prot · GK0981 · 1997-03-19 00:00:00 — Man har inte tagit till sigall den internationella kritik som finns i de här fallenoch de slutsatser som de flesta andra länder harkommit fram till. Detta finner vi underligt, och på denpunkten kritiserar vi regeringen.Anf. 184 () replik:Fru talman! Jag är medveten om att reservationen idet här fallet är lång, men det yrkande som den inne-håller är hämtat från en folkpartimotion, där det krävsatt iranska flyktingar som har fått i raktupp och ned bereds skydd. Det är på den punkten somvi har invändningar. Vi menar att yrkandet handlarasyllagstiftningen och dess tillämpning och inte hörhemma i den här diskussionen, även om mycket avdet som står i reservationen i övrigt är relevant bådeför och för flyktingar i Sverige.Anf. 185 () replik:Fru talman! Vi talar här om reservation nr 12, somberör motion U636 yrkande 2, där vi menar att irans-ka konvertiter inte bör återförvisas till . Denhandlar just om detta. Det som vi i reservationenförklarar är grunderna till att vi anser att man inte börgöra detta.Anf. 186 () replik:Fru talman! Jag behöver egentligen bara hänvisatill det som jag sade : Det tar sikte på asyllag-stiftningen.Anf. 187 ():Fru talman! För oss är det viktigt att svenskt bi-stånd medverkar till utveckling av respekten för demänskliga rättigheterna, alldeles speciellt i de ländersom vi har utvecklingssamarbete med. Vi bör därförnaturligtvis också ha aktuell information när vi beslu-tar om hur det svenska biståndet skall utformas underdet kommande året. Det är därför som vi envisas medatt kräva den här rapporten. Kanske kan den medver-ka till att, som sade, ge ett bra under-lag som gör att ministrarna vågar sig hit och delta idebatten om de mänskliga rättigheterna.Fru talman! Jag vill framför allt ta upp frågan omTaiwan. är ett av världens mest framgångsrikaexempel på betydelsen av respekt för mänskliga rät-tigheter, demokrati och marknadsekonomi. Man harpå gått från fattigdom till ett relativtvälstånd. Man har haft ekonomiska framgångar, manhar genomfört demokratiska val och man har utveck-lat respekt för de mänskliga rättigheterna.Däremot kan visserligen till-skrivas en betydande stabilitet, men där har man ettenpartisystem med förakt för de mänskliga rättighe-terna, förtryck av oliktänkande och begränsade eko-nomiska framsteg. övertog 1971FN-platsen från Republiken på . Bådahävdar liksom ett-Kina-politiken men funge-rar i realiteten som två länder.Vi är i utskottet alla överens om att den återför-ening som vi förväntar oss måste varaett led i en demokratisk process under respekt förbåde demokrati och mänskliga rättigheter.Sverige har ett omfattande utbyte med Taiwan.Det är en viktig handelspartner för oss, och vi harockså en rad inofficiella kontakter från både svenskoch europeisk sida. I en rapport från Europaparlamen-tet framhåller man att behöver en bättre repre-sentation i de internationella organisationer som han-terar ekonomi, miljö och utvecklingssamarbete. Mananser det också viktigt att ges möjligheter attdelta i organ under FN:s generalförsamling.Kina och kommer att levabredvid varandra, och det är därför angeläget för ossatt finna vägar att låta bådas röster höras i det inter-nationella samtalet och för att låta båda medverka iinternationella organisationer. I varje fall i APAC harvi en situation där båda är med och arbetar.Jag tror att det är viktigt att och dess re-gering arbetar för att får representation i fleraorgan. Det är viktigt att åsikter kommerfram, bl.a. därför att dess representanter är demokra-tiskt valda men också därför att det ökar kontakternamellan och och skapar bättre möjlighe-ter för en fredlig samverkan och samlevnad mellan debåda länderna.Jag tror att har en viktig uppgift när detgäller att skapa en ökad representation för iinternationella organisationer, både för ochför skull.Anf. 188 ():Fru talman! Mänskliga rättigheter kränks i mångaländer i världen. Yttrandefriheten är inskränkt, mi-noriteter förtrycks, godtyckliga fängslanden och