prot · GK0968 · 1997-02-25 00:00:00 — stärkelsebaserad etanol, vegetabiliska oljor ellerrötgas.Inledningsvis vill jag konstatera att det har varitstörre problem än väntat att förverkliga visionen omen konkurrenskraftig etanolproduktion från cellulo-saråvara. Följaktligen finns det fortfarande flera frå-gor att besvara innan de nya tillverkningsprocessernaär praktiskt tillämpbara. Tonvikten i det nu pågåendestatligt finansierade etanolutvecklingsprogrammet hardärför framför allt lagts på forskning och teknikut-veckling i stället för på pilotstudier och dyrbar ut-rustning. De resultat som har kommit fram visaremellertid på möjligheter att sänka framställnings-kostnaderna till en internationellt konkurrenskraftignivå under förutsättning att ny teknik kan utnyttjasoch att anläggningen lokaliseras på ett kostnadsmäs-sigt gynnsamt sätt.I den energipolitiska överenskommelse som nyli-gen har träffats sägs det bl.a. att produktion och an-vändning av alternativa drivmedel skall stödjas somett led i minskningen av trafikens miljöpåverkandeutsläpp.Etanol är emellertid även en viktig råvara i skildaindustriprocesser. Den svenska förbrukningen avetanol för industriella ändamål är betydande, och detfinns företag som är beroende av tillgång på etanol tillkonkurrenskraftiga priser. En konkurrenskraftig in-hemsk produktion skulle således även kunna bidraytterligare till en positiv utveckling av näringslivet.En satsning på etanolproduktion i full skala bör alltsåinte enbart ses i samband med en storskalig introduk-tion av biodrivmedel i transportsektorn.Efter att ha konstaterat detta vill jag också säga attden nya tekniken anses ha goda utsikter att på siktmöjliggöra produktion av etanol till konkurrenskrafti-ga priser. Det återstår dock betydande forsknings- ochutvecklingsinsatser innan tekniken är fullt kommer-siell. Jag bedömer att det tekniska och ekonomiskaunderlaget inte är tillräckligt för att beslut skallkunna fattas om cellulosabaserade fullskaleanlägg-ningar för etanolproduktion.Mot bakgrund av de förhållanden jag har re-dovisat avser regeringen att i den energipolitiskapropositionen föreslå förstärkningarav det nu pågående etanolutvecklingsprogrammetmed sikte på att vi skall ha den kunskap sombehövs för att beslut skall kunna fattas om hur etanol-produktion i full skala skall kunna genomföras.Vad gäller lokaliseringsfrågan förefaller de natur-liga förutsättningarna för en konkurrenskraftig etanol-produktion vara gynnsamma på många håll i nordli-gaste . Jag tänker då i första hand på tillgång-en till billig råvara. Men även tekniska och ekonomis-ka fördelar genom samlokalisering med andra pro-cessindustrier eller kraftvärmeverk kommer att habetydelse för ekonomin vid den enskilda anläggning-en. Det är dock de aktörer som har det kommersiellaansvaret för anläggningarna som har att ta ställningtill investeringsbesluten.Anf. 25 ():Fru talman! Tack näringsministern för svaret påmin interpellation! Av svaret framgår att näringsmi-nistern och jag har ett gemensamt intresse för drivme-delsproduktion av biomassa. Däremot har jag mycketsvårt att förstå varför det måste ta innan någothänder.Den 26 januari 1993 lämnade jag in en motion tillriksdagen med begäran om att projektstudier fördrivmedelsproduktion baserad på skogsråvara skullegenomföras. och behand-lade motionen välvilligt, och gavs i uppdragatt genomföra studierna.Tekniken för produktion av etanol var känd redanvid den tidpunkten, även om förbättringar naturligtviskan ske. Om man däremot skulle välja att framställadrivmedel genom en bakteriell jäsningsprocess be-hövdes mer forskning och studier. Med den metodenfår man fram ett koncentrat, som kallas etyl-tertier-butyleter, förkortar ETBE. Fördelen med det drivmed-let är att det kan användas i alla typer av motorbräns-len, utan