prot · GL0945 · 1997-12-11 00:00:00 — Såvitt jag kan förstå kommerdet inte att fungera ens om man avbryter alla pågåen-de investeringsprojekt. Många kontrakt är redan upp-handlade. Med all säkerhet kommer enbart bötesbe-loppen för de avbrutna kontrakten att ordentligtöverstiga den summan. Jag har väldigt svårt att förståhur det skall gå till.Jag såg en intervju med språkröret tidskriften i rörelse som Svenska vägföre-ningen ger ut. Rubriken är: "Minskat vägunderhåll äridiotiskt". Han går till våldsamt angrepp på regering-ens budgetförslag när det gäller väganslaget, ochsäger bl.a. följande. Jag citerar ur artikeln:"Det är idiotiskt! Att inte underhålla vägar tillhörde där riktigt stora misstagen som regeringen tar sigför. Vi vill överföra medel till underhåll från anslagenför nybygge. "När man har sett den här artikeln blir man någotförvånad över att i sitt budgetförslagföreslår en kraftig minskning av drift- och underhåll-sanslaget. vill skära ned det anslag somBirger tyckte var skandalöst lågt med närma-re . Därför kan jag inte låta bli attfråga om vilken uppfattningMiljöpartiet egentligen har. Satsar vi alldeles för litet,som säger i artikeln, eller satsar vionödigt mycket, som skriver i sin motionoch sin reservation till budgeten? Det är inte så lättför oss andra att veta vilken linje som gäller, eftersomBirger faktiskt också skrivit under motionen.Hur är det , ? Vill ni öka ellervill ni minska anslaget till drift och underhåll?Folkpartiet tar i litet mer än och villminska väganslagen med . Somjag sade finns det ingen ordentlig redovisning av hurdet skall genomföras i praktiken, annat än att Folk-partiet vill skjuta tyngdpunkten i infrastrukturinveste-ringarna framåt i tiden. Jag måste ställa samma frågatill som till : Hurskall det gå till att spara så mycket pengar på nyinves-teringar ? Såvitt jag kan förstå är det intepraktiskt genomförbart. Jag hoppas att bidra till att kasta ljus över den här frågan.När det gäller produktionsdivisionbjuder varken eller på någraöverraskningar. Där gäller de gamla kända ståndpunk-terna. Båda partierna vill först bolagisera och därefterprivatisera verksamheten. Det är ungefär samma reso-nemang från det hållet som det brukar vara: Bara manprivatiserar verksamheten så löser sig problemen pådet området.När man vet att partierna har den inställningen blirdet ju inte så konstigt att de inte tycker att vi, innan vigår vidare med ytterligare konkurrensutsättning avnya områden, skall avvakta den utvärdering som görsav bl.a. och Statskontoret omvilka effekter konkurrensutsättningen har haft.Den nya devisen för moderater och folkpartister ärtydligen: Gärna en ordentlig utvärdering bara maninte behöver bry sig om resultatet.Ulla nämnde i sitt anförande att Modera-terna vill att marknadskrafterna skall styra väginves-teringarna. Jag vill fråga : Hur kommerdet att fungera i glesbygden? Hur kommer det attfungera i inland? Vilka väginvestering-ar och vilka satsningar kommer att göras i det områ-det om det är användningen av vägarna och mark-nadskrafterna som skall styra? Hur hänger dettaegentligen ihop med det resonemang som förde om satsning på enskilda vägar? De ärju alltid vägar som, åtminstone normalt sett, är ytter-ligt lågt trafikerade jämfört med det allmänna vägnä-tet.Fru talman! När man betraktar oppositionens bud-getalternativ på vägområdet framträder en mycketsplittrad, och faktiskt också litet märklig, bild. Å enasidan får vi skarp kritik för att vi satsar för litet påvägunderhåll, på enskilda vägar, på trafiksäkerhet ochpå nästan allt möjligt. Å andra sidan föreslår sammapartier som framför kritiken oförändrade anslag ellert.o.m. kraftiga minskningar av budgeten jämfört medvåra förslag.Fru talman! Det är ganska lätt att konstatera att detär tur för tillståndet på landets vägar att de här parti-erna inte har möjlighet att genomföra sin politik ipraktisk verklighet.Anf. 44 () re-plik:Fru talman! Jag är mycket glad att Hans Stenbergså noggrant har studerat budgetförslag.När det gäller