prot · GL0916 · 1997-10-21 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1997/98:16Tisdagen den 21 oktoberKl. 14.00 - 16.34Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § AvsägelseAndre vice talmannen meddelade att BirgerSchlaug (mp) avsagt sig uppdraget som ledamot i biföll denna avsägelse.2 § Kompletteringsval till EU-nämndenAndre vice talmannen meddelade att Miljöpartietde grönas riksdagsgrupp på grund av uppkomna va-kanser i anmält somledamot efter och somsuppleant efter vice talmannen förklarade valda tillledamot i (mp)suppleant i EU-nämndenBirger ()3 § Svar på interpellation 1997/98:7 om demon-strationsfrihet inom EUAnf. 1 Justitieminister ():Fru talman! har mot bakgrund avvad som utspelade sig vid demonstrationer i sambandmed i frågat omjag avser att verka för att svenska och andra EU-medborgare skall kunna utnyttja demonstrationsfrihe-ten utan att riskera kollektiva massarresteringar. Hanfrågar också om jag avser att verka för att de organi-sationer och personer som har utsatts för registrering iAmsterdam skall få klarhet i om personuppgifternaoch andra upplysningar finns kvar i registren och omde förts vidare till EU-register.Inledningsvis vill jag slå fast att frågor om allmänordning och säkerhet i EU-samarbetet i princip liggerinom medlemsstaternas eget kompetensområde. Detinnebär att varje land bestämmer vilka regler somskall gälla för t.ex. anordnande av demonstrationer.Samarbetet inom Europeiska unionen innebär na-turligtvis ett ansvar för alla medlemsstater att se till attgrundläggande rättigheter, såsom demonstrationsfri-heten, iakttas i de andra medlemsstaterna. Självfalletger dessutom EU-samarbetet oss större möjligheter attpåverka om vi finner att sådana grundläggande rättig-heter kränks i något medlemsland.Unionsfördraget stadgar också att de grundläg-gande friheterna garanteras, eftersom fördraget angeratt de grundläggande rättigheterna som de garanteras iEuropakonventionen skall respekteras som allmännaprinciper för det EG-rättsliga regelsystemet. Alla EU-länder är också anslutna till Europakonventionen.Genom Amsterdamfördraget stärks de grundläg-gande rättigheterna. Det klargörs att unionen byggerpå vissa principer som är gemensamma för medlems-staterna. Dessa är principerna om frihet, demokrati,respekt för de mänskliga rättigheterna och grundläg-gande friheterna samt rättsstatsprincipen.När det gäller demonstrationsfriheten garanterasrätten att delta i fredliga sammankomster i artikel 11 iEuropakonventionen. Enligt artikelns andra punkt fårdenna rättighet bara underkastas sådana inskränkning-ar som är angivna i lag och som i ett demokratisktsamhälle är nödvändiga med hänsyn till statens säker-het, den allmänna säkerheten, förebyggandet avoordning och brott, hälsovården samt skyddandet avsedligheten eller av annans fri- och rättigheter. I Eu-ropakonventionen finns även regler om när frihetsbe-rövanden får ske (artikel 5).Om någon anser att reglerna i konventionenkränkts, finns det möjlighet att vända sig till kommis-sionen eller domstolen för de mänskliga rättigheternai efter det att de rättsliga möjligheterna idet aktuella landet har tömts.Jag övergår då till frågan om registrering. Ävenbestämmelser om polisregister och liknande registerligger inom medlemsstaternas egen kompetens. BådeSverige och är för övrigt anslutna tillEuroparådets dataskyddskonvention, som ger grund-läggande skyddsregler för registrering av personupp-gifter. Personuppgifter skall t.ex. ha erhållits ochbehandlats på ett korrekt och lagligt sätt. En uppgiftsom lagras för ett visst ändamål får inte heller använ-das på ett sätt som är oförenligt med detta ändamål.Konventionen ställer också krav på att vissa känsligauppgifter får behandlas bara om den nationella lag-stiftningen ger ett ändamålsenligt skydd.Jag antar att de EU-register som i sin interpellation avser de register somkommer att föras av Europol. Europols register ärnödvändigt för att polisen i EU-länderna effektivtskall kunna fullgöra sina uppgifter. Hos