några ingrepp i motorerna.Näringsministern säger att det återstår betydandeforsknings- och utvecklingsinsatser innan tekniken ärfullt kommersiell. Vidare sägs i svaret att kankunskapen finnas för att beslut skall kunna fattas omhur etanolproduktion i full skala skall kunna genom-föras. Är det rimligt, näringsministern, att det skall att genomföra de här studierna? Det tillverkasju faktiskt etanol i , och så harskett , även om den produktionen ger etanolsom en restprodukt vid annan framställning.När det gäller lokaliseringen av etanolproduktionär det givetvis tillgången på råvara och möjlighetentill avsättning av restprodukten, dvs. energidelen, inärområdet som är avgörande. Efter posi-tiva uttalande i betänkande 1992/93:NU28 blev för-hoppningarna stora i , eftersom tillgångenpå skogsråvara där är mycket god. Dessutom gicknäringsutskottet i betänkandet ännu längre och skrevatt redan avsatta pengar skulle kunna användas förförprojektering av en fullskaleanläggning.Skogsägarna i , , dåvaran-de OK, som har ett annat namn, och , bilda-de en arbetsgrupp för att analysera möjligheterna etablering. var en synnerligen lämpligplats, med tanke på tillgången på råvara och möjlighe-ten till avsättning av energidelen till . Det ärockså bakgrunden till min fråga till näringsministernnär det gäller en etablering i inland. Omnu dessa aktörer fortfarande har ett intresse, är dånäringsministern beredd att föreslå att en pilotan-läggning lokaliseras exempelvis till ?Med tanke på den stora arbetslöshet som finns ihela landet, och framför allt i de norra delarna avlandet, är det väl inte minst viktigt att snabba på denhär möjligheten. Det skulle kunna ge väldigt mångaarbetstillfällen.En annan fråga som uppkommer efter energiöver-enskommelsen är om biomassan räcker dels till driv-medelsproduktion, dels till elproduktion för att ersättaavvecklingen av kärnkraften. Den kan jag kanskeockså få svar på.Tack än en gång för svaret, näringsministern, menge mig konkreta svar på de frågor jag ställt.Anf. 26 Näringsminister ():Fru talman! ställde några frågor.Först och främst var det om råvaran räcker. Än sålänge är vi en bra bit ifrån att över huvud taget kunnakommersialisera etanolframställning baserad på cellu-losaråvara. finns inte den konflikten egentligen.Frågan är när vi når ett teknikgenombrott och fårkostnader som är jämförbara med andra råvaror.Jag som näringsminister tycker att det är viktigt attkomma ihåg vad vi skall ha för ingång när vi resone-rar om etanolen. Jag menar att det är viktigt att vi sertill att vi driver en teknikutveckling som gör att kost-naderna för etanolen kommer ned och faktiskt blirkonkurrenskraftiga med t.ex. dieseln, som är det mo-torbränsle som den konkurrerar med . Här tänkerjag inte på den industriella processen utan på trans-portsektorn. Där är det fortfarande en mycket storskillnad i pris. Världsmarknadspriset på diesel ärungefär per liter. Då skall man komma ihåg attdet går etanol på diesel. Det aktuellaindustripriset på etanol i EU är . När vi tar detgånger 1,6 förstår vi att det är stora skillnader.Jag tycker ändå att det är viktigt att vi fortsätterforskningen och utvecklingen på det här området,men vi skall inte i första hand lägga pengarna i enstorskalig anläggning. Som näringsminister känner jagdet angeläget att driva teknikutvecklingen framåt såatt vi får ned tillverkningskostnaderna. Då kan vibörja konkurrera i första hand med det vi redan i daganvänder. använder vi etanoltill drivmedel. Vi använder i kemisk pro-cessindustri och till tekniska ändamål. Detmesta av detta är import . Det betyder att detfinns underlag för en fullskalefabrik i förut-satt att vi kan få en produktion till konkurrenskraftigapriser. Utvecklingen har inte kommit dit ännu.Jag kommer att bidra genom att se till