prot · GL0924 · 1997-11-04 00:00:00 — En grundläggande förutsättningför en eventuell utbyggnad är att de digitala mark-sändningarna bedöms ha ekonomisk bärkraft.Den digitala tekniken har en mer kompliceradöverföringskedja än den analoga. Flera programkombineras normalt i en och samma signal, s.k. mul-tiplexering. För att teknikens möjligheter skall kunnautnyttjas krävs ett nära samarbete mellan den somsvarar för multiplexeringen och de olika programföre-tagen. Det är därför angeläget att utveckla samarbets-former som innebär att de som erbjuder programtjäns-ter bestämmer över multiplexfunktionen tillsammans.Enligt propositionen skall sändningsverksamhetenredan från början vara upplagd på sådant sätt att kravpå yttrandefrihet, tillgänglighet och mångfald tillgo-doses. Det innebär bl.a. att de avkodare som användsbör vara sådana att varje person i publiken har möj-lighet att ta del av alla program som sänds ut, givetvispå de villkor som programföretaget ställer upp förtillgång till programmen. Därför skall de programfö-retag som deltar i sändningsverksamheten ingå över-enskommelse om samverkan när det gäller t.ex. mul-tiplexering, åtkomstkontroll och s.k. elektroniskaprogramguider. En särskild utredare har till uppgift atti samråd med programföretag och andra intressenterutarbeta former för samarbete i dessa frågor, eventu-ellt i form av en modellöverenskommelse.I propositionen om det digitala marknätet diskute-ras de problem som kan uppstå om konkurrerandeföretag skall samarbeta inom ett och samma tekniskasystem. Sådana problem kan gälla tillgång till känsliginformation, t.ex. om kunder och kundbeteenden.Regeringen anser emellertid att det bör vara möjligtatt uppnå överenskommelser mellan de olika parternaom sådana former för samverkan att varje medver-kande företag kan behålla den nödvändiga kontrollenöver sitt material som tillgängligheten förpubliken till det samlade programutbudet förblir högt.Sammanfattningsvis finner jag att de förutsätt-ningar som har fastställt för den digitalamarksända televisionen i motsats till vad påstår syftar just till att tillgodose tillgänglighetoch mångfald. Den statliga styrning som kan sägasligga i att de medverkande programföretagen skallingå överenskommelser om tekniskt samarbete haringen annan avsikt än att säkerställa det minimum avsamverkan som är nödvändigt för att de digitalasändningarna skall fungera. Jag vill betona att det ärde medverkande företagen som skall komma överens,inte staten som skall tvinga på dem en viss lösning.Radiotjänst i är inte ett statligt bolagutan ett dotterbolag till de tre public service-bolagenSveriges , ochSveriges . Bolagets uppgifter attuppbära TV-avgifter och bedriva avgiftskontroll reg-leras i lag och i ett avtal mellan Radiotjänst i KirunaAB och staten.Anf. 23 ():Fru talman! Jag ber att få tacka kulturministern fördet snabba svaret. Det är möjligt att snabbheten harfått ta överhanden över innehållsrikedomen. Jag harnämligen litet svårt att hitta något svar på min fråga,även om kulturministern har upprepat den helt riktigt isvaret. Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta föratt möjligheten att utnyttja den digitala tekniken inteskall begränsas? Så lydde min fråga. Även om kul-turministern antyder att jag skulle kunna tänkas varanegativ till digitala marksändningar som sådana, vil-ket i och för sig är en riktig slutsats, så gällde frågandet bolag för programavkodning som enligt uppgifthar bildats under medverkan av RIKAB, Radiotjänst iKiruna AB.Kulturministern påpekar att RIKAB inte är någotstatligt bolag utan ett dotterbolag till de tre publicservice-bolagen . Menjag har läst SoU 1997:148, Utbildningskanalen, sompubliceras . Enligt den är UR, SVT och SR he-lägda av en statlig stiftelse. Då blir min slutsats attRIKAB i varje fall innehåller en avsevärd mängdstatlig smitta. Ett ytterligare argument för denna slut-sats hittar jag i RIKAB:s bolagsordning. Det står attdenna inte får ändras utan regeringens medgivande.Jag tycker att det är lätt