prot · GK09105 · 1997-05-20 00:00:00 — Jag förutsätter att SJinte motverkar matarbolagens möjligheter att göra ettbra arbete. Jag skall naturligtvis gärna medverka tilldetta utan att utöva något ministerstyre.AlkoläskAnf. 36 ():Herr talman! Vi har i liksom i många and-ra länder stora problem med narkotikaförsäljning, ochvi försöker med alla medel stoppa denna försäljning.Något som gör mig och många andra oroliga är denya produkter som lanserades i i augusti1996, alkoläsken och alkopulvret. Det är produktersom säljs fritt i vilken butik som helst.Det finns 140 alkotillverkare som står i kö för attsälja dessa produkter till Systembolaget. Alkoläsktill-verkare eller alkoläskförsäljare är inte mindre farligaän knarklangare. De vet vad de gör. Deras målgruppär ungdomen, framtid. såldes 1 miljon liter.Min konkreta fråga till socialminister är: Finns det några möjligheter att stoppaförsäljning av alkoläsk och alkopulver till våra ung-domar, t.ex. genom skärpt punktskatt?Anf. 37 Socialminister ():Herr talman! Jag håller med om att det här är ettstort och växande bekymmer. Vad vi först och främstkan göra är förstås att ta upp frågan i EU-sammanhang. Det krävs åtgärder internationellt. Jagvet också att socialministrarna i , Englandoch känner sig bekymrade över det genomslagsom de här produkterna har fått, framför allt blandunga flickor.Vi undersöker alla olika metoder att begränsadessa produkter. Jag skulle helst vilja kunna stoppadem på något sätt. Det är viktigt att säga att vi i Sve-rige i alla fall har möjlighet att se till att åldersgränsertillämpas. Distributionen sker bara via Systembolagetoch restauranger, där vi kan kontrollera åldersgränser.I andra länder säljs produkterna i vanliga livsmedels-butiker.Vad vi har gjort är att vi har bett att undersöka om den kan hitta något sättatt komma åt de här produkterna. Jag bedömer att deti övrigt är i EU-sammanhang som vi kan föra fråganpå tal, och det har jag också gjort med mina kollegeroch är beredd att göra det igen.Anf. 38 SKÅNBERG (kd):Herr talman! Socialministern säger att hon helstskulle vilja få bort dessa produkter, men det som vifick höra var ju bara viljeyttringar. Att tala med EUoch få med sig alla EU-länder tar oerhört ianspråk, och kommer svenska ungdomar,framför allt flickor, att skadas svårt av alkoläsken.Kan socialministern inte säga någonting mer kon-kret än att hon skulle vilja få till stånd en förändringoch att hon är beredd att föra frågan på tal? Vad villsocialministern göra just nu här i ?Anf. 39 Socialminister ():Herr talman! Vi har att finna oss i samma reglersom alla andra länder, också när det gäller försäljningav den här sortens produkter. Vi har en särskildnämnd som har att pröva om det går att stoppa ensådan här produkt. harredan tittat närmare på det här och bedömt att vi fårfinna oss i de regler som gäller för handel. Därför ärdet via beslut i EU som vi kan komma åt detta. Detkrävs en gemensam aktion, eftersom det är fråga omen stor internationell marknad.Detta är inte lätt, men vi måste pröva alla olikametoder. Vi kan dessutom förstås titta närmare påmarknadsföringen av och reklamen för detta.Småföretagens villkorAnf. 40 (m):Herr talman! Jag tycker inte att vi skall släppa frå-gan om arbetslösheten. Den är och har under alla årvarit socialdemokraternas kungsfråga, och socialde-mokraterna har själva utropat sitt parti mer ellermindre som garanten för den fulla sysselsättningen.Jag har en fråga till finansministern med anknytningtill det som tidigare var inne på.Det var faktiskt socialdemokraternas främsta hu-sorgan som utropade att 1 000 nya jobbtillkom per dag i samband med att den borgerligaregeringen avgick. Socialdemokraterna säger självaatt det i huvudsak är de små och medelstora företagenoch den enskilda sektorn som skall stå för den framti-da försörjningen med de nya arbetena.Jag frågar mig varför regeringen inte ganska om-gående kan börja avskaffa de regler som diskrimine-rar små och medelstora företag i förhållande till destora