tortyrförekommer. Mänskliga rättigheter och demokrati ärvarandras förutsättningar. Utan demokrati inga verk-liga mänskliga rättigheter, och utan mänskliga rättig-heter ingen fungerande demokrati. Även om vi också iSverige har problem, har som ett demokra-tiskt land ett stort ansvar för att verka för att stärkamänskliga rättigheter i hela världen, inte minst nu sommedlem av FN:s säkerhetsråd.Detta utförliga betänkande handlar om en lång radländer. Tyvärr finns det ännu fler länder där mänskli-ga rättigheter kränks och där människor förtrycks. Attinte alla dessa länder finns med i det här betänkandetinnebär inte att vi här i inte bryr oss omdem. Jag kan som exempel nämna arbetet i riksdagensMR-grupp, som tar upp situationen på väldigt mångahåll.Jag vill till att börja med säga att jag står bakomalla de reservationer där finns med och dess-utom också reservation nr 8 om medlemskapi FN m.m. I övrigt yrkar jag naturligtvis bifall tillbetänkandet.Utöver det som sagt här tidigareskall jag ta upp några frågor och även stryka under endel.För det första vill jag instämma i det som HelenaNilsson och flera andra här har sagt om . Jagtycker att det är viktigt att vi lyfter fram den frågan.Jag är mycket glad för att det har bildats en MR-grupp för här i . Jag kände inte till dettidigare, men det är mycket bra och positivt att så harskett.För det andra vill jag uppehålla mig vidTurkiet. Jag vågar säga att är ett av de värstaländerna när det gäller kränkningar av de mänskligarättigheterna. Det avspeglas i den långa rad av debat-ter som har hållits här i , senast en interpel-lationsdebatt . Interpellationen ställdesmot bakgrund av att det förflutit Turkietkom med i EU:s tullunion och att ingen av utfästel-serna om förbättring hade infriats.Utskottet har behandlat flera motioner som be-skriver situationen och tar upp en lång rad krav på hurSverige kan agera nationellt och internationellt för attförmå att leva upp till alla de utfästelser somlandet självt har gjort och alla de konventioner sombehandlar mänskliga rättigheter som man därifrån harskrivit på utan att följa dem.Allt detta finns mycket väl beskrivet i betänkan-det. Det finns också en bra redogörelse för Sverigesarbete både bilateralt och internationellt för att utövapåtryckningar på . Det finns egentligen ingadelade meningar när det gäller synen på förtrycket avmänskliga rättigheter, särskilt för kurderna och andraminoriteter i Turkiet.Det är lätt att känna stor vanmakt inför det faktum,som också konstaterats i betänkandet, att utvecklingengår i fel riktning. Ändå får vi inte ge upp utan i ställetoförtröttligt fortsätta att sätta press på regeringen iTurkiet. Regeringen måste ändra sina lagar, som manlovade inför inträdet i tullunionen - och man måsteleva upp till dem. Det handlar om yttrandefrihet,organisations- och demonstrationsfrihet. Antiterrorla-garna måste förändras.Det är oacceptabelt med en lagstiftning som ipraktiken ger polis och säkerhetsstyrkor oinskränktmakt. Det är också oacceptabelt att ett land för krigmot sin egen befolkning, vilket sker och har skettlänge i sydöstra . Det kriget har bara förlorare,och fred kan bara skapas med hjälp av dialog. Vi iSverige måste med alla till buds stående medel försö-ka finna kanaler för att få till stånd en sådan dialog,dvs. någon form av medling och nedtrappning avkonflikten. Det är den största och allt övergripandefrågan.Det är också oerhört viktigt att inte frysa kontakteroch stänga ute från olika internationella fora,utan att fortsätta ha en dialog med den turkiska rege-ringen.Samtidigt måste de demokratiska krafter som ändåfinns i stödjas. Det är oerhört viktigt. Vimåste fortsätta att stödja de frivilligorganisationersom arbetar för mänskliga rättigheter, för yttrandefri-het och för föreningsfrihet i landet. Det är oaccepta-belt att ett land fängslar sina författare och parlamen-tariker, att tortyr och godtyckliga arresteringar fort-går, att högt uppsatta tjänstemän är inblandade i ter-rorhandlingar.Sverige måste nu