prot · GK09118 · 1997-06-11 00:00:00 — Det kan ställas mot runt 230miljarder när upplåningen var som störst under deborgerliga åren.Så till frågan om vad vi kan göra för jobben.Det första är en sund ekonomi, låga räntor, stabili-tet för framtiden.Det andra är spelregler, bl.a. de företagsregler jagbeskrev tidigare.Det tredje är framtidstro och förhoppning.Det fjärde är att erbjuda den infrastruktur frånsamhället, när det gäller kommunikationer, utbildningoch annat, som är en förutsättning för tillväxt.Det femte är trygghet och stabilitet i samhället,som gör att företag har möjlighet att växa och männi-skor känner sig trygga och stabila.Det sjätte är att samhället är med, är spjutspets, påviktiga framtidsområden. Ett sådant område är miljö-området.Det sjunde är det samspel mellan den gemensam-ma sektorn och svenska företag som är och har varitså framgångsrikt. Exempel på det är läkemedelsin-dustrin och telekommunikationsindustrin.Det åttonde är den mobilisering som sker ute ikommuner och län , de vanliga enkla samtalenmellan kommunalråd och företagare om hur manbygger nätverk, hur man hjälps åt, hur man säljerNora, hur man kan hjälpa varandra och vad man kangöra på lokalsidan.Det händer så oerhört mycket roligt . Jag varför sedan i , en kommun som längehade och har mycket stora problem men där det börjarspira av framtidstro och nyföretagande. Gå ut, KarinPilsäter, och se det som händer och som är så roligt idag.Anf. 99 () replik:Fru talman! Jag kan försäkra attjag ofta träffar folk på olika ställen, på företag, pådagis och överallt. Det händer mycket som är bra,men tyvärr är allt för litet av det sådant som ger nyajobb. Framför allt ger det inte tillräckligt mycket nyajobb.Det är de facto så att arbetslösheten nu ökar, inteminskar. Arbetslösheten är högre än vad den varför . Detta kan ni väl ändå inte förneka?Det är ju uppenbart för alla andra, utom i så fall för ersom tillhör det socialdemokratiska partiet.Inger klarar inte ens av att här hålla sigtill verkligheten . Hon påstår attjag alldeles skulle ha sagt att det var gigantiskaunderskott. Alla som läser protokollet efteråt kan medegna ögon se att jag inte alls sade det. Men det ärunderskott. 10 miljarder räknas in i premiereserven,och det är pengar som man lånar. Så pass mycketskall vi väl ändå kunna hålla oss till verkligheten.Av alla de saker som räknar uppär det säkert mycket som är bra. Men det leder up-penbarligen inte till fler jobb. Ni måste väl ändå tyckaatt det är ett problem?Ibland går det väldigt fort när ni gör saker. skulle dra bort bilaccisen och ersätta den medhöjd fordonsskatt för alla människor gick det väldigtfort. När ni skulle införa ROT-avdrag tog det inteheller så lång tid.Varför skall det då ta så förtvivlat att göraen insats för att få bort skattekilarna på sådant som ärviktigt för kvinnor - sådana saker som kvinnor villköpa och sådana jobb som kvinnor skulle vilja sälja?Då går det väldigt långsamt. Men de arbetslösa kaninte vänta. De blir faktiskt bara fler och fler.Anf. 100 () replik:Fru talman! Jobben är den viktigaste frågan. Detfinns ingen fråga som oroar socialdemokratin så starktsom den mycket höga arbetslösheten. Därför har vår-propositionen en tydlig profil, inriktad på att stimule-ra jobben i vårt land, och de pengar som kan frigörasanvänds för olika insatser.Jag förstår att är otålig. Jag tillhörockså dem som menar att det är viktigt att vi ser vadsom finns att göra när det gäller skattekilarna i tjäns-tesektorn. Men jag är ändå beredd att stilla mig. Omvi gör någonting som har betydelse för framtiden ärdet viktigt att det är rätt. Jag är tveksam till det förslagsom lägger fram, om att avstå från ar-betsgivaravgifter och dessutom ha ett 30-procentigtavdrag. Ger det verkligen jobb som är bärkraftiga påsikt, som ger en vettig lön ?Går vi in i principiellt nya system i vårt samhällemåste vi också känna att det är något som bär, att detär rätt och riktigt för framtiden. Annars är det, KarinPilsäter, bara käcka försöksverksamheter. Jag