prot · GK0973 · 1997-03-05 00:00:00 — Man måste ändå se att det nutack vare en framgångsrik sanering av statsfinansernafinns en möjlighet att göra offensiva saker. Regering-en har också utlyst att det i vårpropositionen kommernågon form av sådana åtgärder för kvinnors syssel-sättning inom kommun och landsting. Men visst delarjag generella uppfattning att det finnsproblem med jämställdheten och att det behövsmånga insatser i när alltfler talar om ökadelöneklyftor och neddragningar inom offentliga verk-samheter. Då behövs starka motkrafter. Där hoppasjag att socialdemokratin kan vara en av de motkraf-terna.Anf. 16 ()replik:Herr talman! Även jag har min meddebattör bak-om ryggen, vilket känns litet konstigt. Men jag får välhoppas att han inte anfaller mig bakifrån.Jag återkommer till en av mina reservationer,nämligen den om kvinnliga resurscentrum. Det natio-nella resurscentrumet finns med i skrivningen och attregeringen återkommer om detta . Jaghoppas att vi kan få till stånd en lösning som kantillfredsställa behovet.Utskottsmajoriteten är ganska undflyende i sinskrivning om de regionala resurscentrum som finns ivarje län. Jag får inte någon riktig klarhet i vad ma-joriteten menar, om man inte vill stadfästa detta. I såfall är det väldigt synd.I vårt eget län, , är det av dets.k. länsanslaget som går till kvinnor. Tjejen somjobbar med de här frågorna är projektledare ochkommer, som hon vet, att ha sitt jobb kvar till den30 september. Det innebär att det inte blir någon sådär väldigt stor trygghet för henne, och hon kan inteplanera arbetet på längre sikt.Här har kvinnliga representanter för samtliga par-tier i en motion under allmänna motionstiden - bl.a.Inger har skrivit under den, om jag inteminns fel - sagt att det är viktigt att kvinnliga resur-scentrum permanentas. Jag anser att detta är så viktigtatt det i regeringens regleringsbrev till länsstyrelsernabör finnas med att kvinnliga resurscentrum skall fin-nas i varje län. Man skall då inte kunna krypa undandet med att man prioriterar på annat sätt etc.Anf. 17 () replik:Herr talman! Jag delar många av uppfattningar om angelägenheten av attskapa resurscentrum både regionalt och nationellt.Det skall ju ske en utvärdering av det nationella resur-scentrumet. Därefter kommer regeringen att fattavidare beslut i frågan.Frågan om regionala resurscentrum är en frågasom prövas regelbundet. Jag är säker på att beskedkommer innan det så att säga börjar krisa tillsig ordentligt. Jag tror att vi får anledning att åter-komma till detta och att och Socialdemokra-terna säkert kommer att kunna finna en konstruktivlösning.Anf. 18 ()replik:Herr talman! Jag tackar för det svaret. De resur-scentrum som finns i länen har inneburit stora fördelarför många kvinnor. Det är ju inte bara arbetsmark-nadsfrågor utan också alla möjliga andra frågor somtas upp i resurscentrumen. Det är väldigt viktigt att dekan permanentas så att de kommer att finnas på långsikt. Det gäller att inte tappa bort dem, för det är såmånga olika frågor som resurscentrumen kan arbetamed och, som sagt, inte bara med arbetsmarknadsfrå-gor, även om det är en grundläggande fråga.Jag hoppas att det mer var ett misstag än en avvi-kande mening i det här fallet som gjorde att skriv-ningen i betänkandet blev litet svag, som jag anser.Anf. 19 () replik:Herr talman! Vi i är naturligtvis gladaför att Socialdemokraterna har förändrat sin inställ-ning i jämställdhetspolitiken. Men ni kan ju inte stan-na upp vid detta med den procentuella fördelningen.Den är en självklarhet, tycker jag. Lika procent bety-der ju inte jämställdhet, utan man måste ta ytterligaresteg.Margareta talade här i sitt anförandeom hur det är här i riksdagsarbetet, vilket jag intebehöver upprepa. Det är ju faktiskt så att makt ochmöjlighet är jämställdhet.Anf. 20 () replik:Herr talman! Det är inte bara den procentuellafördelningen som är avgörande, vilket ingen hellerförsökt att göra gällande. Men det är klart att engrundläggande förutsättning för att kunna skapa ettjämställt