fortsätta att med full kraft agerapå alla nivåer, bilateralt och i alla internationella fora,för att få till stånd en ändring när det gäller situatio-nen i Turkiet.Jag vet att en delegation från inom kortkommer att åka dit. Grupper från har fleragånger besökt landet för att studera förhållandena ochför att föra en dialog med regeringen. Vi måste fort-sätta med detta. Vi får inte låta någonting slå sig tillro.Så vill jag säga några ord om Kashmir. Kashmirstillhörighet har varit en stridsfråga mellan ochPakistan ända , och det har tagit sig ut-tryck i flera krig och däremellan pågående strider medbåde ord och vapen. Det är också en konflikt mellanolika religiösa grupper med flera blodiga upplopp.Indien använder våld och förtryck mot folket iKashmir. Utvecklingen i och i frågaom denna konflikt är oroande. Det finns flera teckenpå att temperaturen höjs i konflikten. Jag menar attdet är oerhört viktigt att aktivt arbetar för attpåverka parterna till en dialog för att kunna lösakonflikten. Vi bör agera för att FN:s generalsekretera-re tar initiativ för en permanent lösning på konfliktenså att befolkningen kan utöva sin rätt till självbe-stämmande. Detta är ett krav som finns med i en avmotionerna som står bakom. har skrivit under motionen.Så till Kosova. Så sent som hade vien interpellationsdebatt i kammaren om det skärptaläget i provinsen - med tanke på de flyktingardärifrån som riskerar att utvisas från . Grovaövergrepp och våldshandlingar rapporteras ständigt.Motsättningarna mellan befolkningsgrupperna harökat. Beslutet om att åter öppna albanskspråkigaskolor i Kosovo har inte genomförts. Våldet har trap-pats upp. Det finns inte mycket som pekar på attmänskliga rättigheter i Kosovo kommer att vara enprioriterad fråga för den opposition som med en vissframgång har kämpat mot den nuvarande regimen iFörbundsrepubliken har från sida påpekat att det äroerhört angeläget att inte glömma Kosovo med tankepå allt annat som händer i detta område. På något sätthar Kosovo sjunkit tillbaka, och det är Bosnien somhar fått den stora uppmärksamheten - med all rätt ioch för sig. Men vi får inte glömma Kosovo.I den flerpartimotion som behandlas i betänkandetkrävs att skall agera för att återge Kosovo denautonomi som landet berövades 1989 och för att få tillstånd en dialog mellan och kosovoalbanerna.Hela området befinner sig i ett känsligt läge, och detär oerhört viktigt att agerar med full kraft iOSSE, EU och FN för att ge människorna i provinsenKosovo möjlighet att leva i fred, att få tala sitt språkoch att återfå den autonomi man hade tidigare.Till slut vill jag säga någonting om barns mänskli-ga rättigheter. Jag vill vända mig till rekommenderar henne att läsa betänkandet frånBarnpornografiutredningen. Det finns absolut ingengrund för de påståenden hon framförde här nyss.Tvärtom! Jag deltog i utredningen, och vi föreslogförbud mot all befattning med barnpornografi ochagerade för metoder för effektiv bekämpning av denfruktansvärda företeelse som pornografi är.Anf. 189 tidigare talaren har blivit avklubbad på dendelen.Anf. 190 ():Fru talman! Det var ändå sagt i kammaren.Fru talman! Kampen för mänskliga rättigheterskall naturligtvis föras mellan länder på olika sätt.Men den måste också föras av alla personligen i vårnärmaste omgivning. Den gyllene regeln finns i deflesta religioner, och den är en mycket god levnadsre-gel.Mänskliga rättigheter handlar ytterst om hur visom människor bemöter varandra.Anf. 191 ():Fru talman! Respekten och värnet för mänskligarättigheter och demokrati måste vara den främstaprioriteten i svensk utrikespolitik. Det brukar vi åt-minstone verbalt vara överens om i riksdag.Det ämne vi behandlar är vad jag tidigarehar kallat det årliga uppsamlingsheatet, då man medlitet hjälp av ett skohorn pressar in en lång rad frågorsom har litet med varandra att göra - i en del fall inteens har med mänskliga rättigheter att göra. Men det ärväl för att de inte passar in någon annanstans i utskot-tets hantering.I och för sig skulle