prot · GK0991 · 1997-04-17 00:00:00 — Att flera avremissinstanserna avstod från att yttra sig eller intehade synpunkter på förslaget är inte något ovanligt.Bl.a. var två tunga kommuner, och Göte-borg, för förslaget.Jag uppfattar ministerns svar som att det är denförväntade kostnaden som är det främsta skälet till attregeringen inte vill förbättra allmänhetens insyn ochkontroll av kommunerna.När Kommunförbundet och Landstingsförbundetställde sig negativa till införandet av kommunalaförfattningssamlingar var det dock inte kostnaden somvar huvudargumentet utan att förslaget skulle innebäraett intrång i den kommunala självbestämmanderätten.Förbunden åberopar således inte att kostnadernaskulle vara för höga och att man kräver något slagskompensation för detta.Jag ser en tillfredsställande kvalitet på utövandetav normgivningsmakten i kommunerna som en förut-sättning för att kunna utvidga självbestämmanderät-ten. Ser man det ur den synvinkeln skulle förbundensmotstånd mot en lagstiftning om kommunala författ-ningssamlingar försvinna.Men min huvudfråga i det anförda är: Hur ser in-rikesministern på rättssäkerheten? Är det acceptabeltatt sätta ett pris på den?Anf. 24 Inrikesminister ():Fru talman! Jag anser att rättssäkerheten är mycketväl tillgodosedd i vårt land bl.a. genom den offentlig-hetsprincip som vi har all anledning att vara stoltaöver att försvara.Vid en internationell jämförelse har vi en mycketväl tillgodosedd möjlighet för medborgarna att ha eninsyn i den kommunala angelägenheten.I den remissrunda som jag refererade till var deten hel del enskilda kommuner och inte bara och som avstyrkte.Jag vill gärna säga att det hos vissa ledamöter iden här kammaren finns en iver att reglera och lagstif-ta när det gäller den kommunala verksamheten som ärrätt betydande.Vi har något att vara stolta över i vårt land, någotsom har betytt mycket för välståndsutvecklingen,nämligen den kommunala självstyrelsen. Vi väljer juinte bara riksdagsledamöter när vi går till val. Viväljer också fullmäktigeledamöter i kommunerna ochfullmäktigeledamöter i landstingen. Det är ett uttryckför att vi har anledning att ge dem en möjlighet attverka utan att vi i alla tänkbara former skall lagregleraoch lagstifta för dessa kommunalmän och kommunal-kvinnor. De gör ett bra jobb och vill göra ett bra jobb.Därför är det som gäller fullt tillfredsställan-de. Vi skall naturligtvis med all kraft se till att viförsvarar och utvecklar den offentlighetsprincip ochden allmänhetens insyn vi har i vårt land.Anf. 25 ():Fru talman! Jag vet inte om inrikesministern syf-tade på mitt parti eller mig personligen när han sadeatt det finns en iver att reglera och lagstifta i kommu-nerna.Det är ganska intressant att inrikesministern, da-gen efter att han själv gjort ett utspel att förbjudakommunerna att sänka kommunalskatten, anklagarandra partier för att göra ingrepp i den kommunalasjälvstyrelsen.Jag kan inte tänka mig något som är allvarligareän att förbjuda kommuner att höja eller att sänkaskatten. Det är ett ingrepp i den kommunala självsty-relsen som jag tycker sannerligen strider mot andan ilagstiftningen. Kanske strider den också mot lagensbokstav, men det är jag inte helt säker på.Vad gäller författningssamlingar vill jag säga attdet finns 130 000 sådana i statliga verk och ikommuner och att det stora flertalet finns i kommu-nerna. Trots denna stora mängd av författningar, somberör oss alla , saknas det fortfarande särskil-da regler för hur de kommunala författningarna skallutformas och kungöras.När man vill ta del av en författning fårman således söka i beslutsprotokollen. Protokollenfinns i pappersform, sorterade i olika pärmar i kom-munarkiv. Detta är oacceptabelt. Vi har självfallet våroffentlighetsprincip, men det är inte lätt att ta rätt påde olika besluten.Enhetligt utformade och för varje kommun upprät-tade författningssamlingar skulle ur flera synpunktervara till stor hjälp. De är till hjälp för kommunensegna handläggare, för politiker och för