att av dessa skäl betraktaRIKAB som statligt företag.Utvecklingen av digital TV i är just nu in-ne i ett mycket aktivt skede. kom-mer SVT , med ett utbud som består av enblandning av SVT 1:s och SVT 2:s program inklusiveSVT Text och dessutom Radio och P 3:snattradio, att kunna erbjudas alla para-bolägare. Sändningarna sker digitalt via satellitenSirius 2 på banpositionen öst. Abonnentav-giften är plus moms. Härtill kommerkostnader för mottagare, ett programkort och en pro-gramkortshållare för krypteringssystemet Viaccess.En typ av mottagare, som kallas Common Inter-face, är en ny typ av standard för digital satellitmot-tagning. Den rekommenderas i det broschyrmaterialsom företaget , som snart byter namn tillCon Nova TVX, skickar ut till intresserade. Där sägerman också att man fungerar som SVT:s kundtjänstoch tar emot abonnemangsavtal och betalning.Enligt en notis i dagens Dagbladflyttar om bland sina kanaler hos deabonnenter som har betal-TV för att bereda plats förde digitala programkanalerna. gör manvissa omflyttningar som hänger samman med att ut-byggnaden av Internet via kabel-TV-nätet i Helsing-borg startar under hösten.Jag pekar på detta för att visa att alternativen tillmarksänd digital TV redan är här. Det ligger någotsymboliskt i att SVT i digital form först når tittarnavia satellit och att dessutom vissa delar av landetkommer att nås av kabelburna digitala program. En-ligt tidningsuppgifter avser Telias kabel-TV-bolagTelia Info att sända ett femtiotal kanaler digitalt till1,3 miljoner anslutna hushåll.I detta dynamiska läge försöker regeringens utre-dare slutföra sitt uppdrag att utarbetaformer för samarbete mellan olika intressenter vadgäller sändarsystem, multiplexering, åtkomstkontrolloch elektronisk programguide. Hon har i olika sam-manhang visat en viss frustration inför denna uppgift.Bl.a. har hon antytt att det skulle kunna gå att tvingafram en för marknätet anpassad teknik i kabelnätetgenom att hänvisa till statens ägande och samtidigtpeka på must-carry-lagstiftningens möjligheter.Jag skulle därför vilja fråga: Kommer ministern attse till att satellit- och kabelföretagens intressen tillgo-doses i samband med att slutför sinutredning?Anf. 24 Kulturminister ():Fru talman! Jag vill återgå till frågan om RIKAB,Radiotjänst i . Detta företag skall enligt sinbolagsordning bedriva uppbörd av TV-avgifter ochannan därmed förenlig verksamhet. Jag utgår från attett beslut om att starta ett dotterbolag inte har fattatsutan att noga har värderat om dennya verksamheten är förenlig med bolagsordningen.Det är hur som helst ingenting som kulturministerneller regeringen har någon rätt eller möjlighet, ellerskall ha någon rätt eller möjlighet, att blanda sig i.Jag hävdar att RIKAB inte är något statligt bolagutan ett dotterbolag till public-service-bolagen. Vi haringen statstelevision i . I övrigt kan jag hållamed . Han ger en ögonblicksbild av hursnabbt utvecklingen går på medieområdet. Det ändrasfrån den ena dagen till den andra.Det finns alternativ vad gäller Televi-sions sändning via digital satellit. Bolaget har avregeringen fått ett tillstånd att sända på detta sätt. Jagtror nästan att måste ha missuppfattatfrågan om det digitala marknätet, som är något somFolkpartiet, och Socialdemokraterna tillsam-mans har beslutat om att introducera i Sverige.Det handlar inte om att vinna något slags monopolför TV-distribution, utan det handlar om att se till attdet finns många olika distributionsformer, där för-hoppningsvis marknätet skall vara en betydande dist-ributionsform.Som svar på sista frågan om jag kommer att till-godose satellit- och kabelföretagens intressen i fram-tida beslut vill jag säga att jag kommer att kämpa föratt försöka tillgodose allmänintresset. Det tycker jagär min uppgift.Anf. 25 ():Fru talman! Jag skall inte vara petig. Men nog vardet väl i plenum och inte Socialdemokra-terna, och som partier som fattadebeslutet om den digitala TV:n? Jag har för mig attnågra andra partier också anslöt sig.Sedan säger kulturministern