samhälle är ju att både kvinnor och män ärrepresenterade. Sedan fordrar det självfallet ett antalandra åtgärder, som att det finns en aktiv medvetenhetom de jämställdhetsproblem som finns i samhället.Jag tycker att det är synd att , som påmånga områden har åsikter om den könsdiskrimine-ring som finns i samhället, har valt att avstå från möj-ligheten att rätta till förhållandet. När interöstade för förslaget om att sanera i vikariatsträsket,missade man en möjlighet att komma till rätta meddiskrimineringen. När inte ville stå upp fören positiv särbehandling inom utbildningsväsendet,missade man ett sätt att aktivt bidra till ökad jäm-ställdhet.Det är synd att ett parti som faktiskt har insikt intekan utnyttja insikten till att driva en radikal jämställd-hetspolitik. Det skulle behövas i ett parti som sägersig vara berett att samarbeta med - den-na perifera kraft i jämställdhetspolitiken. Folkpartietsagerande inom jämställdhetspolitiken ter sig någotkonstigt, tycker jag.Anf. 21 () replik:Herr talman! Som jag tidigare sade är jämställdhetnaturligtvis en självklarhet för Folkpartiet.Jag kan inte förstå varför och ma-joriteten i utskottet inte säger ja till dubbla nomine-ringar t.ex. I vårt parti är det alltid en kvinna och enman som nomineras till styrelser och andra uppdrag.Det har resulterat i att kvinnorna i riks-dagsgrupp har många fler uppdrag än männen. Det ärett exempel. De andra partierna nominerar inte dub-belt. Därför får kvinnor i vårt parti fler uppdrag. För-klara detta, !Anf. 22 () replik:Herr talman! Det är bra om jämställdhet är ensjälvklarhet. Men det vore ännu bättre om det i denpraktiska politiken syntes hur röstade ikammaren när det gällde arbetsrätten, utbildningspo-litiken osv.Man kan säga ja till en motion som kräver någon-ting som redan finns. Man kan säga ja till att solenskall gå upp . Men det leder inte till så däroerhört stora framsteg. Regeringen driver aktivt frå-gan om dubbla nomineringar. Vi inom socialdemo-kratin nominerar dubbelt till olika uppdrag.Att kvinnor får mycket fler uppdragberor ju på att kvinnorna i riksdagsgruppbara utgör , medan Socialdemokraternas riks-dagsgrupp utgörs av kvinnor. På det sättet blirdet ju också en jämnare fördelning av uppdrag mellanmän och kvinnor, så det är ju sant.Självfallet är vi överens om dubbla nomineringar.Men behöver inte göra ett tillkännagivandeav någonting som redan finns. Det ter sig litet onö-digt.Anf. 23 () re-plik:Herr talman! Jag kan försäkra ochalla andra här i kammaren att Moderata samlingspar-tiet är fullständigt överens med övriga partier om detlångsiktiga målet för jämställdhetsarbetet, nämligenlika möjligheter, rättigheter och skyldigheter för mänoch kvinnor. Det tycker vi är en självklarhet som överhuvud taget inte skulle behöva yttras i den här kam-maren. Däremot är vi helt oense om vilka medel somlämpligen kan leda till det önskade målet.Vi tror inte på kvotering. Jag vet inte vad det ärför uttalande av som läst. Men jag kan försäkra att när jag skrev vårmotion med anledning av denna skrivelse, skedde deti nära samråd med . Det står i motio-nen: Vi tror inte på kvotering. Den bygger på bristan-de tilltro till kvinnors förmåga och övertro på regle-ringar. Vi är övertygade om att en verklig långsiktigjämställdhet förutsätter det självförtroende som kvin-nor får av att skapa sig en ställning grundad på egenkraft och duglighet. Det är det som vi ser som skillna-den mellan reell och formell jämställdhet.I partis och vissa andra partierstappning tenderar tyvärr jämställdhetsarbetet att bli ettvänsterprojekt med åtskilliga inslag av rena stollighe-ter och ytterligheter som är ägnade att dra löjetsskimmer över hela frågan. Det tycker vi är synd, där-för att denna fråga är alltför viktig och förtjänar ettbättre öde. Genom att gå till överdrifter avskräckerman många kvinnor som annars skulle ha ett genuintintresse av jämställdhet, därför att de tar avstånd frånden militanta statsfeminismen som för närvarandehärskar i vårt land.Anf. 24 () replik:Herr