prot · GK0964 · 1997-02-12 00:00:00 — Den här mannen satt i ett hörn på biskop , där det tidigare hade varit ett daghem. Hanvädjade om en underkommission för frågor som rörmänskliga rättigheter.Jag träffade också folk från Röda korset. Man badom utökad personal för att kunna nå ut i provinsernaoch jobba med stödjande verksamhet. I Östtimorjobbar man inte bara med att hjälpa dem som sitter ifängelse utan också med vattenprojekt. På så vis fårman nära kontakt med folket och kan stödja männi-skorna.Under den tid som jag var där nere dräptes fleramänniskor, kanske tio personer. 30 personer fängsla-des. Detta intygades av biskop . När han resterunt kunde han nämligen konstatera att så var fallet.Mina frågor till utrikesministern är: Hur skall viförvalta vårt pund i säkerhetsrådet? Hur kan vi till-sammans med ta upp de här frågorna utan attstöra den dialog som jag vet pågår? Tyvärr inhibera-des den något vid bytet av generalsekreterare.Det finns inte någon yttrande frihet över huvud ta-get i . Jag vet att man på svenska ambassadenofta talar om att NGO-grupper, icke-parlamentariskagrupper, fått en chans att uttrycka sig. Man får ge utböcker om kärnkraften osv. I däremot vardet inte lätt att få uttrycka vad man kände och tyckte.Där var man iakttagen. Man kände enstämning av angiveri. Det var nästan så att människorvar rädda för sin egen skugga. Detta är inte något somjag har hittat på, utan flera som varit där nere - bl.a. från Röda korset och Cari-tas - har upplevt exakt samma sak.Det är vår skyldighet att rikta uppmärksamhetenmot , där fredspriset faktiskt bidragit till ettökat våld. När det gäller handeln kan jag absolut intetänka mig att vi över huvud taget funderar på att fort-sätta med att sända vapen eller följdleveranser tillIndonesien. För mig är något sådant otänkbart. Jaghoppas att det är så för regeringen också. Skulle jagsäga att något var värt att sälja i handelssammanhang,så är det ekomodellprojekt.Anf. 52 Utrikesminister ():Herr talman! Jag har stor respekt för när det gäller . Vi har ju hafttillfälle att diskutera den frågan här iriksdagen.Jag tror att det är riktigt att säga att frågan omÖsttimor höll på att bli en fråga som föll i glömskahos många. Det reparerades rejält genom Nobelsfredspris, som ju gick till biskop och . är den internationella uppmärksamhe-ten på Östtimorfrågan återigen mycket tydlig.Vad gör då ? Ja, för det första är vår in-ställning att vi aldrig har accepterat införli-vande med . Det är alltså det första princi-piella ställningstagandet. För det andra betonar vibefolkningens rätt att själv få välja sin framtid. Fördet tredje tror vi att FN spelar en stor roll här. Detgäller då framför allt att stödja FN:s generalsekretera-res samtal med och Indonesien.Finns det andra former genom FN, så kan man va-ra öppen för sådana. Men man skall komma ihåg attdet är en ganska stark splittring inom den alliansfriarörelsen, som betyder mycket i FN. Det är således intehelt lätt att hitta former för FN:s medverkan här.För det fjärde är en viktig sak som vi gör att vi gerbistånd där det går att ge bistånd för att stödja ut-vecklingen på . För det femte gäller det na-turligtvis att vi ständigt och jämt uppmärksammar demänskliga rättigheterna. Det kommer vi att fortsättaatt göra. Det finns alltså många sätt att arbeta på. Allasätten tillsammans betyder inte att vi nu har lösning-en, för så enkelt är det dessvärre inte.Anf. 53 () replik:Herr talman! Tack så mycket för svaren! Jagskulle också gärna vilja ha ett svar på frågan om mankan tänka sig en underkommission för mänskligarättigheter. Jag har sett att har gjort positivaansatser när det gäller lösningen i och är gladatt utrikesministern tog upp den saken. Man har trycktpå i generalförsamlingen, och det internationella sam-fundet försöker påverka SLORC-regimen, militärre-gimen, i Burma.Kan man inte göra samma sak här och aktiveraoch även snabba upp tempot något? Jag är rädd attljuset annars snabbt slocknar - jag tänker då på foku-seringen på