prot · GK09105 · 1997-05-20 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1996/97:105Tisdagen den 20 majKl. 14.00 - 16.3718.00 - 21.25Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 12, 13 och 14 maj.2 § Meddelande om information från regering-enTredje vice talmannen meddelade att tisdagen den3 juni skulle utrikesminister lämna information om upprättande av etteuroatlantiskt partnerskapsråd ().3 § FrågestundAnf. 1 TREDJE VICE TALMANNEN:Då gäller det frågestunden. Jag hälsar regeringensrepresentanter välkomna. är det finansministerErik , socialminister , ut-bildningsminister , statsrådet ,kommunikationsminister , kulturminis-ter och försvarsminister vonSydow. 2 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till finansmi-nister vid är nu över,men frågan till regeringen kvarstår: När och hur tän-ker regeringen agera för att förhindra att liknandekostsamma missbruk av strejkrätten upprepas?Anf. 3 Finansminister ():Herr talman! Vi har i av tradition en storfrihet för arbetsmarknadens parter att hantera gällandekonfliktregler. Det skall ske under ansvar, och detsker vanligtvis också under ansvar. I det här fallet harvi haft en konflikt som , såvitt jag är underrättad,har upphört, dvs. det har varit möjligt att lösa fråganutan inblandning från regeringens sida. Jag ser ettstort värde i detta. Med den typ av fri arbetsmarknadsom vi har är också konflikträtten, för båda parter, avomistligt värde. Vi har från regeringens sida ingenavsikt att ändra på dessa regler. Men, som sagt, dethandlar också om att hantera detta med stort ansvar,och jag kan inte se annat än att så har skett också i dethär fallet.Anf. 4 ():Herr talman! Jag håller med om att det är viktigtatt vi har bra regler för arbetare och andra anställdaför att kunna uppnå vettiga anställningsvillkor. Mendet här handlade ju inte om det. Arbetsgivaren ocharbetstagarna på den berörda arbetsplatsen var heltöverens om att sakernas tillstånd var okej.Jag skulle vilja höra om ändå intemenar att detta utnyttjande av strejkrätten var ettmissbruk som faktiskt åsamkade tredje part miljontalskronor i extra kostnader. säger attdet här löste sig. Jag tycker inte alls att det är löst,eftersom de här kostnaderna för tredje part har upp-stått.Min fråga återstår: Tänker verkligen regeringenbara sitta med armarna i kors och se att sådana härmissbruk kan återupprepas ? Tänker ni integöra någonting?Anf. 5 Finansminister ():Herr talman! Det är faktiskt så att den här fråganefter en ganska har lösts internt. Det har intekrävts något ingripande från regeringens och stats-makternas sida. Vi har inte behövt ingripa, och jag serett stort värde i detta. Det kan inte vara bra om stats-makterna ständigt och jämt ingriper i pågående kon-flikter, än mindre efter avslutade konflikter, bara föratt man i något fall händelsevis tycker att instrumen-ten inte används på klokast tänkbara sätt. Det före-kommer övertramp; visst har vi sett exempel på dethistoriskt. Men det är också viktigt att ansvarskänslanhos parterna bibehålls, och det gör den inte om manständigt och jämt kan räkna med att regeringen ingri-per till stöd för den ena eller den andra parten.Min slutsats kvarstår: Den här frågan har hanteratspå ett sätt som inte har varit skadligt för samhällseko-nomin, och jag ser alltså ingen anledning för rege-ringen att ingripa.PFF-övningen i SkagerrakAnf. 6 ():Herr talman! Jag har en fråga till försvarsministerBjörn tänkte börja med att säga att jag tillhör dengeneration som blev politiskt präglad av Kongokrisen.Jag vaknade politiskt i samband med Kongokrisen1960. Man kan tycka olika saker om svenska ställ-ningstaganden då, men det var i alla fall dåSveriges röst märktes i världen. Det fanns en diskus-sion när vi gick med i EU om huruvida vi skulle förlo-ra vår särpräglade identitet. skall övningen Co-operative Banners snart börja på , ochsvenska flygplan skall flyga ihop med NATO-flygplan.Jag vill ställa frågan så här: Anser försvarsminis-tern inte att det nu finns en risk