talman! Då får jag väl se mig själv utnämndtill företrädare för den militanta statsfeminismen. Detgläder mig att jag inte är helt ensam i denna kammare.Det är snarare som är helt ensamom att driva den jämställdhetspolitik hon gör.Gullan - denna representant för - får i frågan om hon är nöjdmed jämställdheten i politiken. Hon svarar att honinte är det: "I mina bittraste stunder har jag t.o.m.tänkt mig att vi måste kvotera." Det är ett uppenbartmissnöje med jämställdheten inom Moderata sam-lingspartiet.Jag förstår det. Jag förstår det när jag ser metoder-na som man vill tillämpa. Man säger att kvinnorslönearbete skulle vara ett beroende liknande det somfanns i det gamla patriarkala samhället - beroendet avmannen. Kvinnorna saknade oberoende därför att deinte hade en egen inkomst. Det tycker jag är att ned-värdera kvinnors arbete. Det tycker jag att ChristelAnderberg gjorde sig grovt skyldig till.Sedan ställs det ett antal andra frågor, t.ex. om detär ett vänsterprojekt som avskräcker. Det är möjligtatt det är ett vänsterprojekt därför att högern i Sverigeoch högern i många andra länder inte har velat göranågonting åt de brister som finns i samhället. Man harinte haft någon kritik mot det manliga samhället ochdet manliga styret när det gäller privata bolagsstyrel-ser. Man har ingen kritik mot att av professorer-na är män i detta samhälle. Det är klart att det blir ettvänsterprojekt om högern avstår från att försöka ska-pa en analys. Om man bortser från att det finns lö-nediskriminering i samhället är det klart att man fårdet till ett vänsterprojekt.Christel säger att en privat tjänstesek-tor skall ersätta en offentlig sektor. Det ni gör är ju attdrastiskt rusta ned kvinnors arbetsmarknad och dra instatsbidrag till kommuner och landsting, vilket kom-mer att skapa en massarbetslöshet för kvinnor, sällanskådad i detta land. Ni vill ersätta jobb i offentligsektor med nya lågavlönade privata tjänstesektor-sjobb. Överallt där man har prövat det har det lett tilllågavlönade tjänstesektorsjobb. Det är er vision. Detär ingen bra jämställdhetspolitik.Anf. 25 () re-plik:Herr talman! Jag tror att skall varalitet försiktig med att prata om nedvärdering av kvin-nors arbete och kvinnors kompetens.Martin pratar sig varm om positiv särbe-handling. Jag anser att det är en mycket grov under-skattning av kvinnors kompetens. hann intemer än besluta om positiv särbehandling inom denakademiska världen innan man började prata om"Tham-are", ett akademiskt b-lag. Tror att sådana uttryck på litet sikt gagnar jämställdhetmellan kvinnor och män? Tror attdessa "Tham-are" känner det självförtroende somkrävs för att de skall uppnå verklig jämställdhet?Även de kvinnor som har tagit sig in och fått pro-fessurer på egna meriter drabbas av detta. Undrar omhon är en "Tham-are" eller om hon har egen kompe-tens?Jag är inte det minsta orolig för den kvinnliga re-presentationen i riksdag. Den moderata ärinte lika stor som den socialdemokratiska, men detberor på att vi tillämpar ett naturligt långsiktigt urval istället för artificiell kvotering, som ni gör. Antaletkvinnor stiger sakta men säkert för varje val som går,och i kommuner och landsting är den kvinnliga repre-sentationen mycket stor bland moderater. Vi hade ettstort antal kvinnliga kommunalråd under den förramandatperioden.Ni tycker alltid att kvinnor väljer fel, men råkardet vara så att moderata kvinnor i stor utsträckningprioriterar det politiska arbetet i kommunerna och ilandstingen. Det är en prioritering som jag respekte-rar.Anf. 26 () replik:Herr talman! Det är möjligt att det går långsamtoch säkert. Jag har med mig statistiken för utveck-lingen i riksdag när det gäller könsrepresen-tationen. I riksdagsvalet var av de modera-ta riksdagsledamöterna kvinnor. 