prot · GK09110 · 1997-05-29 00:00:00 — Men vet att vi nu har kunnatskjuta till pengar åt kommuner och landsting, och vårbeställning har varit tydlig: Vårdköerna skall minskas.Jag ser framför mig att vårdköerna kommer att varakortare.När det gäller att välja husläkare och att faktiskt fåkontroll över kostnaderna, tror jag att det kommer attvara ungefär som . Men inte heller det kan viveta säkert. Vi får se vilka krav som ställs och hurvårdgivarna själva, de ansvariga landstingen, vill hadet framöver. De diskussionerna för vi . Vifår minsann återkomma till den frågan också.Anf. 88 BO ():Fru talman! Nej, jag trodde inte att sjukvårdsmi-nistern skulle avstå från diskussioner med mig omdetta. Jag konstaterar bara att jag lämnat in två inter-pellationer i helt laga tid enligt riksdagsordningen ochatt det inte blir någon debatt, trots att vi kommit över-ens om tid för debatten.Som svar på de två frågor jag ställde fick vi höraatt socialminstern inte var någon spågumma men atthon trodde att det kanske skulle bli bättre med vård-köerna i september nästa år.På frågan om husläkarna lät svaret som att detkanske inte skulle bli sämre än , men det varfaktiskt inte den frågan jag ställde, som kammarehörde. Jag frågade om det kommer att vara bättre ellersämre möjligheter än när regeringen till-trädde. Alla som har studerat regeringens egen rap-port härommånaden vet ju att det nu är sämre än detvar då. Återigen: Kommer det att vara bättre ellersämre än det var när regeringentillträdde?Anf. 89 Socialminister ():Fru talman! Det här är ännu ett exempel på hurman i ofta diskuterar dessa frågor, nämli-gen i organisatoriska termer. Det viktiga är väl att vierbjuder en bättre vård för alla människor i landet?Om man utgår från läkarna eller från organisationen,tror jag att man kan hamna väldigt snett.Det viktiga är att vi ser till att människor inte be-höver lida därför att de måste vänta på en ope-ration eller på att få ett besked. Det skall väl inte baragälla de diagnoser som var delvis slumpvis utvalda iden tidigare vårdgarantin, och som gärnahänvisar till, utan det skall väl gälla alla patienter?Nu kan vi också med egna pengar betala de ope-rationer som behöver utföras framöver. behöver viinte låna pengar, som den borgerliga regeringen gjor-de, utan vi kan ge ett viktigt tillskott. Vår beställningär också mycket tydlig: Landstingen skall se till attkorta väntetider och köer. Därför ser jag framför migatt det kommer att vara så inom ett år.Det andra gäller hur vi skall fördela resurserna.Vad är det viktigaste vi kan göra? Hur skall vi styraresurserna dit de bäst behövs?Anf. 90 BO ():Fru talman! Det finns ett enkelt lackmustest för attutröna om regeringen är pressad i en fråga, och det äratt höra om statsråden börjar tala om att låna pengartill reformer. är statsrådet pressat och börjar talaom att låna pengar till reformer.Statsrådet anklagar för att bry sig omorganisatoriska frågor, när jag i mitt inlägg tog upp detvå frågorna om vårdköerna skall vara kortare och omman skall kunna välja en egen läkare som man harförtroende för. Detta, fru statsråd, är inga organisato-riska frågor!Anf. 91 Socialminister ():Fru talman! Det kanske blir otrevligt för Könbergoch andra, eftersom det var den borgerliga regeringensom lånade pengar. Det får vi betala dyrt , ochtyvärr går det också ut över viktiga verksamheter somvård och omsorg. Men en del av de reformer somgenomfördes under den borgerliga regeringstidenhandlade om just detta. Jag vet inte vad man hade förögonen när man t.ex. införde den fria etableringsrät-ten, men vi vet att ett viktigt resultat av den var att detblev fler läkare på . Men hjälpte det män-niskor som behövde vård i ? Innebar det ensådan förbättring av vården som vi vill ha och behö-ver?Rasen i VagnhäradAnf. 