fredspriset - och att man sedan kanskeglömmer Östtimor.Dessutom tycker jag naturligtvis att det är viktigtatt man tar upp , en fråga som länge legat iglömska.Anf. 54 Utrikesminister ():Herr talman! FN har ju fått en ny generalsekrete-rare. Man måste låta honom både sätta sig in i fråganoch ha de första samtalen för att se vad de kan ledatill. Samtal förs alltså mellan och Indonesien.Först därefter går det att bedöma hur man kan gåvidare. Jag har hört talas om idén meden underkommission. Därför kan jag inte bedöma omdet är en framkomlig väg eller inte.Anf. 55 () replik:Herr talman! Jag skall lämna över den långa rap-porten till utrikesministern. Jag har försökt hämtafakta i rapporter som jag fått på ort och ställe, även dåjag varit på och i . Jag har, som sagt,också träffat ambassadören, som har en mycket godmedhjälpare som åker över och kontrollerar hur detförhåller sig när det gäller de mänskliga rättigheterna.Han har också förstått att våldet trappats upp.Jag är tacksam för att jag fick göra detta studiebe-sök vid en av mina studieresor och för att AndersBjörck gav mig tillåtelse att åka. Jag ville titta närma-re på just förhållandena vad gäller mänskliga rättighe-ter, demokratiutvecklingen, miljön och vad som hän-der bakom turismens fasader. Vad som händer äralltså att man satsar på fel teknologi. Man undermine-rar risodlingar och bygger i stället artonhålsgolfbanoroch lyxhotell för de nyrika. Själv bodde jag inte påsådana ställen. Man tror att man måste leva upp tillvad som gäller i den västerländska världen.Kärnkraftverk är en sak i det hela. Man tänkerbygga elva stycken och börjar med ett. ochSiemens i slåss om att få leverera. Som turär har man inte kommit så långt i det arbetet. Jaghoppas att det går genom . Jagträffade nämligen också representanter för Miljöde-partementet och de säger definitivt nej till kärnkraf-ten. Man tror dock inte att detta går den vägen. Det ärväl som vanligt, dvs. att det går via näringspolitiken.Därför tycker jag att det är oerhört viktigt att vi ,när vi nu säger att handeln med är viktig, mar-kerar vilken sorts handel det är fråga om och vilkensorts bistånd vi vill ge. Jag har från fåttsvaret att det gäller bl.a. ochCaritas. Det vore mycket intressant om också Am-nesty fick in en fot här, för det behövs verkligen.Anf. 56 ():Herr talman! Det blir tvära kast i en sådan här de-batt. Jag tänkte fästa utrikesministerns uppmärksam-het på relationer med Taiwan.I mitten av 1800-talet blev en plats förinternationella handelsmän, och hamnaröppnades för utländska affärsmän. Efter det tvingades överlämna tillJapan, men efter återgick Taiwantill . formades ROC, Republic ofChina - kinesiska republiken. Men när kommunister-na 1949 tog över lämnade nationalistregeringfastlandet under ledning av general slog sig ned i Taiwan.På 1950- och 1960-talen representerade Republicof hela i internationella sammanhang,vilket gradvis blev oacceptabelt. tvingadesTaiwan överlämna sin plats i tillKina, och stängdes ute.Efter 1949 fick ekonomi ett snabbt upp-sving inte minst genom ekonomiskt och militärt bi-stånd från . befann sig iett militärt undantagstillstånd. Det var restriktioner påutlandsresor och censur. 1979 erkände Kinaskommunistregim som enda lagliga företrädare.Taiwan isolerades alltmer, även om fortsatte attge stöd. tilläts oppositionspartier, ochundantagstillståndet hävdes 1987. Det första demo-kratiska valet till parlamentet hölls 1989, och detförsta demokratiska presidentvalet genomfördes imars 1996.Taiwan, en av de snabbast växande ekonomierna iOstasien, är världens 20:e största ekonomi, 14:estörsta handelsnation och erbjuder en köpstark mark-nad med sina 21 miljoner invånare och tusentals före-tag. näringsliv präglas av mindre och me-delstora företag.Taiwan är 21:a största exportmarknad.Vår export till landet uppgick till drygt 4 miljarderkronor . Den svenska importen från Taiwanuppgick till . Etttrettiotal svenska företag är etablerade i landet, ochmånga andra säljer framgångsrikt genom