1988 - två mandat-perioder tidigare - var det . Med den taktenkommer Moderata samlingspartiet att ha en jämställdriksdagsgrupp år 2085.När det gäller jämställdhetspolitik finns det en delkloka moderata kvinnor. De är inte kloka i alla avse-enden, men i vissa. Jag såg i TV-programmet . Hon sadeatt det är viktigt med kvinnliga förebilder i samhälletför att kvinnor skall våga ta sig fram och våga ta desteg som krävs om man vill försöka göra karriär. Menvar finns de kvinnliga förebilderna inom exempelvisden akademiska världen? Är inte positiv särbehand-ling en möjlighet att skapa de förebilderna? Är detegentligen inte så, att fördelningen av professorsäm-beten - manliga professorer, kvinnliga - ärett uttryck för att det har funnits inte enpositiv utan en negativ särbehandling? Om vi tror attkompetens är lika fördelad över könen är det uppen-bart att det någonstans har funnits en sådan meka-nism.Vad vi gör nu är att vi försöker skapa instrumentoch metoder för att fler kvinnor skall våga ta sig in iden akademiska världen. Jag tror att positiv särbe-handling är ett viktigt instrument. Det skapas flerförebilder och andra arbetsmetoder inom den akade-miska världen som i större utsträckning välkomnarkvinnor och gör att den akademiska världen får enkompetens som den har saknat och som den innerligtbehöver.Anf. 27 () re-plik:Herr talman! Vi i har alltid haft kvo-tering till alla platser i vårt parti. Vi har drygt 60 %kvinnor i . Vi slår kanske Socialdemokra-terna litet.Martin slår sig för bröstet när det gällerregeringens sammansättning. Då tycker jag att MartinNilsson och utskottet skall ställa sig bakom reserva-tion 38, som tog upp. Regeringenhar inte angivit någonting om hur de sociala nedskär-ningarna slår mot just kvinnor. Så länge man inte kanredovisa förhållandet mellan finanspolitik och social-politik och redovisa konsekvenserna ekar det talettomt.Vi har i pratat om ett instrument förarbetsvärdering. Man säger att det pågår ett arbete.Jag påpekade i mitt tal att man skulle kunna titta påVäxjö kommun, som har ett väldigt bra instrument fördetta. De har tröttnat på att vänta på ett nationelltinstrument för arbetsvärdering. Jag tycker att ocksåutskottet skulle ha ställt sig bakom det.Anf. 28 () replik:Herr talman! Det finns sociala konsekvenser av debesparingar som regeringen har tvingats till i denekonomiska politiken. Det är ingen som ifrågasätterdet. Det finns också en hel del besparingar som slårbåde mot kvinnor och män, fast inom olika områden.Det är sant att neddragningar inom offentligt sek-tor ofta har en tendens att slå mot kvinnor, eftersomden är kvinnodominerad. kan vi se enväldigt hög manlig arbetslöshet på grund av de be-sparingar regeringen har tvingats till exempelvis närdet gäller bostadssektorn. Det finns konsekvenser påbåda områdena.Vi tycker faktiskt att man skall göra en analys, ochvi jobbar med att få fram konsekvensanalyser av allaförslag. Det är inte alltid ett enkelt arbete. En viktigförsta del är att se till att alla får en bra utbildning -bra kunskaper och bra förutsättningar - för att kunnagöra dessa bedömningar ute i departementen. Det ärett viktigt arbete som pågår just nu.Jag tycker att man i gör det litet en-kelt för sig när man i sin motion säger att regeringenbara har satsat på yrken som domineras av män. Vikan konstatera att har varit med på ettantal av dessa beslut. En satsning på allergisanering,vilket socialdemokratin och kom överensom, kan ju sägas vara en satsning på män. Det ärmycket möjligt att vi kan komma överens om en ochannan byggåtgärd också när det gäller energipolitiken.Det tror jag att kommer tycka ärbra. Det behövs nog en del satsningar där också.Det intressanta är att det nu finns resurser att satsapå offentlig sektor - på den del av arbetsmarknadensom i mångt och mycket domineras av kvinnor.De resurserna skall vi ta till vara. De har varit jobbigaatt tjäna ihop. Det har varit en stor uppoffring församhället, men är vi där. Vi skall också kunnaanvända dem. Det är viktigt att komma ihåg.Anf. 29 () re-plik:Herr talman! Jag håller med om att allergisane-ringen var en satsning också på byggarbetslösheten.Det är riktigt. Men vi måste komma ihåg att satsning-ar på manliga yrken inte ger några jobb för kvinnor.Jag nämnde