allmänhetenför att skapa insyn och kontroll, till hinder för fiffeloch båg. Lagstadgade kommunala författningssam-lingar bör ses som ett viktigt och klargörande inslag ietikdebatten.När det gäller ekonomin är jag övertygad om attkostnaderna för att införa kommunala författnings-samlingar fås tillbaka genom lägre kostnader för enbättre kvalitet i normgivningsarbetet, t.ex. minskadekostnader för kungörande. Kommunerna kommeralltså att spara pengar på ett införande av nya regler.Staten skulle då inte behöva kompensera kommunernaför att de skall införa kommunala författningssam-lingar.Ministern nämner i svaret att det har tillsatts enarbetsgrupp med uppgift att föreslå ett modernt rätts-datasystem innehållande grundläggande rättsinforma-tion. Ministern påstår att arbetsgruppen har sagt attkommunerna bör uppmuntras att på frivillig väg deltai rättsdatasystemet med sina författningar.Jag anser att ett rättsdatasystem mycket väl kanvara en framkomlig väg för att göra de kommunalaförfattningarna mer överblickbara och mer lättill-gängliga, men då måste det vara obligatoriskt förkommunerna att vara med. Att få ordning på norm-givningsmakten i kommunerna kan inte vara ett fri-villigt uppdrag. Kommer inrikesministern att arbetaför att såväl statliga som kommunala författningarskall ingå i rättsdatasystemet?Anf. 26 Inrikesminister ():Fru talman! Vi satsar ökade resurser till kommu-nerna på vård, omsorg och skola just för att de skallgå till detta, inte till några skattesänkningar. Det ärbetydligt större och viktigare uppgifter än att detalj-reglera kommunala författningssamlingar.Anf. 27 ():Fru talman! Det blir inte mycket till debatt närministern inte vill gå in på några av de sakliga in-vändningar som jag hade mot ministerns svar ochsynpunkter. Ministern berömde sig för att en arbets-grupp nu har fått i gång sitt arbete, men jag får intenågot svar på frågan om ministern är beredd att arbetaför att det skall vara obligatoriskt för kommunerna attvara med i rättsdatasystemet.Argumentet är tydligen att det är för dyrt att införakommunala författningssamlingar, men inrikesminis-tern borde i så fall veta vad det kostar att införa såda-na. Eftersom kostnaden tycks vara för hög undrar jagom det finns några på departementet gjorda beräk-ningar av vad detta kostar, och är rättssäkerheten intevärd detta?Jag anser att det är ett mycket bra läge för att infö-ra kommunala författningssamlingar nu när kommu-nerna får mer resurser från staten. Jag personligen ochmitt parti välkomnar att kommunerna nu äntligen fårett resurstillskott och för de kommande åren.Jag tror att de pengarna skulle räcka också till dettamarginella, som initialt kostar pengar men som kom-munerna på kommer att tjäna på.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1996/97:228 omSpråk- och folkminnesinstitutets förläggningAnf. 28 Kulturminister ():Fru talman! har frågat mig omregeringen har tagit ställning för att en flytt av Språk-och folkminnesinstitutets (SOFI:s) kansli bör ske frånUppsala till och om så är fallet vilka deverkliga beslutskriterier som styrt detta beslut är.Vidare har han frågat om jag är beredd att låta sakligt pröva frågan om lämpligaste lokalise-ring utifrån öppet redovisade beslutskriterier medangivande av hur väl de båda diskuterade alternativenuppfyller dessa beslutskriterier.Jag vill börja med att uttrycka min förvåning överalla de missförstånd och rykten som såvitt jag förstårhar uppstått kring . Jag vill därför ta detta tillfäl-le i akt att klargöra vissa förhållanden. villjag understryka vad jag redan tidigare framhållit i ettfrågesvar till riksdagsledamoten , att detankommer på myndigheten själv att besluta om flytt-ningen.SOFI är en ny myndighet, som inrättades 1993och som fått en ny inriktning för verksamheten. Den-na inriktning skall göra det material som finns mertillgängligt för fler och nya grupper. Även amatör-forskare, hembygdsföreningar, skolklasser m.fl. skallgenom exempelvis en digitalisering av materialetkunna