att det ienergipropositionen finns fortsatta forskningsresurseroch att det också kan finnas möj-lighet att investera i en fullskaleanläggning. Men jagtycker inte att detta skall ske först, utan jag vill förstdriva fram den tekniska utvecklingen. Jag tycker attalldeles för många projekt på energiområdet har an-vänts till att bygga fullskaleanläggningar med gammalteknik i stället för att satsa pengar i ny teknik.Anf. 27 ():Fru talman! Priset på den framställning av etanolsom vi har i ligger på litet drygt 3-3,, . Så var det för något årsedan. Jag är inte alldeles säker på dagens pris. Vi harju tidigare, och det gäller ju inte minst , reglerat sådana priser med skat-ter. Det är ju inte alltid det trevligaste. Detta är viktigtnär man tänker på den stora arbetslöshet vi har, denråvara vi har inom landet och de möjligheter vi har tillavsättning för detta. Vi har ju importerat mycket tidi-gare. Jag tycker att det är viktigt att man skyndar påteknikutvecklingen. fick det här uppdragetredan på hösten 1993. borde de hakommit någonvart, åtminstone när det gäller ren eta-noltillverkning. Det hade varit annorlunda om dethade gällt den andra processen som är betydligt svåra-re att klara.Med detta menar jag att här måste det göras ensnabbare insats. Man måste ha bättre ambitioner attprioritera den här frågan. Om detta kommer i gångskulle det ge många tusen arbetstillfällen i landet.Eftersom det är fullt möjligt att klara det prismässigt,som jag ser det i alla fall, tycker jag att näringsminis-tern verkligen bör ta detta som en prioriteringsfrågaoch se till att den här produktionen kommer i gång.Den fråga jag ställde om etableringen, eftersomdet finns aktörer i , har jag inte fått svar på.Svara mig på den frågan, !Anf. 28 Näringsminister ():Fru talman! Det var några korta frågor. Regering-en kommer att föreslå fortsatta forskningsresurser företanolen. Men jag tror inte att varken jag eller OlleLindström kan bedöma när tekniken har en sådan nivåatt den kan kommersialiseras. Det bedömer nogmarknaden bäst, och inte vi i de här talarstolarna. Vihar ansvar för att se till att det finns forskningsresur-ser. Jag kommer att se till att det finns. Jag kommerockså att se till att det finns pengar när forskningenhar kommit så långt att det känns vettigt att satsa påen fullskaleanläggning.Den andra frågan gällde lokaliseringen av en så-dan anläggning. Jag kan inte ta ställning till varen sådan anläggning skall lokaliseras. Det bygger påmånga faktorer som jag redogjorde för i interpella-tionssvaret. Det måste passa, vara kommersiellt riktigtoch det måste också finnas aktörer, finansiärer, som ärberedda att gå in. Det kan inte bara vara staten sombär en sådan investering. Då är det naturligtvismycket bra om man kan hitta ett sådant läge i Norr-lands inland. Där finns råvaran, och där finns problemmed avsättning till massaindustrin. Ur den synpunktenskulle det vara bra. Men jag vill inte nu ta ställning tillnågon lokaliseringsort.Anf. 29 ():Fru talman! Jag har naturligtvis inte räknat med attstaten skall stå för hela den investeringen. Det var judärför starka aktörer i agerade när riksda-gen fattade beslut om att man skulle kunna ta avsattapengar i anspråk för förprojektering av en fullskalean-läggning. är det dess. Näringsminis-tern säger att det skall ta till. Jagmenar att den här frågan inte har varit nog prioriterad.Nu hoppas jag verkligen att näringsministern ser tillatt den prioriteras. Detta är ingen svår sak när detgäller ren etanol. Det produceras ju på många håll ivärlden, och även i . Det kan inte vara någonsvår teknik att klara av även om den naturligtvis kanförbättras, och visst måste den vara kommersiell.Min uppmaning till näringsministern är att dettamåste vara en prioriteringsfråga, inte minst med tankepå den arbetslöshet vi har.