prot · GK09115 · 1997-06-05 00:00:00 — Vilka som vinner ser vi. Klyftorna blir större.När det gäller grundlagsfrågan säger det viktiga är de politiska utfästelserna om attdenna fråga skall underställas svenska folket i val avnågot slag. Det säger ni. Men vad tror en borgerlig regering säger efter en eventuell val-seger? Den har inte sagt någonting om att den tyckeratt denna fråga skall provas i val, mer än i valet 1998.Om vi gör den grundlagsändring som gäller Riksban-kens ställning, som enligt er uppfattning är tillräckligför att låta bli medlem i , då står vi där.Er handlingfrihet blir också en eventuell borgerligregerings handlingsfrihet. Därför är det viktigt att viinte gör någon grundlagsändring innan vi har under-ställt denna fråga en valprocedur. Vi förespråkarnaturligtvis en folkomröstning.Det är därför inte kan tråckla sigur detta genom att säga att vi kan ändra Riksbankensställning. I praktiken innebär det att vi öppnar för ettEMU-medlemskap. Där måste ni ta ställning. Anting-en har ni blivit lurade, eller också tänker ni lura demsom tror att ni är motståndare till EMU.Grundlagsfrågan och frågan om en folkomröstningär de som är centrala. De måste få en lösning föratt vi skall få stopp på den utveckling som innebärinträde i EMU. Oavsett vad det socialdemokratiskapartiet tycker blir det en valfråga, om det inte blir enfolkomröstning innan.Anf. 14 ():Herr talman! Jag ställde en fråga till finansminis-tern om varför det är så bråttom att genomföra denförändring av grundlagen i fråga om Riksbankensställning som har drivit under lång tidoch som socialdemokraterna har varit moståndare tillunder . Det är en förändring som krävs om viskall gå med i slutgiltigt. Varför genomföra dengrundlagsändringen , om ni säger nej och fråganskall underställas folkets avgörande? Om vi får enannan regering gäller inte ert ord, som påpekade. Då kan ett medlemskap snabbt klub-bas igenom utan att svenska folket får avgöra det iöppet val.Det är rimligt att val blir ett EMU-val.Man måste också fråga sig vilken ekonomisk po-litik och vill ha om vi gårmed i . Vilket alternativ väljer ni? Är det attfortsätta med en i huvudsak nationell ekonomisk poli-tik och därmed få en svag valutaunion med högreräntor och svagare valuta? Eller köper ni förslaget attcentralisera den ekonomiska politiken till , såatt vi förlorar vårt ekonomiska självbestämmande imycket högre grad än valutaunionen ser ut att innebä-ra? Accepterar ni att man i skall bestämmavilka skatter vi skall ha i och hur välfärdssys-temen skall se ut? Ni måste bestämma er. Om valu-taunionen skall fungera bra och vi skall få ut de eko-nomiska fördelar ni räknar med teoretiskt krävs enstark ekonomisk centralstyrning från . Ni harinte talat om vad ni vill. Ni har förnekat svenska fol-ket att få veta vilken linje ni egentligen vill följa. Detär en brist också i denna debatt.Anf. 15 ():Herr talman! hänvisade till TheEconomist och sade att vi sannerligen har ett varmtoch skönt företagsklimat i . Jag vet inte omOlof lyssnade på nyheterna på mor-gonen där det konstateras att den arbetade tiden peranställd har ökat så dramatiskt att ungefär 250 000jobb ligger i denna ökning och att företagen inte ny-anställer utan väljer att öka arbetstiden. Det vittnar väländå om att det är något fel, ?Arbetslösheten pekar också på detta. Det är i dagfler arbetslösa än när den socialdemokratiska rege-ringen tog över. Styrkan i argu-mentation i vårt ställningtagande mot att nu ärmoget att gå med i bekräftas av en överväldi-gande majoritet av ekonomkår. Vi kan kon-statera att ekonomiska problem, och framförallt den alldeles för låga tillväxttakten, är ett inhemsktproblem, och det skall åtgärdas med inhemska åtgär-der.Jag har mycket stora tvivel på att Socialdemokra-terna och gemensamt klarar av detta, pågrund av de ideologiska blockeringar som Socialde-mokraterna har. Därför krävs det en ny riksdagsma-joritet som tar itu med dessa saker. Det är den vikti-gaste åtgärden. Vi ser nämligen också en