Europol kandock registrering endast ske av uppgifter som rör grovgränsöverskridande brottslighet, t.ex. narkoti-kasmuggling. I Europolkonventionen finns det ocksåregler till skydd för den enskilde, bl.a. regler som rörmöjligheten att för den enskilde få tillgång till uppgif-ter om sig själv, regler om rättelse och utplåning avfelaktiga uppgifter och slutligen regler om tillsyn överregisterhanteringen på nationell och internationellnivå.De mänskliga rättigheterna och de skyddsreglersom jag refererat till är garanterade enskilda personerrespektive personuppgifter. Jag utgår ifrån att PeterEriksson med sin fråga inte avser registrering av or-ganisationer som sådana utan uppgifter om en personsmedlemskap i en organisation. I sådant fall utgör dettaen personuppgift och vad jag sagt gäller ävenen sådan uppgift.Sammanfattningsvis kan jag konstatera att de sak-frågor som tar upp rör förhållandena iNederländerna och är sådana som medlemsstaternainom Europeiska unionen själva har att bestämmaöver. Jag kan också konstatera att demonstrationsfri-heten åtnjuter ett gott skydd i EU-länderna och attskyddsregler finns för hanteringen av personuppgifter.Dessutom har jag inte några uppgifter om att någonsmänskliga rättigheter har kränkts. Däremot har jagerfarit att det i ägt rum diskussionerkring den lagstiftning som utgjorde grunden för ingri-pandena och att lagstiftningen ses över. Jag ser därföringen anledning att vidta någon särskild åtgärd i den-na sak.Anf. 2 ():Fru talman! Jag har ställt frågor till justitieministerLaila apropå Amsterdammötet, det toppmö-te som hölls när man kom överens om ettnytt fördrag. Där beslutades, liksom det har gjorts ettantal gånger tidigare, om ganska stora förändringar,som kommer att gälla och påverka alla människorsom bor i den här europeiska unionen. Makt och be-slut flyttas genom Amsterdamfördraget i stor ut-sträckning så att mer kompetens och makt hamnaröverstatligt, över de nationella parlamentens möjlig-heter och kompetens.Det jag tycker var intressant med Amsterdammö-tet var att det pågick ganska stora demon-strationer. Det skedde i större utsträckning än vad ialla fall jag känner till har ägt rum tidigare. från de olika delstaterna i unionen samlades föratt demonstrera mot bl.a. arbetslöshet och för en bätt-re miljö.Resultatet för väldigt många av dem som deltog ide demonstrationerna var mycket nedslående. Inte iförsta hand därför att det blev dåliga beslut i Amster-damfördraget, för det blev det ju också, utan jagtänkte på att myndigheterna reagerade mot att männi-skor samlade sig för att vara med och påverka beslu-ten. De reagerade våldsamt genom stora massarreste-ringar. Hundratals människor togs till arrest, ochmånga misshandlades. Detta tycker jag är väldigtbetänkligt i ett demokratiskt perspektiv. Makten flyt-tar upp över nationsgränserna, men när människorförsöker samla sig för att kunna vara med och påverkaslår myndigheterna till stenhårt.I har bl.a. den här frågan diskuteratsganska mycket. Man har skrivit en vitbok i Danmarkom vad som egentligen hände. Det var många danskamedborgare som blev arresterade i förebyggandesyfte, inte för att de hade gjort något olagligt ellerkriminellt, utan i förebyggande syfte. Också svenskarblev utsatta. Jag har ingen säker uppgift, men det varminst 13 svenskar som deltog i demonstrationer ochblev arresterade i förebyggande syfte. Vad jag vet haringen efteråt i själva verket blivit åtalad, utan senaresläppte man dem som blivit arresterade. Men manregistrerade också en hel del uppgifter vid detta tillfäl-le. En norsk kommunfullmäktigeledamot blev miss-handlad och utvisad till England.En lång rad sådana här mycket märkliga incidenterägde rum, som jag tycker borde ge oss anledning attdiskutera demokratin och förutsättningarna för attvara med och påverka även på EU-nivå. Jag tycker attdet är litet synd att inte justitieministern tar tillfället iakt att säga att hon faktiskt gärna skulle vilja varamed och påverka, att hon skulle vilja förbättra möj-ligheterna