prot · GK0986 · 1997-04-09 00:00:00 — Jag trorfaktiskt att det kan vara ett skäl för många yngre attrösta. Vi har ju sett oroande tendenser på att de yngreröstar i mindre utsträckning.Jag tycker att personvalsintroduktionen borde haåtföljts av en halvering av det antal riksdagsledamötersom finns i den här kammaren. Jag har också väckt enmotion som på vederbörligt sätt avstyrks i det betän-kande som vi nu skall ta ställning till. Partimakten ärför stor i det här landet. behandlas vi riksdags-ledamöter som, ursäkta uttrycket, panelhönor. Detfinns ett stort intresse för var vi står och går men ettväldigt litet intresse för vad vi står för. Man är väldigtbekymrad över om vi sitter i kammaren eller var vibefinner oss . Vi skall alltid vara publikeller fond till det som händer. Men det verkliga infly-tandet har vi inte. Det beror på att vi är för många ochpå att vi har för dåliga egna resurser och att vi är förlitet personvalda. Jag tror att vi skulle kunna rätta tillbalansen och få mer relevanta och insatta personvaldariksdagsledamöter om vi blev färre och gav oss störreegna utredningsresurser. Det skulle naturligtviskompletteras med ett riktigt personval. Det har jagskisserat i en motion.I dag kommer jag inte att yrka bifall till den mo-tionen. Jag hade tänkt stödja om manhade gått på femprocentsnivån. får jag nöja migmed att rösta med mitt eget parti, som inte har gått sålångt som jag skulle vilja. Jag kan konstatera att jag ialla fall har inlett valrörelse genom att sättapå mig min egen kampanj-badge, där jag uppmanarfolk i min valkrets att kryssa för 1998.Anf. 23 ():Herr talman! Jag vet att det är svårt att skapa in-tresse för en enskild motion. Det är kanske ännu värrenär det är en avslagen sådan. Men jag skall ändå för-söka.Först vill jag säga något kortfattat till . Han pratar mycket om yngre människor. De ären minoritet av svenska folket. Varför pratar manaldrig om vad de äldre tycker? De utgör ändå detdominerande antalet.Fredrik pratade också om att man skulleblir mer aktiv och om att man skulle knacka dörr ochträffa väljarna personligen. Det är i och för sig ensympatisk tanke. Men vårt parti vill att man skallminska antalet ledamöter. Då kan jag se vissa praktis-ka problem i de valkretsar där det är ganska långtmellan väljarna. Jag inser att vi har för många leda-möter i riksdag i förhållande till vår befolk-ning och jämfört med andra länder. Men med tanke påhur ser ut och på vår befolkningsstruk-tur är det inte så lätt. Det skulle innebära att man ivissa landsändar skulle behöva leta med förstorings-glas efter en riksdagsledamot.I betänkandet står det att min motion är negativ.Det uttrycket bör nyanseras något. Jag har tagit uppen del som jag uppfattar som problem och som kan bliproblem. Det har jag gjort i . Det har varitmycket litet debatt om det här i kammaren. Jag ärmedveten om att man skall vara positiv till föränd-ringar. Men förändringar skall baseras på positivaerfarenheter; det är en god konservativ tanke. Detfinns sådana avseende personval. Men det finns ocksåerfarenheter som inte är positiva. Det är synd att viinte har diskuterat det i kammaren. Vi har bara sagtrakt över att personval är bra och nyckeln till mycketgott. Men varför är det så bra, och vilka erfarenheterkan vi referera till? Det skulle jag vilja ha en debattomkring. har det i stort sett handlat om 5 eller8 %. Jag kan hålla med om att det kanske skulle varaett riktigt personval, om vi nu skall ha ett personval. Imin valkrets, , finns ungefär 45 000 mo-derata väljare. För att man skall kunna avancera pålistan skall man ha kryss från 4 000, med det förslagsom kommer att bli verklighet . Det är faktiskträtt så häftigt.Ibland förs en debatt i kammaren och en annandebatt utanför kammaren. Jag tror att intresset förpersonval är något mer begränsat utanför det härhuset. Men det är klart att vi kanske skall vara före-gångare och väcka nya idéer. Men jag tror inte att detstår på någon tio-i-topp-lista från väljarna att vi