företagen. Det kan här röra sig om dubbelbe-skattningar, den förlängda sjuklöneperioden, förtidamomsinbetalningar osv. Det finns redan bevis för attdetta är hämmande för de enskilda små och medelsto-ra företagen. Varför gör inte regeringen någontingganska omgående för att korrigera detta, så att vi fårstörre och snabbare sysselsättningstillväxt, alltså nyajobb, finansminister ?Anf. 41 Finansminister ():Herr talman! Än en gång vill jag säga, att var detän har stått om de 1 000 nya jobben för-svann 500 000 jobb i ,när vi hade en moderatledd regering. Om det sedanråkar tillkomma 1 000 nya jobb under en mycket kortdel av ändrar inte detta det faktumatt helhetsbilden är ½ miljon försvunnajobb. Det är alltså grovt missvisande att plocka ut enbråkdel av bara för att den råkar geen ljus bild och förtiga det nattsvarta mörker somkännetecknar resten av perioden. Jag reagerar därföratt detta är att ljuga med statistik.Vi har från regeringens sida gjort en hel del insat-ser för de små och medelstora företagen. Vi hadeförslag i sysselsättningspropositionen. De trädde ikraft och har alltså inte hunnit verkasärskilt . Jag tror att vi kommer att få se merresultat av detta efter hand. Vi har lagt fram en radnya förslag om skattelättnader och annat i vårpropo-sitionen. Sammantaget handlar det om mycket bety-dande insatser. Men vi kommer aldrig, det skall jagsäga, att låna pengar till skattesänkningar, vare sig detgäller företagen eller någon annan.Anf. 42 (m):Herr talman! Bekymret, finansministern, är att densysselsättning vi har gått förlustig är den som fannsinom den enskilda företagsamheten, som till syvendeoch sist skall försörja den offentliga sektorns verk-samhet. Det stora bekymret för är att allt färreskall försörja alltfler. Därför måste vi få ökad fartinom företagsamheten med nya jobb och stimulans avbåde existerande företags möjligheter att fortleva ochtillkomst av nya företag. Därför efterlyser bl.a. vi frånmoderat sida, men även från andra delar av oppositio-nen, fortfarande konkreta åtgärder, som får fart på densektor i som skall betala deskatter som skall försörja andra i pensioner och lik-nande. Där väntar vi fortfarande på konkreta åtgärder.Anf. 43 Finansminister ():Herr talman! Ni får väl vänta bäst ni vill. Rege-ringen handlar , och vi kommer att fortsät-ta att göra det.Det är riktigt att tappade många jobb i denprivata sektorn under den moderatledda regeringen.Vi tappade också jobb i den offentliga sektorn.Jag menar att en stor del av sysselsättningsökning-en skall komma i den privata sektorn under de kom-mande åren. Men jag reagerar mot påståendet att deförsörjer alla andra. I detta ligger tydligen tanken attäven de som jobbar i vården, skolan och omsorgenförsörjs av den privata sektorn. Jag reagerar mot dettalesättet. De som jobbar i vården, omsorgen ochskolan gör precis lika nyttiga och viktiga insatser somde som jobbar i den privata sektorn. Sanningen är, ivarje fall enligt min och socialdemokratins uppfatt-ning, att vi behöver fler människor i jobb både i denprivata och i den offentliga sektorn. De gör bra insat-ser på båda håll.StudiemedelssystemetAnf. 44 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillutbildningsministern. Den gäller studiemedelssyste-met.Jag är en av dem som satt med i en utredning somför ungefär lämnade ett förslag på ett nyttstudiemedelssystem. Min undran är egentligen när vikan se något konkret förslag från regeringen på ettnytt studiemedelssystem. Det var inte bara jag, utanmånga av oss i utredningen som var litet bekymradeöver de avskrivningar som kan komma i framtiden.Många hinner inte betala tillbaka sina lån. efterskänker staten dessa pengar. Det kan handlaom . För varje årvi har ett system som skapar de här avskrivningarnariskerar vi att staten förlorar mycket pengar.Dessutom finns det många orättvisor i det systemvi har. Det finns ett godtycke. En del kan få lön för attstudera, andra får låna för att studera. Jag vill gärna se ett nytt studiemedelssys-tem. När kommer