redovisningen av hur skallfördela en nedskärning av anslaget A 2 syftar hanförmodligen på tabellen på s. 6 i vår motion, underpunkt 2.5. Om man tittar på den kan man t.ex. konsta-tera att investeringarna i regional plan i förhållandetill regeringens förslag ökar med knappt 1 miljard.Detta har att göra med helhetsförslagsom gäller det infrastrukturbeslut som fattades ,och som gällde de ekonomiska ramarna. Miljöpartietvill överföra mycket mer av pengarna, även av under-hållspengar och investeringspengar, till regionalasjälvstyrelseorgan och regional egen planering för attde själva skall avgöra hur mycket de skall använda.Som en konsekvens av detta har ock-så i förhållande till regeringens förslag överfört 12miljarder på regionalt anslag och 57 miljarder över entioårsperiod. Det är en väldigt stor skillnad!Jag vill också understryka att Svenska vägföre-ningen inte är någon organisation som jag anser tro-värdig. Jag är skeptisk till dess intervjuer. Jag harsjälv inte läst intervjun med i vägfö-reningens tidning. Men i linje med detta har vi fulluppbackning för att säga att vi för en konsekventpolitik när det gäller tjälsäkring och underhåll av detinre vägnätet.Nu tog min taletid tyvärr slut.Anf. 45 HANS () replik:Fru talman! Vi måste väländå hålla oss till det budgetsystem som finns. Det ärinte så där alldeles enkelt att anslå pengar till investe-ringsbudgeten och sedan hävda att de skall kunnaanvändas till drift och underhåll. Den budget vi i dagdiskuterar måste baseras på det system vi faktiskt har,och inte på vad föreslog i sam-band med infrastrukturpropositionen. Det blev ju inteantaget av riksdagen.När man studerar budgetförslag serman de facto att det finns nästan 800 miljoner kronormindre till drift och underhåll. Jag kan väl inte tro attMiljöpartiet har tänkt att plogning och annat löpandeunderhåll skall skötas med hjälp av investerinsansla-gen. I så fall blir debatten fullkomligt förvirrad.Anf. 46 () re-plik:Fru talman! ställer inte några småkrav på . Det är mycket riktigt så att Mil-jöpartiets budgetförslag angående eko-nomiska ramar för 1998-2007 inte gick igenom. Menvi miljöpartister tänker inte hålla tyst angående de ekonomiska ramarna bara för attförslaget inte gick igenom ! Vi kommer att varakonsekventa i vår politik.Jag vidhåller att det visserligen finns en sänkningmed i anslaget 2.3, drift ochunderhåll, under anslaget A 2. Men det finns också enhöjning med nästan av det regionalaanslaget. har väl motiverat att det kom-mer att vara ett anslag som också skall kunna använ-das till drift och underhåll.Jag tycker att det är att ställa litet väl höga krav attsäga att skall följadet socialdemokratiska majoritetsbeslutet. Vi i Miljö-partiet kommer att föra vår politik.Anf. 47 HANS () replik:Fru talman! Jag kan bara konstatera att ElisaAbascal inte har svarat på den fråga jag ställdei mitt huvudanförande om hur man skall klara av en såkraftig neddragning av anslaget till nybyggande på detnationella vägnätet.Jag konstaterar dessutom att i sittbudgetalternativ faktiskt förordar en kraftig sänkningav anslaget till drift och underhåll.Anf. 48 () replik:Fru talman! Det är roligt när någon från rege-ringspartiet läser ens motioner. Men Hans Stenberghar läst väldigt dåligt. Det får han stå för själv. I denhär investeringsmotionen förklarar vi egentligen vadvi gör. Vi drar ned på nya investeringar. Det kan maninte göra i den budgethantering som finns eftersomdet står drift och byggande av vägar där. Det är alltsåsamma anslag, men i den delen är vi mera utförligaom vad vi vill göra med våra pengar.Vi har t.o.m. föreslagit att man fortsättningsvisskall redovisa bärighetsprogrammet i budgetsatsning-en. Det har man gjort förut, och det var 900 miljoner,men har man tagit bort det anslaget. Det framgåralltså inte i budgetpropositionerna framöver hur stortdet anslaget kommer att bli. Det är också en märkligsituation eftersom detta inte är några statliga pengar.Det var en överenskommelse som regeringen gjordemed åkerinäringen där