prot · GK0968 · 1997-02-25 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1996/97:68Tisdagen den 25 februariKl. 14.00 - 16.3218.00 - 20.12Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------1 § Meddelande om fördröjda svar på interpel-lationerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1996/97:194Till riksdagenInterpellation 1996/97:194 av ()om vårdköerna.Interpellationen kommer att besvaras fredagen den21 mars 1997.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 20 februari 1997SocialdepartementetEnligt uppdragHelena StarupTf. expeditionschefInterpellation 1996/97:195Till riksdagenInterpellation 1996/97:195 av ()om ungdomars narkotikaproblem.Interpellationen kommer att besvaras fredagen den21 mars 1997.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 20 februari 1997SocialdepartementetEnligt uppdragHelena StarupTf. expeditionschefInterpellation 1996/97:197Till riksdagenInterpellation 1996/97:197 av () om vårdköerna.Interpellationen kommer att besvaras fredagen den21 mars 1997.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 20 februari 1997SocialdepartementetEnligt uppdragHelena StarupTf. expeditionschef2 § Svar på interpellation 1996/97:148 om Telia- tillväxt och konkurrensAnf. 1 Kommunikationsminister ():Fru talman! Per har ställt några frågorsom berör : Vilka åtgärder ämnar regeringenvidta för att särskilja de delar av som är verk-samma med koppartrådsnätet genom att låta dessadelar bilda en egen juridisk person? Planerar rege-ringen möjliggöra för att växa genom kapitaltill-skott, och avser regeringen att låta vända sig tillriskkapitalmarknaden för att kunna tillfredsställabehovet av kapital?Telias framtida verksamhetsinriktning m. m. be-handlades i departementspromemorian (Ds 1996:38)Moderna telekommunikationer åt alla. Efter remissbereds promemorians förslag nu i Regeringskansliet.Regeringen beslöt om en lagråds-remiss som behandlar de lagändringar som regeringenämnar föreslå på teleområdet.I fråga om Telias inriktning och ägarförhållandenär de frågor som Per ställer av sådan artatt de kräver riksdagsbeslut om de skall genomföras.Därför får Per avvakta eventuella förslagfrån regeringen i form av propositioner till riksdagen.Jag vill ändå ta upp en av frågorna i detta sam-manhang, nämligen ett eventuellt avskiljande av nätet.Frågan om olika operatörers möjligheter att användarespektive nät regleras genom den samtrafikmöjlighetsom finns reglerad i telelagen. Av den nämnda lag-rådsremissen framgår att regeringen anser att de tele-politiska målen skall uppnås genom lagstiftning. Sta-ten avser alltså inte att bilda något särskilt bolag förvissa typer av teletjänster.Regeringen ser det som nödvändigt att skilja påreglering och ägande, och avser därför inte att splittraett väl fungerande telebolag som arbetar i stimuleran-de konkurrens. Det skulle bara försvaga ochdärmed den svenska allmänhetens möjligheter att fåtillgång till god teleservice. Den reglering som nubyggs upp räcker enligt regeringens mening för atttillgodose de telepolitiska målen.Anf. 2 PER ():Fru talman! Först ber jag att få tacka statsrådet försvaren på mina frågor. Om jag tar den första fråganavseende koppartrådsnätet först kan jag säga att jagtycker att det finns vissa skäl för att diskutera denkonkurrens detta är utsatt för och de möjlighetersom finns att kontrollera de kvardröjande monopol-funktionerna. Vi har erfarenheter från elmarknaden.Vi separerade distributionsnäten från kraftproduktio-nen, och det ökade alldeles uppenbart konkurren-strycket och kraven på rationalitet inom distribu-tionsnätet radikalt.De krav och den fråga jag ställer gäller inte slår sönder , utan att man får etteffektivare instrument för att göra den monopolregle-ring som man har gjort bl.a. när det gäller eldistribu-tionen.Jag skulle därför som följdfråga vilja fråga stats-rådet om hon kan garantera att det verkligen blir kon-kurrensneutralitet med den reglering som görs.Detta frågar jag i synnerhet med tanke på det bristfäl-liga stöd de