det?Anf. 45 Utbildningsminister ():Herr talman! Det nuvarande studiemedelssystemethar många fördelar. Det skall man inte glömma bort.Det är ett generöst system på många sätt och vis ochbidrar till att vi har ett mycket stort och ökandeantal äldre och unga som söker sig till högre utbild-ning.Men det är också rätt att systemet har sina svaghe-ter och problem, som utredningen mycket riktigt be-lyste. Den lade fram ett förslag till nytt system. Enligtvad regeringen har meddelat i vårpropositionen äravsikten att förelägga ett förslag till nyttsystem som kan träda i kraft fr.o.m. år 2000.Anf. 46 ():Herr talman! Det är riktigt att det står i vårpropo-sitionen att det skall komma ett nytt förslag. Men detstår väldigt litet om vad det faktiskt kan komma attinnebära.Min följdfråga får bli: Kommer det system somregeringen kommer att föreslå att likna det vi föreslogi utredningen, något som är sammanhållet och enkeltför den enskilde studenten att förstå och som är rättvi-sare mellan olika former?Anf. 47 Utbildningsminister ():Herr talman! Det är ganska vanligt när regeringenaviserar förslag att man väntar till dess förslaget ärfärdigt och då förelägger det . Det är ingetunikt i det här fallet.Men det är helt klart att vi kommer att bygga påmånga av de tankegångar och konstruktioner somfanns i utredningens förslag. Det fanns också problemi det förslaget som måste rättas till. Men det är heltklart att den studiesociala utredningen presenteradeett på många sätt tilltalande förslag, som innehöllmånga fördelar.PFF-övningen i SkagerrakAnf. 48 PER ():Herr talman! Jag har två korta frågor till för-svarsministern.Såvitt jag har förstått är det svenska avtalet medNATO angående PFF, Partnerskap för fred, hemlig-stämplat. Varför och vilken är avsikten? Strider intesjälva hemligstämplingen mot PFF:s principer omöppenhet och förtroende? Det var den första frågan.Den andra frågan gäller PFF-övningen på västkus-ten och miljökonsekvensbeskrivningen för försvaretsolika aktiviteter. Den stora övningen börjar nästavecka och har delvis förlagts till ,där vi har en mycket känslig fauna och flera fågel-skyddsområden. Finns det någon MKB för den härövningen? När och hur kan man i så fall ta del avden?Anf. 49 Försvarsminister ():Herr talman! Den första frågan är jag inte heltuppdaterad på. Det är möjligt att statsrådet kange en bra bild av om det finns element som är hem-ligstämplade. Jag kan inte svara på det på rak arm.När det gäller Co-operative Banners frågade jagnär jag fick det här ärendet föredraget för mig ochfick också klart för mig att det har skett kontaktermellan övningsledningen och för attundvika skador på faunan. Om det är i form av enMKB eller inte kan jag inte svara på. Men jag fick enförsäkran om att man hade en, jag vågar nästan an-vända ordet uppgörelse med de miljöskyddandemyndigheterna.Anf. 50 Statsrådet ():Herr talman! drömmer jag ibland attjag är försvarsminister.Det är inget märkligt med detta avtal. Det är ettmellanstatligt avtal som omsluter en mängd nationer.Det är därför man också har hemligstämpel. Meninnehållet som sådant är inget konstigt. Det är ocksåutförligt och öppet redovisat i det sammanslagnautskottet.Anf. 51 PER ():Herr talman! Jag tackar för det svaret. Jag skullevilja ställa en följdfråga till försvarsministern.Försvarsministern utgår från att det finns en över-enskommelse mellan och försvaret. Jagskulle vilja veta när och hur man i så fall kan ta del avden. Det är det som är det viktiga för mig.Anf. 52 Försvarsminister ():Herr talman! Jag föreslår att Per vänder sigtill övningsledningen eller till för att fånärmare detaljer.Vård av psykiskt sjukaAnf. 