risk att re-geringen planerar att gå med i för att få en nysyndabock för att kanske ta itu med dessa strukturellaproblem.Då är det alltså det stygga EU och det löntagarfi-entliga EMU som tvingar att genomföra vissasaker, och och får baramotvilligt expediera vad utomstående krafter gör. Denhär taktiken är väl beprövad, att aldrig motivera be-hovet av strukturella åtgärder, utan i stället skylla pånågon yttre faktor, antingen det är samarbetet medCenterpartiet eller krav från EU och Maastrichtför-draget.Det är nationella problem som håller så stor del avsvenska folket i arbetslöshet. Dem skall vi börja medatt åtgärda nationellt.Anf. 16 Finansminister ():Herr talman! och att vi skall genomföra några grund-lagsändringar över huvud taget. En del av de ändring-ar som fem partier har enats om är ingenting annatän en följd av att är medlem i EU. Vi har tagitpå oss skyldigheten att genomföra de förändringarna,och det skall vi göra även om vi står utanför valutau-nionen.Att inte göra det är att inte respektera medlemska-pet som svenska folket i en folkomröstning har ställtsig bakom. Jag är litet förvånad över att höra att re-presentanterna för partier som i andra sammanhangtalar om vikten av folkomröstningar i praktiken inte ärberedda att respektera folkomröstningar när de inteutfaller på de sätt man själv önskar.En helt annan sak är det med sedelutgivningsmo-nopolet. Där har våra bedömningar lett fram till attdet inte är något absolut tvingande krav att genomföraen sådan grundlagsändring om vi går in i valutaunio-nen. Det viktiga är återigen den politiska utfästelsen.Vi går inte in i valutaunionen utan att svenska folketfår ta ställning till frågan.Gudrun oroar sig över riskerna för enborgerlig valseger och en borgerlig regering. Detoroar också jag mig över. Men om svenska folket villha en tokig politik blir det så. Det är demokratinsspelregler. Vår uppgift är naturligtvis att övertygasvenska folket att inte rösta fram en sådan politik. Detkan vi inte hindra med grundlagsändringar eller ute-blivna grundlagsändringar. Vi kan bara hindra detgenom upplysning, information och debatt.Sedan får jag höra av om den storasplittringen inom socialdemokratin i EMU-frågan.Visst finns det olika uppfattningar. Det är ingen hem-lighet. Konstigt vore det annars i ett stort parti. Menvi har efter en demokratisk beslutsprocess fått ettenigt verkställande utskott och en enig partistyrelse attställa sig bakom det ställningstagande som jag harredovisat. Jag tycker att den processen har väldigtstora förtjänster. Jag vet att inte tyckerom den. Men så kommer vi att göra även i fortsätt-ningen inom Socialdemokraterna.Det handlar om debatt först och beslut sedan. LarsTobissons recept är beslut först och ingen debatt ensefteråt. Det är ändå ett faktum att det finns betydandeåsiktsskillnader också inom . Det ärmånga moderater som inte tycker som finns i den moderata riksdagsgruppen, och definns i och studentför-bundet. Det finns en rad moderata tidningar som haren helt annan uppfattning, även egethusorgan . Det finns t.o.m. enannan uppfattning i den kryptomoderata tankesmedjanTimbro. Men det kommer inte fram i debatten. Därutövas väl det s.k. ledarskapet.Åsiktssplittring finns inte bara inom Moderaterna.Det finns också inom det tilltänkta något krymptaborgerliga regeringsalternativet. Vi har här kunnatlyssna på hur med ett nej till valutaunio-nen står för en annan linje än den som redovisar. Det är naturligtvis enintressant tanke hur en borgerlig regeringspolitikskulle utformas på detta område. Det förstår jag inte.Jag kan möjligen glädja mig åt att ju mindre trovär-digheten blir i ett sådant regeringsalternativ, destogladare blir väl de finansiella marknaderna. Lägreräntor och en starkare krona blir sannolikt följden.Till sist redogjorde för hur rege-ringscheferna i EU ställer upp sig för gruppfoton, ochhur ställer sig i olika positioner. Jagtänker på vilket inflytande hade haft om vihade haft en borgerlig budgetpolitik, med de gigantis-ka