konkurrensvårdande myndigheterna harhaft från och ägarna till berördabolag. Det har även gällt tillsynsmyndigheterna i dettasammanhang. Det är de som skall se till att man verk-ligen får konkurrensneutralitet.Jag är väl medveten om och jag uppskattar att Te-lia har agerat mycket schyst och verkligen försöktställa sig till efterrättelse. Men jag tycker också att detfinns ett värde i att man har en mycket klar regleringdär det finns mycket tydliga avgränsningar för vadsom är den kvardröjande reglerande monopolverk-samheten och vad som är den konkurrensutsatta verk-samheten. Jag tycker att erfarenheterna från elmark-naden borde om inte vara vägledande så åtminstoneanalyseras mycket noggrant.Vad gäller den andra frågan, rörande möjligheter-na för expansion inom , måste jag säga att jaginte tycker att det är mycket till svar jag har fått. Detvar det kanske heller inte avsikten att det skulle vara.Men jag tycker att detta är en utomordentligt centralfråga för riksdag och regering. Att inte ut-nyttja Telias förmåga och kraft till expansion då manbehöver mer kapital i ett läge när vi har en mycketstor arbetslöshet, en av de största vi haft i modern tid,vore att mycket allvarligt försitta möjligheter på sna-rast ideologiska grunder. Därför tycker jag att detvore mycket bra med ett klarläggande från regeringenom att man skall ta till vara Telias expansionsmöjlig-heter och dess konkurrenskraft när vi ligger före iavregleringen. är ett alldeles utomordentligtstarkt och konkurrenskraftigt företag som måste gesförutsättningar att expandera även ut på utlandsmark-naderna. Det måste finnas förutsättningar för att skapafler arbetstillfällen, och därmed betydligt större förut-sättningar att göra ännu flera positiva insatser förSverige.Därför är jag besviken på att inget klarläggandekommer på denna punkt. Telias för-språng krymper för som erforderliga resur-ser inte ges till företagsgruppen, så att den därmedkan expandera och parallellt ta itu med det tekniskautvecklingsprogram som är mycket angeläget.Anf. 3 Kommunikationsminister ():Fru talman! Per sade att han nästaninte hade räknat med att få ett svar på sin andra fråga,och det kommer han inte heller att få. Den dag det bliraktuellt att ta ställning till detta kommer regeringenatt vända sig till . Det är faktiskt den vägensom vi bör gå. Men det är klart att det är oerhört in-tressant att höra att Per har starka syn-punkter på denna fråga som han har syn-punkter på Telias möjligheter att arbeta om manplockar bort en viktig del av Telias verksamhetsom-råde.Telia arbetar ju på en oerhört dynamisk marknad.Det går oerhört snabbt både vad gäller den tekniskautvecklingen och de nya produkter som kommer.Utvecklingen går väldigt fort. Att i ett sådant skedesnöpa företaget genom att ta bort en del och lägga deni ett särskilt bolag eller på annan myndighet skulleinte främja företagets utveckling. Därför är jag oer-hört förvånad över att Per kopplar ihopdessa saker. Antingen vill man snöpa , ellerockså vill man att skall utvecklas.Vi behöver, menar jag, ett starkt som kanförsvara sin position i men också vinna mark-nader både i och . Att då senäten som en isolerad företeelse kan inte vara vettigtvare sig ur Telias synvinkel eller ur telepolitisk syn-vinkel.Telia investerar oerhört kraftigt i näten just nu ochkommer att kunna fylla dem med de tjänster somefterfrågas.Den reglering vi nu föreslår, där vi kommer attvässa lagstiftningen, bygger på det som vi i och försig har kommit överens om i EU, nämligen att opera-törerna skall utnyttja varandras nät och erlägga sam-trafikavgifter. Jag är alldeles klar över att Post- ochtelestyrelsens roll kommer att bli ännu viktigare iframtiden. Den kommer att få en ännu starkare posi-tion för att tillämpa den här regleringen så att allaoperatörer får samma villkor och så att vi får en riktigkonkurrensneutralitet där alla operatörer av en vissstorlek inte bara har samma möjligheter utan ocksåsamma ansvar att nå de telepolitiska målen.Anf. 4 PER ():Fru talman! Ansvaret skall