skallinföra personval.Herr talman! Även om vi får personval måste detviktiga vara att människorna i första hand röstar på ettpolitiskt parti och dess idé och ideologi. Sedan är detbra att vi får bra representanter. Men det kan inte varaavgörande om man heter , ellerLundström, utan det är partiets ideologi som är detviktigaste för en väljare. Så hoppas jag att det är i endemokrati.Vi har sett exempel på renodlade personval. Jagtror att nämnde i sittanförande. Där kan det inträffa, vilket nästan måstevara ett hån mot demokratin, att en minoritet kan fåmajoritet i ett parlament. Det är fullt möjligt i Storbri-tannien.Man har pratat om fördelarna med personval. Manskulle få ett större engagemang från väljarnas sida.Men hur skall man kunna mäta det? Ett mått på väl-jarnas engagemang och intresse är faktiskt valdelta-gandet. Jag tror att det är svårt för någon att slå migpå fingrarna när jag för fram den uppfattningen. Mä-ter man valdeltagandet i som det har varittidigare, utan personval, ser man att det är väl ochmed råge i nivå med det i andra länder med mer ellermindre utvecklade personval. Jag tror att det i Europabara är som har ett högre valdeltagande, menom jag är rätt informerad har man någon form avrösttvång i , vilket kan förklara att det är såhögt där.Sedan har vi skräckexempel åt andra hållet. Vi harvissa val i där valdeltagandet ligger på ,och där är det utpräglade personval.Det har också sagts här att ingen väl är sådum att han satsar miljoner - där håller jag medFredrik - på att bli ledamot i riks-dag. De pengarna kan ju satsas på ett betydligt kloka-re vis. Men jag tror ändå att de som har pengar, resur-ser och kontakter i alla fall inte kommer att missgyn-nas. Det måste i alla fall innebära någon form avfördel.En sak är jag rädd för. Vi är ju alla olika personeroch arbetar olika politiskt. I denna kammare finns detmånga människor som gör ett enormt och mycket braarbete i utskotten - sitter och gnetar med varendamening, rättar till, får bort en massa missförstånd ochser till att vi får fram bra betänkanden och bra be-slutsunderlag - men kanske inte har den där förmåganatt synas utåt. Dessa riskerar att hamna litet grand påefterkälken.Sedan, herr talman, kan man väl misstänka att detfinns en risk för vissa affärer, även om jag inte skallpåstå det. Sådana är väl litet grand inbyggda i person-valssystemet. Om man läser tidningar från andra län-der ser man att där finns affärer på en nivå som vi iSverige inte ens kan stava till. Och det som i Sverigeför orsakade stora rubriker i massme-dierna hade t.ex. i i bästa fall hamnat påsista sidan längst ned. Det finns en inbyggd möjlighetatt sådan här verksamhet kan accelerera.Frågan för en politiker är vad som skall vara hanslojalitet. Är det mot partiet? Är det mot valkretsen?Är det mot honom eller henne själv? Eller är det moten sponsor, såsom fallet kan bli framöver? Jag tyckeratt en riksdagsledamot i första hand skall vara lojalmot sitt parti. Man skall driva frågorna inom partiet.Finner man då att man inte har lyckats får man accep-tera det och komma igen med nya och kanske bättreargument.Jag skall ta något exempel på när det här medsponsring kan ställa till problem. Socialdemokraternahar regeringsmakten i , och jag skall tadem som exempel. Låt oss säga att en socialdemokratfrån blir sponsrad av LO lokalt. Sedan kom-mer det upp frågor i där regeringen har enuppfattning - och det har hänt un-der - som går rakt emot LO:s upp-fattning. Hur skall då den här LO-sponsrade ledamo-ten agera? Risken är ju uppenbar, om han röstar medpartiet, att sponsringen inför nästa val inte är likasjälvklar. Här kan det alltså uppstå en konflikt.Vi har också sett ibland vid voteringar här i riks-dagen, när vi har fattat beslut som drabbat en viss delav landet eller ett visst län, att ett helt län avstår frånatt rösta. Det lyser gula lampor på skärmen. De härmänniskorna blir betraktade som något av hjältar påhemmaplan. Men utanför den egna valkretsen kallasde för