i stället för att som det har skett nu minskamöjligheterna för människor att vara med och påver-ka. Därför vill jag fråga igen och hoppas på ett litetbättre svar: Vad gör justitieministern för att inte denhär saken skall hända igen? Vad är det egentligen somhar hänt med de svenska medborgarna?Anf. 3 Justitieminister ():Fru talman! Jag har ingen information och jag trorinte att någon svensk myndighet har någon informa-tion om eventuellt svenskt deltagande i demonstratio-ner eller om vad som har hänt de människorna.Det är naturligtvis viktigt att säkerställa männi-skors möjligheter att påverka beslut som fattas bådenationellt och på EU-nivå. Ett av syftena med Ams-terdamfördraget var ju att öka möjligheterna till bådeinsyn och påverkan. Mycket av den diskussion somhar ägt rum inom ramen för det som sedan blev handlade om ökad öppenhet, ökadinsyn i EU:s institutioner och om inflytande från par-lamentariker via parlamentet och på annat sätt. Det ären oerhört viktig process att vidga och fördjupa dendemokratiska dimensionen i EU.Men talar vi om någonting annat, nämligen ommänniskors rätt att demonstrera. Jag var med avsiktmycket utförlig i mitt interpellationssvar för att visahur demonstrationsrätten utgör en del av det vi anservara värdefullt och nödvändigt i ett öppet och demo-kratiskt samhälle, på vilket sätt det har reglerats igemensamma konventioner och hur det är en skyldig-het för varje land i att se till att man har enlagstiftning som motsvarar de intentioner som dekonventionerna ger uttryck för.De händelser tar upp har skett iNederländerna. Det är nederländska myndigheter somhar agerat på basis av nederländsk lag. Det är de ne-derländska statsmakterna som har ansvar för att manhar en lagstiftning som motsvarar de krav som inter-nationella konventioner ställer. I mitt svar nämnde jagdärför att jag har informerat mig om att det pågår endebatt om nederländsk lag i och att detkan föranleda vissa förändringar av den lagstiftningsom gäller där. Det är någonting som vi måste överlå-ta till de nederländska medborgarna att ägna sig åt. Vikan delta i en debatt, men svenska statsmakten haringen anledning att lägga sig i den nederländska lag-stiftningen. På samma sätt värnar vi i vår rättatt svara för den lagstiftning som vi helt och hålletråder över.Anf. 4 ():Fru talman! Jag tycker att det finns några mycketgoda skäl för att ta upp den här frågan. Amsterdam-fördraget, som justitieministern uppehåller sig en delvid, är just ett exempel på att viktiga frågor, särskiltinom rättsområdet, är på väg att bli föremål för över-statligt beslutsfattande och också för harmoniseringar.Är det något område, förutom utrikespolitiken, somEU just i Amsterdamfördraget får kompetens på så ärdet rättsfrågorna.När vi är i färd med att se en ökad harmoniseringoch en ökad kompetens inom EU på rättsområdet,tycker jag att exemplet från är väldigtolyckligt. Om skulle hamna i en situation därvi i större utsträckning får ett hårdnande klimat närdet gäller myndigheternas och polisernas agerandeskulle det också vara olyckligt. Vi har några exempelockså här i riksdag på att den svenska poli-sen successivt får utvidgade befogenheter. Det gällerjust den här typen av kollektiva arresteringar, som vihar fått propositioner från regeringen om. Det gör attfrågan i sig blir intressant också ur den aspekten.Men mina frågor handlade inte så mycket om denholländska lagstiftningen i sig. De gällde om minis-tern är intresserad av att ta reda på vad som har häntde svenska medborgarna. Där fick jag alltså ett ne-kande svar. Justitieministern var inte intresserad avdet, såvitt jag förstod.Den andra frågan gällde vad man på EU-nivåskulle kunna göra för att inte detta skall hända igen.Där var inte heller justitieministern intresserad av attgöra någonting.Jag tycker att det också finns en tredje fråga somborde vara intressant, och där är jag litet missnöjdmed justitieministerns svar. Det gäller registerfrågor-na, som justitieministern tog upp i det första svaret.Men i