för att heltskall tappa sin identitet i den internationella säker-hetspolitiska och övriga utrikespolitiska debatten?Anf. 7 Försvarsminister ():Herr talman! Har tappat sin röst och sittinflytande därför att vi ingår i den nordisk-polskabrigaden i Bosnien? Där agerar vi på allvar. är en övning byggd påett scenario som har sin utgångspunkt i Bosnien ochär till för att vi skall kunna genomföra denna typ avfredsfrämjande och fredsbevarande aktioner. Inte harväl förlorat någonting genom vårt engage-mang i Bosnien - snarare tvärtom!Anf. 8 ():Herr talman! Jag trodde att det fanns ett mycketbrett medvetande om att det inte fanns något alterna-tiv till den organisation man hade i Bosnien. Det varju ändå i grunden ett FN-mandat. Men håller vi påatt hamna i en situation där jag tror många människorupplever att vi glider in i något slags NATO-sfär. Jagtror därvid också att många människor, inte minst itredje världens länder, upplever att Sverigehåller på att tappa sin totala, egna identitet i den härtypen av frågor.Min fråga är alltså: Tänker försvarsministern för-söka göra någonting för att vår neutralitet och allians-frihet skall bli tydligare efter de nu pågående övning-arna?Anf. 9 Försvarsminister ():Herr talman! Jag tror exempelkommer att visa sig föga relevant när det kommer idagen vad som är övningens scenario och vilka delta-garländerna är. Här ingår länder utanför NATO, så-dana som är icke-allierade i och sådana somingår i CIS-samväldet, dvs. det ryska samväldet. Häringår länder som icke har för avsikt att ansöka ommedlemskap i . Kort sagt: Det är en bred delta-garkrets av stater som funnit att det här är ett sätt attgöra det möjligt för stater att delta i den kollektivasäkerhet som alltmer fordras . Att den härövningen på något sätt skulle kunna tas till intäkt fördet som frågeställaren vill göra gällande kan jag alltsåinte se. Vi kommer att fortsätta med vår alliansfriapolitik, och det finns många möjligheter för oss attklarlägga detta - både i samband med övningen och iandra sammanhang.Kontakten mellan regering och landstingenAnf. 10 ():Herr talman! Jag riktar min fråga till socialmini-ster ett par veckor sedan signalerade iGävleborgs län att man hade för avsikt att uppvaktaregeringen med anledning av den besvärliga situationman har i inom vårdsektorn. Jag vill där-för ställa följande fråga till socialministern: detfunnits några kontakter mellan regeringen och lands-tinget i , och hur många andra lands-ting har uppvaktat regeringen med anledning av debesvärliga nedskärningarna inom vården?Anf. 11 Socialminister ():Herr talman! Det är möjligt att det har kommit enskrivelse där man frånGävleborgs landsting har begärt att få träffa mig. Jagskall kontrollera detta så fort jag kommer tillbaka tilldepartementet. Men såvitt jag vet har den inte kom-mit. Jag anser mig ständigt uppvaktad av landstingen,eftersom de naturligtvis vill se till att jag har en ak-tuell bild av det ekonomiska läget och också av vadman gör för att utveckla verksamheten på olika sätt.Jag är i ständig kontakt med både Landstingsförbun-det och med enskilda landsting, och jag har också föravsikt att följa upp vårpropositionen på det sättet attjag skall besöka varjelandsting för att både ge tillfälle för offentligheten ochför medborgarna i respektive landsting att träffa migför att samtala om vård och omsorg och för att träffalandstingspolitikerna och kommunpolitikerna för atttala om dessa angelägna frågor.Anf. 12 ():Herr talman! Jag anser att dessa uppvaktningar ärviktiga, eftersom vi riksdagsledamöter då får veta hurtillståndet är ute i landstingen. Finns det någon möj-lighet att vi kan informeras om dessa uppvaktningaroch resultaten av dem?Anf. 13 Socialminister ():Herr talman! Våra scheman finns redovisade, ochnär vi träffar uppvaktande parter finns det också re-dovisat. Det går därför säkert utmärkt bra för riks-dagsledamöterna att vara med på sådana uppvakt-ningar. Detta är inte ovanligt. Allt vi gör redovisasoffentligt.ArbetslöshetenAnf. 