi. Jag tror att det blir väldigaproblem med argumentationen på ministerrådsmötetden om inför ett varvsstöd ochsamtidigt kräver ett avskaffande. Det är inte en såenkel argumentation. Jag tycker att det är viktigt att vihåller fast vid att vi inte har ett varvsstöd och att vidriver frågan. Jag tror att vi också är på väg att åstad-komma en förändring.Det andra jag skulle vilja säga gäller de närings-politiska pengarna. Man kan naturligtvis föra ett reso-nemang om detta. Om vi bestämmer oss för att göranäringspolitiska insatser i vissa branscher och vi haren given summa pengar för det, skall vi lägga demsom ett driftsstöd i vissa branscher eller skall vi läggadem som ett utvecklingsstöd i andra branscher? Jagtror ju att om jag lägger pengarna i ett utvecklings-stöd, i branscher där det finns en sund och fungerandekonkurrens, leder det till större sysselsättning i Sveri-ge än om jag lägger pengarna i ett driftsstöd i osundabranscher, där driftsbidragen är spridda över helavärlden.Det här är en mycket komplicerad fråga. Men vidriver avskaffandet av varvsstödet hårt och hoppas attvi skall komma en bit på vägen, kanske t.o.m. så långtatt vi får se underteckna . Det ärfaktiskt som blockerar. Det är inte EU utan USAsom blockerar möjligheten att avskaffa varvsstödet.Det kan vara ganska tankeväckande att konstatera, attdet land som inte direkt förknippas med stöd ochbidrag till näringslivet är det land som blockerarett avskaffande av varvsstödet i hela världen.Anf. 6 ():Fru talman! Jag håller med statsrådet om att sub-ventioner är ett elände. har jag svårt attriktigt förstå logiken, som även mitt eget parti omfat-tar. Man säger att man inte kan agera med den kraftsom behövs, att man inte kan skapa nödvändig tro-värdighet om man själv inför subventionersom man i andra sammanhang vill ta bort. Okej, detfinns en viss logik i det.Men skulle man kunna vända på det ochsäga så här: Vi skulle kanske vilja ha litet stöd, meninte längre än vad som gäller för alla andraländer. Jag tror inte att det är så svårt att finna logik idet resonemanget heller.Jag vet att det var en svår fråga, och jag försökteatt raljera litet grand. Det skall man inte göra. Menjag noterar att rådet till svenska företag i branscherdär de konkurrerar med företag som utnyttjar subven-tioner var lika illa förankrat som en del andra råd omutlovade jobb som statsrådet har presterat från den härtalarstolen.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner1997/98:Jo1-Jo3 till jordbruksutskottet1997/98:U1-U6 till utrikesutskottet1997/98:Ju1 till justitieutskottet1997/98:Fi1 till finansutskottet1997/98:A1 och A2 till arbetsmarknadsutskottetAjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till dåfrågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.6 § FrågestundAnf. 7 TREDJE VICE TALMANNEN:Kammaren återupptar förhandlingarna. Vid da-gens frågestund medverkar från regeringen utbild-ningsminister , socialminister , finansminister , kommunika-tionsminister , kulturminister , jordbruksminister ochstatsrådet besvarar såvälallmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget an-svarsområde inom regeringen. Frågorna till övrigastatsråd förutsätts beröra deras ansvarsområde inomregeringen. Jag ber statsråden att ta plats vid podiet.Södra länken i . 8 ():Herr talman! Jag har en fråga till kommunika-tionsministern. När socialdemokraterna svek den s.k.Dennisöverenskommelsen föll också finansieringenav flera viktiga vägprojekt i regionen, däribland Södralänken, som är kostnadsberäknad till 6 miljarder. Viär från moderat sida i och för sig positiva till Södralänken. Men vägen ingick i en större helhetslösningsom nu inte längre existerar, och finansiering saknas.Vi motsätter oss bestämt att regionen skall stå förnotan, oavsett om det är i form av vägavgifter, regio-nala bensinskatter, fastighetsskatter, arbetsgivaravgif-ter eller något annat innovativt som regeringen kankomma på. Det nya är nu att vi inte är ensamma omden uppfattningen. Det gör att det inte finnsnågot politiskt stöd i för att byggaSödra länken.I finns, som säkert vet,en minoritetsbordlagd hemställan till regeringen omatt ge i uppdrag att avbryta bygget. Menändå bygger vidare. Min fråga till kom-munikationsministern är mot den bakgrunden: Kom-mer regeringen att ordna en statlig finansiering förSödra länken, eller kommer ni att se till att Vägverketnu avbryter byggnationen?Anf. 9 Kommunikationsminister ():Herr talman! Utan