vara gemensamt. Vihar sett nu att även har begärt medling med endel konkurrenter på marknaden när det gäller samtra-fikavgifterna. Vår avsikt är inte att försvåra för Telia.Vår avsikt är inte att avdela koppartrådsnätet till nå-got bolag som skall försvinna i tomma intet. Vi vill hadet som i exempelvis , där det finns ettsärskilt aktiebolag för distributionen och ett särskiltaktiebolag för kraftproduktionen inom samma före-tagsgrupp. Det vill vi ha för att underlätta monopol-regleringen och därmed skapa ett konkurrenstryck påde konkurrensutsatta bitarna som man kanha kontroll över de monopolreglerade delarna. Detblir, som statsrådet medger, särskilda problem närman går in med en särskild monopolreglering.Min oro på den här punkten tycker jag är mycketbefogad. Med tanke på den svaghet jag tycker attstaten och regeringen har visat som ägare när detgäller konkurrens- och avregleringsfrågorna, finns detskäl att ånyo ställa frågan om statsrådet kan garanteraatt man verkligen kommer att hålla konkurrenstrycketuppe och att det skall vara neutralitet. Det har jufunnits bristfälligheter när det gäller att backa uppKonkurrensverket och i vissaavseenden.Den andra och kanske viktigaste delen, det hållerjag gärna med om, är kapitalförsörjningen till Teliaför dess expansion. Jag tror och hoppas att vi båda ärense om att denna måste komma. Jag förstod att stats-rådet inte vill komma med något svar när det gällerdetta, men jag hade ändå hoppats på ett sådant. Det ären fråga som jag inte bara tycker kan beredas i ettsvart rum, i tysthet eller i mörker. Den förtjänar dia-log. I dagens kan vi se att företagsle-darna är mycket förvånade och upprörda över attregeringen inte talar med dem. Regeringen vill up-penbarligen inte föra en dialog med oppositionenheller om hur man skall kunna vässa och förstärkaTelia och skapa nya arbetstillfällen.Telia är ett av de företag som har förutsättningaratt kunna bli ett mycket stort exportföretag. Det haragerat på en avreglerad marknad under ,och är alldeles uppenbart mycket konkurrenskraftigtpå ett antal områden. Men det behöver tillgång tillriskkapitalmarknaden. Det behöver nytt kapital för sinexpansion inom denna bransch, som i många avseen-den är en högteknologibransch.Jag vill därför upprepa frågan: Är det verkligen såatt man bara vill bereda bakom stängda dörrar? Kanman inte föra en öppen dialog om hur man skall tryg-ga Telias expansionsförmåga, dess ekonomiska förut-sättningar och möjligheten till nya arbetstillfällen? Attförsöka dölja eller bara verka bakom slutna dörrar äringet bra sätt i en fungerande, öppen demokrati. Jagtror inte heller att det är bra för Telias expansionskraftom man inte når resultat, och det möjligt.Anf. 5 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag blir trots allt litet fundersam be-träffande de frågor Per ställer om nätet.Per vill uppenbarligen att regeringen skallgenomföra något som inte har förekommit i någotannat land vad gäller teleoperatörer. Det är en sak attjämföra med energimarknaden, men det är väldigtstora skillnader mellan telemarknaden och energi-marknaden. Det finns ingen bransch som är så snabb iutvecklingen som just telekom- och IT-marknaderna,och energimarknaden är det absolut inte. Det vet jagju att Per är väl medveten om. Det måstevara mot bättre vetande som han nu lägger ut textenpå det här sättet.Innehållet och nätet går ju ihop . Detvet vi också båda två. Det är snarare för att ochandra operatörer skall klara den utvecklingen på ettbra sätt som vi behöver bekymra oss - inte för denandra delen, "kvardröjande monopol" eller vad dethette. När den första telelagen kom 1993, öppnadesden svenska telemarknaden för en mängd operatörer.Men hade en ryggsäck som bestod i att manfaktiskt ensam fick ta ansvar för att nå de telepolitiskamålen. De var något som inte alls på samma sätt ladespå de andra operatörerna. De andra operatörerna varju inga små uppstickare precis. De hade mycket starkakrafter bakom sig, och de hade skydd av sina hem-mamonopol. På det