14 ():Herr talman! Jag har en fråga till finansministern.Det strömmar ju in uppgifter om tillståndet på ar-betsmarknaden. kom siffror om syssel-sättningen, som är den lägsta någonsin kan man näs-tan säga. Den är åtminstone den lägsta sedan statistikav den här typen började föras.I dag kom AMS vårprognos som visar att denöppna arbetslösheten blir . Jag kan nämnaatt regeringen i sin vårproposition sedanspådde att den skulle bli . är den alltså8,4 %.Mot den bakgrunden undrar jag om finansminis-tern har något att säga om möjligheten att forcera ettantal förslag från regeringen som skulle kunna be-kämpa arbetslösheten? Ni bereder ju ett antal förslag.Skulle regeringen kunna tänka sig att snabbt läggafram ett antal förslag för att effektivare bekämpaarbetslösheten?Anf. 15 Finansminister ():Herr talman! Det är riktigt att AMS har kommitmed sina senaste bedömningar, och de avviker någotfrån dem som regeringen har gjort i vårpropositionen.Jag konstaterar att AMS-chefen har uttrycktatt han bedömer det som fullt realistiskt att vi klarardet mål som vi har satt upp, att halvera den öppnaarbetslösheten till år 2000.Men visst är läget mycket bekymmersamt. Det ärjag den förste att medge. Vi har under de senaste åreninte lyckats öka sysselsättningen särskilt mycket jäm-fört med det våldsamma ras som inträffade under denföregående regeringen. Det är en tung och mödosamuppgift att vrida utvecklingen rätt. Det är därför somvi i vårpropositionen har lagt fram en serie förslag påolika områden som om bifaller dem, vilketjag utgår från - får gärna stödja des-sa förslag - kommer att ha en positiv effekt på syssel-sättningen och pressa ned arbetslösheten redan i åroch än mer 1998 och kommande år.Anf. 16 ():Herr talman! Jag får korrigera finansministern.Som jag nämnde är arbetsmarknadsläget, såvitt mannu kan bedöma, sämre än det var t.o.m. under dendjupa lågkonjunkturen under den borgerliga regering-en.Vid ropades det ju påen extrariksdag, vilket det också blev, och den antogockså vissa förslag. Men läget är alltså nu mycketallvarligare än det var då. Det tyder ju på att det varsom vi sade, att förslagen var helt otillräckliga.Nu har det ju förts en intressant debatt om före-tagsklimatet i landet. Talar inte detta för att manmåste göra något för att förbättra företagsklimatet?Kan ni lägga fram en proposition med anledning avDan utredning? Kan ni lägga fram förslagmed anledning av utredning? Kanni lägga fram förslag om skattelättnader för utländskaexperter? Det är tre förslag som ni redan har i Rege-ringskansliet. Kan ni inte forcera behandlingen avdem och lägga fram förslag, så att vi får konkretaresultat?Anf. 17 Finansminister ():Herr talman! Jag kan försäkra attdet pågår en ständig aktivitet i , inteminst med tanke på att man skall förstärka sysselsätt-ningen och få ned arbetslösheten. Sedan får man ändåha klart för sig att det är viktigt att man först ochfrämst fattar beslut om de förslag som vi har lagtfram, så att de kan träda i kraft. De kommer att ha enmycket positiv effekt på utvecklingen. Det är jagövertygad om. Om detta sedan inte är tillräckligt ärberedskapen hög att vidta ytterligare åtgärder.Vi kan säkert diskutera åtgärder för att ytterligareförbättra företagsklimatet. Jag kan ändå konstatera attden ansedda brittiska tidskriften i sinsenaste undersökning av företagsklimatet i ett stortantal länder har uppgraderat från en tidigareartondeplats till en niondeplats bland ett sextiotalländer. Här får vi en iakttagelse från någon som intehar partipolitiska skäl att svartmåla läget i . Vihar ett ganska gott företagsklimat, men vi skall gärnadiskutera åtgärder för att förbättra det ytterligare.Anf. 18 ():Herr talman! Finansministern talar om ständig ak-tivitet i - det är möjligt att detta gersysselsättning där - och regeringen väntar på att för-slagen skall träda i kraft. Men detta har vi ju hörtförut. Vi hörde det i samband medsommarpropositionen. Arbetsmarknadsminister sade så sent som , dvs. förett halvår sedan, att skördetid