vägsatsningar i mitt tal förut. Man byggernya motorvägar. motorväg motsvaras av30 000 arbetstillfällen inom vården.När det gäller att tillföra kommunerna pengar harju satsat mer. har tänkt satsa15 miljarder på den offentliga sektorn. Jaghoppas att även regeringen håller löftet om att manskall satsa på den offentliga sektorn, så att kvinnoar-betslösheten minskar.Anf. 30 () replik:Herr talman! Jag tror att och jagär överens om att både kvinnors och mäns arbets-marknad är viktiga delar i det här. Men det kanske ärsvårare att ha full insikt i en riksdagsgrupp som är såunderrepresenterad på män som riks-dagsgrupp mycket riktigt är.Det finns ökade resurser . Det kommer att göraatt vi får möjlighet att stödja och stärka kvinnornasarbetsmarknad. Men det kommer inte att finnas obe-gränsade resurser.Det riktas ibland kritik mot val av fi-nansiering när det gäller arbetstidsförkortningar ochsådant. Det gör att vi kanske inte tror att det skulle bliså mycket resurser som vill göragällande i fråga om satsningar på den offentliga sek-torn.Men det är bra om vi har en samsyn. Vi vill satsapå den offentliga sektorn. Vi skall se till att det finnsbra och fungerande vård, omsorg och utbildning ochdessutom en bra och fungerande arbetsmarknad förkvinnor och män.Anf. 31 Statsrådet ():Herr talman! Jämställdhet är ingen kvinnofråga.Det är heller ingen sidofråga. Jämställdhet är en hu-vudfråga som angår både kvinnor och män.Den skrivelse som regeringen har lämnat till riks-dagen visar på bredden i jämställdhetsarbetet. Aktivi-teter pågår i hela samhället, och på många områdenhar väsentliga framsteg skett under senare år.Jag har tidigare i kammaren redovisat hur kvinno-representationen ökar - både i politiska och i andrasammanhang. På flera områden är världsle-dande när det gäller jämställdhet. Men vi kan inte slåoss till ro med de uppnådda resultaten. De måsteständigt återerövras. Med den ökande kvinnorepresen-tationen har nya utmaningar dykt upp. Vi måste bl.a.se mer på varför kvinnor, särskilt unga kvinnor, läm-nar sina politiska uppdrag . Beror det på attdet politiska arbetet inte var som de hade tänkt sig?Beror det på för mycket arbete eller kanske på hur detpolitiska arbetet är organiserat?Regeringens skrivelse innehåller en redovisningav jämställdhetsarbetet på elvaområden. Därutöver innehåller den en beskrivning avarbetet med mainstreaming - att integrera ett jäm-ställdhetsperspektiv på alla områden. Skrivelsen tarockså upp arbetet på det internationella området, inteminst när det gäller hur arbetar med de åta-ganden som gjordes under iPeking.Arbetsmarknadsutskottets betänkande över skri-velsen visar att det finns en mycket bred enighet iSveriges riksdag om målen för jämställdhetspolitiken.Det är mycket glädjande. Men återigen ser vi hurModeraterna ställer sig utanför och isolerar sig i de-batten. avvisar i sin motion politiskalösningar som ett medel för att man skall uppnå jäm-ställdhet. I stället skall enskilda individer ta ett per-sonligt, praktiskt och moraliskt ansvar. Vi känner igendet från diskussionerna om "den lilla" och "den stora"världen som brukar tala om. Men niglömmer, , att möjligheterna attvälja fritt i det lilla ofta bestäms av villkoren i denstora världen. Därför kommer er politik aldrig att geden jämställdhet som vi andra eftersträvar. Framgång-en för jämställdheten har att göra med politiska priori-teringar och beslut.Jag vill rikta uppmärksamheten på tre områ-den.Det första är arbetsmarknaden. Arbetsmarknadenär fortfarande den centrala frågan i jämställdhetsarbe-tet. Ekonomiskt oberoende och egen försörjning ärgrunden för jämställdhet och ett jämlikt medborgar-skap. Kvinnornas ställning på arbetsmarknaden harstärkts ytterligare . Fler kvinnor finns iarbetskraften. Småbarnsmödrarna har ökat sin faktis-ka arbetstid. Kvinnor ser sig alltmera som yrkesarbe-tande och allt mindre som hemarbetande. harandelen kvinnor som är beroende av en man för sinförsörjning sjunkit från till . Detta äroerhört viktigt.Den ökande arbetslösheten för