underskotten. Då handlar det inte om att stå litetgrand i utkanten av gruppbilden. Om regeringschefer-na står någonstans utanför rådsbyggnaden i väl den moderate tänkte regeringschefen stånågonstans ute i Ardennerna. Den vidvinkelkamerafinns inte som skulle ha kunnat fångat upp den mode-rate representanten på ett sådant gruppfoto.Anf. 17 ():Fru talman! När finansminister här försöker att fåtill det demagogiskt är han smidig som en ardenner-häst. De förslag till budgetalternativ som vi har lagtfram under den socialdemokratiska budgetperiodenhar genomgående varit starkare än regeringens.Jag tycker att den här debatten efterlämnar ett be-klämmande intryck. Det finns flera motståndarpartiervilkas åsikt jag inte delar, men de talar om var de står.Finansministern och regeringen smiter undan sittansvar. Som högsta ansvarig för ekonomin kan ErikÅsbrink inte klargöra sin uppfattning om en gemen-sam valuta är bra eller dålig för Sverige.När han som är vald för den uppgiften, och rimli-gen skall besitta kompetens för det, inte klarar av attforma en ståndpunkt, hur skall man då kunna begäraatt hans väljare skall kunna göra det på annat sätt änatt man säger att det är bäst att låta det förbli som detär? Det är det fega partiintressetsom får råda. Vi moderater står fast vid att Sverigebör delta fullt ut i valutasamarbetet så tidigt det går.Vi är medvetna om att det inte är populärt i alla läger.Men vi talar om var vi står som parti, och det harväljarna rätt att veta.Till vill jag säga att inget EU-landförespråkar gemensam finans- eller skattepolitik, ochsjälvfallet inte heller vi moderater. Vi säger ja tilleuron av ekonomiska skäl. Vi får lägre räntor, en merstabil valuta, och svenska företag lika väl som enskil-da kan uppträda på jämställd bas med sina motsvarig-heter i andra europeiska länder. Vi ser det som viktigtatt påverka utformningen av valutasamarbetet redanfrån starten beträffande t.ex. regelverk och rekryteringav personal.Men det är betydelsefullt att kunna påverka även iett vidare perspektiv. Genom att fullfölja sina åtagan-den enligt medlemsfördraget visar sin vilja attengagera sig på allvar i det europeiska samarbetet isyfte att säkerställa fred och välfärd för medborgarna.Jag beklagar att det socialdemokratiska regeringspar-tiet avviker från den linjen.Anf. 18 Finansminister ():Herr talman! fortsätter med myt-bildningen om att vi inte lämnar besked. Vi har läm-nat ett klart och entydigt besked från Socialdemokra-terna: går inte in i valutaunionen vid dessstart, men håller öppet för att kunna gå in . Omfrågan aktualiseras skall den underställas svenskafolket för prövning. Det är ett klart och entydigt be-sked. vet alla vad som gäller.Som alternativ kan vi se det krympande borgerligaregeringsalternativet, som är djupt splittrat i dennafråga. Ingen människa har en aning om vad en sådanregering, om olyckan vore framme, skulle föra förpolitik i frågan om relationer till valutaunio-nen.Det viktiga är att vi har hamnat i den situationenatt vi har kunnat fatta beslutet utifrån en styrkeposi-tion. Vi i har skaffat oss en rejäl handlingsfri-het, och det har vi kunnat göra därför att vi har byggtupp en allt starkare ekonomi. Det hade inte varit möj-ligt med de gigantiska underskott som fanns på Tobis-sons och tid. Då hade inte haft någotval och inte något inflytande. kan vi agera utifrån vad vi anser är bäst förSveriges intressen.Det är intressant att notera att beskedet när detkom ledde till positiva reaktioner i form av lägreräntor och en stärkt krona. Det ledde t.o.m. till denkommentaren från en chefshandlare, att är ettbra alternativ för de investerare som vill flytta överpositionerna och tillfälligt gå ur EMU-länderna. Dithar alltså kommit. Hade någon kunnat före-ställa sig detta för bara ett eller ?Det är naturligtvis en oerhörd styrka för oss iSverige att vi har en stark ekonomi att visa upp ochatt vi kan klara att forma en politik när det gällervalutan utifrån vad som bäst gagnar intres-sen.