nu väntade. Men verk-ligheten är en ökande arbetslöshet. Enligt AMS-prognosen kommer ytterligare sysselsättning att för-svinna.Regeringen säger nu att man skall vänta och seeftersom förslagen ännu inte har fått träda i kraft ochfått möjlighet att verka. Det är bara att konstatera attregeringens politik inte fungerar. Det är precis somLars säger.Göran har ändå sagt att regeringen skallkomma med fler förslag om det inte fungerar. Då fårväl regeringen nu redovisa för parlamentet vilka nyaförslag som den skall lägga fram för att förändra ar-betslöshetssituationen. Ingenting har hänt sedan isomras, och ingenting har hänt utomatt det går åt fel håll.Anf. 19 Finansminister ():Herr talman! Det är en mycket stor uppgift attvända utvecklingen på arbetsmarknaden. Under denborgerliga regeringstiden förlorade 500 000jobb. Att återvinna dessa jobb är den uppgift som vihar föresatt oss, och vi skall göra detta steg för steg.De åtgärder som vi har föreslagit i vårpropositio-nen har ju ännu inte beslutats av och harännu inte trätt i kraft. Om fattar beslut omdetta, innebär det att det iår sätts in i vården, omsorgen ochskolan. Vi får en utbyggnad av utbildningssystemet.Vi får stimulanser till små och medelstora företag. Visätter i gång att bygga det hållbara . Vi gör enrad förändringar och reformer inom arbetsmarknads-politiken. Det är alltså mycket på gång. Tillsammansmed det allmänt bättre ekonomiska klimatet i Sverigemed lägre räntor, praktiskt taget ingen inflation, sane-rade statsfinanser plus en konjunkturuppgång som vinu ser allt starkare tecken på skapas ändå förutsätt-ningar för att vi skall vända på den utveckling som ärbekymmersam och som har varit bekymmersam iåtskilliga år i Sverige.Anf. 20 ():Herr talman! Som vanligt återvänder regeringentill en tidigare regeringsperiod utan att redovisa att detfaktiskt var som det stora falletinträffade, dvs. som ni hade regerings-makten, och att man lyck-ades göra en vändning som ni sedan har brutit till endestruktiv linje.Återigen. Ni har faktiskt regerat ,och ni har inget annat att komma med än att skylla påtidigare händelser. Era förslag fungerar ju inte. Varförlägger ni då inte fram nya förslag och tar fasta påoppositionens förslag? Det kanske finns korn av san-ning i dessa om ni granskar dem närmare. Det är juavsaknaden av aktivitet från er sida som är det för-ödande . Det är därför som arbetslösheten stiger,och det är därför som vi förlorar sysselsättning också iår.Anf. 21 Finansminister ():Herr talman! Det är faktiskt en felaktig historie-skrivning som gör. Det är ett faktum attdet var under den borgerliga regeringsperioden som vitappade 500 000 jobb. Det var inte under periodendessförinnan utan . Vår svåraoch viktiga uppgift är att få till stånd en vändning tilldet bättre.Även om läget ser bekymmersamt ut - det förne-kar jag inte - har vi ändå sett vissa ljus-tecken. Det finns tecken på att sysselsättningen ökar.Det finns inte minst när det gäller ungdomsarbetslös-heten en klar tendens till en minskning, även om detskall medges att det är från en mycket hög nivå. Lägetär alltså inte helt nattsvart.Jag är för min del övertygad om att det när de åt-gärder som vi har föreslagit träder i kraft, tillsammansmed den allmänna uppgången i ekonomin, lägre rän-tor och låg inflation, kommer att bli påtagligt positivaeffekter. Vi kommer att se det och än meraunder kommande år. Men självfallet är vi från rege-ringens sida beredda att vidta fler åtgärder, om lägetså kräver.Anf. 22 ():Herr talman! Det är inte bara som åbero-par gamla siffror. Det var ju faktiskt så, ,att vi fick 1 000 nya jobb innan den bor-gerliga regeringen avgick. Då var vi på väg uppåt. Detglömmer, underligt nog, socialdemokratiska rege-ringsföreträdare att erkänna. Därför ställer jag följan-de raka fråga: Är beredd att här erkännaatt vändningen redan hade kommit under den borger-liga regeringens tid och att det var dess politik somåstadkom vändningen?Vi har tyvärr fått en vändning till detsämre igen.Anf. 23 