att föregå den diskussion sompågår i vill jag bara påminna omatt det finns lånegarantier för som fort-farande är gällande. har också fattat beslutom finansiering . Därutöver har riks-dagen också fattat beslut om en s.k. regional finansie-ring. Hur den skall se ut harännu icke konkretiserats.Detta kommer att få ta ställning till såsmåningom. Regeringen avvaktar det som händer denärmaste veckorna i . De beslutsom är fattade har vi inte för avsikt att ändra på. Dethar ännu icke kommit några formella förfrågningar,och jag är heller inte säker på att det kommer någrasådana.Anf. 10 ():Herr talman! Kommunikationsministern är mycketväl medveten om att statens åtaganden är begränsade.Det finns inte finansiering för den här utgiften, dvs.investeringskostnaderna om . Detgarantibeslut som vi har fattat här i byggerpå helt andra förutsättningar än de som är förhanden.En majoritet i vill inte ha Södralänken med den regionala finansiering som regeringenförutsätter. Därför kvarstår frågan. Borde inte kom-munikationsministern - om hon nu inte kan klarafinansieringen - i demokratisk anda se till att Vägver-ket avbryter bygget av en väg som en politisk majori-tet i inte längre vill ha?Anf. 11 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag har icke för avsikt att minister-styra i den här frågan. Jag avvaktar till dess att har avslutat behandlingen av sitt ärende.Anf. 12 ():Herr talman! Villkoren har verkligen förändratsför den här delen av Stockholmstrafiken, inte minstdärför att Österleden dessbättre har fallit bort. Detinnebär att , som i sin ursprungliga ver-sion hänger samman med Österleden, nu närmastskulle få till följd att man slussar ned en massa trafiktill . Det kan knappast längre vara enrimlig utgångspunkt.Nu finns också en s.k. mini-Södra länk av litet an-nat slag aktualiserad. Jag undrar vilket förhållnings-sätt kommunikationsministern har till de alternativsom börjar växa fram. delar jag synpunktenatt det inte kan vara rimligt att snickrar påsom om ingenting har hänt. Väldigt mycket har hänt.Ministerstyre eller inte: Borde inte kommunika-tionsministern ha ett förhållningssätt till att Vägverketarbetar på som om ingenting hade hänt?Anf. 13 Kommunikationsminister ():Herr talman! Som är väl medvetenom har regeringen tillsatt en utredningsman för atttillsammans med de regionala parterna se över trafik-lösningarna i centrala staden. Det handlar om och anslutningarna till den. I detta arbete harStockholms stad aktualiserat vissa förändringar i deursprungliga förslagen eller tankarna.Det är alldeles för tidigt att uttala sig om vad den-na förhandling exakt kommer att sluta i. Det är möj-ligt att man kan tänka sig en något bredare diskussion.Det ligger i statssekreterare uppdragatt till nytta också för statens intressen tillsammansmed regionen se vad man kan komma fram till förlösningar som kan få en bra och bred majoritet.Anf. 14 ():Herr talman! Jag vill knyta an till det sist sagdaoch fråga om utredningsmannen har direktiv somräcker till för att klara av de frågeställningar somMikael och jag här har tagit upp. Tänkerkommunikationsministern utöka uppdraget till utred-ningsmannen?Jag vill också be kommunikationsministern om ettförhållningssätt till detta, eller åtminstone en åsikt häri kammaren. Kan det vara rimligt att ett statligt verksom , som kommunikationsministern justsäger, det pågår diskussioner och ut-redningar och politisk hantering i , arbetar vidare och bygger arbetstunnlar och annatsom om situationen var precis som se-dan?Anf. 15 Kommunikationsminister ():Herr talman! är situationen den att det liggerett bordlagt ärende i . Det äralltså icke avgjort. Då är det också rimligt att manavvaktar till dess att fullmäktige har kommit fram tillnågonting.Det tragiska med hela den här situationen är attunder tiden som det pågår oändliga diskussioner påalla nivåer kommer ett antal tusen jobb aldrig i gång.Det handlar om vägbyggen, järnvägsbyggen, repara-tioner och underhåll. De skulle i princip ha kunnatstartas för länge sedan. Men på grund av den rådandesituationen sitter vi här med en byggarbetslöshet somär alldeles för hög.Anf. 16 ():Herr talman! och LennartDaléus fråga väcker ett mycket större frågekomplex.Det regeringen har åstadkommit - i skön föreningmed , skulle jag vilja säga - är inget mereller mindre än en total härdsmälta när det gällertrafiksituationen och trafikinvesteringarna här iStockholmsregionen. Den har kört över sitt