betänkandet lika gärna kunnaheta Demokrati m.m. Men när man sedan följer uppvad utskottsmajoriteten skriver förstår man ju att dentiteln skulle vara ännu mera missvisande.Vi hade en debatt där vibl.a. från sida argumenterade för ettsjälvständigt demokratirekvisit när det gäller vape-nexport. Det hävdades då från utskottsmajoritetenssida att det behövs inte. För detta skall vägas mot enlång rad andra aspekter. Det är väl det som utskotts-majoritetens betänkande ger uttryck för . Det är enlång rad andra aspekter som också skall vägas in. Jagtror att det var utskottsmajoritetens talesman somanvände ordet pragmatisk tidigare i debatten.Fru talman! I debatten för en månad sedan var det fempartier som mycket klart uttalade att utvecklingen närdet gäller mänskliga rättigheter och demokrati i Indo-nesien går åt fel håll i förhållande till den kritik somutskottet har uttalat. Då sadeden socialdemokratiske talesmannen för utskottsma-joriteten att vi skulle vänta meddenna fråga tills MR-betänkandet skulle behandlas.Det gör vi . är betänkandet här. Vad säger ?Vad säger man om det alltmer ökande förtrycket ochövergreppen mot oppositionen inför de kommandeparlamentsvalen ? är vi där. Detär nu vi skall diskutera detta. Finns det någon anled-ning till att Clintonadministrationen den senaste tideni praktiken har infört ett vapenembargo mot Indonesi-en? det till någon slags eftertanke?Fru talman! skall jag tala litet om det forna Ju-goslavien. har en rad övergrepp motoberoende medier ägt rum i . Så har ocksåskett i . Kommunalvalen i i oktober1995 fick aldrig slå igenom demokratiskt på grund avpresident obstruktioner. I flera månaderförsökte president göra samma sak efterkommunalvalen i och 14 andrastadsfullmäktige där den serbiska oppositionen vann.Till slut blev det ändå en välkommen seger för demo-kratin.I har bosnienkroater stängt staden för åter-vändande, slängt ut dem som försökt ta sig in ochslängt ut dem som försökt hålla sig kvar. Vi vet allaatt detta sker med goda minne. Inte ett ordom detta sägs i utskottets betänkande. Vad är det för hänsyn man tar? Ärdet hänsyn till tidigare tystnad inför folkmordet iBosnien? Är det hänsyn till uppdrag?Ansträngningarna är stora i många av Västeuropasflyktingmottagarländer för att få de bosniska flykting-arna att återvända. Men de står inte i någon som helstproportion till bristen på kraftfullt agerande i Bosnienför att göra det möjligt för flyktingar att återvända.Jag yrkar i det sammanhanget bifall till reservation 14i betänkandet.Så vill jag , fru talman, gå över till den kinesiskadelen av världen. Jag hade inte tänkt lägga till någon-ting utöver det som sade tidigare omHongkong, men eftersom hänvisadetill vad utskottsmajoriteten säger i betänkandet, förutsätter att respekterar sina åtaganden,måste jag ta upp det här. Det är ju precis det som ärproblemet. åtaganden är den överenskommelseman slöt med 1984. Det är med hän-visning till den som , formellt ganska logiskt,anser sig ha rätt att rulla tillbaka demokratiskutveckling i . Man lever upp till sina åta-ganden, förvisso. Men det kan väl aldrig vara accep-tabelt för ett demokratiskt parlament någon annan-stans i världen? Vad säger utskottsmajoritetens före-trädare? Är detta rimligt? Vad säger ?Bertil är inte här, så jag ställer samma frågatill . Jag ställer den också till och , fru talman, vill jag ta upp . Ge-nom resolutionen 27:58 1971 ersattes avFolkrepubliken som medlem i FN och som per-manent medlem i . Under de 52 årsom FN har funnits, har representerats avregimen i . därefter har represente-rats av regimen i . Jag kan hålla med om att detförvisso var en anakronism att det kinesiska folket1971 representerades av regim påTaipei. Men att det demokratiska , ett landmed över 20 miljoner människor, inte är representerati FN 1997, är ett övergrepp.Utskottsmajoriteten säger, liksom den moderatamotionen 7, att ett-Kina-politiken består. Vad är inne-börden av det? Det kinesiska folket har givetvis rättatt återförenas närhelst det så önskar