Finansminister ():Herr talman! Jag vill till säga attdet exempel som gavs är ett skolexempel på konstenatt ljuga med statistik. Det är klart att man genom attpeka på en mycket då fruFleetwood och hennes partivänner utgjorde rege-ringsunderlag kan visa upp en uppgång, men faktumär ju att det var under den sammanlagda treårsperio-den som raset kom. Det var då vi tappade 500 000jobb i Sverige.Kom inte heller och säg att innebar enljusning för svensk ekonomi eller arbetsmarknad! Detvar ju då som räntorna i stort sett fördubblades därföratt misstron mot svensk ekonomi var total. tal om köpbojkott vad gällde svenska statspap-per. Det var i och för sig ett olämpligt agerande, mendet visar ändå den kompakta misstro som fanns. Intevar detta någon ljusning för dem som var arbetslösa ilandet. Det krävs ju helt andra insatser än den politiksom svarade för för att få rätsida på dehär problemen.Anf. 24 ():Herr talman! Det är typiskt att denna historie-skrivning kommer tillbaka. Jag bad om ett kort svarmen får i stället ett inlindat svar, där man aldrig er-känner egna brister liksom inte heller fördelaktigaåtgärder som har vidtagits av en tidigare regering. Jagkonstaterar bara att den socialdemokratiska polemi-ken fortsätter.Anf. 25 Finansminister ():Herr talman! Jag vill till sägaatt långrandiga frågor ibland kan kräva långrandigasvar. Men det är faktiskt precis så som jag säger. Jaghar gett uppgifter för hela den borgerliga treårsperio-den, inte som man kan plockafram och som skenbart ger ett annat intryck.Elisabeth får alltså nöja sig med detta.Det var under den borgerliga regeringsperioden somden stora arbetslöshetskatastrofen inträffade. Det ärvår uppgift - och vi skall klara den - att steg för stegta landet ut ur den stora arbetslöshet som vi alltjämtlider under.Svensk flyktingpolitikAnf. 26 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetPierre Schori.Under ett par veckor har jag fått information omhur flyktingfamiljer med barn som harvarit i har blivit utvisade. Det har varit oer-hört svåra förhållanden i familjerna. Jag vet att jaginte får ta upp enskilda fall här i kammaren, men jagvill fråga statsrådet hur man definierar humanitäraskäl för den som vill vara kvar i och somdessutom har minderåriga barn.Anf. 27 Statsrådet ():Herr talman! Denna kammare har antagit en nyutlänningslag med verkan från . I denredovisas ganska utförligt svaret på den fråga somställdes här. Jag kan bara säga att vi har gjort utomor-dentligt tydliga klarlägganden och antagit riktlinjerför vad som definierar flyktingskap och asylskäl iSverige. De går längre i generositet - låt mig säga så- än , ,och är mer moderna i sin tillämpning.Till detta kommer de s.k. humanitära skälen. skall man alltid väga in den enskilda individenssituation. Där spelar barnen en särskild roll, eftersomvi i den nya lagen har inkorporerat FN:s barnkonven-tions anda. Det går inte att säga exakt hur det kantillämpas på varje enskild situation eller varje enskildfamiljs situation, men detta är tydligt angivet i förar-betena och i utlänningslagen som sådan.Anf. 28 ():Herr talman! Jag eftersträvar och hoppas också attlagens intentioner skall följas. Det är tillämpningen avden svenska lagen som är verkligheten för de härfamiljerna. Jag tycker att det finns allt skäl i världenför oss som politiker och naturligtvis även för statsrå-det att verkligen se till att de intentionersom har antagit följs upp. Men ibland blirman oerhört konfunderad och undrar om det verkligenär så.Jag vill ställa ytterligare en fråga till statsrådet:Anser statsrådet att i samtliga fallanvänder den tolkning som motsvarar riksdagensambitioner?Anf. 29 Statsrådet ():Herr talman! Jag anser det vara min plikt att i mindagliga gärning följa frågan om utlänningslagenstillämpning med största noggrannhet. Vi skall visarespekt för lagen men också för individen. Visst hardet förekommit enskilda fall som kan diskuterasmycket häftigt, fall där kanske inte all informationkommit fram. Kanske har man också