lokala im-portörer. är således en viktig handelspartnerför Sverige.Jag anser att de officiella kontakterna mellan våraländer borde utökas. borde behandla Taiwanpå samma sätt som behandlar . Svens-ka kontor i har en status på högnivå. representationskontor i i realiteten som en ambassad och borde få enbättre behandling.Taiwan har börjat investera i and-ra länder. är också intresserat av att investerai . Dubbelbeskattningsavtal mellan våra länderoch skattefrihet för representation i Sverigeskulle underlätta. har avtal med andra länderutan att ha diplomatisk status. Dubbelbeskattningsav-tal finns med t.ex. och . Fleraländer håller på att diskutera avtal, t.ex. ,, och flera av de östeuropeiska staterna.Det är också viktigt för svenska intressen att skapa ettavtal. Om en lösning kommer till stånd kan svenskaföretag i ta hem pengar utan dubbelbeskatt-ning. Hur ser utrikesministern och Socialdemokrater-na på behovet av ett dubbelbeskattningsavtal mellanSverige och ?Det politiska systemet i har genomgått engenomgripande förändring i demokratisk riktning. Dethar gått fort i jämförelse med 1960- och 1970-talenspolitiska struktur. Människors yttrandefrihet och rättatt röra sig fritt var inte begränsad, men pressfrihetsaknades i viss mån. har fria val hållits till såvälden lagstiftande kammaren som presidentämbetet.Taiwan är mer demokratiskt än flera andra länder iSydostasien och har diplomatiska förbindelsermed ca 30 länder. Republiken förtjänar en bättre platsi internationella relationer. är en demokrati.Varför skulle det inte accepteras? En grundsats isvensk utrikespolitik är att överallt stödja utvecklingmot demokrati och respekt för mänskliga rättigheter.Gäller det inte ?Taiwan har knackat på dörren till Förenta natio-nerna . FN borde tillsätta en adhoc-kommitté för att studera frågan och hitta en lös-ning. borde stödja strävanatt komma med i internationella organ, bl.a. FN.För ett år sedan, , sade utrikesministerLena i ett interpellationssvar: "Frånsvensk sida ser vi gärna ett ökat deltagande i olikainternationella sammanhang av . Förutsätt-ningen för detta är dock att det sker i former som kanaccepteras både av och av . "Som medlem i har Sverigemöjlighet att få till stånd en dialog med Fastlandskinaom relationerna till . Kommer att tavara på den möjligheten? Jag hoppas verkligen det.Taiwan vill inte gå emot fastlandet, men 21 miljonermänniskor förtjänar att bli representerade. Taiwane-siska folket vädjar till vår känsla för rättvisa. Låt ossinte svika dem!I detta anförande instämde ().Anf. 57 ():Herr talman! I en debatt där de mänskliga rättighe-terna spelar en viktig roll måste det assyriska folketsöde uppmärksammas. I och , i Söder-tälje och lever tusentals assyrier/syrianer.Många av dem är svenska medborgare. Deras barnkommer att växa upp i vårt samhälle, men de glöm-mer inte ansvaret för assyrier/syrianer i Mellanöstern.Många av dem lever ständigt med tankarna på denhembygd de förlorat. De bär med sig saknaden eftermördade släktingar och vänner. De lever med sorgöver en kultur på väg att upplånas.I den internationella debatten är det ganska tystom det assyriska folkets öde. Det finns inga dramatis-ka exempel på att assyrier/syrianer tagit till väpnadkamp för att slåss för sina rättigheter. Det finns baraen dramatisk vardag där enskilda människor tvingatsbort från sina byar, sina hem och sitt historiska arv.Om försoning och vilja att med fredliga medel värnasina rättigheter skall bli den väg som olika minoriteterrunt om i världen väljer, då måste det också finnas eninsikt hos världssamfundet att det inte bara är de brin-nande eldarna som kräver uppmärksamhet utan likamycket de människor som lider och förföljs i tysthet.Av bortåt 3 miljoner assyrier/syrianer lever 1miljon i exil. var tidigare fosterland för hund-ratusentals assyrier. finns kanske 10 000 kvar ihela . Assyrierna har under striderna i sydöstraTurkiet kommit att utsättas för ett dubbelt tryck i klämmellan den turkiska militären och den kurdiska