prot · GK0970 · 1997-02-27 00:00:00 — har frågat vadstatsministern avser att göra för att, som GunnarHökmark uttrycker det, återupprätta respekten förregeringen, och den politiska processen ochför att ge stabila beslutsunderlag.Interpellationen har överlämnats till mig.Regler om regeringens skyldighet att bereda ären-den och ge det underlag som den behöverför sin behandling av regeringens förslag till riksda-gen finns i regeringsformen och riksdagsordningen.Enligt dessa regler skall regeringen inhämta be-hövliga upplysningar och yttranden från berördamyndigheter och ge sammanslutningar och enskildatillfälle att yttra sig i den omfattning som behövs (7kap. 2 § regeringsformen).Regeringen har också ett ansvar för att Lagrådetsyttrande inhämtas över vissa lagförslag (8 kap. 18 §regeringsformen).Vidare skall regeringens förslag till åt-följas av en redogörelse för ärendets tidigare behand-ling, av en motivering och av Lagrådets yttrande, omregeringen har inhämtat ett sådant yttrande (3 kap. 1 §riksdagsordningen).Detta är den formella ramen för regeringens arbetemed de förslag som skall föreläggas . Hurberedningsarbetet sedan genomförs inom denna ramvarierar naturligtvis från fall till fall. Det gäller föralla regeringar oberoende av politisk färg.När den socialdemokratiska regeringen tillträddehösten 1994 stod vid ruinens brant. Sverigevar till följd av förstörd ekonomi hotat som själv-ständig stat.För att sanera statens finanser i syfte att få en håll-bar grund för välfärd och tillväxt har den socialdemo-kratiska regeringen tvingats att förelägga ettantal förslag som inneburit omfattande och impopulä-ra - men nödvändiga - skattehöjningar och bespa-ringar. Förslagen har beretts, och beredningen ochberedningsunderlaget har redovisats för , pådet sätt som krävs enligt regeringsformen och riks-dagsordningen.Det ligger i sakens natur att förslag av den här om-fattningen och karaktären inte alltid är lätta att lotsagenom . Det hör också till en minoritetsre-gerings villkor att den måste få stöd för sina förslagfrån något annat riksdagsparti. Den måste därför varaberedd att kompromissa om enskildheter för att för-verkliga huvudlinjerna i sin politik.Så har regeringen gjort, och så avser regeringenatt arbeta också i fortsättningen.I tre fall har regeringen utnyttjat sin rätt enligtriksdagsordningen (3 kap. 19 §) att återkalla en egenproposition när denna inte längre kunde väntas få stödav en majoritet i eller när det av någonannan anledning inte var meningsfullt att riksdagenskulle fortsätta att behandla propositionen. Som Gun-nar kanske minns förekom det att proposi-tioner återkallades även under den borgerliga rege-ringsperioden.När i sin interpellation talar omatt måste få ett stabilt beslutsunderlag inne-bär det att han kritiserar den socialdemokratiska re-geringens propositioner för att vara bristfälliga sombeslutsunderlag för . Jag vill tillbakavisaden kritiken.Det kan här finnas skäl att erinra om att CarlBildt-regeringen lade fram ett antal illa underbyggdaoch dåligt utformade propositioner under den förramandatperioden. Det hände också att inteförelades förslag, trots förespeglingar om detta frånregeringens sida.Regeringen har framgångsrikt vunnit riksdagensbifall för den förda politiken och för de förslag somlämnats till riksdagen.Underskottet i de offentliga finanserna har minskatkraftigt, kommer att nå budgetbalans redan1998. Räntorna har halverats. Inflationen är rekord-låg. Exportindustrin går på högvarv. Regeringen har inära samarbete med skapat det ekonomiskautrymme som krävs för att framgångsrikt kunna be-kämpa arbetslösheten. inriktas politiken på atthalvera den öppna arbetslösheten till sekelskiftet.Dessa framgångar, fru talman, är det somräknas när det gäller den enskilde medborgarens upp-fattning om politik och politiker och om verksamhe-ten i och regeringen.Anf. 22 ():Fru talman! Jag skall be att få tacka statsrådet försvaret på min interpellation.Thage G valde att även i fråga om denbristande