i demokratiskaoch fria former. Men att respektera den rätten kan välinte vara något skäl att stänga det demokratiskaTaiwan ute från internationell representation? Presi-dentvalen i , , varden slutliga bekräftelsen på att är en av de fåfullvärdiga demokratierna i . Det är ett nytt lägejämfört med 1971.Vad innebär ett-Kina-politiken? Men inte har det inneburit någonett-Tyskland-politik eller ett-Korea-politik med inne-börden att bara en av de två delarna haft rätt till inter-nationell representation? Varför en ett-Kina-politiksom utestänger den demokratiska delen av ? Ärdet bara styrkeförhållandet mellan de två delarna somavgör?Under apartheidregimens tid i , fanns detmånga som kritiserade att apartheidregimen fick varakvar i FN. Många av oss, både i och ute ivärlden, hävdade dock universalitetsprincipen. Länderskall vara representerade i FN. Därför menar jag attSverige inte bara bör konstatera att andra länder hartagit initiativ som misslyckats i FN för att föra uppfrågan om ställning på generalförsamlingensdagordning. bör i stället aktivt medverka iarbetet.Är det, och , jag ställerfrågan till henne eftersom jag fortfarande inte serBertil här i kammaren, bara hänsyn till att dethär rör sig om en av världens stormakter och en av demest blomstrande exportmarknaderna för svenskexportindustri, som gör att vi ställer en löftesrik de-mokrati utanför världssamfundet? Det kan väl intevara så att man tolkar vårt deltagande i EU:s gemen-samma utrikes- och säkerhetspolitik som ett krav påatt ligga lågt bara för att det kanske finns andra upp-fattningar i de här frågorna inom EU? Det har i allafall aldrig varit politik när det gäller vårmedverkan i EU.Vilka är de folkrättsliga följderna av den ett-Kina-politik som utskottsmajoriteten och den moderatareservationen hänger fast sitt resonemang kring? Kanföreträdarna för de här partierna svara på det?Anf. 192 () replik:Fru talman! Först vill jag ta upp . Därvill jag hänvisa till utskottsbetänkandets s. 39 och demycket kritiska synpunkter där som ett enigt utskottstår bakom. talade om att det i debat-ten för en månad sedan var fem partier som var över-ens om den kritiska synen på . Då kan jagglädja med att det här är sju partiersom är överens. Att vi sedan har olika uppfattningar iett par av de yrkanden som förts fram, minskar inte pånågot sätt kritiken.Lennart Rohdin uppehöll sig sedan vid Taiwanoch den s.k. ett-Kina-politiken. I det här betänkandetyttrar sig utskottet mycket kritiskt om ochmycket positivt om . Då hamnar vi på nytt i ensådan där situation där man faktiskt måste väga litetgrand. Det är ju inte alltid säkert att man skall företaen aktion. Man kanske måste överväga vilka utsikterden har att lyckas. Det är inte givet att ytterligare ettmisslyckande att föra upp på dagordningenskulle gynna . Där står utskottsmajoriteten , tror jag.Anf. 193 () replik:Fru talman! har under många årvarit överens om kritiken av situationen i Indonesienoch på . Vad utskottet konstaterade för enmånad sedan när det gäller vapenexporten, är attutvecklingen påtagligt har gått åt felhåll. Av det drog vi slutsatsen att man inte bara kanfortsätta att vara lika kritisk som tidigare, utan att mandå också måste dra konsekvenser av detta, exempelvisnär det gäller svensk vapenexport till var inte utskottsmajoriteten överens om, efter-som man uppenbarligen inte var beredd att tillstå attutvecklingen har förvärrats. Det har man inte kunnatsträcka sig till i det här betänkandet heller. Då hänvi-sade man ju till att det var nu vi mer utförligt skullekoncentrera oss på situationen i Indonesien.När det gäller undrar jag fortfarande. Jagförväntar mig inte att det skall komma något svar påfrågan om de folkrättsliga konsekvenserna av atthänvisa till en ett-Kina-politik, för det finns det natur-ligtvis inte rent folkrättsligt. Det är en hemmagjorduppfinning - låt var att många andra länder ocksåanvänder sig av den för att ta sig ur en krånglig situa-tion. Om man jämför med situationen i det deladeTyskland och