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1996/97:120 om för-svarsbeslutets effekter på regionala arbetsmark-naderAnf. 30 Näringsminister ():Fru talman! har frågat arbetsmark-nadsministern dels vilka åtgärder hon avser vidta föratt förhindra att de 650 personer som är uppsagda iArboga går ut i öppen arbetslöshet, dels vilka åtgärderregeringen avser vidta till följd av eventuella ytterli-gare konsekvenser på arbetsmarknaden och för en-skilda orter med anledning av försvarsbeslutet.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som skall svara på interpellationen.I början av året meddelade att bolaget fattat ett principbeslut om attflytta hela sin verksamhet från . Frågan be-handlas i förhandlingar enligt medbe-stämmandelagen med de fackliga organisationerna vidbolaget.En nedläggning av bolagets verksamheter i Arbo-ga kommer att få stora konsekvenser för sysselsätt-ningen i kommunen. Bolagets planer har därför medrätta väckt stor oro hos såväl anställda som andrakommuninvånare. Kommunledningen, länsmyndighe-ten och andra ansvariga organ har därför så snartplanerna blev kända inlett ett arbete för att kunnavidta åtgärder i de fall de blir verklighet.Regeringen har också informerat sig om situatio-nen såväl genom besök i som genom intensivakontakter med direkt berörda parter. Regeringen hardärvid med tillfredsställelse noterat att bolagsledning-en är beredd att på olika sätt underlätta en omställningför såväl anställda som samhället och att den kännerett stort ansvar för detta.Arbetsmarknadsministern har vid besök i om att regeringen kan komma att förstärkaarbetsförmedlingen i med medel till personal-och arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Landshövdingen har på Närings- och handelsde-partementets uppdrag påbörjat ett konkret arbete föratt långsiktigt förstärka näringslivets utveckling iArboga och i regionen.Företrädare för regeringen har vidare inlett kon-takter med rörande situationen.Resultatet av alla dessa initiativ får visa vilka yt-terligare åtgärder som kan bli nödvändiga för att lösaproblemen i Arboga.Beträffande ytterligare konsekvenser för enskildaorter till följd av försvarsbeslutet är det, i än högregrad än beträffande , svårt att i förväg i detaljöverblicka vilka åtgärder olika företag inom för-svarsindustrin eventuellt anser sig behöva vidta.De större förändringar som kan överblickas rörbl.a. verksamhet i och iMalmö.Vad gäller har sysselsättningen inomförsvarsindustrin minskat kraftigt under många år.Regeringen har därför vidtagit enrad åtgärder för att underlätta en omställning till till-verkning av civila produkter och andra företags ex-pansion på orten.Härvid kan t.ex. nämnas att , liksomgrannkommunen , av regeringen utsetts tilltillfälligt stödområde för regionalpolitiskt företags-stöd. Regeringen har också anmält till för godkännande att det bör vara möj-ligt att lämna förhöjt stöd i detta område.Karlskoga ingår också i EG:s struk-turfonders KONVER-program.Vad gäller så innebär minskningarna inomförsvarsindustrin relativt sett inte lika mycket efter-som arbetsmarknaden är mycket större. Malmöregio-nen har också ett utmärkt näringsgeografiskt läge, ochmed den ytterligare stora förbättring som bl.a. denkommande innebär bör Malmöregio-nens förutsättningar ytterligare för-bättras.Skulle slutligen stora arbetsmarknadspolitiskaproblem uppstå på andra orter är det naturligtvis re-geringens politik att även i fortsättningen vidta deåtgärder som regeringen bedömer nödvändiga ochmöjliga för att underlätta de problem som kan uppståför både anställda och orter.Anf. 31 ():Fru talman! Jag får börja med att tacka närings-ministern för svaret.Sedan den här interpellationen skrevs och lämna-des in har det dykt upp ytterligare uppgifter när detgäller just . Jag skall