kvalitet som jag menar finns i regeringensförslag till skylla på den borgerliga rege-ringen. Jag vill nog säga att denna regering måste varaansvarig för kvaliteten i sina förslag till riksdagen.Det går aldrig att skylla ifrån sig på någon annan.En riktig beskrivning av verkligheten är en avgö-rande förutsättning för att vi skall ha en god kvalitetinte bara på det politiska beslutsfattandet utan också iden politiska diskussionen. Att hävda att en växandearbetslöshet ger signaler om en växande ekonomiinnebär att man sprider en felaktig uppfattning tillandra och att denna felaktiga uppfattning sedan liggertill grund för de beslut man lägger fram i riksdagen.Fru talman! Grunden för min interpellation är attvi har sett ett ständigt vacklan-de, förändrande av det beslutsfattande som har rörtregeringen och regeringens förslag till . Detär en typ av vacklande som urholkar människors för-troende för den politiska makten, eftersom det gerbilden att man inte vet vad man syftar till, att man intevet vad man gör och att man inte har klart för sigvilka konsekvenserna blir av de beslut man fattar.Thage G gav en korrekt beskrivning avhur den formella beslutsprocessen i regeringsarbetetbör gå till, men intressant är hur man sedan ger dettaett innehåll. Vi har sett hurbeslutet om barnbidraget har förändrats vad gällertidpunkten för utbetalningar. I fråga om bostadsbidra-gen utlovades redan innan de kom att gälla ett löfteom en förändring som man inte har kunnat precisera.Vad gäller änkepensionen hade man uppenbarligeningen egentlig insikt i hur förslaget faktiskt skulle slåför de människor det berör.Fastighetsskatten harpräglats av ett ständigt förhalande och på något sätt enförträngning av de konsekvenser som det får för deenskilda människorna.Statsrådet har själv varit inblandad i Arbogabeslu-tet, som föranledde en egen debatt här i . Vihar haft en följetong kring hur arbetsmarknadspoliti-ken och a-kasseersättningen skulle hanteras. Förevalet skulle a-kasseersättningen först höjas. Däreftersänktes den för att därefter höjas igen. Den skullefinansieras på det ena eller på det andra sättet. Tillslut blev det ingen finansiering alls.Vi hörde för någon vecka sedan här i kammarenhur statsministern plötsligt ena dagen utlovade tiomiljarder till kommunerna och hur finansministernden sade att det nog inte skulle bli riktigtså.Detta urholkar inte bara förtroendet för det poli-tiska beslutsfattandet, utan det urholkar också eko-nomins sätt att fungera. Det drabbar inte bara en re-gering och ett regeringsparti, utan det drabbar ocksådet sätt på vilket fungerar. Om människor intekan känna att de beslut som läggs fram till riksdagenhar en bärighet, att de fungerar och har en långsiktig-het, kommer vi aldrig att kunna lösa de problem somvi ser framför oss.Vi har en mycket konkret fråga framför oss när detgäller kärnkraften. Vill statsrådet hävda att regeringenhar klart för sig vad avvecklingen kostar, vem somskall betala och vad det får för miljökonsekvenser?Det vore ett bra test på den diskussion som vi för, omstatsrådet kunde ge svar på den frågan.Anf. 23 ():Fru talman! i allmänhet och konstitu-tionsutskottet i synnerhet håller ett vakande öga påhur regeringen handskas med sina propositioner. Defår inte överlämnas för sent till . KU grans-kar också om de i speciella fall har remitterats tilllagrådet för prövning av grundlagsenligheten. Deskall också innehålla nödvändiga konsekvensanalyserav lagförslag. görs en ingående administrativgranskning av regeringens fögderi.Historien är ju varken svart eller vit. Även den ti-digare, borgerliga regeringen har en del synder på sittsamvete. Detta är ett faktum, en korrekt beskrivningav verkligheten, och inte ett sätt att skylla ifrån sig.Den mest flagranta synd som jag kan erinra mig ärpropositionen Privat lokalradio. Beslut som gällerradio och TV och därmed har bäring på vår yttrande-frihetsgrundlag brukar föregås av en parlamentarisktsammansatt beredning för att den skall få den bredapolitiska