att hon skall tillgodo-se allmänintresset och inte satellit- och kabel-TV-företagens intressen. I Ekots lördagsintervju härom-veckan satte kulturministern likhetstecken mellanallmänintresset och staten. Jag vågar därför påstå attdet alltså är statens intressen som kulturministernanser sig företräda.Såvitt jag vet har regeringen ännu inte fattat någotbeslut om sändningsorter för försöksverksamhetenmed markbunden digital TV. Inte heller har Radio-och utlyst några tillstånd att sända. För migförefaller det som att det är precis fel ögonblick attbilda ett bolag som skall utföra uppgifter som direktberör programföretagen i det markbundna nätet ochförsöka åstadkomma den de facto-standard som i sigskulle vara den begränsning som jag avser i min frå-ga.Jag vill också göra ett tillägg när det gäller detdigitala nätets räckvidd. SVT:s utvecklingschef hävdade på ett seminarium i Sollentunaför att man måste överge tankenpå att bygga ut det digitala marknätet i glesbygdernaoch i stället satsa på satellit-TV där. Han menadeockså att det är överoptimistiskt att tro att det går attsläcka ned de analoga näten . Min slutsatsär att det digitala utbudet i marknätet för lång tidframåt kommer att vara begränsat av både tekniskaoch politiska orsaker.För att återgå till funderingen om allmänintresseoch staten skulle jag vilja citera en journalist somheter . Han skrev i tidskriften iFokus en artikel om digital TV. Under rubriken som är korkad eller är det här ovanligt snårigtsäger han: "Enbart det samhälleliga - eller statliga -intresset skulle kunna delas upp i fyra helt olika rikt-ningar:Staten som företrädare för dess medborgare harsom främsta intresse en mediepolitik som bidrartill att stärka demokratin, yttrandefriheten ochandra grundläggande värden.Statliga sändarbolaget har ett egenintres-se i frågan. De vill ligga i framkant i den tekniskautvecklingen och vill bygga ut det digitalamarknätet så snabbt som möjligt.Statliga ser marknätet som en konkurrentfrämst till kabelnätet men också till de tjänster de iframtiden vill erbjuda i telenätet.Sveriges Television, som styrs av statliga beslut,vill behålla tittarandelar och slåss för en position iden digitala framtiden. "Jag vill återigen fråga: Vilka åtgärder är kultur-ministern beredd att vidta för att inte möjlighetenskall begränsas att använda den digitala tekniken påett mycket generellt och för hela allmänheten positivtsätt?Anf. 26 Kulturminister ():Fru talman! har alldeles rätt. Beslu-tet om det digitala marknätet kom till stånd efter detatt tre partier, , och Socialdemo-kraterna, först hade enats. Sedan var det en rad andrakloka politiska representanter i denna riksdag somvalde att ansluta sig till förslaget. Det är bara ett partisom är motståndare till det digitala marknätet, och detär det parti företräder.Jan säger att det var fel tidpunkt förRIKAB att bilda bolag. Skall jag verkligen tolka detsom att han underförstått menar att staten, regeringenoch kulturministern här skulle agera och gå in medpekfingret och säga: Så där får ni inte göra? Det trorjag skulle vara väldigt allvarligt. Det har jag ingensom helst rätt och möjlighet att påverka, och det skalljag inte heller ha. RIKAB har fattat beslutet, ochRIKAB:s styrelse har värderat om den nya verksam-heten är förenlig med bolagsordningen. Så skall detgå till.När det gäller allmänintresset använder JanBackman två formuleringar när han refererar. Hanrefererar vad jag i en intervju sagt om allmänintressetoch staten. talar om allmänintressetoch att statens roll är att företräda medborgarna. Jagtycker att man kan sätta likhetstecken även där. Minsak är att företräda medborgarna.Det kan ibland säkert vara till nytta för satellit-och kabelföretag när dessa intressen sammanfaller.Det kan också vara så att medborgarnas intressensammanfaller med public service-företagets ellerTeracoms intressen. Detta sker dock vid sidan avhuvudspåret. Det viktiga för mig är att företräda med-borgarnas intresse.Anf. 27 ():Fru talman! Kulturministern antyder att