Överläggningen var härmed avslutad.2 § Information från regeringen om viktigarefrågor i på Justitiedepar-tementets områdeAnf. 19 Justitieminister ():Herr talman! Förhandlingarna i regeringskonfe-rensen om ändringar i har gått in i sittslutskede. Det nederländska ordförandeskapet presen-terade sitt senaste förslag till ny för-dragstext. Förhandlingarna skall avslutas vid toppmö-tet i . Förslaget ärutformat med utgångspunkt i de diskussioner somhittills har ägt rum, men någon enighet om förslagetfinns inte. Det finns fortfarande invändningar frånskilda håll mot förslagets innehåll på flera punkter.Förslaget är heltäckande och berör alltså frågor påEU:s hela samarbetsområde. Vad jag avser att infor-mera om är några av de viktigare förslag somfaller inom ansvarsområde. Ettsådant ämne är allmänhetens tillgång till dokument -en fråga som har drivit ända från början avförhandlingarna. Ett annat är samarbetet i rättsliga ochinrikes frågor, tredje pelaren, en fråga som underförhandlingarnas gång trätt alltmer i förgrunden.Självfallet kan jag inte här och berätta vilkeninställning kommer att inta i alla delar i för-handlingarnas slutskede. Det sker i ochutskotten. Vad jag vill göra är helt enkelt att informe-ra om vad som ligger på bordet inför toppmötet iAmsterdam om knappt två veckor.Jag börjar med tredje pelaren, och tar därefter uppfrågan om ökad öppenhet i EU, dvs. handlingsoffent-ligheten.Av den inre marknadens s.k. fyra friheter återstårännu för EU att förverkliga den fria rörligheten förpersoner. Avsikten med samarbetet i rättsliga ochinrikes frågor är enligt att möjliggöra frirörlighet för personer. skall säkerheten ochtryggheten för medborgarna säkerställas. Öppna grän-ser har alltså ansetts kräva samarbete mellan med-lemsstaterna om yttre gränskontroller, invandring ochbrottsbekämpning.Detta samarbete äger rum i tredje pelaren,som alltså omfattar samarbete om invandring ochasyl, polis- och tullsamarbete, kontroll av unionensyttre gräns, kamp mot narkotikamissbruk och organi-serad brottslighet samt civil- och straffrättsligt samar-bete. I likhet med samarbetet om en gemensam säker-hets- och utrikespolitik i den andra pelaren är samar-betet i den tredje pelaren mellanstatligt till sin natur.Detta innebär att EU:s institutioner på dessa om-råden inte har samma roll som i det överstatliga sam-arbetet i EG, och att beslut som fattas i den tredjepelaren har karaktären av sedvanliga mellanstatligaöverenskommelser, t.ex. konventioner, som skallgodkännas och genomföras i enlighet med medlems-staternas nationella lagstiftning. Rådets beslut i tredjepelaren är alltså inte bindande för medlemsstaterna påsamma sätt som beslut i den överstatliga första pela-ren.Det är en utbredd uppfattning bland medlemssta-terna att samarbetet på de rättsliga och inrikes områ-dena inte har fungerat tillräckligt bra. Även om jag tillviss del delar den uppfattningen anser jag samtidigtatt en hel del har åstadkommits på detta svåra områdeunder den korta tid som fördraget har varit i kraft. Dethar beslutats om ett flertal viktiga konventioner: Eu-ropol, två utlämningskonventioner, bedrägerikonven-tionen och en konvention mot korruption. Mycketannat har också åstadkommits.Ett skäl som åberopas för att samarbetet inte harvarit tillfredsställande är att detta mellanstatliga sam-arbete inte är lika effektivt som det överstatliga sam-arbetet i första pelaren. Där är ju besluten som fattasav EU:s institutioner direkt bindande för medlemssta-terna. I regeringskonferensen har därför från flera hållföreslagits att delar av det rättsliga och inrikes samar-betet i tredje pelaren skall föras över till första pela-ren. Dessutom har det föreslagits att de delar som blirkvar skall bli föremål för beslutsformer som i högregrad liknar dem som finns i första pelaren. Vidare haren rad andra åtgärder föreslagits i syfte att få samarbe-tet i tredje pelaren att fungera mer effektivt.Ordförandeskapets förslag innehåller en rad änd-ringar som går i den riktningen. De