prot · GK0968 · 1997-02-25 00:00:00 — Det är sänkt barnbidrag, borttaget fler-barnstillägg, borttaget barntillägg vid svuxastudier,sänkt ersättningsnivå i föräldraförsäkringen, sänktersättningsnivå i sjukförsäkringen, sänkt a-kasseersättning, höjda egenavgifter, höjda dagisavgif-ter, höjd fastighetsskatt och rullande fastighetstaxe-ring. Och bostadsbidraget.Allt detta har gjort att människor går med en storsäck på ryggen. De orkar inte mer. Vad man kallarförsämringarna är oviktigt. Det är den totala belast-ningen som gör att det måste till en förändring. Dethoppas jag kommer.Anf. 86 Statsrådet ():Fru talman! Till vill jag säga: Ja,förändringar kan träda i kraft . Jag villockså säga att jag på nytt blir mycket häpen när IngaBerggren säger att det handlar om att människor skallfå behålla sina pengar så att de kan betala själva. Vitalar ju nu om människor som har mycket låga in-komster och som i stort sett inte betalar någon statligskatt. Det är för mig fullkomligt obegripligt hur IngaBerggren resonerar.Chatrine säger att hon tar ansvar för sam-hällsekonomin och så räknar hon upp en rad bespa-ringar. Men då måste jag på nytt fråga: Menar Chatri-ne att allt det här skall återställas enligt krist-demokraterna? Det vore väldigt intressant att veta vaddet kostar och hur det skall betalas. Till grund för detsvåra arbete som vi har hållit på med under några årstid ligger ju att ta ansvar för våra gemensamma finan-ser, för statens finanser.Jag vill avsluta med att upprepa detta: På torsdagkommer vi att lämna den här rapporten till bostadsut-skottet. Den kommer också att ligga till grund förmina fortsatta analyser och ställningstaganden. Vikommer också att se till att få en fullständig genom-gång av alla ansökningshandlingar. Den bedömningsom de här analyserna leder fram till kommer i så fallatt resultera i förslag till vårbudgeten och i så fallockså förändringar den 1 juli 1997.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 1996/97:136 ombiodlingenAnf. 87 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat mig om jag av-ser vidta åtgärder i syfte att söka förhindra ytterligarespridning av varroakvalstret inom Sverige.Varroakvalstret konstaterades första gången iSverige 1987. finns kvalstret i södra ,på och i . Varroakvalstret finns ialla länder utom på Irland.Enligt bisjukdomsförordningen åligger det att leda bekämpningen av bisjukdomar.Jordbruksverket skall därvid vidta de åtgärder somverket anser nödvändiga. När varroakvalstret upptäck-tes i gjorde dåvarande Lantbruksstyrelsen isamråd med biodlarorganisationerna bedömningen attkvalstret inte gick att utrota. I stället infördes flytt-ningsrestriktioner som syftade till att fördröjakvalstrets spridning. Flyttningsrestriktioner gällerfortfarande för att förhindra ytterligare spridning avvarroakvalstret. Restriktionerna innebär krav på till-stånd för att få flytta bin.För att varroaangripna samhällen inte skall gå un-der måste kvalstret bekämpas. Bekämpningen avvarroakvalstret utförs med hjälp av kemiska bekämp-ningsmedel eller alternativa metoder. Jordbruksver-kets bedömning är emellertid att för att varro-akvalstret skall kunna utrotas måste alla smittadebisamhällen inklusive smittade vilda bin dödas. Dethar i liksom i andra länder inte bedömts möj-ligt att utrota kvalstret när det har etablerat sig i ettområde där det bedrivs biodling och där det före-kommer vilda bin.Viktiga orsaker till att utrotning av smittade sam-hällen inte fungerar är enligt dels attsmå angrepp är mycket svåra att upptäcka, dels attrisken för återinfektion från andra bigårdar och vild-bisamhällen är stor. Även om vi i skulle lyck-as utrota kvalstret finns det i våra grannländer, vari-från det åter kan infektera svenska bin.I årets budget får högst användas förundersökning av prover rörande amerikansk yngelrötaoch kvalster på bin samt för information och rådgiv-ning om bekämpning av bisjukdomar. Jordbruksver-ket avser att använda av detta belopp bisjukdomskonsulent som skall informera biodlar-na om varroakvalstret och dess bekämpning, medtyngdpunkten på de alternativa bekämpningsmetoder-na. Vidare är i årets budget avsatta tillstöd till biodlingen. Dessa pengar används till kollek-tiva åtgärder inom biodlingen. En del används tillinformation och utbildning om varroakvalstret ochdess bekämpning.Effekterna av de åtgärder som jag nu har redovisatfår utvärderas efter hand och ge svar på frågan omytterligare initiativ behövs.Anf. 88 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Det visar