jag skulletycka att det vore lämpligt att hon ägnade sig åt minis-terstyre visavi RIKAB. Det gör jag inte. Jag utgår fråntre punkter i bolagsordningen som jag tycker är rele-vanta i just det här sammanhanget.Den ena är att föremålet för bolagets verksamhetär att bedriva uppbörder av TV-avgifter och annandärmed förenlig verksamhet. Den andra är paragrafendär det står "om bolagets avtal med svenska statenupphör". Indirekt kan man sluta sig till att det alltsåfinns ett avtal som reglerar uppbörden där staten ärpart och inte ägare. I det bör det också ha stått att manhar rätt att göra den här ändringen i sin verksamhet.Den tredje är den sista paragrafen där det står attdenna bolagsordning inte får ändras utan regeringensmedgivande. Det tyder också på att det finns ett visststatligt inflytande i detta företag.Anf. 28 Kulturminister ():Fru talman! Jag vill bara kort upplysa om att den bedömning som RIKAB självständigthar gjort har inneburit att regeringen inte har haftmöjlighet att ta ställning till denna sak.6 § Svar på interpellation 1997/98:37 om Pos-ten ABAnf. 29 Kommunikationsminister ():Fru talman! Per har frågat mig delsom jag avser att inför redovisa den ägarpo-licy som gäller för statliga bolag vad avser köp avkonsulttjänster i den storleksordning som skerinom Posten, dels om jag som ägarrepresentant ämnarvidta några åtgärder med anledning av denna utveck-ling.Bakgrunden till frågorna är uppgifter i mediernaom Posten AB:s konsultkostnader.Sedan Posten bolagiserades ligger ansvaret för defrågor som rör köp av konsulttjänster hos Postensstyrelse och ledning. Regeringen kan inte ingripa ienskilda beslut avseende upphandling av konsult.Ägarens roll är att fastställa de övergripande målenför bolaget, vilket senast redovisades i propositionenÄndringar i postlagen (1993:1684) m.m.På ordinarie bolagsstämma 1997 redovisade rege-ringen de riktlinjer och den målsättning som skallgälla för . I rollen som ägare ingår också attlöpande hålla sig informerad om styrelsens arbete. Jaghar då noterat att Posten i syfte att effektivisera verk-samheten vidtagit åtgärder för att minska konsultkost-naderna och att arbetet med detta fortsätter.Anf. 30 PER ():Fru talman! Först ber jag att få tacka kommunika-tionsministern för svaren på mina frågor, även om jaginte heller är nöjd med dem. Jag tycker attde konsultköp som Posten gjort ärutomordentligt anmärkningsvärda. Jag har noterat attdet i Postens pressmeddelande efter att denna debattkommit upp står att man nu försöker minska sinakonsultinköp från prognosticerade 765 miljoner i årtill 650 miljoner. Men även under de två tidigare årenhar utomordentligt stora köp gjorts.Man har delvis försvarat detta med att ungefär50 % går till utveckling av sina informationsteknolo-giska system, vilket jag i och för sig kan förstå. Mendet kvarstår ändå utomordentligt stora löpande kon-sultinköp. De är så stora att jag betecknar det som enägarfråga där ägaren mycket väl kan ha synpunkter påden storleksordning av konsultköp som det är fråganom. Över miljarden kronor har spenderats under sena-re år, och naturligtvis inställer sig ett antal frågor.Jag förstår väl att Posten behöver fortsätta att ef-fektivisera och rationalisera sig. måste mansäga att det inte är någon koncentration till kärnverk-samheterna man håller på med. Det är ju inte varabrev, postgiro och paket man ägnar sig åt. Man ärinne på bank. Man säljer CD-skivor och datautrust-ningar. Man har gått in som ägare i en kommersiellreklamradiostation. Man håller på internationell ku-rirverksamhet. Man är inne på giroverksamheten iEstland. Man håller på med reguljärflyg, inrikesflygoch charterflyg. Man håller på med inkassobolag, enpostnätssatsning på Internet och med olika kommer-siella fastigheter utanför de fastigheter som Postensjälv bedriver verksamhet i.Jag kan förstå att det finns ett behov av renodlinginom Posten, vilket jag har påpekat i ett antaldebatter. Med den volym av konsultinsatser och denenorma spread av olika typer av verksamheter somPosten nu