kvinnor är bekym-mersam. Regeringen tar det på allvar. kanvi konstatera att är ett av de få länder inomEU där kvinnors arbetslöshet inte överstiger männens.En majoritet av de arbetslösa i vårt land är män.Regeringen har tagit flerainitiativ för ökad jämställdhet på arbetsmarknadsom-rådet. Jag vill räkna upp några av de initiativen:Riksrevisionsverket har fått regeringens uppdragatt se över hela arbetsmarknadspolitiken ur ettkönsperspektiv.AMS hela verksamhet skall bidra till att den kön-suppdelade arbetsmarknaden bryts, och arbets-marknadspolitiska åtgärder skall ses över ur ettjämställdhetsperspektiv. Vi skall bli bättre på attfördela platser och pengar jämnare mellan kvinnoroch män.JämO har fått väsentligt ökade resurser. Dettakommer att få betydelse när det gäller möjlighe-terna att driva enskilda diskrimineringsärendenmen också när det gäller att se till att arbetsgivar-na bedriver det aktiva jämställdhetsarbete som deenligt lag är skyldiga att göra.Jag har tagit initiativ till en översyn av reglerna ijämställdhetslagen med anledning av problemenmed sexuella trakasserier.Den förändrade arbetsrätten, som jag presenteradei höstas, stärker kvinnors ställning. Vi har sattstopp för det missbruk av vikariat som under långtid skapat otrygga jobb för främst kvinnor. Vi harockså stärkt de deltidsarbetandes ställning genomatt ge förtur till mer tid då arbetsgivaren skall an-ställa fler.Regeringen har avsatt medel för att kunna utarbetaen bättre lönestatistik som kan ligga till grund förfördjupade analyser av kvinnors och mäns löner.Alla dessa initiativ är viktiga och bidrar till ökadkunskap och utvecklad jämställdhet. Men det räckerinte. Vi skall regelbundet återkomma med fler förslag.Jag avser bl.a. att återkomma i arbetstidsfrågan. Detär viktigt att kvinnor och män i större utsträckningdelar på arbetet, både det betalda och det obetalda.Den andra frågan jag vill ta upp gäller våld motkvinnor. Våld mot kvinnor är en fråga om makt -några mäns sätt att utöva makt över kvinnor. Våldmot kvinnor finns i alla kulturer, religioner och natio-ner.Regeringen bereder nu Kvinnovåldskommissio-nens betänkande, och vi kommer att presentera enproposition . De förslag som då läggsfram skall stärka utsatta kvinnors skydd mot över-grepp.Det behövs insatser på många områden för att manskall kunna minska våldet: lagstiftning, utvecklings-arbete och förbättrade rutiner inom rättsväsendet,och hälso- och sjukvården. Personalsom kommer i kontakt med kvinnor som blivit utsattaoch slagna måste få ökade kunskaper. Kvinnojourer,brottsofferjourer och mansjourer gör ett viktigt arbeteoch behöver uppmärksammas mer.Samarbetet behöver också utvecklas mellan t.ex.sjukvård, socialtjänst, polis och åklagare för att kvin-nor skall få stöd och ett värdigt och kompetent bemö-tande. Det är inte så att ligger långt efterandra länder när det gäller åtgärder mot våld. Vi har iett internationellt perspektiv redan gjort mycket, menvi kan och vi skall bli ännu bättre.Jag vill bjuda in alla politiska partier i dennakammare till att gemensamt mobilisera mot våldet.Det politiska budskapet skall vara tydligt: Kvinnorsom utsätts för övergrepp skall veta och känna att dehar lagens och samhällets stöd.Den tredje frågan som jag vill lyfta fram handlarom männens roll i jämställdhetsarbetet. Jämställdhetangår både kvinnor och män. När kvinnor stärker sinapositioner på arbetsmarknaden och när alltfler kvin-nor får ökad makt påverkar det också männen. Män-nens roller förändras när vi delar på makten, ansvaretoch möjligheterna. Alltfler män blir nu aktiva i jäm-ställdhetsdebatten. Det märks inte minst bland allasmåbarnspappor, som är mer delaktiga än vad någongeneration före dem har varit.Pappaledigheten är unik, och och Norgeär de enda länder där en del av föräldraförsäkringenär reserverad för män. Möjligheten att förena för-värvsarbete och föräldraskap är en hörnpelare i jäm-ställdhetsarbetet, och regeringen har gett stöd åt tvåsatsningar för att öka mäns uttag av föräldraledighe-ten.