sättet menar jag att det är oerhörtviktigt att vi nu bedriver telekompolitik via lagstift-ning, och via en konkurrensneutral lagstiftning dess-utom.Detta med och Telias roll är en näringspoli-tisk fråga. Det är en oerhört väsentlig fråga för job-ben, precis som Per säger, för den framti-da IT-marknaden i och för att ett företag medSverige som hemmabas skall kunna utvecklas. Jagdelar den uppfattningen. Men måste vi faktiskt läraoss att skilja mellan telekompolitiken och näringspo-litiken. skall naturligtvis ha samma förutsätt-ningar som sina konkurrenter att växa och utvecklas.Anf. 6 PER ():Fru talman! Jag delar helt uppfattningen att Teliaskall ha samma förutsättningar att växa som sina kon-kurrenter. Det är därför jag är så utomordentligt ange-lägen om att man skall få tillgång till riskkapitalmark-naden för att få friska pengar, något som många avIT-företagen behöver i den oerhört snabba marknad-sexpansionen. Det ger högkvalificerade jobb ochteknisk utveckling och det höjer framför allt Sverigesnationella konkurrenskraft. Jag tror att avregleringenhar varit mycket bra för . Den har givit ett starktbolag som har förutsättningar att expandera och blistort. Jag tycker inte att det finns någon anledning attmörka om möjligheterna och förutsättningarna fördetta. Därför tycker jag att det vore bra med ett klartsvar från regeringen att man är beredd att släppa tillnytt riskkapital för att trygga framtidssatsningen inomTelia och skapa nya, offensiva arbetstillfällen - dess-utom med bra lönebetalningsförmåga.Sedan tillbaka till detta med koppartrådsnätet. Jagtror att vi båda är ense om att det finns ett problemmed fortfarande kvardröjande monopoleffekter. An-nars hade ingen monopolreglering föreslagits, någotsom nu är på väg med den här lagrådsremissen tillriksdagen. Jag vill bara peka på det man gjorde påelmarknaden med gott resultat. Där gjorde man entydlig monopolreglering. Det kan väl göras med godhastighet.Jag är nöjd om statsrådet här själv är beredd, närjag nu ställer frågan för tredje gången, att garanteraatt den monopolreglering som kommer verkligenleder till reell konkurrensneutralitet mellan teleopera-törerna i den här delen. I den andra delen vill jagockså ha full konkurrensneutralitet. Jag vill att Teliaskall få full tillgång till nytt riskkapital och därförintroduceras på riskkapitalmarknaden.Anf. 7 Kommunikationsminister ():Fru talman! i den här debatten,jag är säker på att vi återkommer, kan jag försäkra PerWesterberg om att det också är min uppfattning attdet skall råda konkurrensneutralitet mellan samtligaoperatörer på den svenska telekommarknaden. I dagär det ett femtontal operatörer som faktiskt fungerarmed någon styrka. Så många är det. Självklart skallsamma villkor gälla för samtliga av de operatörerna.Vi har inga olika meningar om det, det tror jag inteheller. När det gäller frågan om Telias inriktning ochframtida ägarstuktur, kommer jag att återkomma inomen snar framtid.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på interpellation 1996/97:169 omSvensk verksamhetAnf. 8 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig när re-geringen avser att lägga fram förslag om en avmono-polisering av fordonskontrollen och vilka åtgärderregeringen avser att vidta då statliga bolag i monmo-polställning går in på andra länders marknader ochdär verkar i konkurrens på en icke-monopolmarknad.Frågorna ställs mot bakgrund av besluti om fortsatt ensamrätt för AB SvenskBilprovning (ASB) att utföra återkommande fordons-kontroll och ASB:s tillkännagivande av samarbetspla-ner med Norsk Automobil-Forbund på den konkur-rensutsatta norska kontrollmarknaden.Frågan om fortsatt ensamrätt för ASB att utföraåterkommande kontrollbesiktningar avgjordes avhöstriksdagen. Av beslutet framgår att en avgränsningskall ske inom bolaget mellan verksamhet med en-samrätt och konkurrensutsatt verksamhet, bl.a. därASB konkurrerar med ackrediterade - kompetensprö-vade - provnings- och besiktningsföretag. Avsikten äratt den konkurrensutsatta delen