gjort fel här ochdär. Men jag vill mena att den nya lag som vi nu harär så tydlig, t.ex. i fråga om tortyr, som det gäller i ettaktuellt fall, att man har mycket klara anvisningar förhur man skall agera i och tolka olika situationer.Jag ställer mig positiv till andan i den fråga somställts.Anf. 30 ():Herr talman! Jag vill gå vidare i den här frågan. Vivet att det har förekommit ett fall med småbarn. Ettbarn har dött, och ett annat har tagit stor psykisk ska-da. Vi hade ett fall med en man som skulleutvisas till och hämtades i underkläder frånpsyket i , om jag minns rätt. Handlandet närman ryckte åt sig denne man för att skicka honom tillKronobergshäktet var verkligen ovärdigt.Det visar sig att man när man får uppmärksamhet ipressen kan lyckas rädda de här människorna. Är detdå inte fel på lagstiftningen? Är den tillräckligt tyd-lig? Eller är det praxis som det är fel på när det måstegå till pressen innan man tar tag i sådana här fall därdet är helt klart att humanitära skäl talar för att veder-börande får stanna?Anf. 31 Statsrådet ():Herr talman! Som vet kan jag faktisktinte uttala mig om enskilda ärenden, i all synnerhetinte om något som ägde rum medan jag inte var ilandet.Jag är alltså förhindrad att uttala mig om just dettaenskilda ärende. Sjävfallet skall man även i fall därman har tagit beslut om avvisning eller utvisningtillämpa respekt för människan, och i det ingår inte hämtar folk i kalsongerna, om så nu har skett.Uthyrning av SJ:s vagnmaterielAnf. 32 ():Herr talman! Vi talade om den fruktansvärdaarbetslösheten, och det fanns olika åsikter om hur manskulle komma till rätta med den. Jag har en fråga därjag tror att vi är överens, nämligen om möjligheternaatt stödja de små företagen. Jag vill vända mig tillkommunikationsministern har ju fått köpa sin materiel på väldigt godavillkor, bl.a. med skattemedel. Man kan säga att devagnar som SJ inte längre använder är i någon meninghela svenska folkets vagnar. Det finns småföretag somhar lyckats slå sig in och köra lönsamt på en gods-transportmarknad där SJ inte kunnat klara detta. Dehar fått nya kunder. Men vägrar SJ att hyra ut dehär vagnarna, trots att de står uppställda utan att an-vändas.Min fråga till statsrådet utgår från att SJ har ettmonopol på det här området. De aktuella typerna avtimmervagnar osv. kan inte leasas från andra länder.Vilka regler är det som gäller för SJ när det gäller atttill privata företag hyra ut materiel som man inte läng-re har användning för?Anf. 33 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det är alldeles riktigt att SJ har ettslags de facto-monopol beträffande den här typen avvagnmateriel. Det finns inga andra regler för dennamateriel än vad som gäller för annan materiel ägd avSJ eller andra statliga affärsverk.Det förekommer en diskussion i frågan om manskulle överlämna den här typen av materiel liksomäven personvagnar till ett slags statligt vagnbolag,som sedan kan hyra ut materielen antingen till åkeriereller t.ex. till länstrafikhuvudmän. Den här diskussio-nen är ännu inte avslutad, och den kommer att liggatill grund för den proposition som kommeratt få ta ställning till i samband med den stora trafik-politiska propositionen 1998.Anf. 34 ():Herr talman! Vi är överens om att arbetslöshetenär ett fruktansvärt problem och om att småföretagenmåste få hjälp. Det är då också viktigt att de nu inteskall behöva vänta på nya organisatoriska åtgär-der som kanske gör att de får hyra sådan här materiel,alltmedan kunderna i stället kör sitt gods på lastbil.Skulle inte kommunikationsministern vilja ta uppde här fallen? För undvikande av ministerstyre kunderegeringen ta upp en diskussion med SJ och snabbtålägga SJ att hyra ut sin materiel till rimligare villkoroch framför allt att inte neka att hyra ut den som detinte använder?Anf. 35 Kommunikationsminister ():Herr talman! Frågan om vagnmaterielen är en delav villkoren för matarbolagen eller shortline-bolagen.Jag delar uppfattning att det ärviktigt att de får rimliga villkor.