bypolitiker. Jag tycker att i förstahand är en nationell församling och skall fatta natio-nella beslut för nationens bästa. Då får man iblandacceptera att den egna valkretsen blirmindre bra behandlad.Nu kan det här accepteras när vi har en klarmajoritet i kammaren. Men jag tror att det skulle blikaos i om vi skulle få en situation där rege-ringen har en rösts övervikt. Då går det inte att sitta ilänsbänkar och trycka på gula knappar eller rösta påegen motion. Då krävs det en samling. Det är lätt attvisa civilkurage när det inte kostar någonting.Men i ett läge med en jämn riksdag, med en röstsövervikt, går det inte att visa samma kurage.Herr talman! Jag tror helt klart att det finnsett missnöje och ett misstroende - jag skall inte sägapolitikerförakt - mot politiker och mot politik. Jagtror dock inte att det beror på valsystemet eller påhuruvida vi får personval eller ej. Jag tror att det berorpå att vi politiker och våra partier, inga undantag, haren förmåga att lova för mycket. Sedan, när vi skallbekänna färg, kan vi inte stå för det, och då har vi enmassa olika ursäkter för varför vi inte uppfyller detsom vi faktiskt lovade. Det kan bero på att man ingår ien koalition och måste förhandla bort vissa saker.Men det kan också vara så - det har hänt - att manhar lagt fram förslag som har varit ogenomförbara ochsedan litet kortsiktigt tänkt att det löser sig. Men, herrtalman, det kommer alltid en morgondag, och då skallman bekänna färg. Jag tror att det dåliga förtroendesom politiker och partier har i till stordel beror på att vi har lovat för mycket.Jag skall sluta , herr talman, för jag ser att jagkraftigt har gått över min taletid. Men jag skulle ändåvill jag fråga, om någon vill svara: Var och i vilkendokumentation kan man hämta information om attpersonvalssystemet är så överlägset det system vi har i att medborgarnas engagemang skulleöka i mycket stor omfattning?Anf. 24 () re-plik:Herr talman! är man inte helt ense inompartier, och det tycker jag oftast är berikande. På StenAnderssons fråga om huruvida de yngre eller äldre äri majoritet i vill jag svara att jag tror att detväldigt mycket beror på hur man känner sig. Som jagser det är de yngre, till sinne och ålder, i klar majori-tet, men man måste naturligtvis ha stöd av alla väljare.Sten talar väldigt kritiskt mot vad jaguppfattar vara ett mer renodlat personvalssystem ändet vi har att ta ställning till . Det har han, delvisvälargumenterat, kritiserat. Låt mig bara säga att vi juhar valt en kompromiss som gör att partimakten i storutsträckning består - för stor utsträckning, tycker jag- men att det blir ett extra inslag av personvalsröst-ning.Det är klart att det inte finns någon dokumenteraderfarenhet av hur detta system fungerar, eftersom viför första gången skall använda det vid val.Problemet är att de som kritiserar detta egentligenlandar på att säga att dagens system är bättre. Dettycker jag inte är helt okomplicerat.Sten nämnde vikten av partilojalitet.Med tanke på det förhöjda beslutstempot i svensktsamhällsliv och den väldiga koncentration som skettså att många frågor kommer tätt i tiden ser partipoliti-ken inte ut som den en gång gjorde se-dan. Det förhöjda tempot gör att ansvaret läggs påfärre personer. Det är faktiskt så att vi oftast talar pådagarna i men de facto fattar besluten pånätterna. Vi har precis en sådan natt bakom oss dånågra få har suttit och manglat. Då vill jag se person-val av riksdagsledamöter som bättre kan balanseraoch bättre kontrollera det moderna fenomenet attbesluten läggs på färre händer. Då kan man inte barahänvisa till behovet av partilojalitet, för då blir 99 %av de förtroendevalda ställda utanför möjligheten attnågonsin påverka men alltid upplåsta att lojalt följabesluten. Jag tror att det kan avfolka partipoli-tiken. Vem vill alltid ställa upp utan att någonsin haeget inflytande?Anf. 25 () replik:Herr talman! Huruvida man känner sig gammalvid 54 plus 30 kanske inte har med den här saken attgöra.Jag skrev min