tror inteatt det är det som den ordinarie arbetsmarknadenbehöver. Den ordinarie arbetsmarknaden behöverförändringar som strategiskt och långsiktigt kan på-verka jobben.Anf. 101 () replik:Fru talman! Jag vill ställa några frågor till IngerLundberg.I budgetsaneringens namn har en rad skatter höjts.När vi nu snart är i kapp och får överskott, är man dåfrån socialdemokratins sida beredd att sänka skatternaigen? De här skattehöjningarna har ju dragit inmycket av den disponibla inkomsten för människor ilandet och har också bidragit till att arbetslösheten harstannat på höga nivåer.Jag har också en följdfråga som jag kan ta direkt.Om man också lyckas med att få ned arbetslöshetenkommer statens kostnader för arbetslösheten att mins-ka. Det handlar om ganska stora summor. Skulle mandå vara beredd att sänka beskattningen av arbete? Viär ganska överens vad jag förstår - bl.a. i skatteväx-lingsutredningen - om att beskattningen av arbete ärväl hög. Jag tyckte mig också höra att det på en del av tjänstesektorn är orimligthöga skatter i dag.Om man lyckas få ned arbetslösheten till ochpå det sättet får fram tiotals miljarder, är man då frånsocialdemokraternas sida beredd att ta ned en del avbeskattningen?Anf. 102 () replik:Fru talman! I vårpropositionen och i finans- ochskatteutskottens betänkanden har det markerats att vinu bedömer att det kommer att finnas ett utrymme istorleksordningen , där man kanöverväga fördelningspolitiska insatser riktade motenskilda. Där kan självfallet skattesänkningar övervä-gas. Då är det naturligt att det i det sammanhanget ärskatterna på arbete som diskuteras.Men jag tror, , att det är väldigt far-ligt att sälja skinnet innan björnen är skjuten. Detockså farligt att innan man har gjort ordentliga för-delningspolitiska analyser säga vilka insatser som ärriktiga.Men har självfallet rätt i att säger att när det finns utrym-me för skattesänkningar är det i första hand skatten påarbete man skall sänka. Det finns också en bred par-lamentarisk uppfattning om det.Anf. 103 () replik:Fru talman! Jag får tolka det som att man från so-cialdemokraternas sida är beredd att justera ned skat-terna, framför allt på arbete, om man lyckas med att fåned arbetslösheten och klarar budgeten på ett bra sätt.Jag har ytterligare en fråga där jag är litet funder-sam över var socialdemokraterna egentligen står. Detgäller miljöskatteområdet.Miljöeffekten av ett utsläpp är densamma oavsettvarifrån det kommer. Då anser vi i att detprincipiellt sett bör vara så att skatten på sådana ut-släpp skall vara densamma oavsett vem som gör ut-släppet. På samma sätt som när det gäller miljölag-stiftningen skall det vara samma krav oavsett vemsom orsakar ett problem.När det gäller koldioxidskatten är det inte sammakrav, utan olika företag och näringar betalar olikakoldioxidskatt beroende på vad det är. Man har sattned koldioxidskatten för delar av näringslivet, sombetalar lägre skatt än vad hushållssektorn och energi-sektorn i övrigt betalar. Det är minst sagt konstigt.Man måste fråga sig vilken grundsyn socialdemo-kraterna har i detta fall och vad de tänker göra åt det,om de tycker att det principiellt sett skall vara sammaskatt på alla koldioxidutsläpp.Det gäller också frågan om produktionsskatter.Det är något av en grundtes när det gäller miljöbe-skattning att skatten bör tas ut så nära källan sommöjligt. Därför har produktionsskatter på exempelviskraftproduktion varit en bra linje. Man verkar nu varaberedd att gå ifrån det och i stället gå över till kon-sumtionsskatter och därmed mer indirekt beskattaenergiproduktionen, trots att vi vet att det är justenergiproduktionen som sådan som skapar mil-jöproblemen, inte konsumtionen av energi.Anf. 104 () replik:Fru talman! Låt mig börja med CO2-skatten. Detvore självfallet önskvärt att det kunde vara sammaskattesats rakt över, men vi gör en nedsättning förindustrin, som efter detta beslut kommer att betala50 % i stället för . Vi gör det med hänsyn tillsvensk industris konkurrensförutsättningar.Det