ägnar sig åt, ställer man sig ändå frågan omdet verkligen är en kompetent ledning som behöverköpa så mycket konsulttjänster. Eller är det så att mankanske måste komplettera ledningen med olika typerav nya kompetenser för att slippa köpa så mycketkommersiella tjänster?Jag är anhängare av att man köper konsultinsatservid ett antal tillfällen. Det kan vara väl värt att göradet. Men de volymer Posten har gått in för är så ut-omordentligt anmärkningsvärda, och de förklaringarjag fått är så svaga att det inte räcker. Jag måste ställade direkta frågorna till statsrådet igen: Är det en nor-mal effektivisering när man behöver satsa miljardbe-lopp på konsulttjänster utöver egna resurser för atteffektivisera Posten? Sker en tillfredsställande kom-petensuppbyggnad inom Posten när man behöverköpa så stora konsultinsatser som det nu är fråga om?Anf. 31 Kommunikationsminister ():Fru talman! Tillåt mig vara litet förvånad över attjust Per , tidigare näringsminister i enmoderatledd regering, tar upp de här frågorna. Mode-rata samlingspartiet brukar ju i andra sammanhanginte precis tycka att det faktum att företag ägnar sig åtoutsourcing av verksamhet är någonting negativt.Tvärtom tycker man att den bästa kompetensen vid ettsärskilt tillfälle kommer in på det sättet. Så gör allamoderna företag, och jag är övertygad om att PerWesterberg, inte minst i egenskap av sin gamla kom-petens, är väl medveten om att så är fallet.När det gäller de ägardirektiv Posten får via bo-lagsstämman, diskuterar vi där utifrån kärnverksamhe-ten och möjligheter att utveckla företaget påden utomordentligt turbulenta marknad man befinnersig. Det är en helt annan fråga än om man skall disku-tera den ena eller andra upphandlingen av konsult-tjänster, vilket Per också är väl medvetenom.I arbetet att effektivisera inte bara kärnverksamhe-ten utan också administration, huvudkontor osv. lig-ger naturligtvis också att man då och då behöver an-vända specialhjälp utifrån. Men märk väl - man gördet inte sedan den här debatten uppkommit.I det sammanhanget kan jag nämna något som detfinns skäl för andra företag att lära sig mer av: Postenarbetar mycket seriöst med 2000-problemet. De flestaföretag borde ägna betydligt mer kraft och tid åt dettaproblem än vad man faktiskt gör. Jag menar att Postenoch Postgirot är föredömen i den svenska företags-världen och därmed också för många andra liknandeföretag i andra länder.Det är alldeles klart att man måste upphandla dentyp av kompetens som behövs för att jobba med 2000-problemet utifrån. Med detta har jag inte sagt attPosten använder alla konsultpengar till 2000-problemet. Det är bara ett exempel, så att Per Wester-berg inte skall missförstå mig, fru talman.Anf. 32 PER ():Fru talman! Jag måste säga att jag inte är särskildnöjd med svaren på frågorna. Självfallet har vi ocksåhandlat konsulttjänster. Jag kan dock försäkra att ivolym räknat är vi amatörer jämfört med Posten. Jagvågar säga att de konsulttjänster vi upphandlade stor del av de statliga företagen under Näringsde-partementet inte kom upp till mer än den volym somdet senaste halvårets konsultköp inom Posten haruppgått till, vilket är rätt anmärkningsvärt.Inom Posten säger man ju själv, vilket kommuni-kationsministern också påpekar, att ungefär hälften avårets volym har gått till konsulttjänster för informa-tionsteknik. Men ett antal iköp av konsulttjänster kvarstår. De har såvitt jag kanse gått till olika typer av effektivitetskonsulter.Jag tycker inte att förklaringen är tillfredsställan-de, och jag tycker att det ånyo tillkommer en mycketklar och entydig fråga. Saknas det inte kompetensinom Posten, som man borde komplettera i stället föratt år till utomordentligt höga timkostnaderköpa externa konsulttjänster för hundratals miljonerkronor?Jag tror att kommunikationsministern är väl för-trogen med detta. När man har höga kostnader förkonsulttjänster, och i synnerhet när de återkommer årefter år, finns det alltid anledning att diskutera omman inte i stället skall göra anställningar