förankring som krävs. Så icke i fallet privatlokalradio. Regeringen struntade i beställ-ning och tillsatte inte någon beredning.Propositionen dröjde. När den äntligen lades på riks-dagens bord var det sent på hösten 1992.Ett enigt KU konstaterade att propositionen, föratt över huvud taget kunna behandlas, borde under-kastas vissa ändringar och jämkningar. Behandlingenframsköts därför till vårsessionen. Socialdemokrater-na i utskottet talade i en reservation i klartext om vadsaken gällde och yrkade att propositionen skulle av-slås i sin helhet. "Den lider av så allvarliga brister attden är otjänlig som grund för ett riksdagsbeslut. "Kritiken specificerades enligt följande: Erfarenheterav reklamradiolagstiftning från andra länder redovisasinte. De frekvenstekniska frågorna behandlas lättvin-digt. Hur kvaliteten på all radiomottagning påverkas,även , redovisas inte. Ingen analysfinns av vilka följder etableringen av reklamradio fårför dagspressens möjligheter att finansiera sin verk-samhet.Vi var heller inte nöjda med hur man i propositio-nen hade löst frågorna om tillståndstid, urvalsförfa-rande, egenproduktion, frågor om åsiktsreklam ochreklam som riktar sig till barn. Detta var inte bara enteknisk kritik av propositionen, utan den innehöllockså en del politiska överväganden.Anf. 24 Statsrådet ():Fru talman! Det var för att få balans i den väldigtöverdrivna kritiken i interpellationsom jag mycket vänligt påpekade att det också underCarl Bildt-regeringens dagar förekom kritik från riks-dagen, indragna propositioner och mycket mer. Jagvar ju KU:s ordförande under dessa år, så jag vet ju.Catarina Rönnung har ju nu på ett mycket konkret ochklart sätt pekat på ett antal brister i relationerna mel-lan riksdag och regering när det gäller beslutsunderlagtill riksdagen.Jag vill tillägga, fru talman, att jag har varit leda-mot i , varav som talmanoch som KU:s ordförande. har dåoch då klagat på regeringens beslutsunderlag. Kritikhar riktats både mot socialdemokratiska regeringaroch mot borgerliga regeringar. Jag ser det sommycket allvarligt om inte får det beslutsun-derlag som krävs för att fatta beslut. Men då måsteman vara beredd att sakligt bygga under kritiken.Fru talman! Det framgår inte av i vilka fall utskotten eller en minoritetav utskotten har ansett att beslutsunderlaget har varitbristfälligt. Därför vore det spännande att få veta vilkafall bygger sin interpellation på.Vidare vore det intressant om införkammaren kunde redovisa vilka av regeringens be-slutsunderlag som har varit av bristande stabilitet ochsom hans partikamrater i utskotten inte har reageratöver.Det är uppenbart att interpellationen egentligeninte handlar om brister i beslutunderlag, utan dethandlar mer om generella lust att angri-pa regeringens politik.Fru talman! Jag skall som exempel på detta ta a-kassan. fattade beslut omatt sänka a-kasseersättningen mot bakgrund av detstatsfinansiella läget. Men är i sin interpel-lation mäkta upprörd över att statsministern och sena-re även den socialdemokratiska partikongressen harbeslutat att åter höja a-kassan till . På samma sättär upprörda över att den socialdemokra-tiska regeringen vill satsa i storleksordningentio miljarder extra på främst vården, omsorgen ochskolan - en politik som leder till ökad rättvisa och flerjobb. Då kan jag inte finna annat än att interpellatio-nen egentligen inte handlar om regeringens beslutsun-derlag till utan mer om politiken och attModeraterna helt enkelt är sura över att vi vill höja a-kassan och satsa miljarder på vården, skolan ochomsorgen. Jag tror faktiskt att det är så enkelt.Jag har granskat det 24-punktsprogram som Gun-nar åberopar i sin interpellation. En del ärkorrekt och stämmer med uppgifterna. Men det finnsockså exempel där det inte stämmer. Det gäller frågorsom provanställning, a-kassa vid högskolestudier ochutvärdering av fastighetsskatten. Dessa exempelstämmer inte.Slutligen åberopar i sin interpel-lation brister i beslutsunderlag i frågor som över hu-vud