man höjde skatterna på tungafordon och släp för att finansiera ett bärighetspro-gram. Sådana saker vill kanske inte Hans Stenbergtala om. Det låter ju som om detta alltid är statligamedel.Det här är en överenskommelse. Åkerinäringenkräver mer eller mindre att de skall ha pengarna till-baka om regeringen inte fullföljer det avtal man gjor-de med åkerinäringen. Jag tror att regeringen villglömma detta. Om detta nu försvinner anser jag smiter undan från detta och låter det gå in i sta-tens budget utan någon som helst redovisning. Vi harlåtit det stå kvar. Det bör redovisas. Jag tycker att detvore klädsamt om också tycker att det härskall redovisas i budgeten. Annars är det ett avtals-brott, och åkerinäringen kräver pengarna tillbaka. Dåstår vi utan pengar och skall satsa skattemedel förbärighetsprogrammet.Anf. 49 HANS () replik:Fru talman! Låt mig ta den sista frågan först. Jagtror faktiskt att vi är helt överens jag om att det är viktigt att satsningen på upp-rustningen av vägnätet fullföljs i enlighet med denöverenskommelse som man har gjort med industrin.Vi slog ju också fast det i samband med att vi fattadebeslut om infrastrukturpropositionen . Där stårdet att man skall ha en fortsatt dialog med represen-tanter för näringslivet när man utformar planerna förväginvesteringarna lokalt även framöver.Men åter till min fråga, . Hurskall egentligen den här kraftiga minskningen avväganslaget gå till? Menar verkli-gen att det är möjligt att klara en sådan här kraftigminskning på 2,3 miljarder bara genom att skjuta pånyinvesteringarna? Anser verkligen det är realistiskt? Jag har väldigt svårt att se att dethär är praktiskt möjligt att genomföra.Anf. 50 () replik:Fru talman! Det är klart att jag tror att det är rea-listiskt. Jag skulle aldrig sätta mitt namn under nå-gonting som jag inte tror är realistiskt. Hans Stenbergfår tro vad han vill, men det är klart att jag tror att detär realistiskt och att det skulle gå att göra detta. All-ting är ju inte upphandlat, och allt gäller inte byggan-de av vägar. Det är ju nya vägar vi vill bygga. Går detatt genomföra att man får ta från det ena anslaget ochlägga till det andra, borde det gå att göra på det härviset också. Annars blir ju den här anslagsdelen somni genomför tillsammans med totaltobegriplig, dvs. att man skall ta pengar från det enaoch lägga till det andra. Detta är ju samma sak. Är allupphandling klar, blir det här också omöjligt. Det är iklartext vad säger. Det blir omöjligt attgöra detta om allt är upphandlat. Det måste ocksåfinnas någon rim och reson på det sättet, annars ärdetta helt obegripligt.Anf. 51 HANS () replik:Fru talman! Om vi tittar på det totala anslaget somregeringspartiet föreslår i årets budget, Karl-ErikPersson, handlar det om 2,3 miljarder. Det är faktiskthela det anslaget ni vill ta bort. Det är väl ändå inte såatt inbillar sig att ingenting är upp-handlat? Det borde faktiskt framstå för alla som läserVänsterpartiets motion att detta är en politik som äromöjlig att genomföra.Jag kan ha förståelse för att man hade den inrikt-ning i samband med att vi fattade infrastrukturbeslu-tet. hade den uppfattningen att det överhuvud taget inte skall byggas några nya vägar i det härlandet, åtminstone inte när det gäller det nationellavägnätet. Det kan jag ha förståelse för. Men har vifattat beslut om inriktningen och befinner oss i enrullande budgetprocess. Att då lägga fram sådana härförslag på bord är faktiskt inget annat änren och skär populism som jag ser det.Anf. 52 () replik:Fru talman! ondgör sig också överatt vi har dragit ned på investeringarna just . Jagtycker också att det är tråkigt och besvärligt att behö-va göra det. Men ibland uppstår det akuta behov påandra ställen som man kanske behöver göra någontingåt. I det läge som vi nu befinner oss i tycker vi att detbehövs så mycket pengar för att hjälpa de sjuka, han-dikappade och gamla och för att avsätta pengar tillutbildningsinsatser. Det handlar ju inte om att plockafrån investeringarna framöver, utan