heltklart att ministern har uppfattningen att det inte går attbekämpa varroakvalstret. Jag delar inte den uppfatt-ningen efter de kunskaper jag har inhämtat på olikahåll. Bl.a. har det visat sig att man fick varroakvalsterpå . Där har man lyckats utrota kvalstret.Det här kvalstret sprider sig nu i . Ävenom den bekämpning man har satt in har en viss effektsprider det sig, och det sprider sig långsamt norrut.Det här har skapat stor oro bland biodlarna i de delarav landet som ännu inte är infekterade. Jag har pratatmed många biodlare och flera biodlarföreningar, ochde säger att den dag varroakvalstret kommer till demslutar de med biodling, för det där vill de inte hålla påmed.I fanns ungefär 1 200 biodlare,varav 85 slutade . Det har också skett avgång åren , och fortsätter det pådet viset finns det om säg i princip ingen biod-ling i Halland.De alternativa metoder som man kan läsa mellanraderna att ministern förordar är bekämpning medmyrsyra, mjölksyra och oxalsyra, efter vad jag harförstått. Vi kan titta på vad Arbetarskyddsstyrelsensäger om dessa medel. Man skall ha helmask för an-siktet, och dessutom slöjan utanför som biodlare harnär de jobbar i sina kupor, och man skall ha tillgångtill ögondusch. Det är definitivt inte några ofarligasaker, och det är sådant som sprider en väldigt stortveksamhet bland biodlarna. Man vill inte hålla påmed det här.I de områden som infekterats av varroakvalster harvinterdödligheten ökat väldigt mycket. I är denuppe i , och från redovisas en vinter-dödlighet på i samhällena. Det visar att kvalstretförsvagar samhällena väldigt kraftigt.Jag vill fråga ministern om det inte vore idé attsätta in resurser och bekämpa varroakvalstren medanvi har en chans att göra det i . Det är ju ändåinte så stora områden som är smittade. Ministernnämner att finns med bland de smittadeområdena, men där har man gjort bekämp-ningsinsatser. tog provsom visade att man antagligen har lyckats. Man skallprova i vår igen och hoppas att den här insatsen medutslagning har lyckats i Värmland.Norrmännen avvaktar vad vi gör i . Enligtdet rykte jag har hört - ministern har väl bättre för-bindelser - kommer norrmännen att sätta in en be-kämpning mot varroa om vi i gör det. Binflyger två , och de flyger inte över öppetvatten. och utgör ju en halvö, och viskulle kunna klara oss. Vi skulle kunna ha kvar enbiodling som är fri från varroakvalster.Dessutom är det inte bara honung man får. Binahar också en väldigt stor betydelse för pollineringen.Det gäller inte bara fruktträdgårdar, utan även vildabär är väldigt beroende av detta. Hela vår fauna, heladen biologiska mångfalden, är beroende av att vi haren riktig och väl fungerande biodling i Sverige.Anf. 89 Jordbruksminister ():Fru talman! Som jag sade i mitt inledande svarkonstaterades varroakvalstret första gången i Sverige1987. Det är inte min bedömning utan den samladebedömningen från många aktörer att det är mycketsvårt att totalt utrota varroakvalstret. Och kunde in-fektionen komma hit den gången, 1987, finns judessutom alltid risken att den kan komma igen, att detkan ske en återbesmittning.Geografi var inte mitt allra bästa ämne i skolan,men jag minns i alla fall att är en ö, t.o.m. fleraöar, som har fördelen av att ha andra länder på litetstörre distans. Vi har ju, som interpellanten ocksåsade, t.ex. som grannland, där också smittanredan finns. Med tanke på de oerhörda resurser somskulle krävas för att ens försöka göra en totalutrotningoch det osäkra i huruvida det över huvud taget skullelyckas är det min bedömning att det inte är den vägenvi rimligen kan gå när det gäller varroakvalstret.Däremot vidtar vi flera åtgärder för att hindra attkvalstret sprids. Vi har t.ex. förbud mot att flyttabisamhällen från områden där smittan finns till områ-den där den inte finns, och vi har bekämpningsmeto-der för att hålla smittan tillbaka. Det är min uppfatt-ning att det är den vägen vi måste gå.Givetvis är det också viktigt att fortsätta arbetetmed t.ex. avel och med att försöka få fram biarter somär resistenta mot den här smittan. nämndebins betydelse inte bara för honungsproduktionen utanockså för annan produktion i och med att bina polline-rar. Man skall dock ha klart för sig att en total utrot-ning också innebär att det område där varroakvalstrettotalbekämpas måste hållas fritt från bin under ettantal år efter bekämpningen för att säkerställa attsmittan inte lever vidare. Det betyder att betydelsenav pollinering helt går förlorad, omman nu över huvud taget lyckas med en satsning somgår ut på att utrota både de odlade samhällena och devilda bisamhällena.