prot · GL0949 · 1997-12-17 00:00:00 — Det är därför viktigt att kapital somplaceras i företag inte missgynnas och att den extrarisk som det t.ex. innebär att investera i ett litet före-tag kan ge en bra avkastning i längden.Med detta vill jag komma in på den andra punk-ten, nämligen behovet av att ytterligare sänka skatteroch avgifter. Företagsskatten i tillhör delägsta, men det samlade skattetrycket för företagen ärbland de högsta i världen. En viktig princip för att ökasysselsättningen är att det måste bli billigare att an-ställa människor än vad det är . Därför måsteskatte- och avgiftssänkningar för företagen prioriterasi takt med att statens finanser förbättras.I dag finns ett starkt inslag av institutionellt ägan-de i . För att ägandet skall kunna spridas måstesparandet i aktier gynnas, och ett första steg i denriktningen är att avskaffa dubbelbeskattningen. Dethar skett en lättnad i dubbelbeskattningen för onote-rade företag, men det är nödvändigt att dubbelbe-skattningen i sin helhet avskaffas.Arbetsgivaravgifterna har sänkts under det senasteåret. Detta ser jag som bara en början. Här måste vifortsätta på den inslagna vägen. Den modell som harvalts för de hittillsvarande sänkningarna har visat sigpraktiskt genomförbar och riktar sig på ett bra sätt tillde mindre företagen, som enligt mångas bedömningkommer att stå för de flesta nya arbetstillfällena. Där-för vill vi i gå vidare med ytterligare sänk-ningar. Både procentsatsen och den maximala löne-summan bör höjas betydligt i förhållande till dagensnivå.Ett annat område som måste förbättras är fåmans-bolagens villkor. Det har skett en del förbättringar,men ytterligare finns att göra även här. Bl.a. hoppasjag att den utredning som tillsatts för att se över dekrångliga och omtvistade s.k. stoppreglerna kommermed positiva förslag.Även förmögenhetsskatten på arbetande kapitalmåste avskaffas. Det är inte tillfredsställandemed den olika beskattning som råder på olikaformer av aktier och för olika ägarkategorier. Därförmåste målet vara att helt avskaffa förmögenhetsskat-ten på arbetande kapital.Jag vill också här beröra tjänstesektorn. Det är ensektor där det finns möjligheter till många nya jobb.EU-kommissionen har lagt fram sin syn, nämli-gen att man bör stimulera de hushållsrelaterade tjäns-terna med exempelvis sänkt tjänstemoms. Jag tyckeratt det är ett förslag som är värt att närmare studera.För det tredje måste också tillgången på riskkapi-tal förbättras. Även om det har skett en väsentligförbättring saknas det i olika delar riskvilligt kapital.Här vill jag peka på det i betänkandet omnämndasåddkapitalet. Jag har i mitt särskilda yttrande uttrycktoro över bristen på såddkapital, och här hoppas jag attregeringen tillser att verksamheten får tillräckligamedel. Det är just i de tidiga skedena som det kanvara motiverat med statliga insatser för att underlättaövergången från idé till produktion.Även har knappt med resurser. I dagensSvenska kan vi läsa att lånekapitalet börjarta slut, inte minst när det gäller de s.k. kvinnolånen.Detta är allvarligt. Det är väsentligt att kanvara med och lånefinansiera både vid nyföretagandeoch vid viss expansion. Jag vill därför poängteravikten av att regeringen tillser att även får demedel som erfordras för att man skall kunna fullgörasin verksamhet med information, rådgivning ochfinansiering.Den fjärde punkten, kompetenshöjande åtgärder,är kanske den mest avgörande frågan för företagensutveckling. Vi har en stor arbetslöshet, men trotsdetta börjar en rad branscher få svårt att rekryterakompetent personal. Därför måste det till lösningar påbåde kort och lång sikt.Den kortsiktiga lösningen måste vara att snabbtkomma i gång med s.k. flaskhalsutbildning så attföretagen kan få sina personalbehov tillgodosedda.Den situation som har uppstått är egentligenparadoxal. Å ena sidan finns det bristyrken med infla-tionsdrivande flaskhalsar. Å andra sidan finns detstora grupper långtidsarbetslösa som riskerar att per-manentas utanför den ordinarie