92 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till inrikesmi-nister med anledning av det svåraraset i i kommun. Där har mångafamiljer drabbats väldigt svårt. De har blivit hemlösa,och det finns risk för att de kan drabbas väldigt hårtekonomiskt.Min fråga är vilka åtgärder regeringen kommer attvidta för att hjälpa dem som drabbats. Och på vilketsätt kommer regeringen att kunna stödja kommunen?Anf. 93 Inrikesminister ():Fru talman! Det som har hänt i och detvi har sett på TV har naturligtvis berört oss alla. Jagär inte beredd att klargöra vilka ekonomiskaåtaganden staten kan ikläda sig. Diskussion mellanolika parter pågår nere i , och de diskus-sionerna skall få fortsätta.Men låt mig säga att om det är något vi har gottom i det här landet, så är det mark. Kommunerna harockså planmonopol, och när man lägger ut sina de-taljplaner är det oerhört viktigt att man gör ordentligageologiska undersökningar, innan man fastställerdetaljplanerna i fullmäktige.Anf. 94 ():Fru talman! Jag håller med inrikesministern om attdet är viktigt att kommunerna tar sitt ansvar och sertill att det inte byggs på farliga platser. Men gällerdet att snabbt komma med svar till kommunen och deberörda. När den värsta chocken nu har släppt börjaroron komma, och därför måste man snabbt få en lös-ning på problemet.Anf. 95 Inrikesminister ():Fru talman! Jag delar uppfattningatt det är viktigt att de berörda får ett besked inomden snaraste tiden. Men pågår diskussioner nere iVagnhärad och vi måste avvakta och följa dem och sevad som kommer ut av dem. Jag tror inte att ett rege-ringsingripande på just det här stadiet skulle hjälpatill, utan det skulle kanske störa den process som nupågår där.Den negativa föreningsrättenAnf. 96 ():Fru talman! Med anledning av det som förevarithär i kammaren och svårigheterna att få någonminister att svara på frågan om det som hände iLandskrona, ställer jag min fråga till biståndsministerPierre , som är ansvarig för de mänskliga rät-tigheterna.Det är en självklar mänsklig rättighet att få bildafackförening. Borde det då inte vara en lika självklarrättighet att för den enskilde arbetstagare som inte villvara fackligt ansluten att slippa vara det, utan attstraffas genom att inte få del av löneförhöjningar?Anf. 97 Statsrådet ():Fru talman! Jag svarar gärna på denna fråga. Frå-gor om de mänskliga rättigheterna ligger hos LenaHjelm-Wallén.Vapenexport till . 98 ():Fru talman! Nyss var det fråga om sifferexercis,då vi hade en handelsdebatt. Där tog jag bl.a. upp detmycket allvarliga läget i Indonesien.I det sena Studio Ett-programmet hörde viMuchtar Pakpahan, som är syndikalist och försökerbygga upp demokratin. Han har blivit anklagad för attsyssla med odemokratiska saker, vilket han inte hargjort. Han hotas till döden.Till detta land, som står inför ett val , harvi skickat vapen. Man säger att vi har exporterat för64 1996. Det är alltså merän som och Pag-rotsky talade om . Det är så myck-et!I en bok jag har står det att del av Indo-nesiens vapenimport utgjorde under perioden1978 till 1993. Från till innebär 30 gångerså stor skillnad.Jag vill därför fråga : Kan han tyd-liggöra om han kände till siffran 64 miljoner kronorredan när detta var uppe i KU ?Anf. 99 Statsrådet ():Fru talman! Jag är inte à jour med debattreglernaför frågestunden. Hur får man kommatillbaka om man har gjort bort sig i en fråga, och gå utoch ropa på hjälp från någon annan kollega som hartaletid kvar?Jag skall upprepa de siffror som kanskeinte hörde. Hon kanske inte hade hunnit hit då denämndes. sålde Sverigevapen till för motsvarande av Indo-nesiens vapenimport. en femårsperiod längre bak i tiden, var det också0,1 %.Man kan jämföra med hur det var ochframåt. säger att hon har en bok. Hon kanväl visa upp den, så att jag får se hur den ser ut. Honnämnde inget namn på den, så var snäll och visa den!Under perioden 1978 till något annat år var siffran enannan - det tvivlar jag inte på. Men jagtalar om förhållandena som gäller . hadeockså en uppgift om årets siffror. Jag har inte settnågon sådan siffra ännu, men jag tvivlar på att densiffra hon nämnde har med verkligheten att göra.Anf. 100 TALMANNEN:Eva har inte ställt någon fråga ,vill jag för tydlighetens skull framhålla.Anf. 101 ():Fru talman! Jag har dessutom anmält mig i förväg.Jag är inte här för att vara oförskämd, och jag tyckerinte att behöver vara det heller.Jag har fattat det hela som att mellan 1990 och1995 är det , och att varsiffran noll kronor. Jag är glad för att igenom den politik han drev. De här frågorna harjag nämligen kämpat för . Det är löjligtatt komma med de här svaren , tycker jag. Jag pra-tar , och att siffran är . I århar detta alltså gått upp med så mycket somunder , dvs. Jag harsiffrorna här.Visste detta ? Samma dagredogjorde han faktiskt för de riktiga kostnaderna iKU när det gällde den låga exporten till var riktiga siffror, säger jag att för att berömmaPagrotsky. Boken jag talar om är skriven av författa-ren och handlar om världens krigsmate-rielexport till . 102 Statsrådet ():Fru talman! Jag bara konstaterar att det inte finnsnågra siffror . Jag har inte sett några, ochdet vore intressant att höra vad har förkällor. Jag tvivlar på att de stämmer.Jag hyser inget tvivel om att exporten av krigsma-teriel till var större än den är . Det har skett en åtstramning . Jag bru-kar säga att så länge det inte blir bättre i Indonesienoch vi inte medger nya affärer, nya system och nyaåtaganden kommer detta att tyna bort. är exportenså liten att enskilda småleveranser och skeppslastersyns direkt i statistiken. Vissa år är det noll, andra årblir det något mer, och andra år blir det noll igen.På 70-talet var volymerna större, därför att dåfanns inte de här restriktionerna. Vi hade en palaver ikonstitutionsutskottet om huruvida det var under dengamla folkpartiregeringen eller den gamla trepartire-geringen eller någon annan.Det enda som är intressant för granskningen avpolitiken nu är hur det är , och inte hur det var för20 år sedan. Den tidsperiod som jag har redovisat,och som oförskämde partikamrat säger attjag har vilselett med, är en tidsperiod som använder ochpublicerar. Det är den jag har använt, och ingen an-nan. Jag har inte räknat på 15 andra varianter för atthitta den optimala jämförelsebasen.Anf. 103 TALMANNEN:Med detta inlägg är dagens frågestund avslutad.Får jag tillägga att jag med noggrannhet kommeratt utvärdera vilka erfarenheter vi har gjort av dagensfrågestund. Det är ytterst angeläget, även om detibland är svårt, att vi begrundar vem som skall svarapå vilken fråga. Kammarkansliet hjälper gärna tillmed att ge goda råd.7 § och den inre marknadenFöredrogsNäringsutskottets betänkande 1996/97:NU14Sverige och den inre marknaden (skr. 1996/97:83)Anf. 104 ():Fru talman! och konkurrenskraftstyrs ytterst av hur väl politiken förmår skapa förut-sättningar för långsiktig tillväxt. intar i dagplats 22 i den internationella konkurrenskraftsligan.Det är ett gravt underbetyg för den svenska politiken.Sveriges konkurrenskraft är nu sämst i , Islandundantaget. Därtill kommer att passerats aven rad NIC-länder, t.ex. och . Änvärre är det faktum att också flera länder i tredje värl-den gått om . , och Ma-laysia anses numera ha bättre konkurrenskraft änSverige. Det är också väl känt att och Irlandligger bättre till än . Listan toppas av Singapo-re, och USA.Det är dock på intet sätt förutbestämt att Sverigeoch måste konkurreras ut av de växande eko-nomierna i och . Om växande kon-kurrens är internationaliseringens ena sida är denandra att de snabbväxande ekonomierna erbjuder nyamarknader och exportmöjligheter för våra företag,och därmed möjligheter till ökat välstånd för allaparter.Det pågår nu en debatt om hur långt vi i Sverigeoch måste gå för att anpassa oss till storföre-tagens krav på skattesänkningar och avregleringar.Den debatten är underlig av flera skäl.För det första är den underlig därför att kravenhittills varit mycket . Det har handlat bl.a. omatt anpassa den svenska personbeskattningen till nivå-er som råder i våra europeiska grannländer, och omatt ta bort regler som direkt hindrar nyanställningaroch nya jobb.För det andra är den underlig därför att viljan ver-kar vara att skapa ursäkter för att ingenting göra iSverige och