ta reda på hur man talat,namngivit platser m.m. Detta är väl i linje med vadregering och riksdag slagit fast i kulturpropositionen.Samtidigt är det myndigheten själv som avgör vilkamiljöer som är lämpligast för den nya inriktningen förverksamheten.Enligt uppgift från myndighetschefen anser SOFIatt det finns begränsade möjligheter att utveckla nöd-vändiga datoriseringsprojekt i , eftersomuniversitetets resurser på detta område redan är tagnai anspråk. Sådana möjligheter skulle enligt myndighe-ten däremot finnas i . där ärungt och håller på att bygga upp sin verksamhet, bl.a.inom områden av intresse för SOFI.Det är alltså myndigheten själv som beslutar omverksamheternas lokalisering, och styrelsen har såvittjag förstår redan tagit ställning för en flyttning avkansliet till Linköping.I det brev som refererar motsät-ter sig universitetsrektor heller inte enflyttning av kansliet men framhåller att den veten-skapliga verksamheten bör stanna i . LennartHedquist framhåller vidare att en rad företrädare vidolika nordiska lärosäten skall ha uttryckt bestörtningoch förvåning över den tänkta flytten. Jag vill återframhålla att enligt vad jag erfarit från myndigheten ärnågon sådan flyttning eller förändring av den veten-skapliga verksamheten heller inte aktuell.Jag ställer mig också frågan om kopplingen till enny miljö verkligen kan innebära ett sådant hot mot enetablerad verksamhet som målarupp. Svaret torde bli nej, eftersom den vetenskapligaverksamheten föreslås bli kvar i sin gamla miljö iUppsala. Där skall myndigheten dessutom genomföraen särskild satsning genom att verksamheter samloka-liseras i Arkivcentrum fr.o.m. år 1998.Anf. 29 ():Fru talman! Det är på sitt sätt synd att man i ettsådant här sammanhang inte får svar på de frågor somman ställer, utan det blir ett mer allmänt hållet inlägg.Vi fick höra en del om den bakgrund som finns tillSOFI:s verksamhet och om de allmänna mål som skalluppnås. Dessa råder det rätt stor enighet om, och detär inte om dem som jag ställt frågor. Jag har ställtfrågor som rör lokaliseringen av SOFI:s kansli.Jag tycker att man skulle kunna anstränga sig attskapa klarhet i de ganska egendomliga förhållandena.Marita talade om missförstånd, och det kanmöjligen också dölja sig sådana i det här ärendet.Min fråga var om det är regeringen och departe-mentet som har tagit ställning till den tänkta flytten.I svaret har jag nu fått veta att så inte är fallet: Detär styrelsen för själv som tar ställning. Men sålåter det ju inte på , och så låter det inte närverkschefen talar till sina anställda och omgivningen iUppsala. Då säger han att det är departementet ochstatsmakten som vill ha det så. I ett brev till arkivche-fen i , , , skriververkschefen att bakgrunden till statsmakternas ställ-ningstagande utan tvekan delvis har regionalpolitiskamotiv, dvs. att flytta verksamhet från Stockholm-Uppsala-området till - i det här avseendeten flytt från en het region till en annan het region.Sedan skriver han att han vill framhålla att dennaförändring i samband med flytten inte alls är begrän-sad, som antyds. I de dokument som föreligger frånhösten 1996 framgår att man har haft vittgående pla-ner på att flytta betydligt mer än själva kansliet, dvs.en del av den vetenskapliga verksamheten.Min ena fråga till är då om det ärdepartementet och regeringen som har styrt dennaomlokalisering, eller om det skulle vara lokala idéersom har förts fram här. Med lokala idéer måste välmenas att det är verkschefen som i så fall själv harstyrt detta eftersom det är en samfälld uppfattningbland alla som har satt sig in i denna fråga, oavsett varde verkar - i , , eller Lundeller på de nordiska lärosätena runt om - att det är enorimlighet att flytta ett kansli och börja slåsönder den vetenskapliga forskningen i detta som rörhela vårt kulturarv.Min andra fråga var om man skulle kunna tänkasig att göra en förutsättningslös studie av alternativen.Man skulle kunna ställa upp beslutskriterierna ochvikta olika beslutskriterier och