arbetsmarknaden.Därför är det bra att volymkraven i arbetsmarknads-utbildningarna har ändrats. Det är viktigt att de arbets-lösa kan ges en utbildning som leder till ett långsiktigtjobb.På är det nödvändigt att fler får en re-levant utbildning i gymnasieskolan och på högskoloreller universitet. För näringslivets vidkommande ärdet viktigt att det utbildas personal med god tekniskkompetens på olika nivåer. IT- och datautbildningbehövs också inom de flesta områden. Jag vill ävenuttrycka behovet av forskarutbildning och att denindustrirelaterade forskningen också får sina resurser.En annan utbildning som äntligen har fått en nyrenässans är lärlingsutbildningen. Den har under ettantal år setts som mindre värd. Men jag noterar att deti dag finns en positiv inställning från många till ensådan utbildning. Genom att lärlingar och företagaremöts och lär känna varandra, lärlingen får sin utbild-ning i företaget, leder det ofta till att lärlingen får ettstadigvarande jobb. Därför behövs det mer av dennautbildning.Jag kan ta ett exempel från - Värm-landslärling. Det började när före-tagarna och LO diskuterade en lärlingsutbildning.Man kom överens om detta tillsammans med länsar-betsnämnden och arbetsförmedlingen i . Mantog kontakt med ett antal företag, närmare bestämt 20stycken, som var intresserade att ta emot en lärling.Man kontaktade också 20 lärlingar och fick ihop bådelärlingarna och företagen. Efter lärlingsutbildningenhade samtliga 20 fått jobb. Jag tycker att det visar påett bra resultat som man kan gå vidare med. Lär-lingsutbildning är någonting viktigt som det går attbygga vidare på för framtiden.För det femte vill jag ta upp förenklingen av re-gelverken och onödig byråkrati. Är det något somställer till problem, framför allt för de mindre företa-gen, så är det krångliga och snåriga bestämmelser.Regeringen har tillsatt en småföretagardelegationoch den har kommit med en rapport. Jag tycker att detär många positiva förslag som har tagits fram där. Jaghoppas också att det blir konkreta förslag från rege-ringen utifrån den rapporten. Det behövs faktiskt.Ytterligare förenklingar är t.ex. nödvändiga bådepå det arbetsrättsliga området och på skattesidan.Framför allt gäller detta för de små företagen. Det kaninte vara rimligt att samma regler skall gälla för denlilla företagaren som för den stora. T.ex. vore detönskvärt att de minsta företagen fick en kraftigt för-enklad bokföring och självdeklaration. För en om-sättning på låt oss säga upp till 1 miljon borde detkunna räcka med kontantprincipen, alltså att företaga-ren bokförde inkomster och utgifter på ett enkelt sätt.Om man förenklade detta förfarande kanske företaga-ren också kunde klara sig utan att behöva anlita dyrexpertis för bokföring och deklaration.Jag vill slutligen beröra några ytterligare delarsom finns med i betänkandet. Bl.a. vill jag yrka bifalltill reservation nr 2 som handlar om kvinnliga affärs-rådgivare. har genom ett regionalpolitisktuppdrag arbetat med kvinnliga affärsrådgivare. Dethar skett i samarbete med berörda länsstyrelser ochkommuner. finns det ca 110 affärs-rådgivare i olika kommuner. Erfarenheterna har varitmycket goda. Om inte nya medel tillförs riskerarverksamheten att försvinna. Därför bör regeringenuppmanas att tillse att verksamheten med kvinnligaaffärsrådgivare också kan fortsätta.När det slutligen gäller verksamhetvill jag än en gång understryka vikten av att de småföretagen får den hjälp de behöver för att kunna ut-veckla sin export.Anf. 203 Tredje vice talman ():Herr talman! Det är svårt att se att den program-förklaringen från kan leda fram till ett fortsattsamarbete med Socialdemokraterna, måste jag erkän-na.Det är kanske inte så vanligt att man börjar ett nä-ringspolitiskt anförande med att tala om behovet av enväl fungerande och skattefinansierad offentlig sektor.Men för mig som socialliberal känns det ganska na-turligt. Dessutom är det befogat att börja i den änden,eftersom den socialdemokratiska politiken när detgäller företagande och jobb