geril-lan. Många grupper har med hot och våld drivit utassyrier och tagit deras egendomar. uppskattasassyrierna i sydöstra till några tusen. Förnågra årtionden sedan fanns det nära 100 000.Också i är förhållandena för assyriernasvåra. Många som tidigare klarade sig bra börjar fådet svårare. Man upplever förnedringen av att t.o.m. ilegitimationen tala om vilken religion man har. Atti-tyderna mot kristna företagare och handelsmän för-sämras. Många assyrier lever under oerhört svåraförhållanden i . Det finns exempel på attkvinnor tvingas prostituera sig för att kunna överlevaoch försörja sina barn.Sverige hävdar alla individers självklara rätt att fåsina mänskliga rättigheter respekterade. I det ingårockså rätten att utan risk för diskriminering få utövasin religion. Där ingår den enskildes rätt till sin egen-dom, sitt hem och sin del av jorden. Varje stat ärskyldig att skydda sina medborgare och garantera demedborgerliga rättigheterna. Det är viktigt att Sverigeställer upp för assyriernas rätt. Genom vårt medlem-skap i EU har både rätt och skyldighet atttydliggöra assyriernas utsatta situation i överlägg-ningar om hur respekterar de mänskliga rät-tigheterna. Det är en skyldighet vi har gentemot deutsatta assyrier/syrianer som fortfarande lever i Tur-kiet, men det är också en skyldighet vi har gentemotde tusentals assyrier/syrianer som lever i vårt land,som känner sorg över att inte våga återvända till sitthemland, sina hembyar eller sina gamla hem och somvåndas över förhållandena för sina vänner och anför-vanter i Turkiet.Herr talman! Vi har vid upprepade tillfällen fåttdel av de svåra förhållandena i norra . I norra nu 60 000-65 000 assyrier. var det enkvarts miljon. Hundratusentals människor har tvingatspå flykt från byar som de har brukat i århundraden.I samhällen som Zako, Dohok, Sarsink, ochAnkawa har assyrier blivit offer i kampen mellanrivaliserande kurdiska grupper och mellan kurdiskagrupper och irakisk militär.De metoder krigsherrar har använt sig av har riktatsig mot en försvarslös civilbefolkning, ofta kvinnoroch barn. Det är skyldighet attuppmärksamma världssamfundet på det assyriskafolkets situation i diskussionen om mänskliga rättighe-ter i , i norra , i och i andra delar avMellanöstern där de mänskliga rättigheterna för detassyriska folket hotas.Herr talman! Det assyriska folket vill leva i fredoch sida vid sida med andra folk i sina hemländer.Den utveckling som har skett i kan inte för-svaras. Ett folk har nästan utplånats från sina hemom-råden. Oron över utvecklingen i länder som ochIrak är stor. Det är vår skyldighet att med kraft hävdade mänskliga rättigheterna för de grupper som intesjälva tar till vapen utan som vill vinna respekt medfredliga medel för sina kulturella och mänskliga rät-tigheter.I detta anförande instämde ().Anf. 58 PER ():Herr talman! I fungerar inte demokratin,enligt vårt sätt att definiera den. Korruptionen ärutbredd, och det sker ständiga brott mot de mänskligarättigheterna. Det råder dessutom ett inbördeskrig isydöstra delen, med undantagslagar i nio provinser.Byarna bränns och människor flyr, ofta till storstäder-nas slum. Det handlar om ca 3 miljoner människor, ihuvudsak kurder, på flykt i sitt eget land. 3 500 byarhar jämnats med marken. Grödorna och jordarnahar förstörts, och därmed också försörjningsmöjlighe-terna.Under 1996 avled, enligt organisationen förmänskliga rättigheter i , 190 människor vidutomrättsliga avrättningar eller efter tortyr underhäktning. 194 människor försvann bara under häkt-ningstiden. 346 tortyrfall har dokumenterats. 132organisationer, fackföreningar och utgivningar avpublikationer stängdes respektive stoppades. 421journalister och tidningsarbetare häktades. 