skall bedrivas inomhelägda dotterbolag med egen styrelse, medan denverksamhet som bedrivs med ensamrätt kvarstår imoderbolaget.ASB skall upprätthålla god effektivitet inom bådaområdena. På den konkurrensutsatta verksamhetenskall ställas marknadsmässiga avkastningskrav. In-komsterna från monopolverksamheten får inte använ-das inom eller föras över till den konkurrensutsattadelen. För hela ASB:s verksamhet gäller att effektivi-teten jämförs med andra besiktningsföretagoch med motsvarigheten i andra länder.Regeringen avser att tillsammans med ASB:s öv-riga delägare lägga fast bolagets framtida verksam-hetsinriktning i enlighet med beslut. Dennakommer att presenteras på bolagsstämman senare ivår.En särskild arbetsgrupp inom Närings- och han-delsdepartementet har tillsatts för att utarbeta ett för-slag till principer för kommersiell provnings- ochcertifieringsverksamhet hos myndigheter.Enligt vad jag erfarit kommer arbetsgruppen ävenatt belysa aspekter som tar upp i sinfråga. En rapport väntas bli tryckt inom någon veckaoch skall därefter remissbehandlas.Anf. 9 ():Fru talman! Jag ber att få tacka ministern för sva-ret, även om det inte var fullständigt.Mina frågor rör monopolverksamheten inom ASB,dvs. årliga fordonskontrollen, kontrollbesiktningarna,och inte den andra verksamheten som är konkur-rensutsatt. I är dessa kontrollbesiktningar kon-kurrensutsatta. Den här marknaden är alltså avregle-rad. kommer ASB med sin monopolverksamhet attgå in på den här avreglerade marknaden tillsammansmed Norsk Automobil-Forbund.I är det alltså bra med en konkurrensutsattfordonskontroll, och där kan det svenska monopolfö-retaget pröva sina vingar. Men i skall vi be-hålla monopolet. Ett av regeringens motiv för attbehålla monopolet beskrivs som regional balans. Detmotivet tycks inte ha vägt så tungt i som ändåhar en mycket större glesbygd och som har en mycketambitiös regionalpolitik.Vi i och de övriga borgerliga partierna,inklusive , anser att det är väsentligt för bil-provningens kunder att det finns konkurrens i den härverksamheten. Konkurrensen ger bättre service ochlägre priser för bilägarna. När nu även Svensk Bil-provning vill operera under konkurrens vill jag än engång fråga ministern om det inte snart är dags attlägga fram förslag om att den här verksamheten skallavregleras även i . När kan det tänkas bli så?Anf. 10 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag har stor respekt för att TorstenGavelin driver frågan om konkurrens och att hannaturligtvis hänvisar till andra exempel. Men riksda-gen fattade faktiskt så sent som för två månader sedanbeslut om fortsatt ensamrätt för Svensk Bilprovningnär det gäller de återkommande kontrollbesiktningar-na. Det vore förmätet av mig att återkomma till riks-dagen med ett annat förslag inom en så kort tid.Eftersom det har varit en del diskussioner om för-och nackdelar med monopol när det gäller bilbesikt-ningen är det oerhört viktigt att nu se vad som händermed den här associationsformen. Vi skall faktiskt geASB möjligheter att jobba med den här verksamhets-formen.Fru talman! Det finns också både ett stort intresseoch ett stort behov av återkommande fordonskontrol-ler, inte bara i utan i en mängd olika länder därbilismen ökar och där man bl.a. har bekymmer medtrafiksäkerheten. Det gäller våra grannländer i Östeu-ropa, och det gäller faktiskt också i . Därär man intresserad av att använda sig av den kompe-tens som ASB har byggt upp under . Ocheftersom vi inte har korssubventionering eller någrasubsidier över monopoldelen respektive den konkur-rensutsatta delen kan jag inte se någon principiell farai att använda ASB också i den svenska tjänsteexpor-ten. Vi skall inte skämmas över att exportera svenskkompetens.Anf. 11 ():Fru talman! Det var ett väntat svar. Vi har, somsagt, fattat beslut i . Men ett galet be-slut kan ju rivas upp. Ministern säger att vi skall sevad som händer. Frågan är ju faktiskt utredd ochganska noga granskad.Jag skulle vilja gå över till den andra delen av minfråga till