har misslyckats och nugör det allt svårare att klara den välfärdsmodell somvi har arbetat efter i Sverige.Den katastrofalt låga sysselsättningen har medförtatt färre och färre ges chansen att försörja sig på van-ligt sätt och betala skatt. Det gör att resurserna drasundan från vård, omsorg och utbildning. Pengarna gåri stället till arbetsmarknadspolitiska åtgärder och tillsocialbidrag.Mot den bakgrunden blir socialdemokraternasskönmålning av läget för svensk ekonomi och svensktnäringsliv ingenting annat än ren verklighetsflykt.Jag väntar med spänning på om falla in i statsministerns, näringsministerns ochfinansministerns jargong och upprepa att "ekonominnu är i balans", "krishanteringen är över" och allt ärfrid och fröjd. Eller får vi höra en litet mer jordnäranäringsutskottsledamot erkänna att så länge vi haröver en halv miljon människor som saknar ett riktigtjobb är inte krisen över?Kommer att avvika från stan-dardmodellen i socialdemokraternas argumenterings-anvisningar och i stället säga att den svaga sysselsätt-ningen innebär att regeringen har misslyckats på dethär viktiga området och att det nu är nödvändigt medåtgärder som gör det lättare att starta och utvecklaföretag, åtgärder som ger nya jobb och i förlängning-en nya resurser till bl.a. vård och utbildning.Jag förmodar att om det är några som kan påverkaberörda statsråd till att föra en mer företagsvänlig ochjobbvänlig politik så är det just socialdemokraterna inäringsutskottet. Ni måste från er utgångspunkt inseatt det inte går att dölja regeringens misslyckade före-tagspolitik bakom ett batteri av arbetsmarknadspoli-tiska åtgärder, att det krävs en annan politik, ett bättrenäringslivsklimat, om inte sysselsättningen skall fort-sätta att minska. Den bistra verkligheten är ju att detär tiotusentals färre människor än vid regerings-skiftet 1994 som kan försörja sig själva på en egenlön. Så nog har det vänt alltid, men dessvärre åt felhåll. Det är anmärkningsvärt.Men mer intressant, och mer konstruktivt, är detatt fundera över vad det är som ger det här negativaresultatet. Hur kommer det sig att sysselsättningeninte ökar trots en begynnande högkonjunktur? Varförkommer det fortfarande rapporter om lågt nyföreta-gande och lägre investeringstakt än i motsvarandeländer? Och när vi nu åtminstone i några sektorer kanglädja oss åt en viss ökning av antalet lediga platser,varför blir de platserna inte tillsatta?Funderar inte socialdemokraterna över det faktumatt det går så trögt att pussla ihop lediga jobb medmänniskor som ingenting hellre vill än att få ett jobb?Detta trots de enorma arbetsmarknadspolitiska insat-ser som har gjorts. Nog borde de här varningssigna-lerna vara tillräckligt många och tillräckligt tydligaför att få regeringen och socialdemokraterna att inseatt någonting är fel.Jag förmodar att det bär emot att anamma förslagfrån , förslag som skulle ge bättre villkorför företagande och undanröja de strukturfel som ärden viktigaste orsaken till att det ser ut som det gör.Men lyssna då i stället på företagare, på forskare, påmyndigheter och på andra som har erfarenhet på dethär området och som har kommit till samma slutsatssom vi har gjort.Läs förslag om ökad tillväxt.Och glöm att deras åtgärdsprogram råkar stämmaöverens med Folkpartiets.Där föreslår man t.ex. att företagen får fasta ochlångsiktiga spelregler. Det är ingen dålig ände attbörja i. Där har vi nämligen ett av strukturfelen.Fortsätt sedan med syn på vadsom måste göras för att underlätta nyetableringar. Läsom deras förslag att förenkla skattesystemet och seöver reglerna för dubbelbeskattning och fåmansbolag.Ta intryck av vad den ansvariga myndigheten förkonkurrensfrågor har för synpunkter på offentligamonopol. Och, som sagt, om det gör det lättare att tatill sig förslagen får ni gärna bortse från att de över-ensstämmer med Folkpartiets.I rapporten från Småföretagardelegationen, somredovisades , kan socialdemokraterna ta delav ytterligare folkpartisynpunkter. Vi bjuder gärna påatt regeringen hänvisar