se om man kundekomma fram till vilket alternativ som är bäst. Men idet här fallet har ju inte presenterats tillstymmelse tillkalkyl som säger att den här flytten från tillLinköping vore en bra åtgärd att vidta. Min frågagäller också om det finns något underlag där man kanse hur man kommer fram till att en sådan här flyttskulle kunna vara försvarbar.Anf. 30 ():Fru talman! Kulturministern vill lägga till rättamissförstånd och rykten. Jag tänkte inledningsvisuppehålla mig vid den del av frågan som berör depar-tementet. Jag kommer också att något kommentera desvar som kulturministern gav på min skriftliga fråga,där det står att förutsättningen för att genomföra enflytt givetvis är att myndigheten kan uppfylla det målför verksamheten som ställts upp av regering ochriksdag. I interpellationssvaret finns samma formule-ringar.Därför blir man litet orolig när man läser kommentarer till SOFI:s årsredovis-ning 1995/96, där man på två punkter i sammanfatt-ningen säger att inte redovisar regleringsbrevetssamtliga verksamhetsmål och att svårigheter förelig-ger att knyta ihop verksamheten med de av regeringenuttalade verksamhetsmålen.Om det här är den ordinarie form för redovisningsom kulturministern åberopar förvånar man sig ju litetöver att man på dessa grunder från departementetssida kan komma fram till att verksamheten bedrivsmed den kvalitet och den inriktning som regeringenoch har avsett. Drar man utifrån den situa-tionen slutsatsen att den här kvaliteten kan bibehållasom kansliet flyttar till så drar man en någotförflugen slutsats enligt min uppfattning.Anf. 31 Kulturminister ():Fru talman! Jag vill först vända mig till LennartHedquist. Låt mig säga så här: I kulturpropositionengör regeringen bedömningen att kanflytta till . Längre än så kan jagsom kulturminister inte gå utan att göra mig skyldigtill ministerstyre. Jag kan alltså inte ge mig in på dentyp av styrning och analys som i förhållande till en självständig myndighet.Som jag sade tidigare i mitt svar är den här typenav beslut, alltså att flytta kansliet ned fyra anställda,något som myndigheten själv har att fatta beslut om.Jag har gått så långt jag kan genom att säga i kultur-propositionen att man kan flytta.Jag undrar om det kan ha blivit något missförståndvad gäller de regionalpolitiska motiven. Vad jag harförstått har , alltså myndigheten, framfört att detskulle finnas ett motiv för flyttning till Linköpingutöver det som har med den datatekniska kapacitetenatt göra, nämligen att det finns en regional obalans ide i myndigheten ingående arkivens geografiska för-delning, dvs. att det t.ex. inte finns några arkiv i Ös-tergötland och och att detta skulle vara ettslags regionalpolitiskt motiv. Däremot har jag intehört att det skulle handla om att skapa sysselsättningmed fyra nya jobb i , som, precis som Len-nart säger, ju är en het region, precis somUppsala. Men återigen: Detta är en tolkning av deuppgifter som jag har fått från myndigheten och somjag nu vidarebefordrar.Som svar på fråga här på slutet villjag säga att detta är en ny myndighet. Den har fyra årpå nacken. Bl.a. av det skälet avser vi att mycket nogafölja myndighetens utveckling. Just nu pågår en s.k.mål- och resultatdialog där vi i detalj granskar styr-ningen av denna nya myndighet, och i regleringsbre-vet för har vi kommit med nya ochförtydligade krav på hur och vad myndigheten skallredovisa. Det kommer att ge oss en bättre grund föruppföljning av bl.a. kvalitetsfrågor och annat.Anf. 32 ():Fru talman! Vad gäller det allra sista tror jag attdet är viktigt att departementet ägnar de här frågornastor uppmärksamhet. Det är väl sällan man läser enrevisionsberättelse gentemot en statlig myndighet somär så oren som den som har lyckats erhålla. Jagtror att det är en indikation på att det inte står rätt tilldär, och det är då kanske också en indikation på inte skall ta alla uppgifter som kommer därifråntill departementet ad notam och anta att det är det somär sanningen.Jag vill bara ta ett exempel här. i