för att underlåta att skapa förutsättningarför ett starkare . Kontentan är: Måste vi anpas-sa oss det minsta lilla, så får det vara. Hellre ett fattigtoch föråldrat än ett nytt och konkurrenskraf-tigt, tydligen.För det tredje är den underlig därför att den utgårfrån att framtiden kräver en ständigt nedåtgåendespiral av anpassning i , där länder bjuder undervarandra till dess att laisser faire-samhället står fördörren.Verkligheten tyder dock på någonting helt annat.De länder vi förknippar med snabb tillväxt, stark viljaatt konkurrera och höga exportnivåer, t.ex. Taiwanoch , är framväxande i-länder somsjälva tvingas göra omprövning. Allt högre lönelägenger kostnadskriser, och tillverkning läggs ut på nyalåglöneländer. Vi ser också att när handlade sigrikt ökade folkets krav på att få del av välståndet. Detsker alltså en anpassning uppåt i konkurrentländernatill . Sanningen är att världen sannolikt aldrighaft så många rika och välmående människor som . Och de blir fler, i takt med att alltfler länderhandlar sig rika.I takt med framgången kommer också kraven påmateriellt välstånd och högre löner. Låglöneländer är i-länder . Låglöneländer är i-länder . Sanningen är att konkurrenskraftberor på oss själva och på om vi kan omorientera vårastelnade samhällsstrukturer med för stora offentligautgifter, omfattande regleringar av företagandet ochbristande kunskapsinvesteringar vilka alla bidragit tillsvår arbetslöshet. Det är i det här perspektivet deninre marknaden bör ses. Den inre marknaden är ettmedel att stärka konkurrenskraft och därige-nom undanröja arbetslöshet och bristande ekonomisktillväxt. En större hemmamarknad och ett höjt kon-kurrenstryck är viktiga förutsättningar för konkur-renskraftiga företag.Fru talman! Den svenska hemmamarknaden är li-ten. Den svenska marknaden växer också mycketsvagt. När det gäller marknadstillväxt ligger Sverigepå 32:a plats i världen. Vi är dock ett exportberoendeland. För våra företag är det särskilt viktigt att deninre marknaden fungerar väl. Hur stor nytta som Sve-rige skall dra av den inre marknaden är dock upp tilloss själva. Möjlighet till marknadstillträde finns.Det är därför oroande att andelen svenska företagsom exporterar sina varor är så mycket lägre än EU-genomsnittet. Det svenska snittet är . Det kanjämföras med EU:s genomsnitt på . Det är ocksåfärre små och medelstora företag i som plane-rar att söka sig ut på nya marknader jämfört med ettEU-snitt. av EU-företagen är på väg, men bara38 % av de svenska kollegerna.Fru talman! Det är ett problem för att för-verkligandet av den inre marknaden haltar. Somframgår av näringsutskottets betänkande har i dagcirka två tredjedelar av vitbokens beslutade åtgärdergenomförts av samtliga medlemsstater. Ser man tillsamtliga inre marknadsåtgärder blir bilden litet annor-lunda. Enligt ligger i toppgenom att efterleva av regelverket. Tysklandfinns i botten . finns i mellanskiktetoch uppfyller av de inre marknadslagarnaenligt samma källa.Reglerna för offentlig upphandling och statsstödär de som verkar svårast att efterleva för EU-länderna.Kommissionären tvingades att283 gånger varna medlemsregeringar för att de inteefterkommit lagar som styr den inre marknaden. Detinnebar att överträdelserna ökade med jäm-fört med året innan. I en tredjedel av fallen bestodövertrampen i att man var alltför sen med att införlivaunionens rättsregler i den nationella rätten.Den inre marknaden måste förverkligas fullt ut.Fördelarna i form av ökad tillväxt, förbättrad konkur-renskraft och ökat välstånd avtar annars. Sverigemåste för det första påverka övriga medlemsländer attverkligen genomföra de gemensamt fattade beslutenpå hemmaplan.För det andra måste kommissionen enligt vår me-ning få större möjligheter att driva på förverkligandetav direktiven. Dagens möjligheter att avge motiveradeyttranden till berörda länder och att så småningomhänskjuta ärenden till domstolen när länder ändå inteinförlivar direktiven, menar vi inte är tillräckligt. Ettstort problem i det här