prot · GL0931 · 1997-11-20 00:00:00 — Jag redovisade också vid debattenden ett antal förslag som övervägs omatt lägga ett pristak för att behålla den rimlighet somfastställs i lagstiftningen.Vi hoppas att självmant skall tafram ett mera rimligt taxeförslag än det nummersys-tem som finns. Med den nya teknik som finnsbehöver inte riktnummerområden och taxor stämmaöverens. Det har de konkurrerande operatörerna visat.Anf. 31 ():Herr talman! Jag har nästan fått svar på det jagtänkte fråga om. Jag tycker att det är viktigt att debat-ten inte bara handlar om riktnummerområden utan attdet också handlar om teletaxan. Det är två skildasaker. De flesta som talar om riktnummer tror att mandärmed har en viss taxa. Hur avser regeringen attagera vidare vad gäller taxesättningen? Även omSverige som helhet är ett riktnummerområde - vilketvore rimligt - undrar jag vilket inflytande regeringenkommer att ha över taxesättningen?Anf. 32 Kommunikationsminister ():Herr talman! Vi har enligt telelagen möjlighet attlägga ett pristak. Den möjligheten kan vi utnyttja -och kommer att göra - såvida inte självmant kankomma med bättre förslag än de delvis ganska krång-liga rabattsystem som har funnits. En diskus-sion pågår mellan och tjänste-män på departementet för att se vad som är rimligt.Men i övrigt handlar det om att tillämpa lagstiftningenför att få rimliga priser i konsumentledet.Anf. 33 ():Herr talman! Den10 november väckte jag en interpellation i frågan.Ministern anser sig inte kunna besvara den förrän ijanuari. Jag undrar hur långt ni har kommit i era för-beredelser?Det orimliga i beslutet är att man inte längre fårringa lokalsamtal till angränsande riktnummerområ-den. Den taxan har höjts . Jag har pratatmed generaldirektören för . Detär inte den aspekten man kommer att värdera i sam-manhanget.Post- och kände till denna taxeför-ändring , dvs. innan den skullegenomföras. Hur kan man ha ett sådant system, dvs.man känner till problemen, genomför besluten ochsedan på något konstigt sätt utvärderar dem i efter-skott?Anf. 34 Kommunikationsminister ():Herr talman! Först var det frågan om att besvarainterpellationen. Vi har lämnat ett antal förslag, somtyvärr inte har passat vare sig interpellanten ellerbesvarandet av övriga interpellationer . Det ärett stort antal interpellationssvar som skall lämnas,och jag skall också delta i ett antal interpellationsde-batter.Sedan var det sakfrågan, dvs. Post- och telestyrel-sens roll. Från har vi en fri telemarknadi hela . Då är det inte så meningsfullt att vridaklockan tillbaka och säga att vi skall detaljreglerataxesättningen. Det är operatörerna som har det an-svaret. Men vi har skrivit in rimlighetsklausulen itelelagen - som fattade beslut om -för att vi skall ha möjlighet att från statenssida påverka den dominerande operatören, som i dethär fallet är Telia.Att på förhand skulle görautvärderingar och därigenom i praktiken vara den somsätter taxor och godkänner taxeändringar är som jagser det inte förenligt med en effektiv telemarknad, därvi också skall tänka oss att ha konkurrens.Anf. 35 ():Herr talman! Interpellanten ställer upp alla tidersom det är tillåtet att komma, så det handlar inte omdet.Det enda orimliga i detta är att man inte får ringalokalsamtal till angränsande riktnummerområden. Detenda rimliga är att ge tillbaks den rätten, så att manslipper ringa rikssamtal till hälsocentralen, försäk-ringskassan, barnens skola och dagis osv. Detta bordeni ha förstått redan från början.Anf. 36 Kommunikationsminister ():Herr talman! Så enkelt som gör detför sig är det faktiskt inte. Man kan också behövaringa till någon i nästa riktnummerområde. Det hand-lar om att ha ett system som fungerar bra i respektiveregion. Det är det som å ena sidan Kommunikations-departementet och och å andrasidan jobbar med. Vi matchar ihop detta. Viräknar med att ha ett beslut framme , så attregeringen skall kunna ta ställning.Anf. 37 ():Herr talman! Jag tycker att den långsiktiga inrikt-ning som kommunikationsministern ger uttryck