svaret att de nödvändiga datoriseringsprojektsom skall bedrivas inte kan försiggå i efter-som resurser där redan är tagna i an-språk. Varifrån kommer de uppgifterna? har juöver huvud taget inte frågat , ochhar tydligen inte velat ha erbjudande om dessa resur-ser från . Det är alldeles uppenbartatt det här är fråga om en verkschef som på egen handvill utlokalisera en verksamhet som fungerar bra iUppsala.Jag är rädd att bakgrunden till detta är problem.Om man har problem på en arbetsplats skall man lösaproblemen - det tillhör organisationsutvecklingen -men man löser aldrig problemen genom att fly, i dethär fallet till med kansliet medan huvudde-len av verksamheten skall befinna sig i olika delar avlandet.Jag tror att detta är ett tecken på att departementetskall fundera på om myndigheten är på rätt väg. Jagvet att det inte ens föreligger någon styrelse. Storadelar av styrelsen avgick . Det har intekunnat tillsättas någon ny. Även de frågorna bör äg-nas uppmärksamhet så att verksamhetens anseendeoch kompetens på nytt kan byggas upp.Anf. 33 ():Fru talman! Det är gott och väl att man från depar-tementets sida avser att ge sig in i en mål-resultatdialog och att man i förordningen har skrivitatt det behövs nya och förtydligade krav. Men detkräver ju en motpart. Som just sadeexisterar inte den motparten, dvs. SOFI:s styrelse.En ytterligare komplikation i sammanhanget måstevara förordningens krav på att tre av de högst nioledamöterna i denna styrelse skall utses i en roterandeordning företrädande universiteten i , , och . Det måste anses väga väldigttungt i detta sammanhang, eftersom det på flera av deställena finns motsvarande funktioner. De svarar för30 % av den totala verksamheten i detta fall.Låt mig också till ärendet tillföra det brev ställt tillÅke , kulturutskottets ordförande, som harstämplats och anmälts i kulturutskottet. , som var arkivchef vid 1986-1989 skriver att han hoppas att ärendetinte skall förvandlas till en partipolitisk angelägenhet.Det är en angelägenhet som angår alla som värnar omSveriges immateriella kulturarv.Skall kulturministern leva upp till de fina formu-leringarna i kulturpropositionen tycker jag att hon börräkna sig till de människor som skall känna ansvar fördenna fråga.Anf. 34 Kulturminister ():Fru talman! Först vill jag säga till att det inte är jag som har gjort någon bedöm-ning av datorkapaciteten vid universitet.Precis som jag angav i mitt skriftliga svar på interpel-lationen är det en bedömning som myndighetschefenhar gjort. Jag hänvisar till honom.Jag tycker nog att det verkar vara att hårdra att sä-ga att myndighetschefen själv skulle vara i färd medatt försöka åstadkomma någon flyttning av det fyraman starka kansliet. Det är faktiskt ett beslut sommyndighetens styrelse har fattat, om jag har förståttsaken rätt.Det är som sagt var nio ledamöter i styrelsen. Att hela styrelsen skulle ha försvunnit är inteen korrekt redovisning av läget. På regeringssamman-trädet fattade vi också beslut om att fyllapå med en person. Jag tycker inte att bilden av oredaär korrekt.Detta är självfallet ingen partipolitiskt skiljandefråga. Jag har ett ansvar som kulturminister. Vi har iregering och riksdag ett gemensamt ansvar för det vislog fast i kulturpropositionen, som antogs av riksda-gen med betydande majoritet. Vi skall se till att dennya inriktningen för verksamheten kan realiseras,nämligen att det material som har görs tillgäng-ligt för fler än . Det är alldeles självklart att detär det viktiga. Här finns inga partipolitiska skiljelin-jer.Anf. 35 ():Fru talman! Det sägs av bl.a. myndighetschefen,som jag citerade, att det skulle finnas regionalpolitis-ka skäl för att flytta. har det dementerats. Det harinte varit någon styrning från departementet i flyttfrå-gan. Då måste det vara de argument som man angerpå myndigheten som gäller.Några sådana argument finns inte. finns i hög grad i . Dessutom borde detinte vara avgörande ens för kansliets förläggning, förden kompetensen kan man väl