taget inte ännu har nått . Det gällerpensionerna, där ingen proposition är framlagd. Ifråga om energiomställningen är ingen propositionframlagd. Samma sak gäller socialtjänstlagen och detfall som är väldigt förtjust i, nämli-gen Arbogaärendet, där det inte heller finns någonproposition. Därför måste det vara partipolitik somGunnar är sugen på att diskutera. Jag harinte det minsta emot att ta en partipolitisk diskussionmed , men jag trodde att han menadeallvar med sin interpellation.Anf. 25 ():Fru talman! Jag betvivlar inte att gärna tar en partipolitisk debatt.När det gäller vill jag påpeka att statsrådetsjälv lade fram en försvarspolitisk proposition tillriksdagen, som fick konsekvenser för . Detframkom i olika sammanhang rätt klart att regeringeninte visste vad den hade beslutat i frågan. Jag tror inteatt kommer att motsäga mig på denpunkten här i dag.När det gäller de andra frågor som jag har tagitupp, handlar det inte om huruvida beslut går för ellermot i den ena eller andra riktningen. Det handlar omhuruvida beslut är genomtänkta, om huruvida de byg-ger på en inriktning och på att man vet vad man villgöra så att de får en viss beständighet. kan väl inte på fullt allvar mena att de ständigaändringar och det vacklande fram och tillbaka somhar präglat många av de olika förslag som regeringenhar lämnat till bygger på att man har tänktigenom konsekvenserna?Jag skall ta fram några exempel, eftersom ThageG efterlyste det. föreslog ni att manskulle dra ned på de föräldralösa barnens pensioner.Det förslaget drog ni tillbaka när det blev debatt om-kring det. Men hade ni tänkt igenom vad förslagetinnebar? pågår det en betydande debatt omkringänkepensionerna. Hade ni tänkt igenom vad det inne-bar? När statsministern i olika sammanhang har talatom de här , har detta helatiden blivit dementerat av andra delar av regeringen.Finns det någon genomtänkthet i de förslag ni kom-mer med och i de inlägg man hör här i riksdagenstalarstol? Människor har rätt att få veta detta. Annarsurholkas förtroendet runt om i samhället.Jag tog upp frågan om kärnkraften. Regeringenhar ju på ett mycket formellt sätt presenterat en upp-görelse som leder till att man får en majoritet i riksda-gen. Den fråga jag ställde till statsrådet var: Har ni,när ni nu har träffat denna uppgörelse, klart för er hurmycket det kostar, vem som skall betala och vad detfår för effekter på miljön?Jag tar upp detta eftersom statsrådet det gäller miljön har sagt att det kan komma attkrävas några extra droppar olja, som han uttrycktedet. Kan statsrådet ge besked om regeringen vet vilkaeffekter energiuppgörelsen har för miljön och förSveriges förmåga att uppfylla internationella miljöå-taganden?Till sist, fru talman: tog upp enfråga som berörde den förra regeringen. Jag tolkarhennes inlägg som att hon i grunden ger mig rätt ochdärför ser ett behov av att visa fel hos en annan rege-ring. Möjligtvis kom inlägg tre årför sent. Det är den regering vi nu har som jag inter-pellerar mot. Den radiolag hon diskuterade har lett tillatt vi runt omkring i har fått lokala radiostati-oner som när det gäller publik väl konkurrerar medSveriges Radios olika kanaler. Det kan inte ses somett misslyckande. Just så skulle det vara: En reformför att skapa fri radio.Anf. 26 ():Fru talman! Jag upprepar bara den kritik som viframförde . Det är inget nytt,men har kanske låtit detta gå sinnäsa förbi. När det gäller beslutsunderlag från rege-ringen granskar KU hur regeringen sköter sittfögderi. Där har KU en viktig uppgift att verkställa.Anf. 27 Statsrådet ():Fru talman! En sak är förslag i den politiska debat-ten, . Men en helt annan sak är jubeslutsunderlaget till i konkreta frågor.Gunnar blandar ihop de här två sakerna. Jagvill upprepa mina frågor igen. Det framgår tyvärr inteav interpellation i vilka fall utskotten elleren minoritet i utskotten ansett att beslutsunderlagethar varit bristfälligt. Jag utgår från att utskotten i såfall har skrivit om detta och påpekat det för regering-en. Det