till sin egen delegation i ställetför till våra motioner. Det viktiga är att regeringenoch riksdagsmajoriteten inser att det måste till för-ändringar. Och att det finns förslag att tillgå.Småföretagardelegationen talar t.ex. om att detmåste bli lättare att få F-skattsedel. Man diskuterarockså svårigheten för privata företag att få en justbehandling i samband med offentlig upphandling. finns det alldeles för mycket godtycke, det är förlätt att manipulera konkurrensneutraliteten så att t.ex.kommunala bolag ges otillbörliga fördelar. Det är ettpar av Småföretagardelegationens många konkretaförslag. Det är nyttig läsning, åtminstone om man intehar haft tillfälle att ta del av motion isamma ämne, för då är det inte några nyheter.Behövs det ytterligare impulser utifrån kan manalltid fördjupa sig i de riktlinjer som EU har beslutatom när det gäller sysselsättningen. Visserligen försök-te i övertyga de andraregeringscheferna om den svenska modellens för-träfflighet, men eftersom sysselsättningen ökar i näs-tan alla EU-länder utom så lyckades han avförklarliga skäl inte särskilt väl med det. I stället blevresultatet av Luxemburgmötet en helt annan modellän den som den socialdemokratiska regeringen följer.I EU-dokumentet talas det nämligen om sänkt skatt påarbete, förenklade villkor för små och medelstoraföretag och om att uppmuntra entreprenörskap. Attdet står ungefär samma sak i motionerbehöver alltså regeringen inte ta hänsyn till, om detgör det mer smakfullt att ta steg i den riktningen.Herr talman! liberalerna har lämnat ettförslag till budget . Den är utformad så attden skapar förutsättningar för en tillväxt som är bådestörre och uthålligare än den som blir resultatet avregeringens politik.Jag har redovisat huvuddragen i det näringspoli-tiska inslaget i vårt budgetalternativ i mitt särskildayttrande. Där går jag igenom ett antal åtgärder somskulle innebära ett bättre näringslivsklimat och ge flerjobb. Vår politik på området är radikalt annorlunda änden som förs av regeringen med hjälpav . Men resultatet av regeringens politik visarockså att det krävs något helt annorlunda om syssel-sättningen skall öka så att vi långsiktigt kan få fram deresurser som behövs till vård, omsorg och utbildning.Anf. 204 ():Herr talman! Denna debatt om näringspolitiken fårfrämst betraktas som ett signalsystem för att klara utvar någonstans partierna står i principiella och kon-kreta näringsfrågor. Man kan kanske hoppas att rege-ringen tar viss hänsyn i kommande propositioner.Näringspolitik handlar om den långsiktiga utveck-lingen av svenskt näringsliv men kan även på ganskakort sikt påverka sysselsättningen. Enligt Vänsterpar-tiets mening måste staten ta det övergripande ansvaretför näringspolitiken. Det privata näringslivet har oftainte den uthållighet som krävs för utveckling av nyaprodukter - från idé till kommersiell produkt. Manbör däremot kunna ställa större krav på mogna bran-scher som skogsindustrin och annan basindustri attdelta i forskning och utveckling på ett helt annat sätt.Ur näringspolitisk synvinkel är det också viktigtatt staten behåller ett strategiskt ägande i näringslivet.Exemplet och energipolitiken visartydligt vikten av ett statligt ägande. Ett ägosplittratVattenfall hade försvårat den nödvändiga energiom-ställningen betydligt.För att näringspolitiken skall bli framgångsrik ärdet av stor vikt att samhällsekonomin fungerar. Lågaräntor och kontrollerad prisutveckling betyder mycketför att näringslivet skall fungera och utvecklas och föratt nya företag skall startas. I dessa avseenden är detsvenska företagsklimatet gott.Men arbetslösheten ligger ändå kvar på en sam-hällsfarlig nivå. Regeringen måste inse att det är efter-frågan på hemmamarknaden som avgör nivån påarbetslösheten. Vanligt folk - både de som har arbeteoch de som är arbetslösa - måste ges bättre möjlighetatt delta i konsumtionen av hushållsmaskiner, mil-jövänligare bilar och inte minst ett bra boende.Regeringen och utskottsmajoriteten tar enligtVänsterpartiets mening