är viktigt att vi tar ut de skatter på miljöområ-det som vi bedömer att det är möjligt att ta ut, men jagtror inte att det var särdeles begåvat att ta ut skatter påmiljöområdet som gjorde att svensk industri inte varkonkurrenskraftig.Vi har särskilda nedsättningsregler, att exemplifiera med en enkel verksamhet kan jagnämna trädgårdsnäringen, där det är kraftiga nedsätt-ningsregler. Visst kan vi vara renläriga, som RoyOttoson är, och säga att trädgårdsnäringen inte skallha någon nedsättning och köpa våra tomater frånNorrland. Men jag tror, uppriktigt sagt, att det inte ärbra. Jag tror att det är bättre och angelägnare att görasom vi socialdemokrater, nämligen att aktivt engagerasig i den europeiska diskussionen kring miljöskatteretc. och vara med och påverka t.ex. mineraloljedirek-tivet.När det gäller produktionsskatterna pågår det endiskussion i , som jag har nämnttidigare. Jag vill inte föregripa den.Slutligen tog upp frågan om skatter-na. Jag tycker att det inte är något självändamål att hahöga skatter i ett land. Man får ibland intrycket, närman lyssnar på K-G , och and-ra, att skatterna är till större men för låginkomsttagar-na än för höginkomsttagarna. Om man sänker kom-munalskatten med blir det mindre i skattom året för låginkomsttagaren som tjänar ,och det blir mindre i skatt för höginkomstta-garen som tjänar . Det viktiga är vad somsedan händer med de skattepengar som människorsatsar.Anf. 105 ()replik:Fru talman! Jag hörde att även om skattesänkning för låginkomsttagare. Mendet skulle inte ske före valet , utan efter. Vanligtfolk måste ställa frågan: Kan man lita på Socialdemo-kraterna i skattefrågor? Ni har inte direkt någon gynn-sam historia, om man tittar på valmanifestet 1994.Är det rimligt, , om man menarallvar med skattesänkningar för låginkomsttagare, attförst höja med en procentenhet till egenavgifter-na och höja med en procentenhet till? Ärman trovärdig då, när man säger att man eventuelltskall sänka 1999?Låt mig ta upp ytterligare ett par frågor som ärhelt orimliga skattetilltag. Värnskatten måste bort ochskall inte ersättas med någonting som kallas någon-ting annat. Vad är det för etik i ett sådant dribblande?Värnskatten skall bort, säger ansvarig minister. Mensedan skall man sätta sig och fundera på vad den skallersättas med.Sambeskattning av förmögenhet måste bort. Det ärinte rimligt att människor som gifter sig skall förloraflera . Vad finns det för etik ien sådan lagstiftning?Anf. 106 () replik:Fru talman! Jag är övertygad om att socialdemo-kratins trovärdighet när det gäller möjligheterna attlångsiktigt undvika att höja skatterna är betydligthögre än - ni håller ju fortfarandefast vid samarbetet med Moderaterna.Den egentliga skattekvoten under den borgerligaregeringens tid var . Den faktiska skattekvotenvar lägre, i storleksordningen . Men ni hade juinte finansierat det. Ni hade ju underskott i storleks-ordningen . Det skulle ju betalas. Vad finns detannat att betala med för svenska skattebetalare änskattepengar?Det socialdemokratin har gjort är att lägga engrund för välfärd och för att motverka krav på drama-tiska skattehöjningar framöver. En stabil ekonomiskgrund är den bästa garantin både för välfärden och föratt man inte skall behöva tvingas till dramatiska för-ändringar på skattesidan.När det gäller värnskatten är vi också trovärdiga.Det finns icke beräknat pengar för värnskatten i någonbalans . Värnskatten, i den form den har haft,har varit en tillfällig skatt. Däremot pågår det diskus-sioner i vårt parti och runt om i landet om hur skatte-skalorna skall se ut med anledning av den uppföljningoch utvärdering som görs av skattereformen. Det ärviktigt att den diskussionen förs, och det är viktigt attinga låsningar sker och att inga absoluta löften ges omhur enskilda skatteskalor skall se ut.Vi socialdemokrater tycker att det är viktigt meden långsiktig trovärdighet på de här områdena. Det ärdärför vi har valt att inte gå ut med några förhastadelöften om skattesänkningar före valet.Anf. 