min fråga avsåg jag faktiskt i första handSchengensamarbetet och Schengenregister. Finns detrisk för att de uppgifter som har lämnats av de svens-ka medborgare som har arresterats återfinns i Scheng-enregistren?Sedan svarar justitieministern med uppgifter kringEuropol och Europolregister. Hon säger: "Hos Euro-pol kan dock registrering endast ske av uppgifter somrör grov gränsöverskridande brottslighet, t.ex. Men det är ju inte riktigt. I Europolsregister kan också ingå en lång rad uppgifter, t.ex.kring politisk åskådning och andra mycket intima ochkänsliga frågor. Men det är en annan debatt.På de frågor jag ställde har jag fått nekande svar.Jag beklagar det.Anf. 5 Justitieminister ():Fru talman! Jag tycker att många av de här frågor-na som tar upp egentligen hör hemma ien annan debatt. Låt mig ändå haka på några av deibland nästan häpnadsväckande påståenden som PeterEriksson gör.Låt mig börja med logiken, som jag inte riktigthänger med på. Å ena sidan vill att jagskall agera i EU för att på EU-nivå göra någonting föratt inte det som hände i skall händaigen. Å andra sidan är oerhört kritiskmot att det blir alltmer av överstatlighet, att man påEU-nivå kan göra alltmer.Låt mig upprepa att de frågor som rör demonstra-tioner, polisens rätt att ingripa i olika sammanhang,strafflagstiftningen och allt som därtill hörer icke äröverstatligt. Detta råder varje stat över. Det gälleräven efter Amsterdamfördraget.Det, som jag tror, litet slarviga påståendet frånPeter sida, att vi successivt utvidgar poli-sens möjligheter, att det nu är möjligt i attmassarrestera människor, vill jag verkligen protesteramot och säga: Låt oss ta en särskild debatt om vilkamaktbefogenheter svensk polis har i Sverige.En fråga ställdes om vad som kan registreras iSchengen. Kan de människor som deltog i den härdemonstrationen och som omhändertogs av neder-ländsk polis bli registrerade i Schengenregister? Sva-ret är ett klart och entydigt nej. I Schengen förekom-mer namn på och uppgifter om personer som är efter-lysta och som varje stat skall ha möjlighet att fångaupp i samband med inresa i det egna landet. Det ärsyftet med Schengenregistret.När det gäller Europol gör återigendet påstående som vi har debatterat om, i Europol skulle registrera människor efter deraspolitiska åskådning, utan att det skulle ha sambandmed grovt narkotikabrott eller någon annan grovbrottslighet. I Europol registreras uppgifter som haratt göra med bekämpande av viss grov gränsöverskri-dande brottslighet, bl.a. grova narkotikabrott.Om uppgiften om politisk hemhörighet har bety-delse för ett polisärende, t.ex. i jakten på terrorister,då får den uppgiften antecknas där. Aldrig annars.Aldrig isolerad. Aldrig såsom enbart en uppgift omvilken politisk uppfattning en person har. Detta ärreglerna för Europol.Den registrering som sker i för överföringtill Europol bygger helt och hållet på svensk lag. Låtoss en gång för alla, , undanröja dettamissförstånd som råder inom beträffandeEuropol och Europols register.Anf. 6 ():Fru talman! Jag tror inte att det råder något störremissförstånd i den här frågan inom . Där-emot upplever jag att justitieministern inte gärna villta verkligheten i sin mun.Även människor som inte är misstänkta för ellerhar begått något brott kan registreras i Europolregist-ren. Även för dem gäller samma sak, t.ex. politiskaåskådningar kan registreras i Europols register. Jaganser att det är ett problem för integriteten för enskil-da människor.Eftersom vi tidigare inte har haft den långtgåendemöjligheten för registrering som ges i Europol är detalltså en negativ utveckling i det hänseendet. Men dennegativa utvecklingen gäller en rad andra områdendär vi har sett att polisen i den senaste tidenhar fått utökade befogenheter.Min grundläggande fråga bygger på följande. Vifår nu ett system som är mer överstatligt. Fler och flerbeslut fattas "ovanför" nationerna. Även där det inteär fråga om överstatliga beslut fattas besluten påmellanstatlig nivå. är medveten om attmånga beslut