be att få återkomma tilldet.Ministerns svar är till stor del koncentrerat på enbeskrivning av händelseutvecklingen. Det speglarkanske inte i den utsträckning jag hade hoppats påvilka åtgärder som regeringen tänker vidta. Man sägeratt man kan komma att förstärka arbetsförmedlingen iArboga. Enligt massmedierna handlar det i så fall omtvå tjänster till arbetsförmedlingen.Min följdfråga blir då: Kan man också räkna medmer pengar till arbetsmarknadspolitiska åtgärder? Ochkan man i slippa de benhårda volymkrav somi dag ställs på arbetsförmedlingarna? i att ha samma restriktio-ner som landets andra arbetsförmedlingar, trots att650 personer har varslats vid Volvoverken och trotsatt vi vet att det här kommer att dra med sig kanskeytterligare 650 arbetstillfällen, detta i en kommun somunder har förlorat 700 industriarbe-ten?Naturligtvis har ett stort ansvar. jag delarden uppfattningen. Men regeringen har också ettansvar för att bedriva ett aktivt stöd och ge detta tillkommunen.Vad som inte berördes i interpellationen - det vardå inte känt - är att regeringen har utlovat 500 miljo-ner till Volvoverken. Detta har skett via som har lovat de här pengarna omman omstrukturerar och om man flyttar arbetstillfällenfrån en liten ort till en större ort - alltså en omvändregionalpolitisk åtgärd finansierad via skattebetalar-nas pengar. Det är pengar som i det närmaste kanbetecknas som regionala stödpengar, men som går enväg som vi inte är vana vid att se - stödpengar sombetalas ut för att omstrukturera företag så att arbets-tillfällen faller bort. Detta är också en nyhet!Min fråga till näringsministern blir: Kommer re-geringen aktivt att verka för att här 500 miljonernainte utbetalas? Det är det som ligger i stöpsle-ven. Det skulle innebära att de här varslen aldrigfaller ut till verkliga uppsägningar. Vad jag har hört,har den företagskonsult som tittat på Arbogaverkensagt att det inte är företagsekonomiskt motiverat attflytta arbetstillfällen från till omregeringen drar tillbaka de utlovade 500 miljonerna.Det är kanske den största konkreta åtgärd som rege-ringen kan vidta för att rädda arbetstillfäl-len i en hårt drabbad kommun.Min interpellation innehåller också en fråga omhur det ser ut på övriga orter som är beroende avindustriell tillverkning till försvarsindustrin. Minis-terns svar är att de orter som riskerar bortfall ärMalmö och . Det är kända orter. Kan jagtolka ministerns svar som att det inte finns någrahot mot övriga orter?Min fråga är väl motiverad. Det är ju allmäntkänt att det fanns en konsekvensutredning som speg-lade vilka orter som kommer att drabbas av det härbeslutet. Det var bra. Det är klokt av regeringen attgöra sådana undersökningar. Men det är bara rege-ringen som har tillgång till den konsekvensbeskriv-ningen.Det kanske också är klokt. Men vilken beredskaphar regeringen för att möta nya former av Arbogafall?Samordnar man verksamheten mellan Arbets-marknadsdepartementet och föratt möta just sådana händelser som har drabbat Arbo-ga och som faktiskt kunde ha skötts på ett bättre sätt?Anf. 32 ():Fru talman! Ministern säger i sitt interpellations-svar att Aero meddelade avsåg flytta sin verksamhet från . Det måvara hänt att det var så, för allmänheten i alla fall.Men regeringen visste naturligtvis väl om det här.Folke på Försvarsdepartementet har jusagt i medierna att regeringen varinformerad om att 500 jobb skulle försvinna frånArboga. skrev överbefälha-varen till regeringen och begärde att få teckna ettproduktionsstödsavtal, trots att han egentligen intebehövde få regeringens godkännande. Den 13 decem-ber fattades försvarsbeslutet, som givetvis också med-förde konsekvenser, och skrevsavtalet under.Men före försvarsbeslutet - det tog också IngridBurman upp litet grand - genomfördes en del kon-sekvensanalyser