skulle vara spännande att få veta vilka fallGunnar bygger sin interpellation på.Sedan frågade jag om införkammaren kunde redovisa den bristande stabilitet ifråga om beslutsunderlag som hans partikamrater iutskotten inte har reagerat över. Vilket underlag är detsom inte har varit stabilt? Det vet jag faktiskt inteännu, och därför kunde jag heller inte kommenteradessa fall. Vad är det konkret som byggt sin interpellation på?Gunnar skriver, förvirrat tycker jag nog,i sin interpellation beträffande , att konsekven-serna av regeringens beslut inte har fått ligga tillgrund för beslutet. Då frågar jag: Vilket beslut åsyftarGunnar ? Riksdagsbeslutet om försvarspro-positionen fattades , innanregeringen fattade beslut om fortsatt underhållsavtalför flygplanet . Också här är jag nyfiken påvad egentligen menar. Vilket rege-ringsbeslut har inte legat till grund för vilket beslut?Också här är det fråga om en sammanblandning avbeslutsunderlagen och den allmänpolitiska debatten.Sedan, fru talman, vill jag säga att jag inte harglömt bort regeringsår, även om GunnarHökmark säkert hoppas på det. Jag kommer ihåg hurden moderatledda regeringen förlitade sig påNy demokratis parlamentariska stöd. Det var en alltannat än ordnad och stabil parlamentarisk situationsom vi hade i kammaren åren 1991-1994. Varje mor-gon fick ju ringa till eller IanWachtmeister och fråga om fortsatt stöd. Därför hadevi många exempel, har pekat pånågra, där regering uppträdde allt annatärofyllt mot riksdagen.Jag vill egentligen bara upprepa en del av de ex-empel som tog fram och ocksålägga till några. I grundlagsärendet om fyraårigamandatperioder, glömde ni helt enkelt bort det kom-munala området. Propositionen om privat lokalradiohar pekat på. Privatiseringen avstatliga verk är ett annat exempel.Priset tycker jag ändå tas av hanteringen av barn-pornografifrågan. Jag skall inte vara helt stygg ochpåminna för mycket om den frågan.Riksdagen och fick ju ta handom hela frågan för att det över huvud taget skullekunna bli ett beslut. Regeringen blev passiv i denfrågan.Jag tar fram detta för att få en balans i diskussio-nen. Jag menar att både socialdemokratiska och bor-gerliga regeringar har varit lika goda kålsupare underårens lopp. Som gammal ledamot i har jagverkligen följt det här, och jag står på sida.Jag menar att har rätt att kräva goda, sakli-ga och tillräckliga beslutsunderlag. Det är regeringensskyldighet att ge det. Men då måste mankunna peka på vad som inte har varit korrekt, vad sominte har varit tillräckligt. Jag har gått igenom det härmed departementen för att förbereda ett bra svar påGunnar interpellation, men departementenvet inte vad menar i den här frågan.Anf. 28 ():Fru talman! Det förvånar mig inte att departemen-ten inte vet vad som avses. Hade de vetat de, hadekanske en del av lösningen funnits där.Thage G efterlyser några olika exempel.Låt mig nämna a-kassan, hela den arbetsmarknads-politiska propositionen och hela den process somledde fram till det som arbetsmarknadsministern sena-re kom att kalla ett diskussionsunderlag.Kommer ihåg att vi hade ettextra riksdagssammanträde , och attvi då fattade beslut som sedan plötsligt, när det börja-de blåsa i den socialdemokratiska riksdagsgruppen, avarbetsmarknadsministern kom att kallas för bara ettdiskussionsunderlag? Hon skyllde t.o.m. på den bor-gerliga oppositionen för att den hade tvingat regering-en att lägga fram en arbetsmarknadspolitisk proposi-tion alldeles för tidigt - efter att man tillträttregeringsmakten.