Även om jag delar uppfattningen att det är angelä-get att bekämpa varroakvalstret - givetvis delar jagockså uppfattningen att biodlingen är av stor betydel-se - menar jag att en total utrotning är utsiktslös.Däremot skall vi fortsätta vårt arbete för att effektivtbekämpa och hålla tillbaka varroakvalstret.Anf. 90 ():Herr talman! I det här förslaget föreslås ju ocksåatt det skall finnas en bisjukdomskonsulent som för250 skall göra något här, men det finns ju enmängd biuppsyningsmän. De är knutna till länsstyrel-sen och de kan sitt område och vet vilka biodlare ochsjukdomar som finns osv. Biuppsyningsmännen skall , om de upptäcker amerikansk yngelröta, direkt slåut bisamhället i fråga. Men upptäcks varroa får de integöra någonting. Det skall bara anmälas - man skalltala om att det finns varroa. Varför kan man inte hasamma möjligheter beträffande varroa?Enligt bisjukdomsförordningen är det möjligt attgöra på precis samma sätt. Om man gör det innan detgått för långt, kommer det inte alls att kosta så enormtstora pengar som det här är fråga om. Låter man detgå för långt däremot, blir det för dyrt eller också slåshela biodlingen ut. Därmed har vi infekterad honungatt tillgå i landet. Av de biodlare som finns i landet är97 % hobbybiodlare. är kommersiella odlare.Nästan alla kommersiella odlare finns i Skåne.Det är helt riktigt att det finns flyttningsrestriktio-ner. Men biodlare får flytta inom den zon som debefinner sig i. Ingenting hindrar att de flyttar precisintill zongränsen. Men alldeles intill zongränsen påden andra sidan kan det finnas en annan biodlare, ochdå har man helt lagligt åstadkommit en infektering.Jordbruksverket säger att det behövs ett uppehållunder efter det att varroa slagits ut. Men detfinns forskare även i andra länder - man har nämligenforskat ute i - och de forskarnasäger att det inte är rätt. Det tar innan varroaupptäcks, men ett varroayngel som inte får någonnäring dör. I vårt land skulle ett vin-terhalvår alltså vara mer än tillräckligt för att återigenkunna ha biodling.De bekämpningsmetoder som förekommer är detinte bra att använda. Det finns gift i bekämpningsmed-len, så man får en infekterad honung. Honungen på-verkas alltså. Biodlarna vill inte hålla på med sådanametoder. De vill inte sätta på sig ansiktsmask, overall,handskar, slöja osv. innan de går ut och jobbar medsina bin. I och med detta tillsätts ju till bikupan någotsom är orent och som infekterar honungen. Användskemiska bekämpningsmedel infekteras även vaxet ibikupan. Det blir sämre kvalitet.Från förekommer export avhonung både till och till . I och försig handlar det om små mängder, men vi har en heltannan typ av honung här i . Även på den sidanskulle man nog kunna tänka sig att en bra kvalitet härså småningom skulle bli en marknad. Vid sidan avalla andra väsentliga saker har vi detta med polline-ring och biologisk mångfald, som egentligen är ännuviktigare.Anf. 91 Jordbruksminister ():Herr talman! De alternativa bekämpningsmetoder-na tillför inte honungen främmande ämnen. De ärdessutom godkända för att användas också av ekolo-giska producenter. Jag tycker därför att den hotbildsom målar upp är mycket överdriven.Avsikten med de som Jordbruksverketavsätter till en bisjukdomskonsulent är just att infor-mera biodlarna, framför allt om de alternativa be-kämpningsmetoderna.Beträffande allt det andra som talarom vill jag säga följande. Javisst, om det var möjligtatt utrota varroakvalstret och om vi kunde uppnå alltdet positiva, alla fördelar, som nämns vore ingengladare än jag. Men faktum är att de allra flesta görbedömningen att en totalutrotning är oerhört kostsam.Den har också sitt pris när det gäller metoder somskall användas. Vidare ger en totalutrotning ettmycket osäkert resultat. Det finns länder där manförsökt att totalt utrota varroakvalstret - ochTjeckoslovakien, då det senare landetvar ett enda land. I båda fallen har man misslyckats.Man har nämligen återigen fått in varroakvalstret frånomgivande länder.Tyvärr tror jag att det finns ett önsketänkande idetta med möjligheterna att åstadkomma en totalutrotning. Det faktum att det enligt förordningen finnsen möjlighet att totalt utrota samhällen är ju inte det-samma som att det är möjligt att nå ett hundraprocen-tigt resultat. Tanken med den möjligheten har ju varitatt man, där smitta upptäcks på ett mycket tidigt sta-dium, kan använda sig av en total bekämpning. Dåhindrar man den geografiska spridningen. Men