för,dvs. att skapa ett enda riktnummer över hela landet, ärmycket positiv. Såvitt jag förstår lär det ta litet tid.Det har ändå diskuterats att , som är en region, iframtiden skulle kunna få ett riktnummer.Min fråga är följande. Kan man tänka sig att se påVästra på samma sätt, eftersom vi också ärpå väg att bilda en region?Anf. 38 Kommunikationsminister ():Herr talman! Som jag sade handlar det om att intesärbehandla några särskilda län - varken ,eller . I de stora länenfinns det en så stor massa av abonnenter. Därför är detlättare att där ha samma geografiska indelning somgäller för länen. Om jag använder somexempel kan jag säga att det är mer rimligt att slå ihopNorrbotten, och kanske ytterligare någotlän till en region.Det handlar om att man skall ha tillräckligt storaregioner. De nya länen är onekligen stora. Vi skallkomma ihåg att 08-området har 1,7 miljoner invånare.Det blir i alla fall det största lokalområdet.Anf. 39 ():Herr talman! Jag vill bara konstatera att VästraGötaland kommer att bli ungefär lika stort somStockholmsregionen.Anf. 40 ():Herr talman! Jag tänkte inte lägga mig i VästraGötalands-diskussionen, även om vi naturligtvis ocksåvill vara ett riktnummerområde, som . Såvitt jag förstod gjorde kommunikationsminis-tern ett mycket tydligt klarläggande om att ingen skallsärbehandlas. får uppdraget atttitta på indelningen av hela landet. Ingen skall särbe-handlas. Då skall inte heller vi särbehandlas, även omvi vill det.I den interpellationsdebatt som vi hade den 4 no-vember slog vi fast att den post- och telelag som vifastställde i är bra. Vi skulle kunnaanvända oss av pristaket. Vi skall se till att priset ärrimligt och att skillnaderna inte blir för stora överlandet. Även om man sänker priserna på grund avkonkurrens i någon del av landet får glappet inte bliför stort. Jag antar att kommunikationsministern tittarpå hur man kan använda pristaket i de fallen.Såvitt jag har erfarit har den dominerande teleope-ratören - - erbjudit ett 020-nummer för samtalmellan olika riktnummerområden. Man skulle kunnalösa problemen på det sättet. Är det rätt uppfattat?Anf. 41 Kommunikationsminister ():Herr talman! Utan att gå in på de olika rabattsys-temen kan jag säga att den dominerande operatören,om vi uttrycker det på det sättet, har erbjudit sinakunder en mängd olika rabattsystem för att kompense-ra för de ändrade taxorna. För min del är det angelä-get att analysera effekterna inte bara på makronivåutan också för de enskilda hushållen. Detta är ettsocialt och regionalpolitiskt viktigt område.AlgerietAnf. 42 ():Herr talman! Jag har en fråga till . Itisdags hade vi en rätt omfattande interpellationsde-batt med utrikesministern om våldet och de enormaproblem som finns vad gäller mänskliga rättigheter i . Vi var rätt överens. Det gällde Folk-partiet, som hade interpellerat, utrikesministern ochjag själv. Jag är övertygad om att de partier som intefanns med men som är engagerade i den frågan ocksåskulle ha varit överens med oss om hur man bör agerainternationellt, bilateralt och på Europanivå för attstävja våldet i Algeriet.Frågan har också en nationell aspekt i Sverige.Det gäller hur vi behandlar de människor som flyrfrån våldet i . har utvisat åtminstoneen algerier. Man diskuterar väldigt omfattande hur desom har sökt en i skall kunnastanna här. Jag är överraskad över att itidningsartiklar i olika sammanhang har gått ut ochförsvarat sätt att utvisa algerier.Jag undrar hur egentligen ser på denfrågan. Amnesty kom så sent som medett uttalande. Man varnade för osäkerheten när detgäller att skicka tillbaks människor till . Manpåpekade också särskilt att UD varnar svenska med-borgare för att resa till . 