fallet är tidsutdräkten, vilketger problem för länder och företag. Det är någontingsom också framhålls särskilt i utskottsbetänkandet.Det återstår en hel det arbete för att förverkliga eni reell mening inre marknad, t.ex. en liberalisering avtransportsektorn, en liberalisering av telekommunika-tionerna och energimarknaden. Det är viktigt förSverige att driva på detta inom EU.Det är också viktigt med övergången till och del-tagandet i en gemensam valuta. EMU är i själva ver-ket en förutsättning för en i reell mening gemensammarknad.Dessutom måste, som berörs i en av våra reserva-tioner, aktivt arbeta för att uppfylla Essen-punkternas rekommendationer, något som inte varitfallit hittills.Sverige måste vidare arbeta för en förenkling avbåde nationella och gemensamma regelverk. I detfallet hänvisar vi till det arbete som den borgerligaregeringen gjorde i och med att man tillsatte den då-varande Avregleringsdelegationen. Vi beklagar atttakten i avregleringsarbetet i avtagit.Vi menar att en regelrevision i EU skulle öka ef-fektiviteten av den inre marknaden. Vi hoppas attregeringen vill driva på en regelrevision av EU:sregler. Likaså måste vi uppmuntra avreglering i övri-ga medlemsländer. Jag vill därför yrka bifall till re-servation 1 i betänkandet.Slutligen, fru talman, har jag en kommentar till re-geringens sätt att redovisa EU-arbetet till riksdagen.Den nuvarande uppläggningen med en skrivelse omden inre marknaden, en annan om handelspolitikenoch ytterligare en om det allmänna EU-arbetet riske-rar ge upphov till en del överlappning och dubbelar-bete i utskott. Det vore tydligare, både förriksdagen och allmänheten, med en mer samlad re-dovisning av arbetet i EU.Anf. 105 ():Fru talman! har traditionellt haft enmycket frihandelsvänlig linje. För ett litet land somvårt, med stort utrikeshandelsberoende, har dettavarit, och kommer att vara, en oerhört viktig förut-sättning för vårt välstånd. Det har varit en styrka attdet rått en bred politisk enighet i landetom vikten av att öka frihandeln. , ochsedermera EU-medlemskapet, har för delinneburit att vi har fått tillgång till och påverkansmöj-ligheter på ett område som omfattar 370 miljo-ner invånare.EU:s inre marknad har en nyckelroll för våra möj-ligheter till en god utveckling såväl ur ekonomisktoch socialt hänseende som ur miljöhänseende. En välfungerande marknad gör att konsumenter fårbättre och billigare varor och tjänster. Det är också ettviktigt instrument för att möta den globala konkurren-sen.Men det är viktigt att inte slå sig till ro med dessaframsteg. Den inre marknaden är ännu inte fullbordad.Även om tullar och kvoter inte existerar, finns detandra hinder som hämmar den inre marknaden ochsom gör att förutsättningarna inte är lika mellan allaländer. Det handlar om regelförenklingar, borttagandeav statsstöd och subventioner och standardiseringsar-bete, för att bara nämna några angelägna åtgärder. Ettfärskt exempel är aktiva arbete med att av-skaffa varvsstödet inom EU, något som vi tyvärr intehar lyckats med ännu.Sverige har varit och är starkt drivande för att av-veckla återstående hinder för en väl fungerande kon-kurrens inom den inre marknaden. En väl fungerandekonkurrens är inte ett mål i sig, utan ett medel för attstärka omvandlingstrycket i ekonomin och därmedfrämja tillväxt och sysselsättning. Det handlar om attsvenska företag skall få bra förutsättningar att verkapå den inre marknaden, men också om att utländskainvesteringar skall öka i Sverige.Fru talman! Svensk konkurrenspolitik är ett viktigtmedel för att öppna slutna utländska marknader försvenska företag. har det ofta inneburit att vigått före andra länder i frågor om avreglering ochkonkurrensutsättning. Med tanke på de svenska före-tagens stora internationella beroende och den svenskaekonomins behov av tillväxt i en internationell miljö,måste helt eller delvis stängda marknader öppnas försvenska företag. Det handlar om områden som tele-kommunikationer, energi och transporter. Genom nyatekniker har också