inte chansen att försvara vik-tiga näringspolitiska satsningar. Neddragningen avresurserna till är i nuvarande sysselsättnings-läge svåra att förstå. Jag tänker då i första hand påanslaget för forskning och utveckling samt avoghetentill ökade satsningar på den framgångsrika s.k. såddfi-nansieringen.Vad gäller såddfinansieringen är det minst sagtomöjligt att förstå regeringens bevekelsegrunder. Allasom trängt in i vilka resultat denna verksamhet gerinser att det är på detta område de statliga pengarnagör mest nytta och ger bäst resultat. Det vore intres-sant om ville förklara regeringensintentioner.När jag är inne på det statliga ansvaret för nä-ringspolitiken vill jag passa på att ta upp frågan ometablering av halvledarindustri i . Det är allde-les klart att en sådan investering knappast kommer tillstånd utan statliga initiativ. Det amerikanska dataföre-taget Atmel har intresse av att etablera sig i Sverige.Men det är många länder att välja mellan. Atmel väl-jer naturligtvis det land som ger de bästa villkoren.Sverige kan erbjuda allmänt goda företagsvillkor, godinfrastruktur och bra utbildningsmöjligheter. Vi måstedock vara beredda att ställa upp med ytterligare rentekonomiska satsningar.Sverige har knappast råd att låta denna etableringgå landet förbi. Det betyder tusentals nya arbeten, ochskulle dessutom innebära att hänger med iden tekniska utvecklingen.Turismen tillhör framtidsnäringarna i Sverige.Turismens betydelse för sysselsättningen och sam-hällsintäkter är betydande. Många regio-ner lever i hög grad på turismen. Men skullekunna bli ett mycket större turistland. Vår nisch ärinte sol och varma bad utan mer av upplevelser, naturoch ett annorlunda samhälle.Konkurrensen om turisterna är emellertid myckethård. Det gäller att kunna marknadsföra i deeuropeiska länderna och i övriga världen. På åtmins-tone denna punkt satsar mycket mindre änövriga nordiska länder. Den svenska marknadssats-ningen på turism räcker inte för att klara konkurren-sen med exempelvis eller . I mångaeuropeiska länder är inte ett verkligt turistal-ternativ, beroende på att människor inte ser någraannonser för Sverige.Det är synd att regeringen inte tar vara på chansenatt relativt snabbt öka sysselsättningen på turistsidan.Herr talman! Bostadsbyggandet ligger sedan längepå rekordlåga nivåer. Ett normalt byggande tordeligga på ca 30 000 lägenheter . 1997 blir det inteens 9 000 lägenheter - en lägre nivå än under krigs-åren. Det är verkligen inte konstigt att arbetslöshetenfortsätter att vara hög. Byggandet är en viktig motorför hemmamarknaden. Vi märker nu att efterfrågan påbostäder ökar i storstadsområdena och på högskoleor-terna. Görs ingenting kommer vi återigen att ramla ini ett okontrollerat byggande som driver upp löner ochmaterialkostnader och därmed inflationen. Det voredärför väldigt klokt att öka byggandet. Enlämplig nivå är sannolikt ca 20 000 lägenheter. För attfå till stånd denna utveckling måste samhället ta an-svar. Ett investeringsbidrag per lägenhet, som uppfyl-ler vissa miljö- och energikrav, kan vara lämpligstimulans.Med sådana åtgärder skulle vi uppnå ett antalpositiva resultat: Vi kan på detta sätt undvika framtidainflatorisk utveckling på byggmarknaden, och viskulle snabbt öka farten i hemmamarknadsindustrin.En kontrollerad ökning av bostadsbyggandet skulle fåfart på hjulen i snickeriindustrin, möbelfabrikerna,persienner, gardiner osv. Arbetslösheten i stora regio-ner skulle mer eller mindre försvinna. Antalet tommalägenheter som det finns gott om i landet skulle mins-ka till nytta för bolag och kommuner.Det skulle vara intressant att få veta om SylviaLindgren i den här frågan har något bra svar på varförregeringen väntar och inte gör mer vad gäller bo-stadsbyggandet.Vi har diskuterat den svenska varvsnäringen ofta.Det vi har hoppats på har inte inträffat. fort-sätter att vara det enda land som inte direkt subven-tionerar sin varvsindustri. Detta innebär naturligtvisatt de svenska varven knappast kommer att utvecklas.Det innebär