107 ()replik:Fru talman! Jag noterar att inte sågärna talar om framtiden utan hellre flyr till de bor-gerliga regeringsåren. Hon vill inte tala om vilka idéerman har när det gäller skattesänkningar för lågin-komsttagare. Kan det vara höjda grundavdrag? Kandet vara sänkta egenavgifter? Ingenting sådant kom-mer fram här i dag.När det gäller värnskatten säger är trovärdiga och att det intefinns pengar intecknade för den . Men kan vidå få höra här att det inte kommer någonting istället som har samma effekt men som heter någontingannat? Kan vi få det beskedet här ?Anf. 108 () replik:Fru talman! Några absoluta besked om skatteska-lorna kan och skall jag inte ge här i dag.Det vi socialdemokrater har meddelat är att vi skallfölja upp skattereformen och se på de fördelningspo-litiska effekterna och människors olika möjligheter attbära olika skattenivåer. Det kommer vi att göra inför1999.Sedan frågar hur skattesänk-ningar för låginkomsttagare skulle se ut och om detkan vara höjda grundavdrag eller sänkta egenavgifter.Jag tror att har rätt på mångapunkter. Egenavgifterna har i sig effekter som inte ärriktigt bra. Vi älskar inte egenavgifterna. De har in-förts som ett led i att förhindra att fastnar i ettträsk av mycket jobbiga ekonomiska problem. Själv-fallet vore det bra om man utan skada för samhället iövrigt kunde höja grundavdraget, men det är förödan-de att sänka egenavgifterna, att höja grundavdragetoch att låta detta leda till kraftiga obalanser i statensbudget.Vi vill inte dit. Vi har sett hur det blev när ni satteSverige där en gång, och dit vill inte socialdemokratinatt skall komma.Jag är ledsen, , om vi iblandnämner de budgetunderskott som fanns under deborgerliga åren. Men det var en så historiskt unik ochdramatisk företeelse att det finns risk för att det kom-mer att nämnas igen.Anf. 109 PER () replik:Fru talman! Jag har fyra korta frågor till IngerLundberg.För det första: Vad ligger bakom införandet avavdragsrätten för organisationskostnader?För det andra: Är kapitalet på O- och OTC-listorna uteslutande arbetande kapital enligt Social-demokraterna och , eller är det place-ringskapital?För det tredje: Vilka är det, egentligen, som harstått för saneringen? Har inte decilerna åtta och nioprocentuellt sett bidragit mindre än vad decilernafyra, fem och sex har gjort? Har inte decilerna fyra,fem och sex fått bära mer än decilerna åtta och nioprocentuellt sett?Den sista frågan: Vilken satsning hade varit denmest strategiska - höjningen av gränsen för detfemprocentiga avdraget ellerborttagandet av i sjuklöneperioden och un-dantag från arbetsgivarinträde för företag med mindreän tio anställda? Vilket hade varit det strategiskt mestlämpliga? hävdade ju att höjningen avavdragsgränsen för löneunderlag upp till 852 000 krär en strategisk satsning.Anf. 110 () replik:Fru talman! Vi börjar med avdragsrätten för or-ganisationskostnader. Jag skall inte ta någon stordebatt med Per om det, men det gäller endel av företagens kostnader, och det har känts logisktoch riktigt att ha med dem i avdragsmöjligheterna.Det är inte heller någon dramatisk skillnad.Vi har haft en diskussion om definitionen av O-och , och det är en markant om myckettydlig skillnad mellan A-listan och O- och OTC-listans sätt att fungera. Det har inte minst märkts un-der de senaste dagarnas diskussion om avtagandeaktiekurser i samband med att några företag har flyttatöver till OTC-listan.Det Per tar upp om uppföljningen avhur kostnaderna för budgetsaneringen har betalats ärviktigt. Som jag sade har de högsta kostna-derna betalats av de inkomsttagare som haft de högstainkomsterna. Den tionde decilen har procentuellt settbetalat högre kostnader. Kostnaderna har inte betalatsriktigt på samma sätt av den åttonde och nionde deci-len, beroende på att de stora förmögenheterna, kapita-len och kapitalförsäkringarna etc. inte finns där.Jag har varit inne på det tidigare. När man sparar ivälfärdssystemen drabbar det människor som är väl-digt beroende av dessa. Det är därför - det