köpa på olika håll.Men den finns i , så det utgör inget argument.Ingen av dem som har satt sig in i frågan kan för-stå varför man kommer till slutsatsen att kansliet skallflyttas och att en nedmontering av den vetenskapligakompetensen skall påbörjas. Det har ju också varitfråga om att flytta denna. Då kan jag inte komma ifrånatt det måste vara någon enskild person som driverdenna fråga.En stympad styrelse fattade beslut om en flyttning.Några ledamöter avgick därefter. har det tillsattsen ledamot från . Det är en personsom är väldigt starkt emot flyttningen. Det har nomi-nerats ytterligare en person från somman nu inte vill skall sitta i styrelsen, eftersom hanockså har samma inställning i frågan.Jag menar att detta är tecken på att det inte stårrätt till i denna verksamhet. Jag tror att det är viktigtatt departementschefen tar tag i dessa frågor och intelåter det bli en böld som minskar SOFI:s i grundenegentligen mycket goda anseende. Mitt förslag tilldepartementschefen är att hon skall följa upp vad somhänder vid och vidta de nödvändiga åtgärderna.Anf. 36 Kulturminister ():Fru talman! Jag tycker att jag mycket tydligt harredovisat att jag har följt händelserna vid SOFImycket nära och att vi redan har tagit tag i frågorna.Samtidigt har jag inte för avsikt att ägna mig åt ettministerstyre som jag inte har rätt att ägna mig åt.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1996/97:244 om mil-jökonsekvenserna av norska försvarets planeradeskjutfält på ÖstlandetAnf. 37 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig omregeringen har inlett eller ämnar inleda diskussionermed norska myndigheter med anledning av det plane-rade norska skjutfältet i närheten av svenska gränsen.Hon har också frågat vilka åtgärder och vilka lösning-ar regeringen avser använda sig av.Frågan om lokalisering av ett norskt skjutfälthandläggs av det norska ForsvaretsBygningstjenste. Från norsk sida har genomförts enkonsekvensutredning som har innefattat samråd medsvenska myndigheter och allmänhet. Förutom Torsbykommun har och ,och yttrat sigöver konsekvensutredningen. Alla har bestämt av-styrkt alternativet Gravberget, som är det alternativsom ligger närmast svenska gränsen.Forsvarets Bygningstjenste kommer att redovisasin utredning och sitt förslag till norska försvarsdepar-tementet som ansvarar för beredningen av frågan iden norska regeringen. Den norska regeringen kom-mer sedan att redovisa ett förslag till . Ären-det är alltså ännu bara i början av beslutsprocessen,och det finns goda möjligheter att de svenska syn-punkterna kommer att tillgodoses. Naturvårdsverketkommer som även i fortsättningen att bevakafrågans hantering från svensk sida. Jag ser därföringen anledning för regeringen att ingripa just nu.Anf. 38 ():Fru talman! Tack för svaret, miljöministern! Jagmåste säga att det inte gör mig så mycket gladare.Miljöministern säger att ärendet bara är på förbere-delsestadiet och att statsrådet inte ser någon anledningatt ingripa ännu, men samma svar fick faktisktRagnhild Pohanka i . Nuhar ju ett antal utredningar presenterats. Risken är atttiden går och att det till slut kan bli för sent.Frågan om ett skjutfält i norska Gravberget, baranågra kilometer från bebyggelsen i de idylliska orter-na Bastuknappen och Järpliden i norra ,engagerar inte bara folk i norra utan ävendem som bor i de södra delarna, och inte minst allaoss som värnar om orörd natur, säregen finnkultur ochkulturturism.Precis som statsrådet säger har ochTorsby kommun sagt nej till det norska försvaretsplanerade anläggning av ett nytt skjutfält på Gravber-get. Det har också och som väl är gjort. Vi har stöd där. Menfrågan är: Hur mycket lyssnar regeringen och framförallt det norska försvaret på dessa protester, och huraktiv är den när det gäller att följaupp de svenska remissinstanserna?Torsby kommun har inte tagit ställning till de and-ra alternativ som förekommer, nämligen Holmsjöenoch Gråfjellet. Men kommunen säger att en placeringpå skulle vara förödande.