har fattats på EU-nivå som inte kanpåstås vara överstatliga men i stället mellanstatliga.Där finns inte några demokratiska funktioner somfungerar med utgångspunkt i ett medborgarperspektiv.Det tragiska med var att medborgareförsökte agera och påverka men fick - i stället för attdet demokratiska systemet fungerade - på skallen ochåkte i finkan.Anf. 7 Justitieminister ():Fru talman! Jag uppfattar inläggså att han inte tillmäter den saken någon demokratiskbetydelse, att de beslut som fattas på mellanstatlignivå inom EU bereds i bl.a. i riks-dag. Jag anser att det viktigaste är att säkerställa attdet finns en demokratisk process. Men tydligen inte den som värdefull i en demo-krati.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1997/98:13 om po-lisväsendetAnf. 8 Justitieminister ():Fru talman! har slutit sig till att"hälsotillståndet inom polisväsendet är långt ifrångott". I sin slutsats utgår hon från en rapport somJUSEK har presenterat och som är baserad påen enkät bland polissektionens medlemmar. har därför ställt fyra frågor. Hon frågar för detförsta vad jag avser att vidta för åtgärder för att för-bättra polischefernas förtroende för Rikspolisstyrel-sen. För det andra undrar hon vad jag avser att göraför att reda upp den oklara och otydliga polisorgani-sationen. För det tredje vill hon veta vilka åtgärder jagavser att vidta för att se till att beslutade åtgärderförankras hos de ansvariga chefer som skall genom-driva dem. Slutligen frågar hon vilka åtgärder jagavser att vidta för att polisorganisationen skall blilikartad över hela landet.På första fråga - vad jag avser attgöra för att förbättra polischefernas förtroende förRikspolisstyrelsen - är mitt svar att det i första handär en fråga för . Jag vet att en aktivdialog förs mellan och länspolis-mästarna för att utveckla och stärka arbetsgivarrolleninom polisväsendet. Jag är övertygad om att resultatetav detta arbete skapar goda förutsättningar för ettförtroendefullt samarbete och en effektivisering avpolisens arbete. Av framgår dess-utom att en majoritet av de tillfrågade i undersökning-en har mycket stort eller ganska stort förtroende förRikspolisstyrelsens ledning.Med anledning av andra fråga omvad jag avser att göra för att reda upp den oklara ochotydliga polisorganisationen, måste jag säga att jag tillviss del kan ge henne rätt när hon påstår att polisor-ganisationen är otydlig. Jag kan också förstå hennesönskemål om att polisorganisationen skall bli likartadöver hela landet. får man inte bortse från attdagens organisation ju också innebär mångfald, va-riation och flexibilitet som är till gagn för polisverk-samheten.Vad gäller polisväsendets styrsystem kommer re-geringen att tillkalla en kommitté meduppgift att utreda och lämna förslag för att skapa enenkel, entydig och därmed effektivare och mer ända-målsenlig beslutsstruktur. Arbets- och ansvarsfördel-ningen mellan , länspolismästaren, po-lisstyrelsen och polisnämnden är i flera avseen-den otydlig, vilket de förtroendevalda allt oftare på-pekar. De oklarheter som finns leder också till att deförtroendevaldas ansvar och inflytande blir svagare änvad som varit avsikten med det senaste årtiondetsreformer. En viktig uppgift för kommittén kommer attvara att lämna förslag om hur polisens lokala demo-kratiska förankring skall säkerställas inom ramen fören ny ledningsstruktur och tydliggöra de förtroende-valdas roll och ansvar.På tredje fråga om vad jag avser attgöra för att se till att beslutade åtgärder förankras hosde ansvariga chefer som skall genomdriva dem, villjag svara följande. Det är naturligtvis viktigt att denhögsta ledningen inom alla organisationer förankrarde beslut som den fattar, så att dessa accepteras av deenheter inom organisationen som skall omsätta beslu-ten i handling. Förutsättningen för en bra beslutsstruk-tur är ju en dialog och växelverkan mellan dem somfattar besluten och dem som har att praktiskt utföraåtgärderna. Inom polisväsendet pågår en utvecklingav ekonomi- och resultatstyrning, vilket