har jagnämnt för K-G tidigare - som socialdemo-kratin har valt att förena besparingar och skattehöj-ningar.Slutligen: På skatteområdet har vi bedömt föränd-ringarna när det gäller arbetsgivaravgifterna för små-företagen som strategiska. Det är de värderingar vihar gjort inom ramen för skatteområdet. Däremot harvi gjort andra prioriteringar inom ramen för socialför-säkringsområdet.Anf. 111 PER () replik:Fru talman! Låt oss säga att avdragsrätten för or-ganisationskostnader vissa år innebär kostnader påtotalt 30 miljarder. Det gäller prospekt och kostnaderför att komma in på olika listor. Det handlar om enhel del pengar om man medger avdragsrätt. Dethandlar också om momspengar i sammanhanget.Jag frågade inte om listornas sätt att fungera. Jagfrågade vad det är för skillnad mellan OTC- och O-listorna och A-listan för mig som köper aktier. Inne-bär det faktum att ni skattebefriar O- och OTC-listorna totalt att ni anser att det där generellt gällerarbetande kapital? Min poäng är att det inte är det.Det är samma placeringsstrategi för OTC- och O-listorna som för A-listan.Vi talade om de . om småföretag, men det gäller även stora före-tag. Det finns ingen begränsning uppåt. Reglerna omde i arbetsgivaravgiften gäller gene-rellt.Vi menar att man borde ha begränsat det till små-företag. Då hade man fått pengar över till att lösaandra problem för de minsta företagen. Det är denstrategin som jag saknar hos Socialdemokraterna ochi den förda skattepolitiken. Man sprider pengarna istället för att använda dem mer strategiskt. Det är justdet jag reagerade på när var uppe italarstolen. Hon pratade om att det var en strategisklösning, men jag menar att det inte är någon strategisklösning. Man sprider pengar i onödan.Anf. 112 () replik:Fru talman! Jag tycker att småföre-tagarpolitik är bland de mest fantastiska. De tyckerom små företag. De skall vara små och gulliga - en,två, tre, fyra eller fem anställda. Jag tror att företagenfår ha nio eller tio anställda. Blir det plötsligt elvaanställda är företagen inte trevliga längre.För är det viktigt att vi gör en satsning påsmå företag, men det är också viktigt att vi stimulerarsmå företag att bli större. Ett problem är ju att mångaav de allra minsta företagen inte har expanderat.Eftersom Vänstern inte tycker om företag med el-va anställda skall dessa plötsligt förlora . Deär oförskämda nog att anställa en elfte person. Detkan inte vara en vettig företagarpolitik.Anf. 113 ():Fru talman! Det svenska skattesystemet har en radviktiga uppgifter. En sådan uppgift är att finansierasamhällets offentliga åtaganden för medborgarnastrygghet och välfärd.Det har givit oss bittra erfaren-heter av vad som händer om vi har statsfinanser iobalans. Förtroendet för svensk ekonomi rubbas.Inflationen skjuter fart. Räntan skjuter i höjden. Kro-nans värde urholkas. Såväl individer och hushåll somföretag drabbas negativt.I dag är läget annorlunda. är förtroendet försvensk ekonomi återupprättat. Inflationen är nästanobefintlig. Räntan ligger på en stabilt låg nivå. Kro-nans värde har stärkts avsevärt. Individer, hushåll ochföretag påverkas därvid positivt.Centerpartiet har aktivt och engagerat deltagit isaneringen av den svenska ekonomin. Saneringen harhuvudsakligen skett genom neddragning av offentligakostnader, men har också skett till priset av ett skatte-tryck som tillhör högsta. Trots detta högaskattetryck, som har varit nödvändigt för saneringenav statsfinanserna, har det varit möjligt att stimulerasmåföretagsamheten inom ramen för skattesystemet.Jag erinrar om återinförande av kvittningsrätten,sänkta arbetsgivaravgifter och lättnader i dubbelbe-skattningen som viktiga inslag i detta arbete. gårvi vidare i vårpropositionen med ytterligare arbetsgi-varavgiftssänkning, ytterligare lättnader i ägarbe-skattningen och en förstärkt möjlighet till kapitalbe-skattning av vinst i enskild näringsverksamhet.Vi har balans i statens affärer. Det är viktigt attinte äventyra denna balans vare sig genom oförsiktigaskattesänkningar