53 HANS ():Herr talman! Jag har en fråga till socialministern.Vi har ganska ofta påmints ombrister i vår behandling och omsorg om psykiskt sju-ka. Vi har också kunnat notera att det finns en delbekymmer med gränsdragningen mellan kommuneroch landsting. Vi har också konfronterats med pro-blem med gränsdragning mot kriminalvården.Jag skulle med anledning av den här situationenvilja fråga socialministern vilka åtgärder hon ochregeringen är beredda att vidta för att undanröja dessabrister och göra så att de här människorna får en bätt-re situation.Anf. 54 Socialminister ():Herr talman! Jag kan garantera ochalla andra att det här är en fråga som engagerar migdjupt. Jag tänker ta alla nödvändiga initiativ för att setill att det blir en nödvändig förbättring av omsorgenom de psykiskt sjuka.Jag har fått en rapport från Socialstyrelsenom arbetsläget. har i uppdrag att följareformen och rapportera till regeringen. Den skalllämna en avslutande rapport , men en delrap-port kommer vi att få . Vi vet attdet är tre saker som måste till. Det är en inventeringsom alla kommuner måste göra för att få klart för sigbehovet av omsorg. Det är boendet som måste ordnas,och det är förstås sysselsättningen eller dagliga aktivi-teter. Vi vet att det fortfarande återstår en del att görabeträffande inventeringen. Det är ett första steg somman måste ta i kommunerna. Det är i alla fall så -såvitt jag har förstått - att man efter Kommunförbun-dets egen enkät och efter vad jag har hört frånSocialstyrelsen kan konstatera att vi är på rätt väg.Men man tycker att det går för sakta, att det går förlångsamt, att reformen har tagit än vad mantrodde när beslutet fattades.Jag vill säga en sak till om herr talman tillåter det,och det är att det är mycket viktigt hur medierna rap-porterar om den här reformen. Det sätt som man harbeskrivit reformen på riskerar att försämrasituationen för de psykiskt sjuka. De framställs somen grupp som är farlig, som är i marginalen och somvi alla bör hålla ögonen på på ett sätt som inte alltid ärpositivt. Jag tror att vi först och främst måste försökafå till stånd en rapportering som blir mera nyanseradför att vi skall kunna föra en debatt om vad vi behövergöra i nästa skede för att hjälpa både kommuner ochlandsting till bättre samverkan för patienternas, för depsykiskt sjukas skull.Anf. 55 HANS ():Herr talman! Jag tackar socialministern för svaret.Jag tycker att det är mycket viktigt att den här fråganhar en hög prioritet, och jag upplever att så också ärfallet.Det som jag ytterligare skulle vilja fylla på med ärfrågan på vilket sätt som regeringen kan medverka tillatt de nya pengar som kommuner och landsting fårfr.o.m. till en icke oväsentlig del kommer justden här sektorn till del.Anf. 56 Socialminister ():Herr talman! Vi har inte gjort någon märkning avpengarna annat än en politisk märkning. Vi har sagtatt vi vill prioritera barnen, de gamla och de sjuka,alltså skola, vård och omsorg. Det är dit pengarnaskall gå. Vi har också varit mycket tydliga från rege-ringens sida när vi har preciserat oss ytterligare vadgäller vård- och omsorgspengarna och sagt att förut-om att se till att man kortar köerna och väntetidernainom vården måste man också se till att åtgärda bris-terna i omsorgen om de psykiskt sjuka.KultursponsringenAnf. 57 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till kulturmi-nistern som handlar om kulturens allt större behov avföretags välvilja att sponsra vårt kulturliv. Jag tänkerinte ta upp tid med etik och moral i att är hu-vudsponsor tillsammans med staten för vår äldstateater, . Jag tänker inte heller taupp faran i att kulturlivet blir alltmer beroende av ochfår förlita sig på sponsorer. I stället vill jag fokuseraden varierande praxis som tillämpas av landets olikaskattemyndigheter. Skattelagstiftningen saknar sär-skilda bestämmelser om avdrag för sponsring. kanman tycka att det är självklart att en teaterscen intekan jämföras med en ishockeyrink, men min fråga ärändå: Anser kulturministern att det skulle vara enfördel att praxis såg olika ut, och kan kulturministern isådana fall hjälpa till att vi får en översyn av kommu-nalskattereglerna och bestämmelserna kring sponsringi syfte att underlätta för kultursponsring?Anf. 58 Kulturminister ():Herr talman! Vi omnämner i den kulturpropositionsom vi presenterade att sponsring i viss om-fattning och på vissa