viktigaste är:överflyttning av flera områden från tredje tillförsta pelarenökat inflytande för EU:s institutioner och nyarättsliga instrument på de samarbetsområden somblir kvar i tredje pelarenVad som föreslås bli överflyttat från tredje tillförsta pelaren är följande:yttre gränskontrollervissa asyl- och invandringsfrågorvisst samarbete i fråga om civilprocessrättDe två första ämnena hör till statsrådets Schorisansvarsområde, så dem tänker jag inte beröra mer.Det som på område föreslåsbli överflyttat till första pelaren är vissa civilrättsligafrågor, nämligen:gränsöverskridande delgivning av dokumentsamarbete i fråga om bevisupptagningerkännande och verkställande av domar på pri-vaträttens områdelagval och domstolars behörighetsådant som syftar till att avveckla hinder moteffektiva civilrättsprocesser med gränsöverskri-dande inslagMånga av dessa frågor är reglerade i mel-lanstatliga konventioner, men kommer alltså enligtförslaget att handläggas i första pelaren.Det ger utrymme för att ersätta dessa konven-tioner med förordningar eller andra EG-rättsligt bin-dande instrument. Skälet för detta är att dessa frågorhar betydelse för de fyra friheterna, som redan regle-ras i första pelaren. Då är det också naturligt att dessafrågor förs in i första pelaren.Nu går jag över till att tala om det som föreslås blikvar i tredje pelaren, dvs. frågor om det rättsliga ochpolisiära samarbetet samt straffrättsligt samarbete.Det polisiära samarbete kommer även i fortsätt-ningen att vara helt mellanstatligt till sin natur. Polis-samarbetet skall innefatta operativt samarbete mellanländernas polis- och tullmyndigheter och andra myn-digheter med mer polisiära befogenheter för att före-bygga, upptäcka och utreda brott. Det innehåller vida-re informations- och uppgiftsutbyte, samarbete i frågaom utbildning, utbyte av sambandsmän, forsknings-samarbete m.m. Allt detta sker redan nu i större ellermindre omfattning inom ramen för den tredje pelaren.Men i och med de nya ordalydelserna i fördragetförtydligas vad samarbetet skall omfatta.Vidare skall Europol ges en viss operativ roll sominnebär att pågående internationella utredningar kanstödjas av Europols expertkunskap. Europol kommerinte att ges några befogenheter som innefattar myn-dighetsutövning på medlemsländernas områden. Detär förbehållet den nationella polisen, och det tycker viär viktigt.Även det straffrättsliga samarbetet kommer fort-sättningsvis att vara mellanstatligt till sin natur. För-slaget kommer även i de här delarna att medföra för-delar ur effektivitetssynpunkt men innebär egentligeninte några materiella förändringar, eftersom ett sam-arbete på det här områden redan pågår inom ramenför den tredje pelaren. I förslaget nämns att minimi-regler skall antas på områden som terrorism, organise-rad brottslighet och narkotika. Det är viktigt att noteraatt detta samarbete inte på något sätt hindrar oss frånatt vidta strängare regler i än vad som even-tuellt kan komma att överenskommas inom EU påt.ex. narkotikaområdet.Jag skall något beröra beslutsformerna i tredjepelaren. Alla beslut som rådet fattar i tredje pelaren kräver i princip enhällighet. Frågan om på vilketsätt den vanligaste nuvarande beslutsformen i tredjepelaren, s.k. gemensamma åtgärder, är bindande förmedlemsstaterna har diskuterats fortlöpande sedanEU-fördraget trädde i kraft utan att därvid något en-tydigt svar har kunnat ges.Klart är dock att dessa beslut inte är bindande påsamma sätt som förordningar och direktiv i förstapelaren, där ju medlemsstaterna har överlämnatnormgivningskompetensen till gemenskapen somsådan. Allmänt anses att beslut om gemensammaåtgärder grundar åtminstone en folkrättslig förpliktel-se för medlemsstaternas regeringar att se till att beslu-ten genomförs och efterlevs.I syfte att öka effektiviteten föreslås i det neder-ländska ändringsförslaget att det i fördraget skall klartläggas fast att vissa beslut som rådet fattar på tredje-pelarområdet skall vara bindande för medlemsstaternapå