mindre tjänsteföretag fått en heltannan möjlighet att verka på den europeiska markna-den. Detta kräver också att vi får en effektivare lag-stiftning och en lagstiftning som är harmoniserad.En väl fungerande konkurrens är beroende av välfungerande konkurrensregler, att konkurrensärendensom tas upp till behandling handläggs på ett effektivtsätt och att det finns en effektiv övervakning. Det ärviktigt att medlemsstaterna tillämpar gemensammaregler på ett likformigt sätt och i möjligaste månundviker särlösningar på nationell nivå. Regelförenk-lingar är här av stor vikt, både på gemenskapsnivå ochnationellt. De mål som reglerna är satta att skyddaskall självfallet beaktas. Det gäller t.ex. särskildaintressen som miljö, hälsa, arbetar- och konsument-skydd.På gemenskapsnivå pågår ett arbe-te, det s.k. , för att förenkla och för-bättra regelverket. har ställt sig mycket posi-tivt till detta arbete och välkomnar också projektetsandra fas där nya sektorer kommer att ingå.Det är också viktigt att regelformuleringar ocksåsker på nationell nivå. pågår försvenskt vidkommande en systematisk genomgång avde regler som berör företagen. Dessutom pågår ettspeciellt arbete med att hjälpa småföretagen genomatt avskaffa onödiga hinder för etablering och tillväxt.Fru talman! Även om det fortfarande finns mycketkvar att göra för att åstadkomma en väl fungerandeinre marknad, finns det alla förutsättningar för enpositiv utveckling som kommer att gynna Europaskonsumenter och företag. Med detta vill jag yrkabifall till hemställan i näringsutskottets betänkande.Anf. 106 Statsrådet ():Fru talman! är ett litet land som är starktberoende av handeln med omvärlden. går 65 %av vår export till den inre marknaden, och nästan80 % av vår import kommer därifrån. Denna marknadmed 375 miljoner människor är världens störstamarknad, och den har blivit hemmamark-nad. Därför vill jag framhäva den inre marknadensbetydelse för ekonomisk utveckling och sysselsättningi och i Europa.Den inre marknaden är ett enastående och fram-gångsrikt projekt. Det är den europeiska unionensstörsta framgång så här långt. Vi kan röra oss fritt ochleva och arbeta i andra länder. Handelshinder harundanröjts, och konsumenternas position har flyttatsfram genom att konkurrensen har blivit bättre, men viskall inte nöja oss med det. Vi måste drivapå, så att den inre marknaden blir ännu bättre. Vimåste göra mera för att utnyttja de möjligheter tillbättre ekonomisk utveckling, ökad sysselsättning ochstarkare ställning för konsumenterna som den inremarknaden medför.Till att börja med är det viktigt att ta vara på detsom har åstadkommits och att resultatet förval-tas väl. Bara så kan medborgarnas förtroende uppnås.Det är därför beklagligt att inte medlemsstaterna hargenomfört gemensamt beslutade åtgärder i högregrad. är, som nämnde, endast tvåtredjedelar av direktiven genomförda i alla 15 med-lemsstater.Endast med medborgarnas fulla förtroende ochstöd kan utvecklingen inom den inre marknaden gåframåt. Det kräver t.ex. en stark konsumentpolitik.Om man ständigt nöjer sig med den minsta gemen-samma nämnarens politik på konsument- och miljö-området kommer man inte att få medborgarnas förtro-ende. Om förtroendet saknas kommer konsumenternastvekan inför utländska varor och tjänster att bestå.Man fastnar i gamla vanor där man fortsätter att köpade gamla välkända märkena. Handeln utvecklas inte isamma takt. Utbudet blir inte lika brett, och konkur-rensen blir inte så stark som konsumenterna förtjänar.Då är det konsumenterna som blir lidande och denekonomiska utvecklingen och sysselsättningen i Sve-rige och i Europa.Medborgarna måste se konkreta resultat. De måstekunna lita på att höga krav på hälsa och säkerhetuppfylls, både för människor och djur, att hänsyn tastill miljön och att miniminivåer när det gäller arbets-villkor säkerställs. Det får inte finnas något tvivel omvem den inre marknaden är till för.En gemensam inre marknad förutsätter lika spel-regler, så att konkurrensen kan ske på lika villkor.