43 Statsrådet ():Herr talman! Jag har inte gått ut aktivt i denna frå-ga. Jag har svarat på frågor som har tillställts mig. Detsvar jag har givit är att situationen i inte är avden arten att det ger alla algerier som så önskar rätt attfå asyl i . Här, liksom överallt annars, tittarman enligt lagen och enligt internationell rätt på detenskilda fallet.Utlänningsnämnden hade bedömt det enskildafallet och funnit att personen i fråga inte riskerade attutsättas för förföljelse enligt t.ex. Genèvekonventio-nen, och därför fanns det i det aktuella fallet inte skälatt ge asyl. Detta betyder inte att andra inte skulle fåasyl. Är man förföljd och kommer till ochsöker får man fristad.Det är mycket viktigt att vi noggrant följer situa-tionen i , vilket vi gör, men man kan integenerellt säga att varenda algerier på grund av dethemska som pågår har asylskäl i ellernågot annat land. Därmed följer vi en praxis som allaandra länder följer.Anf. 44 ():Herr talman! har i en debattartikel iDagens Nyheter tagit upp den inre flykt-vägen i , dvs. att det skulle vara säkert attåtersända personer till vissa delar av , medanandra skulle vara osäkra. Jag undrar om fast vid det uttalandet. Amnesty talar i den rap-port som kom , som jag refererade till,om att det inte finns några sådana säkra inre flyktvä-gar i . Man bedömer läget som mycket allvar-ligt i alla delar av landet.Anf. 45 Statsrådet ():Herr talman! Jag har inte skrivit någon debattarti-kel. Däremot har jag givit ett svar på en debattartikel.Enligt FN:s flyktingkommissarie och enligt inter-nationell flyktingrätt kan vi anvisa inre skydd. Omområden i ett land är drabbade av konflikt kan manändå återvända eller avvisas till områden som inte ärutsatta för krig eller konflikt.Enligt FN:s flyktingkommissarie finns det fortfa-rande en sådan situation i . Det är inte ettgenerellt inbördeskrig som pågår. Det är ett våld somvisserligen drabbar blint, oväntat och våldsamt, mendet är ändå koncentrerat till vissa regioner. Det finnsett sådant inre flyktalternativ som det heter. Trotsdetta måste man naturligtvis vara oerhört försiktig ochse till det enskilda fallet. Det avgörande är om perso-nen generellt har ett skäl att vara rädd för att bli för-följd och utsättas för våld. Det är detta man skall setill, inte i första hand till var personen geografiskt bori landet.Ungdomarna i politikenAnf. 46 ():Herr talman! Det finns en fråga som vi som ärverksamma i politiskt arbete uppmärksammar somalltmer bekymmersam. Det är att ungdomar, inteminst unga kvinnor, alltmer tycks benägna att lämnadet politiska arbetet. Därmed skapas ett problem ihanteringen av demokratin. Medborgarna löser dettadelvis själva genom att skapa aktionsgrupper, skolpro-jekt, miljöriksdagar, demonstrationer och antivålds-kampanjer utanför partiväsendet.Demokratiutvecklingskommittén kom också medett antal förslag i den här riktningen, t.ex. att ha di-rektval till kommundelsnämnder, att man skall under-lätta folkomröstningar och att medborgarna skall fåmotionera till fullmäktige.Jag vill fråga hur han förhållersig till de förslag som finns för att på det härsättet utveckla demokratin i samhället.Anf. 47 Inrikesminister ():Herr talman! Jag delar uppfattningatt det finns all anledning att ta allvarligt på de var-ningssignaler som kommer när det gäller ungdomar-nas intresse för politiken. Vi hade ett stort seminariumi på där vi justdiskuterade demokratifrågorna med 250 deltagarefrån landets kommuner.Jag tror att det är många åtgärder som behövervidtas. Partierna behöver vitaliseras. Vi måste ändraformerna. De former som vår generation har varitvana vid i det politiska arbetet passar inte dagensungdomar. Därför ligger det ett stort ansvar hos vårarespektive partier att ändra formerna på ett sådant sättatt ungdomarna entusiasmeras av politiken.Jag för min del tror att det är stärkandet av dendelen av demokratin som är viktig, plus den represen-tativa demokratin. Jag tror inte att de förslag somDemokratiberedningen har lagt fram kommer attinnebära en stärkning av demokratin eller en vitalise-ring av det politiska livet på ett sådant sätt att vi får inungdomarna i politiken, vilket är viktigt.Anf. 48 ():Herr talman! Jag tolkar detta så att inrikesminis-tern inte är beredd att medverka till försök med di-rektval till kommundelsnämnder, att underlätta folk-omröstningar eller att