i om-råden där smitta upptäcks som redan funnits i ett antalår och är spridd till flera bisamhällen - förmodligenockså till vilda bisamhällen - är det helt enkelt intemeningsfullt att försöka lösa problemet genom entotal bekämpning.Jag tror alltså inte att den här debatten leder till attvi i sakfrågan kommer närmare varandra. Jag menarnog att det som är viktigt för oss är att resurser an-vänds för att hålla smittan tillbaka samt att resurseranvänds för forsknings- och utvecklingsarbete, t.ex.för att via avel få fram resistenta arter. Jag tror att denvägen är den bästa att gå.Anf. 92 ():Herr talman! Ministern sade att ingen skulle bligladare än hon om det gick att utrota varroa. Men omman nu har lyckats i , kommer då ministernatt acceptera att det går att utrota varroa och sätta igång en utrotning i ? Vi är ändå omgivna avvatten på de flesta håll. Norrmännen tittar på vad vigör, och de kommer att inleda en utrotning om vi gördet.Det är begränsade områden som är infekte-rade. Det är väldigt viktigt att vi får en biodling utanmyrsyra, mjölksyra och oxalsyra. Naturligtvis är detalls inte bra om man måste skydda sig med helmasketc. för att klara sig när man arbetar med sådana härsaker.Min sista fråga är alltså om ministern är beredd attacceptera att det går att utrota varroa och sätta i gången utrotning i , om det nu har lyckats i Värm-land. I så fall skulle också jag bli väldigt glad.Anf. 93 Jordbruksminister ():Herr talman! Man skall aldrig säga aldrig i frågorsom kräver fortsatt forskning eller i frågor där detfinns delade meningar och möjligen också nya kun-skaper att ta till sig. För dagen är mitt svar att jag inteär beredd att nu lägga fram förslag som innebär skulle försöka sig på en total utrotning. Mengivetvis skall vi fortsätta diskussionerna med Norgeför att se om frågan i något avseende kan hanterasgemensamt.Jag tror emellertid att frågan är något besynnerlig.Det är nämligen inte möjligt att i ett landskap, t.ex. iVärmland, framgångsrikt bekämpa smittan och lösaproblemet där, eftersom det finns en åter-smittningsrisk. Man har ju heller inte lyckats i Värm-land. För dagen är alltså mitt svar att jag tror att viskall fortsätta med forsknings- och utvecklingsarbete- givetvis i förhoppning om att vi kan lösa problemetmera långsiktigt. Men att avsätta stora resurser,som det faktiskt inte ens finns utrymme för i statsbud-geten, för en typ av bekämpning som provats i andraländer och som där inte visat sig vara framgångsrikmenar jag skulle vara att felaktigt använda resurser.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionenAndre vice talmannen meddelade att följandefaktapromemorior om förslag från Europeiska kom-missionen inkommit och delats ut till kammarensledamöter:Förslag till rådets beslut om slutande av ett avtal inomtransportområdet mellan Europeiska gemenskapenoch före detta jugoslaviska republiken (96) 533Förslag till rådets direktiv om registrering av om-bordvarande på passagerarfartyg (96) 574Grönbok om nummerpolicy för telekommunika-tionstjänster i KOM (96) 59014 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner1996/97:91 till socialutskottet1996/97:102 till lagutskottet1996/97:132 till justitieutskottetRedogörelse1996/97:RB1 till finansutskottetMotioner1996/97:Jo16-Jo20 till jordbruksutskottet15 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återFinansutskottets betänkanden /97:FiU8 ochFiU14Lagutskottets betänkande 1996/97:LU14Utrikesutskottets betänkanden /97:UU6 ochUU16Kulturutskottets betänkanden /97:KrU5 ochKrU6 betänkanden /97:BoU9 ochBoU1016 § BordläggningAnmäldes och bordladesRedogörelse1996/97:RJ1 Styrelsen för Stiftelsen berättelse över fondens verksam-het och förvaltning § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 25 februari1996/97:203 av () till näringsminis-ternBättre näringslivsklimat1996/97:204 av Per () till arbetsmarknads-ministernKonkurrenskraftig lönebildning m.m.1996/97:205 av () till socialminis-ternVåld mot kvinnorInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 4 mars.18 § Anmälan om fråga för skriftligt svarAnmäldes att följande fråga för skriftligt svarframställtsden 24 februari1996/97:319 av () till socialministernNy receptblankettFrågan redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 4 mars.19 § Kammaren åtskildes kl. 20.12.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början till ajourne-ringen ,av andre vice talmannen därefter t.o.m. 12 § anf. 89(delvis) ochav förste vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.