detta är en kort-siktig lösning. Vi vill göra detta precis nu och förskju-ta dem litet längre fram. Givetvis sker hela dennainvestering successivt. Vi tror att vi kan klara detgenom att avisera att vi vill ha det på det här sättet.Därför känns det inte så svårt att stå för den häruppfattningen. Jag vet att dessa pengar kommer tillnytta på andra ställen i stället. De försvinner inte urden stora budgeten. Men jag hoppas innerligt att vi pånågot sätt skall kunna lösa dessa problem så att vi kan få fram mer pengarlitet senare i stället. Jag hoppas det.Anf. 53 HANS () replik:Fru talman! Jag kan ha förståelse för att man villanvända pengarna till annat. Det kan finnas goda skältill det. Men jag har inte förståelse för att man presen-terar budgetförslag här i kammaren som faktiskt integår att genomföra i praktiken. Både jag vet ju att det är så pass mycket som redan ärupphandlat av detta. Ni föreslår ju faktiskt ett full-ständigt idiotstopp för alla pågående projekt. Jagtycker inte att det är en ansvarsfull politik. Vill manföra över pengar till andra områden måste man göradet i en sådan takt att man inte orsakar fullkomligtkaos för de människor som jobbar med detta.Jag tror faktiskt att innerst innetycker att det inte känns särskilt roligt att företrädaden här linjen . Själv känner jag att vi skullebehöva mer pengar än vad regeringen har orkat medatt föreslå till området. Då känns det mycket konstigtatt kan föreslå så våldsamt stora minsk-ningar. har ju ändå drivit de här frågornaoffensivt tidigare.Anf. 54 () replik:Fru talman! Vi skall fortsätta att driva de här frå-gorna, . Jag håller med om att det intealls känns bra som trafikpolitiker att behöva lämnaifrån sig pengar till ett annat område. Men det kännsväldigt bra om det går till det område vi har aviseratatt de skall gå till. Där behövs de i dagens läge. Jagtror att vi som detta gäller skallkunna lösa det på ett sådant sätt att ochde som vill ha vägar skall kunna känna sig nöjda.Anf. 55 HANS () replik:Fru talman! Jag konstaterar att interiktigt vill svara på frågan hur detta skall gå till prak-tiskt. Kommer vägprojekten att stannaav helt och hållet? Skulle förslag genom-föras är jag helt övertygad om att det skulle leda tillett direkt idiotstopp för alla pågående vägprojekt pånationell nivå . Som jag ser det hela är det endirekt oansvarig politik.Anf. 56 () replik:Fru talman! Det är inte vi som har begärt en ut-redning om konkurrensutsättning i det härläget, . Hade jag fått begära någontinghade jag begärt en utredning om hur det har gått tillnär regeringen har sjabblat bort möjligheterna att få utden bästa effekten av den här konkurrensutsättningen.Det skulle ha varit mycket intressant att avvakta detresultatet.Vårt förslag om en utredning om hur man kan lösaen ökad marknadsstyrning handlar ju inte om någon-ting annat än just en utredning. Vi föreslår alltså utreder hur kopplingen mellan vägtrafikens kost-nader och intäkter kan hanteras i exempelvis en af-färsverksmodell. En sådan utredningen måste ju gi-vetvis även ta hänsyn till hur detta stämmer överensmed övriga målsättningar som vi har beslutat om här iriksdagen, t.ex. att hela landet skall leva. Då måste juäven det lågtrafikerade vägnätet ingå i en sådan ut-redning.Anf. 57 HANS () replik:Fru talman! När det gäller den bolagisering ochprivatisering av somUlla vill ha kan vi dra oss till minnes att ettav skälen till att man inte gjorde det var att det kräv-des ett ganska ordentligt kapitaltillskott för att få ettsolitt bolag som skulle kunna verka på marknaden. Viansåg inte att det var ansvarsfullt att använda deknappa medel vi har till landets vägar till att skapaunderlag för en privatiseringen eller ett bolag.Sedan är vi faktiskt oroliga över att vi ser tenden-ser i vissa områden i landet till att det håller på attskapas privata monopol. För att verkligen se över omdet faktiskt finns en reell risk, om man törs gå vidareoch konkurrensutsätta precis som förut eller om vibehöver modifiera detta, ville vi göra en