Änkepensionerna är ett annat exempel. Det harfunnits direkt delade uppfattningar i denna riksdag omdet lämpliga i att genomföra en sådan reform. Jagställde frågan tidigare: Visste ni vad det innebar?Bostadsbidragen skall ju förändras på nytt, det lovadeni t.o.m. innan det nya hade hunnit vinna laga kraft.Visste ni vad ni fattade beslut om?När vi föreslog motsvarande saker, sade vi ocksåatt man skall sänka skatten. Men ni har hamnat i ensituation där ni tvingas revidera beslut gång på gång.Det är det som leder till ett urholkat förtroende i sam-hället och bland medborgarna.Svara mig gärna på detta med a-kassan. Visste nivad ni gjorde när ni lade fram en proposition somsedan blev ett diskussionsunderlag?Anf. 29 Statsrådet ():Fru talman! Efter att ha lyssnat på inlägg tvingas jag konstatera att han står tom-hänt med sin interpellation. Interpellationen, som ärskriven som en kritik mot regeringens beslutsunderlagtill , är dock egentligen en interpellation ompolitiken. Jag har inget emot att föra en partipolitiskdiskussion vare sig här i kammaren eller utanför riks-dagens hus, men då skall det också vara en partipoli-tisk diskussion.Gunnar har velat göra detta till en frågasom fråga som rör konstitutionen och riksdagensarbetsmetoder och kontakter visavi regeringen, menjag har inte fått exempel på ett enda fall som under-stryker detta. Det har bara talats om olika saker iinterpellationen som inte sakligt motiverats. Jag ärlitet förvånad över att i denna frågaintagit en så "höttig" attityd, som han i höggrad verkar vara tomhänt.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1996/97:178 om Öre-sundsbronAnf. 30 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att den fasta för-bindelsen mellan och inte skallstoppas.Av fråga framstår det som omÖresundsförbindelsens utbyggnad skulle vara hotad.Så är emellertid inte fallet. Utbyggnaden av den fastaförbindelsen över pågår ,då muddringsarbetena i påbörjades. Produk-tionen av tunnelelement och brofundament pågår ifabrikerna i och i Sverige.Arbetet med Öresundsförbindelsen pågår planen-ligt och anläggningen beräknas komma att öppnas förtrafik . Samtliga nödvändigatillstånd för att påbörja uppförandet av anläggningenhar erhållits av ansvariga myndigheter. Utbyggnadenav anläggningen är inte en fråga som behandlas avregeringen och är således inte heller en fråga somregeringen har för avsikt att ta upp förhandlingar om.Anf. 31 ():Fru talman! Jag tackar för svaret.Interpellationen har jag väckt därför att jag vill attbyggandet av förbindelsen mellan och Kö-penhamn skall vara säkerställt. Det kan verka litetkonstigt att ställa frågan, men jag undrar: Hur är det iverkligheten?Bakgrunden är att regeringen i praktiken inte harlöst arbetslöshetsproblematiken. Man har verbaltlovat, men konkret inte hållit något. Jag vet, fru tal-man, att regeringen inte till alla delar var felfri,men den var ändå ett under jämfört med den regeringsom vi har. Nuvarande regering prioriterar ju ettsamarbete med före väl och ve.Bron mellan och kommer attbetyda mycket för regionen. Den kommer att skapa40 000 årsarbeten. Därför är det viktigt att inte läggahinder för byggandet av bron. Jag skulle dock kunnatänka mig att gärna som ett monumentöver sin misslyckade politik skulle vilja se en halv-färdig bro över . Jag tror inte att statsrådetnappar på ett sådant bete, som jag emellertid kantänka mig att försökt lägga ut. Man har jut.ex. stoppat Dennispaketet i - ett paketsom skulle innebära 50 000 årsarbeten. 10 000 perso-ner skulle med det paketet ha jobb . Det stop-par man, trots att det fanns en överenskommelse se-dan tidigare. Därför var jag orolig för att man ävenskulle börja trixa kring Öresundsbron.I dag, liksom i varenda interpellationsdebatt i den-na kammare sedan vi fick en ny regering, har vi fåttuppleva att man skyller allting på den gamla regering-en. Omsorgsfullt glömmer man en sak, nämligen deegna överbuden i opposition. En av mäs-tarna i det fallet är faktiskt statsrådet . Denborgerliga regeringen ville öka satsningarna på in-frastrukturen med under tio år.Det dubblade Socialdemokraterna, med i spetsen, under sin oppositionstid. När mansedan fick makten blev det en dramatisk minskning.Man kan således inte i något enda fall lita på dennuvarande regeringen.Jag har ingen fråga att ställa till statsrådet utannoterar bara att är dåligt förhandlad,men en del av skulden ligger alltså kanske på denförra regeringen. Vi ser konsekvenserna och vihörde i medierna om dem.