låta medborgarna motionera tillfullmäktige. Jag tolkar svaret på det sättet.Jag förstår inrikesministerns hänvisning till parti-väsendet. Har inrikesministern då några idéer om hurman skall stärka demokratin genom partiväsendet ochdess utveckling?Anf. 49 Inrikesminister ():Herr talman! Jag har svarat på frågan med att sägavad jag själv tycker. Vi bereder naturligtvis de förslagsom kom ifrån utredning påde här punkterna. Jag har uttryckt min tveksamhet tillatt de skulle bidra till att öka den demokratiska mång-falden.Dessutom vill jag också hänvisa till att statsminis-tern och regeringen har tillsatt en stor demokratiut-redning som bl.a. skall behandla kommuner, landstingoch det demokratiska väsendet inom vårt eget land.Jag tror, precis som jag sade i mitt tidigare svar tillDaléus, att den här frågan är kolossalt viktigt och attpartierna har ett enormt ansvar att fånga in ungdo-marna. Men för att vi skall lyckas med det måstepartiväsendet ändra sina arbetsformer och tillåta enhelt annan form för politisk verksamhet än den vårgeneration har varit van vid.KörkortsprovenAnf. 50 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till kommuni-kationsministern. På sakliga grunder diskuteras kör-kortsproven för körkortselever väldigt mycket. Mananser att de är felaktiga och svårtolkade. När man fårbesked om att man har svarat fel får man dessutominte besked om vad felet innebär eller vad det rättasvaret är.Jag vill fråga kommunikationsministern: skall det gå till på det här sättet? Är kommuni-kationsministern beredd att titta på det här och se tillatt körkortsproven blir rimliga utifrån vad som ärpedagogiskt vedertaget inom andra former av utbild-ningsväsenden?Anf. 51 Kommunikationsminister ():Herr talman! I den proposition som vi lade framtill , och som kammaren behandlade förnågra veckor sedan, om trafiksäkerhet finns frågan omkörkortsutbildningen med. när har god-känt propositionen och beslutet är fattat kommerVägverket, precis som det står i propositionen, att fåett uppdrag att se över hela körkortsutbildningen,inklusive dessa prov. Jag delar upp-fattning att det är ett problem att man inte har begrip-liga prov. Dessutom kan utbildningen anses varaganska gammalmodig.Anf. 52 ():Herr talman! Jag tycker faktiskt att den här fråganhastar. Vi har ju ett ständigt pågående arbete att utbil-da körkortselever. Det är angeläget att dessa eleverfår ägna sig åt en utbildning som innebär att de blirsäkra förare ute i trafiken. Det handlar inte om att deskall bli skickliga i att svara på knepiga frågor somställs utifrån en viss modell.Jag har den uppfattningen att om inte den nuva-rande ansvariga myndigheten, , är bereddatt ta initiativ och rätta till dessa frågor får man se tillatt någon annan myndighet blir ansvarig för att utfor-ma frågorna. Detta är ju ingen nyhet. Den här diskus-sionen har förts . Jag förutsätter att detblir en ändring så snabbt som möjligt.Anf. 53 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det är som är sek-torsmyndigheten och regeringens organ för att skötaom detta. Körkortsutbildningen är ständigt pågående,precis som säger. Folk tar körkort helatiden. Det är väldigt många i varje årskull som gördet, även om det har minskat något under lågkonjunk-turen.Därför är det viktigt att man inte slarvar i väg meddetta. När vi nu ser över körkortsutbildningen, inklu-sive prov och sådana saker, är det viktigt att det blirnågonting som kan hålla ett tag. Arbetet är på gång.Jag hoppas att vi gemensamt skall kunna komma framtill någonting som kan vara begripligt, som kan accep-teras och som framför allt kan höja kvaliteten hos demsom har nytagna körkort.De nya högskoleplatsernaAnf. 54 ():Herr talman! I regeringens budgetproposition fö-reslås 30 000 nya högskoleplatser, förutom de 30 000som har beslutats om. Vi har fått ett ganskadåligt underlag för vilka bedömningar som ligger tillgrund för hur fördelningen skall göras mellan de olikahögskolorna.Vi har tre teologiska högskolor i . De harbegärt sammanlagt 165 platser av dessa ytterligare30 000 platser som delas ut. De har inte fått någon.Jag undrar hur bedömningen har gjorts. Jag ställerfrågan till utbildningsminister . 