samma sätt som direktiv är bindande inom förstapelaren. I förslaget lämnas öppet om beslut skall fat-tas med enhällighet eller kvalificerad majoritet i dentredje pelaren. gäller att beslut fattas med en-hällighet.Det förslag som föreligger innehåller även frågorom EU:s institutioner och deras roll i tredje pelaren.I första pelaren har EU:s institutioner stort infly-tande på beslut. Så är det inte i tredje pelaren. Enligtordförandeskapets ändringsförslag skall institutioner-nas roll i tredjepelarsamarbetet förstärkas betydligt.Kommissionen skall få förslagsrätt på samtliga områ-den, skall rådfrågas innan rådetfattar beslut och skall få vidgade befo-genheter när det gäller tolkning och tvistlösning.Ordförandeskapets förslag innehåller också reglerom förstärkt samarbete, s.k. flexibel integration. Meddet menas att en majoritet av medlemsländerna enligtnoga fastställda regler skall kunna vidareutveckla sittsamarbete inom EU:s ram som en minoritetav länderna stannar utanför och ansluter sig först närde är beredda till det. Alla medlemsstater är överensom att någon form av flexibel integration är nödvän-dig när EU skall utvidgas med upp till elva nya län-der.För tredje pelaren föreslås för det första att kon-ventioner skall kunna träda i kraft redan när de harratificerats, inte av alla utan av hälften av medlemssta-terna, och då naturligtvis endast i förhållande till demsom ratificerat konventionen.För det andra föreslås att förstärkt samarbete iform av att en majoritet av medlemsländerna går förefår äga rum under vissa förutsättningar.Ett förstärkt samarbete mellan en del av EU:smedlemsländer möjliggör för EU att snabbare utveck-las till ett område med frihet, säkerhet och rättvisa.Kommissionen skall få en viktig roll, men det är rådetsom skall fatta de avgörande besluten om förstärktsamarbete skall äga rum. I ordförandeskapets förslaglämnas öppet om ett beslut om flexibel integrationskall fattas med kvalificerad majoritet eller med en-hällighet.Ett praktiskt exempel på vad som kan bli en formav flexibel integration är , som ligger helt utanför EU, men enligt ordförandeska-pets förslag skall knytas till EU. Det nuvarandeSchengensamarbetet innebär att ett antal länder haravskaffat personkontrollen vid sina inre gränser, be-stämt en gemensam viseringspolitik och genomfört ettlångtgående praktiskt samarbete mellan polis ochrättsmyndigheter. För vår del innebär Schengen-samarbetet också att den nordiska passunionen kanbibehållas.Eftersom inte alla medlemsstater kan acceptera attinom EU vidga de åtgärder som vidtas inomSchengensamarbetet, är det inte möjligt att för närva-rande fullt ut införliva i EU. Medett fördrag som uttryckligen tillåter förstärkt samarbe-te i form av vad man kallar flexibel integration ändrasdock förutsättningarna för att inarbeta detta samarbetei EU.En integrering av i EU inne-bär att detta samarbete kommer att äga rum i denvanliga EU-strukturen, dvs. i rådet med dess arbets-grupper, kommittéer och rådssekretariat; och beslutenkommer normalt att fattas av rådet, antingen i sam-mansättningen för inremarknadsfrågor, första pelaren,eller för rättsliga och inrikes frågor, tredje pelaren.Det anges i förslaget att hänsyn måste tas till Nor-ge och , som ju har avtal omdeltagande i . För del ärdet helt klart att vi inte kommer att medverka till enEU-integration av som inte sam-tidigt gör det möjligt att bevara den nordiska passu-nionen.Herr talman! Jag avser nu att gå över till läget närdet gäller öppenhet i EU:s arbete. har ageratmycket aktivt i syfte att försöka förmå EU att anta enoffentlighetsprincip som liknar den som vi har här ilandet. gäller i EU:s institutioner attsekretess är huvudregel och att det i undantagsreglerkan föreskrivas att offentlighet skall gälla, dvs. denomvända ordningen mot vad som gäller i Sverige.Under sommaren 1996 förbereddes inom Rege-ringskansliet, i samråd med ochEU-nämnden, ett svenskt förslag till fördragstext omhandlingsoffentlighet i EU:s institutioner.