motion därför att jag menar att detär bättre att man diskuterar de problem som manmisstänker kan uppstå innan man beslutar. Det bidrartill ett dåligt förtroende om vi i efterhand säger att viinte hade en aning om detta eller att vi inte diskutera-de frågan. Vi vet att personval finns i olika omfattningrunt om i världen. De flesta länder har faktiskt någonform av personval. Men också där finns problem. Attbara säga att min motion är negativ, punkt slut ochingenting annat, ger folk uppfattningen att bara vi fårpersonval blir allting så mycket bättre. Jag hoppas attmajoriteten har rätt, men jag kan också, herr talman,tillåta mig att tänka att det nog finns fler ledamöter ikammaren som är tveksamma än vad det kommandevoteringsresultatet kommer att utvisa.Om vi förhandlar eller harknappast, , med personval att göra.Det har att göra med att så ser läget ut. Hade vi haften tydlig och klar majoritet hade man inte behövtförhandla på natten.Anf. 26 () replik:Fru talman! Jag vill bara notera att många av deinvändningar och principiella resonemang som StenAndersson för är utomordentligt väl genomtänkta. Imitt inledningsanförande drog jag upp den principiel-la inställning som utifrån möjligen andra utgångpunk-ter i det här sammanhanget är mycket lik den somSten har. Vi har dock biträtt kompromis-sen för att det så att säga skall finnas en sorts samlingi svensk politik kring detta att pröva en viss föränd-ring till förmån för personval. Men i de principiellafrågorna delar jag mycket av reso-nemang. Jag tycker att det är angeläget att få poängte-ra detta.Anf. 27 () replik:Fru talman! Jag måste säga att personvalet kundeha börjat bättre för min del. Skall jag bli beskylld föratt ha fått medhåll från kan jag räknamed att en del moderata sympatisörer kommer att fåproblem. hoppas jag att min position är så stark attjag kan klara även detta beröm, som jag i och för sigtackar för.Fru talman! Jag hoppas att jag inte blivit missförs-tådd. Jag tycker att man skall göra allt man kan för attminska avståndet mellan väljarna och politikerna.Men jag är inte helt säker på att personval ger deneffekten. Jag skulle bli mycket glad om jag i det härfallet hade fel.Anf. 28 () replik:Fru talman! Jag är överens om att det är angelägetatt minska avståndet mellan politikerna och väljarna.För att inte en hedersman som skallfara illa av att jag i denna fråga säger att vi inte är såoense som i många andra frågor skall jag säga att StenAnderssons väljare och de som delar hans värderingarmed god tillit kan rösta på honom på grund av hansinställning i de andra frågorna.Anf. 29 ():Fru talman! Den nya vallag som vi diskuterarkan, som jag ser det, betraktas som en typisk svenskpolitisk konsensuskompromiss, dvs. Med detta vill jag inte säga att det skulle varafel, men som sagt lagom förändring.Jag vill redovisa att jag för min del tycker att detfinns självklara positiva inslag i det betänkande somvi nu diskuterar, men låt mig också säga att jag tillhördem som tycker att en spärr vid riksdagsvalet ärför hög. Jag skulle gärna ha sett att de som föresprå-kar en spärr hade kunnat få majoritet.Två viktiga frågor har tagits upp i debatten somjag gärna vill kommentera. Den ena handlar om hurväljarna och sympatisörerna till de olika politiskapartierna över huvud taget skall kunna påverka nomi-neringsprocessen. Jag vet att frågan inte tas upp ibetänkandet, men jag tycker att det är viktigt att no-mineringsprocesserna inom samtliga politiska partierskall kunna påverkas av väljare som vill se sina före-trädare på valbar plats på listan. Så sker inte i dag.Det är därför jag tycker att man som politiker påmånga olika sätt skall försöka se till att väljarna, uti-från utgångspunkten att det är väljarna som bestäm-mer vilka som skall vara med på listorna, också skallfå chansen att vara med i nomineringsprocessen innanlistorna fastställs.Den andra fråga som diskuterats gäller invandrar-nas rätt att rösta i riksdagsvalet. Jag sympatiserar medden tanken, men jag tror