195 publi-kationer konfiskerades, och 140 författare, intellek-tuella och journalister, s.k. samvetsfångar, satt i fäng-else.Jag var i med den svenska delegationenunder och upplevde bl.a.samhällets övervåld mot fredliga demonstrerandekvinnor, anhöriga till försvunna fängslade. i janu-ari ingick jag i en tvärpolitisk riksdagsgrupp som restetill tillsammans med förmänskliga rättigheter i för att följa upp tidiga-re resor och se hur MR-situationen utvecklas i dag.Vi träffade en rad olika organisationer och bety-delsefulla människor. Det var bl.a UNHCR:s repre-sentanter, f.d. parlamentsledamoten , ordföran-den i parlamentets , professorer och exper-ter i MR-frågor vid och en avjournalisterna på , där man skill-nad från många andra tidningar är tillåtna att skrivakritiskt om Turkiet.Vi träffade också ordföranden i fackföreningsfe-derationen Türk-Is, ordföranden i ,ordföranden i organisationen för mänskliga rättigheteroch statssekreteraren på justitieministeriet, blandmånga andra personer där. Efter att först inte ha varitinbjudna fick vi en inbjudan under vårt besök i Tur-kiet.Vi träffade i läkarorganisationen och jour-nalister i organisationen journalister. för mänskliga rättigheter och läkar-na för centret för tortyroffer i , men ocksåbl.a. den ortodoxa syriska biskopen i . Jag villhär instämma i det anförde angåendeassyrierna/syrianerna och den situation de lever un-der, även om det är förhållandevis liten grupp, om jagnu talar om kurder.Det huvudsakliga intrycket vi fick under resan tillAnkara och är oerhört deprime-rande. lever inte upp till konventionen ommänskliga rättigheter eller konventionen mot tortyr,de internationella konventioner man skrivit under. Vifick en mängd informationer som gjorde oss mycketbesvikna. Det kurdiska folket, den största folkgruppensom inte räknas som en minoritet i , är ständigti kläm mellan PKK och det statliga förtrycket. Situa-tionen är akut och positionerna väldigt låsta.Den officiella hållningen var entydig. Först skallterroristerna - vilket är liktydigt med PKK - elimine-ras. Först därefter kan man tänka sig att diskuterasituationen. Det med hot och våld genomförda by-vaktssystemet i det kurdiska området som ställer kurdmot kurd är ett system av skräck och terror som läm-nar allt tal om mänskliga rättigheter långt bortomverkligheten.Vi kommer alla ihåg att 13 människor hunger-strejkade till döds på grund av förhållandenai fängelserna. Sammanlagt omfattade hungerstrejkentill slut 2 000 människor. Förändringarna som utlova-des i det sammanhanget låter emellertid vänta på sig,och priset blev högt. Den som är kurd, och kanskebara därmed får en terroriststämpel på sig i ,har mycket små möjligheter att bli rättvist ochmänskligt behandlad i häktet och fängelset. Hon ellerhan är ofta dömd på förhand.Herr talman! Det finns ändå ljus i detta mörker.Goda krafter arbetar för en ökad respekt för demänskliga rättigheterna, och människor utsätter sigsjälva för stora risker. Vi mötte mångamänniskor under vår resa som just utsatte sig försådana risker, och det inger trots allt hopp för framti-den. Självklart behövs det stöd utifrån. Det krävs attomvärlden engagerar sig. Vi måste markera hårt närvi känner att våra medmänniskor behandlas omänsk-ligt och själva livet inte tycks värderas alls, och dettavarhelst det händer.Vi måste protestera och visa vad vi inte kan accep-tera men också försöka att hjälpa till atthitta vägar till dialog och konfliktlösning, och intevända ryggen till eller stänga dörren helt. Det är endemokratisk skyldighet, menar jag, att erbjuda stödoch hjälp för en mänskligare utveckling i . I eninterpellationsdebatt med utrikesministern för en korttid sedan här i kammaren var vi flera som föreslogministern att ta initiativ till någon form av med-laruppgift i den kurdiska frågan, gärna tillsammansmed övriga nordiska länder. Vi måste fortsätta attgöra vad vi kan för alla de människor som offras idet dolda och hemska inbördeskriget.Jag vädjar alltså till utrikesministern och till rege-ringen att aktivt förstärka insatsen för en fredlig ut-veckling i och att ta initiativ. måstekräva att som medlem av , FNoch lever upp till de principer manhar skrivit under.Om den turkiska regeringen och myndigheternadär inte är villiga att göra detta, återstår enligt