55 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag har tidigare här många gångerredovisat de principer som ligger till grund för rege-ringens och sedermera också beslut när detgäller de nya högskoleplatserna. Det är många olikafaktorer som vägs in här. Några viktiga frågor ärnaturligtvis efterfrågan på arbetsmarknaden, den regi-onala situationen, högskolornas egen kvalitet ochväxtkraft, ungdomarnas utbildningsval osv.Det är en lång rad faktorer som ligger till grundför detta. I den här specifika frågan regleras de aktuel-la högskolornas verksamhet av särskilda avtal. Dethar i den här omgången inte bedömts möjligt att till-godose deras anspråk.Anf. 56 ():Herr talman! Flera av de kriterier som utbild-ningsministern nu räknade upp uppfylls mycket väl avde här högskolorna, bl.a. en omvittnat hög kvalitetoch stor efterfrågan på platserna. Jag kan inte göranågon annan bedömning än att regeringen har enallmänt njugg inställning till fristående högskolor ochi synnerhet till teologiska högskolor.Anf. 57 Utbildningsminister ():Herr talman! Tilldelningen av högskoleplatser kaninte uteslutande styras av efterfrågan från de stude-rande. Jag kan berätta att ca 3 500 ungdomar, mångaav dem säkerligen mycket duktiga, sökerskådespelarutbildning. Även om jag själv är synnerli-gen engagerad och förtjust i teater, anser jag att detskulle vara orimligt att utbilda 3 500 ungdo-mar i skådespeleri. Det finns helt enkelt inte jobb fördet.Det går alltså inte att styra tilldelningen uteslutan-de från utgångspunkten vad ungdomarna efterfrågar,utan man måste också ta hänsyn till de andra faktorersom jag nämnde.Utlänningsnämndens förtroendeläkareAnf. 58 PER ():Herr talman! Jag har en fråga till gäller förtroendeläkare, somär viktiga och kanske helt avgörande rådgivare tillnämnden, bl.a. inför beslut i avvisningsärenden.Jag vill fråga om jag är riktigt underrättad om jagsäger att ingen av dessa förtroendeläkare har någonsom helst specialkompetens inom barnpsykiatri.Anf. 59 Statsrådet ():Herr talman! Där går jag bet. Jag vet faktiskt intedetta, men jag utgår från att man har tillgång till ellerskaffar sig tillgång till barnpsykiatrisk kompetens iaktuella fall. I de aktuella fall som jag känner till ochdär barn har varit inblandade har det alltid funnitsintyg från läkare som åtminstone ger intryck av attvara experter på området. Jag kan inte säga exakt omde som är anställda har denna kompetens.Anf. 60 PER ():Herr talman! Det är just detta som enligt min me-ning är så allvarligt. Det är ofta barnen som råkarvärst ut i flyktingsituationerna. De känner rädsla ochosäkerhet under väntan inför avvisning och underavvisningar. Det minsta man kan begära är att de somskall ge råd till skall ha dennaspeciella kompetens.Min följdfråga blir: Vad kommer statsrådet att gö-ra för att se till att denna specialkompetens när detgäller barn garanteras i fortsättningen?Anf. 61 Statsrådet ():Herr talman! Det är mycket möjligt att den redanfinns. Jag sade att jag inte visste detta exakt. Jag skallnaturligtvis ta reda på det efter Per Lagers fråga. Detskulle vara mycket förvånande om man inte hadetillgång till den här typen av expertis, särskilt sombarnkonventionen har ett så starktgenomslag i lagstiftningen.De beslut som fattats avUtlänningsnämnden har dominerats av utslag där manhar givit uppehållstillstånd av humanitära skäl, pågrundval av principer. hadejag själv anledning att ta ett sådant beslut i regering-en.Det gällde en rwandisk flicka, som efter fem årfick reda på att hennes tre syskon hade överlevt enmassaker, vilket inte föräldrarna hade gjort. Mantvekade på myndigheten om detta beslut var i enlighetmed lagen, men jag menade att det med hänsyn tillbarnens bästa var en självklarhet att de skulle kunnaåterförenas med sin syster i Sverige.Barnbidrag till socialbidragstagareAnf. 