det delade , ser man att vi hante-rar Kinafrågan annorlunda. Det finns ingen annanförklaring än att det rör sig om två olika storheter rentstyrkemässigt. Det är det som ligger bakom agerandethär.Anf. 194 () replik:Fru talman! Om hade förhopp-ningar om att utskottsmajoriteten i det här betänkan-det skulle ta upp och diskutera frågan om vapenex-port, förstår jag att han blir besviken. Det har aldrigvarit avsikten att göra det. Däremot är det naturligtvisavsikten att genom det betänkande vi diskuterar i dagge viktiga signaler till de organ som beslutar om va-penexporten, och som dessutom har att ta hänsyn tillkriteriet mänskliga rättigheter.Jag förstår att inte riktigt vill ta tillsig det här med . Men jag tycker kanske ändåatt det han hävdar här är exempel på oppositionellöverbudspolitik, där man inte alls behöver väga in detmöjliga resultatet av sitt agerande. Det har vi gjort.Det finns än så länge bara ett tjugotal länder som harerkänt , och det är enligt vår bedömning inteläge att göra ytterligare ansträngningar i det fallet.Anf. 195 () replik:Fru talman! Det är förvisso så att vi inte diskuterarvapenexport den här gången. Men när vi diskuteradevapenexporten menade vi från de fem partierna - motbakgrund av att , även ganska , harexporterat vapen till - att man borde påta-la att situationen nu har förvärrats och att det därförfinns anledning att ompröva frågan. Då menade ut-skottsmajoriteten: Vi skall inte konstatera att situatio-nen har förvärrats när vi diskuterar vapenexporten.Det skall vi göra när vi diskuterar mänskliga rättighe-ter.Men när vi nu läser utskottsmajoritetens betän-kandetext ser vi att majoriteten inte kan förmå sig attkonstatera att situationen har blivit värre. Därmed gervi inga nya signaler till de myndigheter som ToneTingsgård hänvisar till.I mitt anförande uppehöll jag mig vid att situatio-nen successivt har förändrats när det gäller ett-Kina-politiken. är fortsatt en diktatur. Jag gläder migmycket åt den kritik som utrikesministern drog på signere i för sin kritik av situationen i . MenTaiwan, som var en diktatur och vars regim i mångaavseenden var en ockupationsmakt fortfarande 1971,är en demokrati med förankring i hela folket påTaiwan. Det kan inte vara rimligt att landet stängs utemed hänvisning till en ett-Kina-politik eller, somTone Tingsgård antyder, för att man faller till föga fördet maktspråk som regimen i talar.Att vara FN-observatör i olika sammanhang hartill och med varit möjligt för organisationer och rörel-ser som inte ens är stater eller som inte ens är erkän-da. Jag tänker på den palestinska rörelsen och påANC. är en demokratisk stat med över 20miljoner invånare.Anf. 196 () replik:Fru talman! frågade vad vi mena-de med ett-Kina-politiken, och det skall jag gärnaförklara.De kontakter vi har och har haft blandregeringsföreträdarna i hävdar att de inte villbli ett självständigt land. De tillhör fortfarande Kinapå ett sätt, och man hoppas få en återförening medKina. Men då skall det vara två demokratiska partersom återförenas. Till dess vill man bara separera. Attbli en egen nation har man faktiskt inte talat om, ochdet har man poängterat vid många olika tillfällen.Jag gläder mig åt den utveckling vi har sett påTaiwan, det vet . Sedanönskar jag att läste vidare i vår reser-vation. Där står det tydligt att vi tycker att det är vik-tigt att får en bättre representation i alla inter-nationella organisationer. Vi skriver också att FN börutreda möjligheterna att tillsätta en arbetsgrupp för attstudera hur skall kunna delta i aktivitetergenomförda av organ som lyder under . Vi vill inte alls utesluta dem från någongemenskap. Tvärtom pekar vi på många möjligheteratt få med dem i ett internationellt samarbete.Anf. 197 () replik:Fru talman! Vid ett besök på för ett parveckor sedan hade jag tillfälle att tala med en lång radofficiella företrädare för , inklusive dess utri-kesminister. Det är riktigt att den nuvarande demo-kratiska regeringen förespråkar ett demokratiskt, fritt,återförenat .