inte att det är möjligt attgenomföra i . Däremot skulle vi kunna resone-ra kring frågan om medborgarskap i den meningen underlättar för den som vill bli svensk medborga-re men som inte kan därför att det finns så mångahinder. Ett sätt är att ta bort de hinder som finns förmånga människor som önskar sig att bli svenska med-borgare men som inte kan. Då skulle man möjligen fåfler människor som vill bli svenska medborgare att påett mycket mer aktivt sätt delta i det politiska livet.Låt mig avslutningsvis säga att jag tror att person-valsinslaget är viktigt just för människor med invand-rarbakgrund. Det är viktigt över huvud taget för grup-per som vill profilera sig att få en chans inom de merstelbenta politiska partier som inte ger chans tillmänniskor som ser litet annorlunda ut.Anf. 30 ():Fru talman! Det har varit en intressant debatt omden nya vallagen. Det är en viktig debatt. Men jag ärganska kritisk mot det beslut som kommer att fattas.I den utvärdering av personvalet som har gjort säger han att det finns ett momentav terapi i personvalsinslaget. Jag tror att detta är endjup sanning.Alla politiska församlingar har förlorat makt undersenare år. Som ersättning för detta erbjuder vi nuväljarna ett personvalsinslag i valprocessen. Folk ärnog för kloka för att gå på den här finten.Jag är principiellt väldigt skeptisk till personval.Jag är naturligtvis ännu mera skeptisk till ett dåligtgenomtänkt och dåligt analyserat personvalssystem,och det anser jag att detta är.I utvärdering kan man utläsa atttvå av de fyra kriterier som regeringen angav i direk-tiven till icke är uppfyllda.Förståelsen bland väljarna för systemet är för låg.Ett exempel på hur förståelsen av det hela kan slå utär att jag av en tillfällighet vet att i - som det heter nu- fanns det 600 valsedlar där mitt namnpå något sätt hade markerats, alltså med en viljein-riktning. Dessa valsedlar blev av någon anledningunderkända. De underkända valsedlarna finns interedovisade i utredning. Jag tyckeratt det är ganska allvarligt. Jag vet inte hur det ser ut iövrigt, eftersom det inte finns någon redovisning, mende 600 valsedlarna i är ändå en allvarligindikation.Nästa kriterium som inte är uppfyllt är att det skallfinnas möjlighet att snabbt räkna ihop valsedlarna.Vid Europaparlamentsvalet tog det innanmandatfördelningen var klar. Det är naturligtvis intetillfredsställande.Detta säger jag inte utifrån utgångspunkten attrönnbären var sura, utan det gör jag helt och hålletutifrån omsorg om valsystemet och det framtida poli-tiska systemet i Sverige.Jag tycker att man borde ha gjort en bättre analysoch kommit med mer genomtänkta och effektivaförslag. Jag har mer än en gång fått ta debatt med folksom har sagt att utfallet av Europaparlamentsvalet varmanipulerat. Så var det naturligtvis inte, men systemetvar dåligt. Därför uppstod dessa misstankar. Det ärmycket allvarligt när sådana tankar över huvud tagetuppstår i vårt "lagoma" folkhem.Anf. 31 ():Fru talman! Jag förstår att det var väldigt mångasom upplevde att valet till varmanipulerat. Det fanns ju flera listor, bl.a. från social-demokraterna. Många upplevde att det var ett sätt förpartierna att försöka att förhindra genomslag för per-sonval och att manipulera för att ändå få igenom par-tiets vilja. Så påståendet är inte helt utan grund, somjag ser det.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 4 §. )3 § Digitala TV-sändningar m.m.FöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1996/97:KU17Digitala TV-sändningar m.m. (prop. 1996/97:67)Anf. 32 ():Fru talman! Detta betänkande behandlar huvud-sakligen regeringens förslag att marksänd digitaltelevision skall införas på ett antal orter i landet. Pro-positionen har föregåtts av utredningen mass-media till multimedia - att digitalisera svensk televi-sion, som kom . Där föreslogs ensnabb digitalisering av marknätet med det uttaladesyftet att ge staten kontroll över distributionen av TVi . För att hushållen tillräckligt snabbt skulleskaffa