minmening olika former av sanktioner. EU kan t.ex. brytaavtalet om tullunionen som gäller sedan den 1 januari1996. Olika bojkottaktioner kan inledas, t.ex. turist-bojkott. kan också föreslå en tillfällig suspen-dering, ta ifrån rösträtten i ellert.o.m. ta upp frågan om uteslutning. Även i FN måstedå frågan upp på dagordningen, menar jag.Men låt oss hoppas att sådana här sanktioner trotsallt inte skall behövas och att den turkiska regeringenöppnar dörren för diskussioner om en fredlig lösningpå kurdfrågan och för en positiv demokratiutveckling.Herr talman! I interpellationsdebatten häromveck-an nämnde utrikesministern en förhoppning om etts.k. associationsrådsmöte mellan och , däralla frågor formellt skulle kunna diskuteras, alltsåäven MR-frågor. Hur ser dessa mötesplaner ut ?Blir mötet av? Jag skulle vilja veta vad utrikesminis-tern väntar sig av ett sådant möte.Utrikesministern sade också att ett nordiskt utri-kesministermöte skulle hållas i början av denna må-nad i . På de mötets dagordning stod situationen iTurkiet. Har mötet hållits? Jag utgår ifrån det. Vadframkom i just den här frågan?Sverige får inte tumma på försvaret av de mänsk-liga rättigheterna. Vi måste försöka driva dessa frågorvarhelst i världen de uppträder - här hemma ellerlångt borta, på alla nivåer och i alla tänkbara sam-manhang. utsatta och lidande människor fårvi inte överge. Det är vårt demokratiska ansvar ochvår medmänskliga skyldighet.Anf. 59 Utrikesminister ():Fru talman! Som flera talare har nämnt är denbristande respekten för mänskliga rättigheter i Turkietett stort problem. Det är något vi ofta har att tala ominom EU, eftersom EU har ett särskilt samarbetsför-hållande med , formellt också ett tullunionsav-tal. Av detta följer också diverse andra saker.Dessa andra saker, t.ex. bistånd till , hardock inte kunnat förverkligas. Det handlar om Turki-ets del i avtalet, nämligen att visa att man skall för-ändra lagstiftning som har med mänskliga rättigheteratt göra. Den delen av avtalet har inte fullföljts på detsätt som vi hade önskat oss. Genom framför allt Eu-ropaparlamentets försorg har därför en blockeringlagts på de finansiella protokollen.Jag tror att EU ändå kan vara det bästa sättet attpåverka . Därför vill jag gärna se att ett s.k.associationsrådsmöte med blir av. Det innebäratt man går igenom hela avtalsområdet med ,men viktigast är att vi får diskutera mänskliga rättig-heter och demokrati. Jag hoppas att det skall bli ettsådant möte . Jag är inte säker på omnågot datum har fastställts, men det har talats om aprilmånad.De nordiska utrikesministrarna träffades , och då diskuterade vi också . Vi ena-des om att göra vad vi kunde i de organisationer vigemensamt är med i, alltså och Organi-sationen för samarbete och säkerhet i , ochnaturligtvis också inom EU. Vi menar att situationenär sådan att vi inte kan känna oss nöjda. Förhållande-na för mänskliga rättigheter i är oacceptabla,även om vi också vet att är hårt drabbat avterrorism.Anf. 60 PER () replik:Herr talman! Jag tackar för svaret. Jag ställde ock-så frågan vad ni utrikesministrar kom fram till i fråganom . Jag hade en fråga somhandlade om att ta initiativ till någon form av med-ling. Diskuterade utrikesministrarna detta, eller komdet inte upp på dagordningen?Anf. 61 Utrikesminister ():Herr talman! Medling måste begäras av de partersom är inblandade i en konflikt, annars är det me-ningslöst. är det ingen som bett om medling avoss. Jag tror att frågan är mycket mer intern i Turkiet.Det är riktigt att den måste lösas genom att parternasätter sig ned tillsammans. Det är den enda möjligalösningen på en sådan konflikt. Men ännu är det ingensom önskar blanda in någon utanförstående i detta.Anf. 62 PER () replik:Herr talman! Som jag sade i mittanförande är ju positionerna så låsta där nere. Man äroerhört oresonlig, och man lämnar inte en enda litenöppning för diskussion och dialog. Jag önskar någonform av initiativ bara för att vi skall kunna sträcka uthanden och säga: Här finns vi.