bl.a. innebäratt resultat- och budgetdialoger förs mellan Rikspo-lisstyrelsen och polismyndigheterna. Detta arbetssättskapar goda förutsättningar för att beslutade åtgärderförankras hos de chefer som har ansvaret för genom-förandet och att resultaten av utförda åtgärder följsupp.Slutligen till fjärde fråga om vad jagavser att vidta för åtgärder för att polisorganisationenskall bli likartad över hela landet. Regeringen har sommål att varje län skall utgöra en enda polismyndighet,och kommer samtliga län utomVästerbottens län att uppfylla det målet. Också iVästerbotten är avsikten att genom-föra en sådan organisation. har isin rapport för ett effektivare resursutnyttjan-de pekat på att de flesta län är alltför små för att upp-nå tillräcklig bärkraft både vad avser administrativtstöd och operativ verksamhet. harnyligen tagit initiativ till en intern utredning som bl.a.syftar till att belysa för- och nackdelar med en regio-nalisering av polisen. Jag anser att det är en viktigfråga för framtiden, och jag kommer därför att nogafölja utvecklingen och ta de initiativ som framöverkan komma att krävas.Mot bakgrund av vad jag redogjort för kan konsta-teras att den för polisväsendet viktiga uppgiften attutveckla arbetsledning och resultatuppföljning äruppmärksammad och måste fortsätta att utvecklas.Avslutningsvis vill jag säga att det för närvarandepågår ett intensivt arbete för att komma till rätta medde hinder som finns för att bedriva en effektiv poli-sverksamhet.Anf. 9 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka justitie-ministern för svaret.Jag har inte grundat min interpellation bara påJUSEK:s utredning. Sedan jag kom till justitieutskot-tet har jag verkligen lagt mig vinn om att träffa olikapoliser ute i landet - inte bara polisledningen utanockså polismän ute på fältet.Jag tror också, precis som justitieministern harsvarat, att det finns en aktiv dialog mellan RPS ochlänspolismästare. Men problemet är att det sedanalltför ofta är stopp. Den aktiva dialogen saknas allt-för ofta längre ned i organisationen. Är detta någotsom även justitieministern har upplevt? Jag har upp-levt att efter länspolismästarnivå är det alltför vanligtatt den aktiva och öppna dialogen saknas.När det gäller den oklara och otydliga polisorgani-sationen har jag delvis fått medhåll av justitieminis-tern, och det uppskattar jag naturligtvis. Jag hoppasverkligen att man rättar till detta.I svaret står det att det är viktigt med variationerinom landet. Självklart skall man använda sig av demöjligheter som finns inom olika områden. Med likar-tad organisation menar jag inte att det skall vara exaktlika, utan man skall ha olika möjligheter att jobbainom lagens ramar.Vad gäller polisväsendets styrsystem vill jag un-derstryka det som bl.a. utredningen visar, att det äroerhört viktigt att man ökar den lokala styrningen, verkligen utnyttjar utrymmet för lokala och regi-onala lösningar. Självklart begär jag inte att ministernskall tala om vilka som skall sitta med i kommittéernaoch vilka direktiv det skall vara, men jag har en öns-kan: Låt dem som är med verkligen vara kritisktgranskande så att det inte blir så som det alltför oftavarit med de tidigare utredningarna.Beslutade åtgärder måste förankras, heter det. Jaghar alltför ofta fått uppleva att klimatet inom polisenhar hårdnat på ett tragiskt sätt så att enskilda poliserinte vågar uttala sin åsikt öppet av rädsla och risk förrepressalier. Dessutom blev det värre härförleden närrikspolischefen gick ut och sade att det bara är vissasom skall uttala sig om polispolitik, det får inte en-skilda göra. Det är ju en demokratisk grundlägganderättighet att få uttala kritik även inom polisen. Detskulle vara intressant att höra rent allmänt vad minis-tern tycker om att man lägger munkavle på enskildaföreträdare inom en organisation.Jag har väldigt ofta fått höra att enskilda polismänuttalar sin besvikelse gentemot sin chef och även gentemot justitieministern för att de såsällan får stöd för sitt arbete.