eller genom mera betydande utgift-sökningar. statsfinanser är den grundläggandegarantin för att inte återigen försämra villkoren förindivider, hushåll och näringsliv.Genom den framgångsrika sanering som genom-förts skapas emellertid nu successivt ett allt störreutrymme för måttliga skattesänkningar, försiktigautgiftsökningar och en påbörjad återbetalning av våragemensamma skulder, dvs. Vi utlovaringa skattesänkningar som inte ryms inom ramen försunda statsfinanser. Vi intecknar inte några s.k. dy-namiska effekter av olika skattesänkningar på för-hand. Erfarenheterna från skattereformens genomfö-rande manar i detta hänseende inte till efterföljd.Vi kommer att koncentrera våra skattesänkningarde närmaste åren kring åtgärder för att öka tillväxtenoch för att öka välfärd och köpkraft för breda grupperi samhället. Vi kommer att lägga fram förslag omsänkt skatt på boendet genom sänkt fastighetsskatt.Det skall ske genom att man eliminerar de nuvarandeorimligheterna i taxeringsutfallet för permanentboen-de i attraktiva områden, men det skall också ske ge-nom en generell sänkning av skattesatsen från 1,7 till1,. Vi kommer att gå vidare med förslag om för-enklade skatteregler för enskilda näringsidkare, och vikommer att föreslå ytterligare sänkningar av arbetsgi-varavgifterna. Vi kommer också att föreslå sänktainkomstskatter för låg- och medelinkomsttagare. Ochåterigen: Vi kommer att se till att dessa åtgärder rymsinom ramen för fortsatt förbättrade statsfinanser.Fru talman! En annan viktig uppgift för skattesys-temet är att styra och stimulera till ändrat beteendehos individer, hushåll och företag. Höga skatter påhälsovådlig konsumtion, som tobak och alkohol, är ettsådant exempel. Inom miljöpolitiken spelar ekono-miska styrmedel en viktig roll. Högre skatt på mil-jöskadliga varianter av bensin än på mindre mil-jöskadliga är ett sådant exempel.Centerpartiet har varit starkt pådrivande när detgäller att införa ekonomiska styrmedel i miljöarbetet.Principen om en skatteväxling som ökar belastningenpå miljöstörande verksamhet och på knappa resurseroch som sänker beskattningen för arbete omfattas nu- om än i varierande grad - av alla partier utom Mo-deraterna. I den beredning av skatteväxlingskommit-téns slutsatser och förslag som pågår kommer vi attta aktiv del för att driva fram ytterligare steg i skatte-växlingsprocessen.En ofta framförd invändning mot skatteväxling äratt basen för beskattning på miljöområdet minskar viden högre beskattning. Det är antagligen sant - det ärju för övrigt ett av syftena med ekonomiska styrme-del. Kritikerna glömmer bort att det är lika sannoliktatt lägre skatt på arbete ger en ökning av den skatte-basen, genom en ökad sysselsättningsgrad. En välgenomförd skatteväxling kan alltså från teoretiskautgångspunkter - och sannolikt också i praktiken -antas vara en statsfinansiellt neutral åtgärd med lägremiljöstörningar och högre sysselsättning som resultat.Den bör därför genomföras.Fru talman! Ytterligare en viktig uppgift för skat-tesystemet är att vara ett instrument i fördelningspoli-tiken. "Skatt efter bärkraft" är även fortsättningsvis engod princip. Det är en god rättviseprincip. Den skalldock balanseras så, att skattesystemet tillsammansmed lönebildningen ger incitament till utbildning,arbete och företagande. Detta är en av de många ba-lansakter mellan olika, i och för sig vällovliga, prin-ciper och önskemål som skattesystemet skall tillgodo-se och som sällan diskuteras i denna kammare, somdesto oftare genomkorsas av tvärsäkra och sinsemel-lan motstridiga påståenden och förslag som just behö-ver balanseras mot varandra.Avslutningsvis vill jag peka på att skattesystemet imöjligaste mån skall medge en enkel och rationellhantering såväl för den skattskyldige som för tilläm-pande myndighet. har präglats av ettstort reformarbete på detta område. Förenklingar ochrationaliseringar har genomförts. fattaderiksdagen ytterligare ett viktigt beslut i detta hänseen-de genom införandet av ett skattekonto.