områden kan vara en möjlighetatt stötta kulturlivet med det där lilla extra. Däremotskall självfallet det allmänna stå för huvuddelen avsatsningar på kulturlivet.Jag kan säga att vi följer fortlöpande den här frå-gan i , och jag kan gärna lova attåterigen gå in litet mer i detalj och titta på hur gräns-dragningarna ser ut i olika enskilda fall.Anf. 59 ():Herr talman! Jag tackar kulturministern för svaret.Jag tycker att det låter glädjande, som jagoroas för utvecklingen. Jag tycker precis som kul-turministern att det är bra att det finns en sponsringmed tanke på det lilla extra som kulturlivet kan behö-va, självklart att det är en kultursponsring som dömsannorlunda än idrottssponsring. Men den senasterapporten från näringsliv och kultur visar att kultur-sponsring rakar i höjden. Vi vet att det är musiklivetsom toppar ligan. Jag vill ha vaksamhet på flera sätt,olika bedömningar. Jag hoppas att det är så att statenvia landsting och kommuner fortsätter att ha huvudan-svaret för kulturen.Anf. 60 Kulturminister ():Herr talman! Jag personligen och Kulturdeparte-mentet i sin helhet följer noggrant utvecklingen avkultursponsringen. Jag har också haft diverse kontak-ter med dem som tar emot sponsringsstöd och meddem som arbetar med att engagera näringslivet i kul-tursponsring just för att den icke får anta sådana di-mensioner att den påverkar den konstnärliga ochkulturella integriteten. Det är definitivt att träda övergränsen.Låt mig ta ett litet illustrativt exempel. Det handlarinte om musiken, utan låt oss ta som längehar valt att inte ha sponsorer. har man en sponsor iform av , men det statliga stödet tillDramaten uppgår till ca . Man harett flerårsavtal som ger per årfrån . Det tycker jag ändå visar storleksordning-en. Men detta följer vi som sagt mycket noga. Jagdelar helt uppfattning där. Även gräns-dragningsfrågorna och förhållandet till idrottsspons-ring kommer vi att fortsätta att följa.Anf. 61 ():Herr talman! Jag tycker att det var mycket positivtatt kulturministern yttrade sig så positivt om kultur-fonder och fonder över huvud taget. I den moderatapartimotionen har vi ett förslag om en vad vi kallarför dubbleringsfond, nämligen att donationer ochbidrag från allmänheten skall löpa in och att statenskulle bidra med den summa som allmänheten harbidragit med. Vi är ganska övertygade om att dettaskulle betyda ett väsentligt bidrag även om jag in-stämmer med kulturministern om att man på detta sättinte kan ta över några kostnader från staten.Kan vi förvänta oss fortsatt positiv inställningnästa gång vår motion dyker upp?Anf. 62 Kulturminister ():Herr talman! Jag måste göra . Jag har inte talat om kulturfonder. Jag ärfortfarande mycket negativ till förslagfrån om att skapa en ordning där vi skulle fåännu mer av projektifiering och marknadsstyrninginom det svenska kulturlivet. Så skulle den kulturfondsom föreslår slå. motsvaras detav mycket kraftiga besparingar på kulturområdet medåtskilliga hundra miljoner kronor.Anf. 63 ():Herr talman! Jag beklagar väldigt mycket att all-mänhetens bidrag, genom direkta bidrag eller dona-tioner, av kulturministern uppfattas som någon sortsnegativ marknadsstyrning. Det är inte tal om det. Detär tal om att människor som är positivt inställda tillkulturen skall kunna bidra med vad de vill.Asylsökande iranierAnf. 64 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetPierre . Det gäller asylsökande iranier. Specielltvill jag inrikta mig på de iranier som är kristna ellerkonvertiter. , före mitten av 1995, fick dessairanier ofta asyl här, men senare skickades man tillba-ka.Det gjordes en bedömning både av vår ambassad iTeheran och av , och i en rapporttalades det om att risken var liten för dessa människoratt sändas tillbaka till - detta trots att det interna-tionella samfundet var mycket kritiskt.Jag undrar nu om de nya händelserna i -jag tänker då på de domar som har utfärdats för terro-rism som har sin grund i staten - på något sätt påver-kar bedömning av frågan när det gälleratt