sig den extra utrustning som behövs, en mark-TV-dekoder, borde staten enligt utredaren subventio-nera hushållen. Remissvaren på utredningen var tillstor del negativa, mycket negativa eller tveksamma.Propositionen har inte samma ambitiösa tidplan somutredaren och markerar även på andra sätt en vissreträtt, men grundtanken finns kvar.Syftet sägs vara att säkerställa yttrandefrihet, till-gänglighet och mångfald. Detta tror man att man bästuppnår genom att staten får en sådan kontroll överTV-distributionen att staten kan ställa vad som kallasför "grundläggande krav" på TV-utbudet. Vi har förvår del svårt att se att detta är ett bra sätt att undvikamonopol och främja yttrandefrihet och mångfald. Vihar alltså avgörande politiska invändningar mot för-slaget, men det finns också goda skäl att ifrågasätta detekniska och ekonomiska resonemang som förs fram ipropositionen för att backa upp kravet på politisktinflytande.En anledning till att förutsägelser om och försökatt planera framtiden så ofta slår fel är att ny kunskapär en så viktig förklaring till förändringarna. Detta harinte minst belysts av den store samhällsfilosofen ochvetenskapsteoretikern . Han säger att omvi kunde förutse den nya kunskapen, skulle vi ha denredan nu, vilket innebär en motsägelse. Inte minstgäller detta om ny naturvetenskaplig och teknisk kun-skap. I det här fallet riskerar alltså utvecklingen attsnabbt göra att marksänd digital-TV blir föråldradgenom att vi låser fast oss i ett system som utveck-lingen kommer att gå förbi .Ett argument för digitalisering som regeringen an-ger är en växande efterfrågan på s.k. interaktivatjänster. En typisk interaktiv tjänst som vi alla kännertill är Internet. Andra exempel är informationssök-ning, elektronisk post och olika typer av utbildning.Det skrivs en del vackra ord i propositionen om en nymultimediamiljö och de möjligheter till nya tjänstersom den nya digitala tekniken innebär. Så långt är allträtt och riktigt. Men en invändning mot det marksän-da digitala nätet är just den begränsade möjlighetentill interaktivitet. Till skillnad mot kabelnäten saknarmarknätet en egen returkanal och kan därför inteanvändas för interaktiva tjänster om man inte hartillgång till en separat returkanal, t.ex. telenätet ellerkabel-TV-nätet.Egendomligt nog verkar fort-farande tro att mark-TV-nätet kan hantera hushållensbehov av interaktiva tjänster. Visserligen får ett fulltutbyggt digitalt marknät en mycket större kapacitet ändet nuvarande nätet, men möjligheterna till interak-tivitet är ändå begränsade. Marksänd TV är alltså vadsom på det här speciella språket kallas för broadcast,och det saknar en individuell förbindelse till varjehushåll. Internet, som många är intresserade av, bestårav miljoner hemsidor. Som jämförelse kan nämnas attkabelnätet är ett s.k. bredbandsnät och därför har ennärmast obegränsad interaktiv kapacitet.Det finns alltså goda skäl att befara att en digitali-sering av marknätet, även kallat stolpnätet, är en tek-nologisk återvändsgränd. Satellit- och kabelbaseraddigital-TV har stordriftsfördelar i jämförelse med detdigitaliserade marknätet. Regeringens val av distribu-tionsteknik riskerar därför att ställa hushållen ochpublic service-företagen vid sidan av den informa-tionsteknologiska utvecklingen och därmed en vitaldel av samhällsutvecklingen i stort, något som inte ärbra för som högteknologisk industrination.Denna bristande förståelse är för övrigt typisk. se hur har tappat tempo pågrund av svagare regeringsintresse efter valet.I propositionen heter det att det bör eftersträvas attflera av varandra oberoende programföretag deltar ide första försöken med marksänd digital-TV. Ettexempel på svårigheter som inte berörs är att TV 3och , om dessa kanaler nu skall få vara med, intesänder reklam enligt svenska regler.När det gäller kostnaderna för regeringens förslagså behövs ytterligare klarlägganden. Sändningsverk-samheten skall enligt regeringen i sin helhet bekostasav medverkande företag.