också att vi den dagen subventionerna tasbort kommer att ha ett mycket sämre läge. Därför harVänsterpartiet föreslagit att vi fram tillssubventionerna försvinner helt går in och likställer desvenska varven i konkurrenshänseende med de euro-peiska varven. Kostnaden 80 miljoner täcks inav de ökade sysselsättningseffekterna.Herr talman! Detta är exempel på åtgärder somskulle kunna påverka svenskt näringsliv positivt.Utöver dessa åtgärder är det givetvis grundläggandeatt är ett bra land att leva i, att majoritetenmänniskor känner trygghet vid sjukdom, arbetslöshetoch i sitt arbete.Det är viktigt att alla människor ges möjlighet tillbåde grundutbildning och fortsatt utbildning. Det ärviktigt att skapa en sådan trygghet att människor törssatsa på egna initiativ. Det är mycket positivt att re-geringen nu föreslagit - jag hoppas att det blir beslut- att även den som har ett arbete skall ha möjlighet tilltjänstledighet för att pröva en idé och starta ett nyttföretag. Det skulle vara mycket positivt om arbetsgi-varinträdet vid sjukdom helt slopades för företag medmindre än tio anställda.När man läser de borgerliga partiernas förslag stårdet klart att det finns olika verkligheter. För de bor-gerliga partierna är inte den låga efterfrågan på hem-mamarknaden något speciellt problem. I stället före-slår man ett batteri enkla åtgärder som sänkt skatte-tryck och en fri mer flexibel arbetsmarknad. Mangillar dock inte att vanliga anställda skall ha möjlighettill sex månaders tjänstledighet för att prova egetföretag. Där går liksom gränsen för den borgerligaflexibiliteten.Man föreslår ändrade turordningsregler, slopadfacklig vetorätt vid entreprenader och att trygghets-systemen anpassas till småföretagens behov.På något sätt har jag alltid trott att trygghetssyste-men är anpassade till vanliga svaga löntagares behov.Moderater, folkpartister och för den delen även krist-demokrater såvitt jag begriper tror alltså att försämradtrygghet för löntagarna och mindre makt för fackfö-reningarna samt lägre skatt för höginkomsttagarnaskulle vara lösningen för att få till stånd en ökad sys-selsättning.Det är tydliga förslag, som verkligen visar skillna-den mellan partier. Men frågan är, herrtalman: Hur länge skall borgerlighetens partier fortsät-ta föra fram gamla lösningar som gällde vid indust-rialismens barndom? Sakfrågan - hur öka sysselsätt-ningen - skulle nämligen må bra av en mindre fyr-kantig inställning från de borgerliga partierna.Anf. 205 ():Herr talman! Vi har just avslutat en debatt om ar-betsmarknad och jag anser att näringsliv och arbets-marknad går in i varandra, går hand i hand. I nä-ringsutskottets betänkande tas kvinnors företagandeupp liksom vår motion om nätverksbanker. I arbets-marknadsutskottets betänkande tas resurscentra förkvinnor upp och småföretagsstöd. Det senare åter-finns givetvis även i näringsutskottets betänkande.Vi ser att de flesta partierna står bakom en höjningav anslaget till såddfinansiering, men inte socialde-mokraterna. Trots att det äskats 50 miljoner kronorspåslag, så står s kvar och tycks inte inse att just sådd-finansiering har gett de effekter som är önskvärda,mycket samhällsnytta per satsad krona.För främjande av kvinnors företagande har 10miljoner kronor tillförts i budgeten för rådgivning tillkvinnor, och man talar om mentorer som bistårmed. Men det behövs något mera. Det behövs inte såmycket pengar utan nätverk och stöd under hela pro-cessen när du startar ett företag. Därför tar vi i Mil-jöpartiet upp den norska idén - ursprungligen en idéfrån Grameen - om att stimulera flera nätverksbankeri . finns endast en nätverksbank i Dalar-na. Jag återkommer till detta.En annan form som vi förespråkar är kooperativaföretag. I betänkandet hänvisas det till den arbets-grupp som regeringen tillsatt, som har till uppgift attkartlägga området social ekonomi. Vi i Miljöpartietvill förstärka den kooperativa företagsformen genomatt utöka anslaget med därför att vianser att det är en mycket kostnadseffektiv investe-ring.