eget partioch hela majoriteten här i . Manhar gjort upp om något som har resulterat i just deproblem som beskriver. Därefter harman tillsatt en utredningsman, statssekreteraren påkommunikationsdepartementet, som har fått ettmycket begränsat uppdrag.Min fråga till är: Är det inte dagsför och regeringen att tillsätta en nyförhandlingsman med ett mycket bredare mandat föratt reda ut hela situationen och åstadkomma en ny storuppgörelse som kan ända det kaos som vi nu ser?Man har kapat de stora kringfartslederna och håller påatt lägga ut bulor i stora delar av staden, eller planerarför det, som kommer att ytterligare skapa ett totaltkaos i trafiken här i Stockholm.Anf. 17 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det är inte min övertygelse att en nyDennisöverenskommelse skulle lösa problemen. Detskulle möjligtvis kortsiktigt lösa problemen så tillvida att man kunde begrava eller skjuta fram det häroch säga att vi får se sedan. Den lärdom som vi bordeha dragit både på nationell nivå och på regional ochlokal nivå är att den typ av mastodontöverenskom-melse som faktiskt var, kanske varbra när den inträffade. Men just långsiktigheten itiden, från det att beslut fattas till det att verkställighe-ten skall genomföras, är en orsak till att jag inte troratt det är möjligt med denna typ av total-uppgörelser. Så en ny Dennisförhandlare vill jagbestämt avvisa.TobaksbruketAnf. 18 ():Herr talman! Jag har blivit uppringd av och ocksåfått brev från . Han ber mig att frågaMargot om rökningen. Eftersom jag delarhans oro i allra högsta grad, vill jag gärna ställa enfråga.WHO har räknat ut att 3 miljoner människor årli-gen dör av tobaksbruk. Det blir 27 personer per dagför del. Hälften av dem som röker kommeratt dö av sin rökning, och i börjar tyvärr25 000 barn och ungdomar att röka. Mark-nadsföringen för rökning har blivit alltmer fräck. Detfinns en hel del indirekta metoder att via kläder, pry-lar och cd-skivor vända sig till barn för att förföradem att börja röka.Min fråga är: Vad gör regeringen konkret för attkomma till rätta med detta stora problem; att såmånga som 25 000 barn och ungdomar i Sveri-ge börjar röka?Anf. 19 Socialminister ():Herr talman! Här handlar det om insatser på fleraolika plan. Det är klart att när en ask cigaretter börjarkosta så har det en avskräckande ef-fekt. Det får en hel del att sluta röka, tack och lov.Man måste också jobba med attitydpåverkan. Det kanman framför allt göra via frivilligorganisationer avolika slag och via det som sker på skolorna.Dessutom jobbar vi med frågan om indirekt to-baksreklam. Vi hoppas kunna lägga fram en proposi-tion om detta , och vi hoppas också en hel del påden förändrade inställning till tobaksrökningen ochreklamen som finns i nu med den nyaLabourregeringen. Det är möjligt att vi kan få igenomett förbud mot indirekt tobaksreklam i EU genom attfå igenom ett direktiv som ligger vilande i EU. Vi hargoda förhoppningar om att något viktigt skall kunnahända . Vi har full bevakning på dehär frågorna.Anf. 20 ():Herr talman! Betyder detta att det kommer att varaett förbud mot indirekt reklam för tobak i den pro-position som kommer? Det vore i så fall väldigt väl-kommet.Jag vill också fråga om 18-årsgränsen för inköpsom har införts och som är väldigt bra. Kan man kontrollera den bättre såatt den inte bara blir en lag på pappret? Likaså vill jagfråga: Finns det några planer på en specialkampanjinom skolorna? Det pågår ständigt en upplysninginom skolorna, men det skulle förmodligen behövasen större aktivitet, en kraftfullare kampanj. Kan manta några av de miljarder som ändå kommer in tillstatskassan från all försäljning av tobak till att göraspecialkampanjer i skolorna?Anf. 21 Socialminister ():Herr talman! Det är ju som haruppgiften att sköta den sortens insatser. Det genom-förs också en hel del viktiga projekt ute i skolorna,men jag är inte främmande för att det går att göranågot ytterligare. Jag tycker att det då måste göras isamverkan med kommunerna, som ju har uppfölj-ningsansvaret och tillsynsansvaret för att se till att 18-årsgränsen fungerar. Där kan man naturligtvis intevara nöjd. Man måste säga att det ständigt går att göraännu mer. Men det kräver också insatser från , från föräldrar och från sådana som är vak-na och hjälper till att bevaka att handlarna lever upptill och kontrollerar den här 18-årsgränsen. Vi hoppasatt i en proposition kunna komma med ett förbud motindirekt tobaksreklam.