och komplet-tera ledningsgrupperna på det sätt som borde varanormalt.Jag återkommer gärna till den andra biten. Av na-turliga skäl kan jag inte svara på om konsulttjänsternaockså gäller bredden på Postens verksamheter. Skallman inom Posten vara kompetent på alla de verksam-hetsområden som man är inblandad i förstår jagatt man behöver köpa mycket omfattande konsult-tjänster. Det gäller allt från charterverksamhet ochreguljärflyg till delägande i kommersiella reklamra-diostationer. Det gäller att sälja datorer och CD-skivor, vara inne på bankverksamhet, att vara inne iutlandet, såväl i som i , att vara innepå den internationella marknaden med kurirverksam-het, att syssla med inkassoverksamhet och diverseannan verksamhet inom fastighetsmarknaden. Alltdetta visar på en väldig bredd. Jag tror att få företags-ledningar skulle klara av att vara kompetenta ochskickliga ägare till ett företag som sysslar med alltdetta.Jag frågar därför ånyo kommunikationsministern:Anser kommunikationsministern att det finns skäl attöverväga en diskussion om kompletteringar av Pos-tens ledningsgrupp för att slippa de här omfattandekonsulttjänsterna?Skall jag tolka kommunikationsministerns svar såatt det är normalt att något av de statliga bolagenköper konsulttjänster för miljardbelopp under ett parår?Är det rimligt att Posten skall vara inne i alla debranscher som företaget uppenbarligen är inne i? Jagmåste erkänna att det var en viss överraskning ävenför mig när jag började gräva i Postens redovisningatt det var så många.Anf. 33 Kommunikationsminister ():Fru talman! Posten är inget postverk längre. Det äringet postverk som lever i en monopolskyddad värld.Jag trodde faktiskt att Per var väl medve-ten om detta, eftersom bolagsbildningen och avmono-poliseringen skedde då han satt i rege-ringen.Posten är ett bolag i mycket stark omvandling.Omvandlingen går från den gamla världen, då Postenvar ett postverk. Det låter nästan på Per Westerbergsom att han tycker att det varit bra om det fortfarandevar så - och det är många som tycker det. Men ärsituationen en annan, och för det här bolaget handlardet om att ombildas till ett modernt kommunikations-företag.Vad gäller Posten AB:s verksamheter har vi i bo-lagsordning och i ägardirektiv på bolagsstämmor varitmycket tydliga: gör skall kompletterakärnverksamheten. Jag kan inte se att någontingav det som Posten sysslar med går emot det som finnsi bolagsordningen. Som ägare måste man naturligtvisregelbundet följa detta, och så sker också från Kom-munikationsdepartementets sida.Som svar på frågan om jag som kommunika-tionsminister anser att Posten skall komplettera led-ningen, och huruvida bolagets konsultarvoden ärnormala, måste jag säga att detta verkligen inte är enfråga för mig som kommunikationsminister. Det ärdefinitivt en fråga för bolagets styrelse. Den skall taansvar för detta, och den gör det också.Anf. 34 PER ():Fru talman! Jag anser verkligen att det är en frågaför kommunikationsministern att föra en dialog medstyrelsen när Posten gör konsultköp för miljardbe-lopp. Detta bör man göra för att se om det är ett rim-ligt antagande att Posten skall köpa externa konsult-tjänster för denna enorma volym pengar som är gans-ka unik.Jag längtar inte tillbaka till något postverk, någotmonopol eller något annat. Men jag tror att det voreen mycket grav karikatyr av näringslivet att ha någonform av konsultsnurra, och köpa konsulttjänster för såoerhört stora pengar. Jag tror också att det vore enmycket grav karikatyr av normal kommersiell verk-samhet att bedriva postutdelning och bred postgiro-verksamhet och gå in i kommersiella fastig-heter, som ligger helt utanför den normala postverk-samheten. Posten är ju inte ens hyresgäst själv i en delav fastigheterna. Jag har väldigt svårt att se att för-säljning av olika datorutrustningar, charter- och regul-järflyg normalt sett passar in i postverksamheten. Jagkan i och för sig se att man teoretiskt kan hitta an-knytningarna. Men kommunikationsministern talar jusjälv om outsourcing.