utredningoch en utvärdering. Både Statskontoret och jobbar med detta . Vi tycker naturligt-vis att man skall avvakta den utvärderingen innan mangår vidare. Men tyvärr verkar det som om både Folk-partiet och anser att man inte skall ägnatid åt att titta på det här utan bara rusa vidare.Anf. 58 () replik:Fru talman! Det kapitaltillskott som diskuteradesnär bolagiseringen stoppades var för att lösa pen-sionsskulden. Pensionsskulden finns ju kvar. Detta äringenting som staten har löst genom att slopa bolagi-seringen av . Det är ju pengar som måstebetalas ut i alla fall från statens sida. Vad man åstad-kom var ju en osäkerhet och en ryckighet både inomVägverket och bland konkurrenterna.Jag tycker att siffrorna talar för sig själva. Den ef-fektivisering som hade påbörjatstoppades effektivt i och med beslutet om att intefullfölja bolagiseringen. Jag tyckte att jag klargjordedet i mitt anförande. I den stora delen av verksamhe-ten som är konkurrensutsatt har man gjort ett kraftigtminusresultat. Men på den lilla delen som utförs iegen regi har man gjort en jättevinst. Vad säger det?Jo, det säger att man har en massa kostnader i som man borde göra sig av med.Man har inte fullföljt den rationalisering och effekti-visering som behövde göras för att man skulle blilikvärdiga konkurrenter, och alltså måste man ha denhär verksamheten i egen regi som en buffert för attkunna redovisa ett resultat som stämmer något så näröverens med det av regeringen uppsatta resultatmålet.Talar inte det för sig självt?Anf. 59 HANS () replik:Fru talman! och jag har debatteratden här frågan tidigare utan att bli över-ens, och vi torde inte bli det nu heller. Vi socialdemo-krater delar inte tro på att staten skalldra sig undan på alla områden. Vi tror att det faktisktär värdefullt om det går att ha en viss statlig del; dettasom ett sätt att kontrollera marknaden och som ett sättatt tillse att det inte bildas privata monopol. Både UllaLöfgren och jag kommer från byggbranschen och vivet att sådana tendenser kan uppstå på vissa områdenom man inte är oerhört vaksam som beställare. Därförär det viktigt att se till att det finns ett ordentligt stat-ligt inflytande på det här området framöver. Det gårinte att avhända sig den kontrollen.Jag tycker inte att jag fick ett bra svar från UllaLöfgren när det gäller utredningen. Om marknadskraf-terna skall råda i fråga om investeringarna i vägnätetmåste det väl ändå finnas målsättningar. När mantillsätter en utredning måste man väl ha en tanke omvad man vill att den skall uppnå. måstepå något vis ha tänkt sig hur det här skall kunna fun-gera i t.ex. glesbygden i inland. Jag ärövertygad om att en övergång till marknadsstyrningav väginvesteringarna skulle få katastrofala följder förglesbygden.Anf. 60 ():Fru talman! Det är inte många som vet att detsamlade transportarbetet med cykel faktiskt är störreän det som sker med tunnelbana, spårvagn och pen-deltåg tillsammans. Trots detta omfattande trans-portarbete är man från både och regering-ens sida väldigt njugg gentemot cyklisterna. Meninställningen till cyklismen håller på att ändras, ochdet är jag mycket tacksam för. I betänkandet finns detnu flera motioner och reservationer som ger uttryckför en förändrad inställning till cyklismen.Jag anser att det är oerhört viktigt att titta på cyk-lister på ett annat sätt än gör, nämligensom säkerhetsrisker. Cyklister och fotgängare tillryg-galägger faktiskt tillsammans oerhört långa sträckor.Därför måste vi skapa en bra miljö för dem som gåreller cyklar.Litet skall jag tala om luftfarten. I enmiljörapport om luftfarten sägs det att man tror attcykling till flygplatserna skulle förbättra miljön. Detär kanske bra för dem som skall flyga och vara bortaöver dagen, men jag tycker inte att vi skall rekom-mendera cykling med packning. Vissa tror på dettamed cykling jämt, men det gör inte jag. Jag tror på skall kunna välja rätt transport-sätt. Ofta är bilen mycket bra; det kan vi se. Särskiltgäller det för småbarnsföräldrar. Tåg kan vara bra fördem som bor i och flyg för dem som bor iBoden. Cykel är bra för mig som bor på Östermalm.