sända tillbaka konvertiter och risken för dem.Anf. 65 Statsrådet ():Herr talman! har det inteskickats tillbaka någon till som inte har haft asyl-skäl här. har skickat över ettärende till regeringen som vi nu funderar över. Dåskall vi i vår bedömning naturligtvis ta in hela situa-tionen i inklusive situationen för mänskliga rät-tigheter och den eventuella statsterrorism som kanbedrivas. Jag tänker då på Mykonosfallet - ett fallsom jag känner väldigt starkt för själv, eftersom jagvar närvarande när denna händelse ägde rum.Anf. 66 ():Herr talman! Jag har fått ett svar som jag betraktarsom positivt. Jag hoppas att det skall leda till att detäven efter de bedömningar som har gjorts av vår am-bassad och av skall bli en positivlösning för de människor som känner fruktan för attbli utvisade och där det i bakgrunden finns flera mordav den här typen.Anf. 67 TREDJE VICE TALMANNEN:Då är frågestunden avslutad. Jag tackar statsrådenför deras medverkan.AjourneringKammaren beslutad på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 15.05.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 15.05.4 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1996/97:282Till riksdagenInterpellation 1996/97:282 av ()om finansiell samordning mellan sjukförsäkringen ochhälso- och sjukvården.Interpellationen kommer att besvaras måndagenden 2 juni 1997.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finna endebattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 14 maj 1997Maj-Inger KlingvallInterpellation 1996/97:281Till riksdagenInterpellation 1996/97:281 av omPartnerskap för fred.Interpellationen kommer att besvaras måndagenden 2 juni 1997.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finna endebattdag som passar mig.Stockholm den 13 maj 1997Björn 1996/97:301Till riksdagenInterpellation 1996/97:301 av () omOskarshamn.Interpellationen kommer att besvaras fredagen den30 maj 1997.Skälet till dröjsmålet är utlandsresa.Stockholm den 13 maj 1997MiljöministernEnligt uppdragLars DahllöfExpeditions- och rättschefInterpellation 1996/97:307Till riksdagenInterpellation 1996/97:307 av () om utsläppsvillkoren av försurande kväveoxider.Interpellationen kommer att besvaras fredagen den30 maj 1997.Skälet till dröjsmålet är utlandsresa.Stockholm den 14 maj 1997MiljöministernEnligt uppdragLars DahllöfExpeditions- och rättschef5 § Svar på interpellation 1996/97:294 om pi-ratkopiering av datorprogramAnf. 68 Justitieminister ():Herr talman! har frågat migvilka åtgärder jag ämnar vidta för att stävja den väx-ande och alltmer våldsbetonade kriminalitet somavser piratkopiering av program och stöld av dator-komponenter.Jag delar helt oro över att detsynes ske en omfattande piratkopiering av datorpro-gram. Problemet måste dock ses ur två skilda per-spektiv och angripas på olika sätt.Som framhåller förekommerdet en omfattande piratkopiering som har anknytningtill annan brottslighet - med stölder av datorkompo-nenter och inte sällan med inslag av hot och våld.Regeringen har bestämt att bekämpandet av sådanorganiserad brottslighet skall prioriteras.Här måste polis och åklagare använda sig av allade åtgärder som lagen ger möjlighet till, såsom fri-hetsberövanden, husrannsakan och beslag. Det är dåviktigt att de är medvetna om att det rör sig om enbrottslighet som kan medföra betydande skada förrättighetshavarna och för staten. För att verkligenunderstryka detta tog initiativtill ett möte med polis, åklagare och rättighetshavaredär piratkopiering av datorprogram behandlades ochdär man diskuterade hur man med stöd av tillämpligaregler mest effektivt kunde angripa brottsligheten. Påflera områden finns nu ett nära samarbete mellan dem.Den organiserade piratkopieringen kan dessutomha en internationell bakgrund. Att hantera problemsom hör ihop med detta kan vara avgörande för hurman bör ingripa mot brottsligheten. I Justitiedeparte-mentet har vi tillsatt en särskild arbetsgrupp som skallöverväga fortsatta åtgärder mot internationell eko-nomisk brottslighet.