ministern. Den gäller hur regeringen ser påatt ett statligt monopolföretag går in på ett annat landskonkurrensutsatta marknad. Ministern svarar att in-komster från monopolverksamheten inte får överförastill den konkurrensutsatta delen. Men interpellations-svaret avser den konkurrensutsatta delen av ASB:ssvenska verksamhet som skall bedrivas i dotterbolag.Men monopolverksamheten skall behållas i moderbo-laget. En konsekvens av detta blir att moderbolagetgår in på den norska marknaden och konkurrerar iNorge. Hur skall man då kunna förhindra att inkoms-ter från monopolverksamheten i inte förs övertill den konkurrensutsatta verksamheten i ochatt det där skapas en osund konkurrens på svenskabilägares bekostnad? Den frågan tycker jag att det ärsärskilt väsentligt att få svar på.Anf. 12 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det är precis det som Näringsdepar-tementet nu tittar på vad gäller principerna för denkommersiella provnings- och certifieringsverksamhe-ten. Men eftersom vi skiljer ut det som är monopol-skyddat och det som är kommersiellt gör vi ett or-dentligt staket mellan dessa två verksamheter.När det gäller andra länder och andra marknaderskall man kunna jämföra effektiviteten hos besikt-ningsföretag i olika länder. Svenska bilisters dåligabilar och flerfaldiga ombesiktningar skall ju inte be-höva gynna norska bilister.Anf. 13 ():Fru talman! Jag uppfattar ministerns svar som attden verksamhet som ASB sätter i gång i skallbedrivas i någon form av dotterbolag i stället för imoderbolaget, som i . Om den bedrivs i ettdotterbolag är det avgränsat. Då kan man garantera attmonopolinkomsterna inte förs över i dotterbolagen.Om man sätter upp ett definitivt staket är situatio-nen något annorlunda. Men det framgår inte av inter-pellationssvaret. Jag kan åtminstone inte utläsa det avsvaret.Svensk tjänsteexport är naturligtvis intressant.Men återigen tycker jag att det verkar mycket egen-domligt att en verksamhet som och rege-ringen anser skall bedrivas i monopol i skallexporteras utomlands där man har konkurrens.Det är en motsättning här som är ologisk och somjag inte finner vara riktig. Det stöder naturligtvis vårargumentation till att avreglera den här marknaden.Anf. 14 Kommunikationsminister ():Fru talman! Lika litet som jag hoppas att Norgesätter till sig doms över hur vi organiserar vår bilbe-siktning här i vill jag sätta mig till doms överhur man organiserar den i . Jag tycker att varjeland skall få bestämma detta självt.Att vi därför att vi har valt denna organisations-form inte skulle kunna ägna oss åt tjänsteverksamhetoch inte skulle kunna sprida den kompetens som harbyggts upp ända i - ungefärsedan högertrafikomläggningen - till andra delar avEuropa eller till andra delar av världen som är intres-serade av den kompetensen skulle vara en oerhörtmärklig situation för svensk tjänsteexport över huvudtaget.Avslutningsvis vill jag en gång för alla svara påden allra sista frågan. Det är i dotterbolagsform somverksamheten bedrivs.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1996/97:134 om nä-ringsklimatetAnf. 15 Näringsminister ():Fru talman! Per har frågat mig om vadjag avser göra för att förbättra näringsklimatet i Sve-rige.Per hävdar att företagarna i Sverigehar fått uppleva ett hårdnande klimat sedan den soci-aldemokratiska regeringen tillträdde 1994 och attförutsättningarna för företagande inte stått överst påregerings agenda. Per har fel.En grundläggande förutsättning för ett gott nä-ringsklimat är en stabil ekonomi och sunda statsfinan-ser. Den socialdemokratiska regeringen har sedan dentillträdde fått ägna mycket kraft och möda för attförsöka åstadkomma detta. Den borgerliga regeringenlämnade nämligen efter sig bl.a. ett skenande budge-tunderskott och en accelererande ökning av statsskul-den. Vi har tvingats städa upp i denna oreda. Vi harnu kommit en god bit på väg.Förtroendet för den svenska ekonomin och densvenska ekonomiska politiken har stärkts. Som ettresultat har räntenivåerna nästan halverats.