62 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsrådet om kopplingen mellan socialbidrag och barnbi-drag.Genom överenskommelsen mellan regeringen ochCenterpartiet kommer barnbidragen att höjas . Det är naturligtvis ett välkommet tillskotttill många av de familjer som har det kärvt. Menbland de här familjerna finns det också t.ex. ensam-stående mödrar med barn som trots detta kommer attvara beroende av socialbidrag. Eftersom barnbidragenräknas av vid bestämning av socialbidragen, kommersådana familjer trots barnbidragshöjningen inte att fåmer pengar att leva av när barnbidraget höjs, eftersomsocialbidragen sänks med motsvarande summa.Från årsskiftet kommer också socialtjänstlagen attändras så att det blir en statlig norm för socialbidra-gen, som skall fastställas av regeringen. Min fråga tillstatsrådet är om statsrådet är beredd att tillse att nor-men sänks på ett sådant sätt att den här typen av höj-ningar av barnbidrag osv. i praktiken ger ett ökatkonsumtionsutrymme för de familjer som är beroendeav socialbidrag i stället för att som räknas av frånsocialbidraget.Anf. 63 Statsrådet ():Herr talman! Låt mig först bara konstatera att an-svaret för socialtjänstlagen åligger socialministerMargot , som har att bereda det här ärendet.Låt mig ändå svara väldigt generellt på fråga.Barnbidraget är ju ett generellt stöd till landetsbarnfamiljer och har i samband med budgetsaneringenunder varit sänkt till . Vi harnu tack vare att vi har lyckats få ordning på statensfinanser fått möjlighet att höja det till 750 kr.Det här är ett stöd som utgår till alla. Det visar sig närvi ser på dess effekter att även med den nivå sombarnbidraget har haft under ungefär behöver93 000 av barnfamiljerna inte efterfråga socialbidrag.Barnbidraget har alltså en väldigt stor effekt som stödtill barnfamiljerna.Vad som kommer att hända framöver när det gäl-ler avgörs av regeringen, och den här frågankommer, som sagt, att beredas av socialministern.Anf. 64 ():Herr talman! Anledningen till att vi nu beslutar atthöja barnbidraget är att vi har bedömt att barnfamil-jerna har fått ett minskat konsumtionsutrymme. Debehöver få ett ökat konsumtionsutrymme för att kunnabibehålla sin standard. Den tankegången måste omfat-ta även dem som är beroende av socialbidrag. Det ärdärför väldigt viktigt att också de får del av det ökadekonsumtionsutrymmet.Även om statsrådet inte kan svara nu kan jag införbeslutet skicka med en vädjan om att man tar hänsyntill den här faktorn, så att även den här gruppen fårdel av den barnbidragshöjning som vi nu skall genom-föra.Anf. 65 Statsrådet ():Herr talman! Vad som förmodligen kommer atthända när barnbidraget höjs från är attförutom de 93 000 familjer som jag hänvisade tillytterligare ett antal barnfamiljer kommer att kunnaklara sig utan socialbidrag. Socialbidraget är ju detyttersta skyddsnätet i välfärdspolitiken och skall an-vändas som ett sådant. Det är därför viktigt att vi nukan höja barnbidraget.Vi kommer också, som mycketväl vet, att höja nivåerna i sjukförsäkringen och iföräldraförsäkringen, allt i syfte att med generellainsatser stödja barnfamiljerna, så att de inte behöverleva på och lita till socialbidrag.Nationalitetsuppgift i körkortetAnf. 66 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till kommuni-kationsminister . må-nad har jag besökt några invandrarorganisationer, ochjag har från de flesta fått en konkret fråga. På invand-rarnas körkort anges under p. 3 datum och födelse-land, t.ex. , eller . De nyasvenskarna har kanske kommit till när de vartvå eller , men är de svenska med-borgare.Det är svårt att visa upp ett körkort där det hänvi-sas till att man är född i ett annat land, inte till detmedborgarskap som man har. Vi skulle här kunna talaom "vi-körkort" och "dom-körkort".De nya svenskarna känner sig inte som nya svens-kar när de visar körkortet. De flesta använder detockså som identitetskort.Min fråga är: Vad tänker kommunikationsminis-tern göra för att stoppa tendensen till "vi- och dom-medborgare"? 67 Kommunikationsminister ():Herr talman!