Är man cyklist får man räkna med att inte räknas.Aldrig skulle man väl som bilist eller tågtrafikanträkna med att vägen eller järnvägens spår plötsligtupphör och att man får stiga ur bilen eller stiga avtåget och gå en bit. Som cyklist får man oavbrutet lärasig att cykelvägen plötsligt försvinner. Vid korsningaroch överfarter "tar" bilarna alltid förkörsrätt, även omdet står något annat i trafikförfattningen.En stor del av den cykling som förekommersker alltså i en blandning av snabb och tät biltrafik.Många cyklister förtränger säkert riskerna därför attdet anses vara både praktiskt och trevligt att cykla.Samtidigt vet vi att om det fanns bättre möjligheterför cykling skulle väldigt många fler välja cykeln. Detvisar många studier gjorda ute i , där man harhunnit mycket längre än vi när det gäller detta medcyklism.I är en fjärdedel av alla bilresor kortare än5 kilometer. Det är ett väldigt bra avstånd för en cy-keltur. I miljöplanen för 1996 står det attcykling ger motion och att bara de hälsofrämjandeverkningarna av att cykla kan motivera en insats förcykeltrafiken.I kan man t.o.m. frakta sin cykel på tågoch spårvagnar. Där har man en helt annan inställningtill cykeln.I har man i ett särskilt dokument en ma-nual för cykelstråkens kvalitetskrav. Dokumentet hartiteln for the bike. Där ställs följande krav påcykelbanor och cykelvägar: De skall vara samman-hängande och förbinda målpunkter. De skall varadirekta och inte innebära onödiga omvägar. De skallvara attraktiva och trevliga. De skall vara säkra. Deskall minimera risker för kollisionsolyckor och om-kullkörningar. De skall vara lättcyklade och komfor-tabla.Cyklister väljer väg. Om det är bra cykelstråk an-vänder man dem. Annars väljer man bilvägen.Man måste också kunna bli av med sin cykel. Var-för saknas det parkeringsplatser för cyklar? Visserli-gen vet vi som bor i att socialdemokrater-na vill ta bort parkeringsplatser också för bilarna.Varför då förvänta sig att man skall bygga parke-ringsplatser för cyklar? Vi moderater vill inte gå medpå det. Vi vill ha parkeringsplatser för både bilar ochcyklar.Inom EU drivs ett projekt för cyklism, -analysis and development of new insights into substi-tution of short car trips by cycling and walking. Därnoteras att vissa holländska städer uppvisar cykelan-delar på upp till 45 %.Vad jag också vill lyfta fram i detta korta anföran-de om cyklism och cyklister är att det inte handlar omen enhetlig grupp. I stället är det väldigt olika perso-ner som cyklar. Det varierar när det gäller hastighet,skicklighet och ålder. Det handlar om unga, gamlaoch medelålders samt om snabbcyklande, bud ochfarbröder som tar sig fram i mera maklig takt. Därförär vägvisningen viktig.Staffan Skott skriver i sin bok cyklister att det går fint att utan karta ta sigmed bil mellan och . Men att ta sigfrån huvudstad till , 35 kilometerefter angivna cykelvägar, är så komplicerat att svenskTV med framgång skulle kunna delta i komikklassenoch vinna i en utländsk festival, om man visar vadsom händer en vanlig svensk cyklist.Det krav som tidigare här har framförts från mo-derat håll, nämligen kravet på att upprätta en stom-plan för cykelvägar, ligger fast. I en sådan plan ärvägvisningen en självklarhet.Slutligen: Jag tycker att cykeln är oöverträffad.Varför? Jo, cykeln speglar många av den modernamänniskans värderingar. Den ger möjlighet att kom-binera en aktiv och medveten livsstil med hänsyn tillnatur och omsorg om ömtåliga tätortsmiljöer. Dessavärden får en allt större betydelse för både unga ochgamla. Dessutom ger cykeln uttryck för och möjlighe-ter till lust och lekfullhet, något som det i längden ärsvårt att klara sig utan. Jag vill därför att vi skall för-söka åstadkomma olika typer av aktiviteter som un-derlättar cyklandet och som gör att vi får en trygg ochtrivsam miljö för alla som vill cykla. Först då kancykeln få den plats som den förtjänar.Anf. 61 PER ():Fru talman!