på olika departement av försvarsbe-slutets effekter. En av dessa analyser upprättades påArbetsmarknadsdepartementet, på begäran av För-svarsdepartementet. Det finns en promemoria somheter Regionalpolitisk analys och bedömning av elvaorter med försvarsindustri. Den är daterad den 31 maj1996.Då undrar jag givetvis om inte ingick iden utredning om de elva orterna med försvarsindustrisom man hade gjort på departementet. Jag undrarockså om ministern avser att offentliggöra dennautredning så att vi alla kan ta del av den. Hur såg manpå situationen i och hur ser man på den fram-tida situationen i andra orter?I slutet av ministerns svar står det: "Skulle slutli-gen stora arbetsmarknadspolitiska problem uppstå påandra orter...". Vi vet att det kommer att uppstå pro-blem på andra orter som är beroende av försvarsin-dustrin, men också av regementen och av ren för-svarsverksamhet.Vi kan gemensamt glädja oss åt, jag och ministern,att världsmarknaden för vapen minskar. Men då gällerdet att man inte bara, som ministern säger i sitt svar,återkommer med åtgärder. Det gäller också att mangör någonting innan det, när vi nu vet hur det ser ut.Min fråga till ministern blir: Hur kommer man nuatt gå vidare med detta? Jag vet att det finns en stats-sekreterargrupp som tittar på just . Men skallman nu inte gå vidare och generellt se på hur rege-ringen kan stödja en produktion som är inriktad påcivila marknader, för att garantera högteknologiskaarbetstillfällen som vi alla kan ha nytta av? Skall maninte göra det mer än att försöka hålla försvarsindustrinunder armarna?Anf. 33 Näringsminister ():Fru talman! Jag fick några frågor som jag skallförsöka besvara.Först och främst frågan om vilka åtgärder rege-ringen skall vidta just nu för att klara . IngridBurman var inne på den. Jag anser naturligtvis att dethär finns en stor risk. När ett företag får problem ellervill göra en förändring av sin verksamhet rycker sam-hället snabbt ut, agerar städgumma och löser allaproblem för företaget.Just nu pågår ett samtal, man kan t.o.m. säga enförhandling, mellan samhället å ena sidan och åandra sidan. förhandlar å ena sidanoch de anställdas organisationer å andra sidan.Jag tycker inte att det nu finns anledning för statenatt deklarera vilka åtaganden vi skall ta på oss. Jag hari stället fäst mig vid vad Volvoledningen har sagt,nämligen att man har ett ansvar för företaget, ett an-svar för de anställda och ett ansvar för samhället, dvs.orten . När det gäller dessa tre saker tycker jagatt det nu är Volvos sak att berätta hur detta ansvarskall utövas. Sedan får vi se om vi tycker att det ärrimligt och hur det skall hanteras. Det är den enafrågan.Den andra frågan handlade om diskussionen omdet avtal som skrivits mellan FMV och . I vadmån detta har skett korrekt prövas just nu av JK, ochdet finns ingen anledning för mig att gripa in i detta.Jag vill dock ändå säga, och det här tycker jag ärviktigt, att för mig handlar diskussionen inte om vemsom är ansvarig och inte. Det är ingen tvekan om attstaten, regeringen, har ett ansvar om en ort slås ut.Men skulle regeringen här snabbt springa in och taöver ansvaret från tror jag att vi etablerar enprincip som inte gagnar vare sig eller de an-ställda på många andra orter i där det finnsproblem - det kan gälla både försvarsindustri ochandra industrier. Det gäller alltså att hålla trycketuppe, att ha ett ansvar för orten.Den tredje frågan var: Hur möter vi kriser på and-ra orter? När jag var arbetsmarknadsminister gjordevi en studie, ett arbetspapper att ha som beslutsunder-lag, över vilka möjligheter det finns att kriser uppstår.Kriser kan uppstå på många ställen, t.ex. som resultatav förändringar i försvarsbeslut. Men de kan ocksåbero på neddragningar i statsförvaltningen eller om-strukturering av näringslivet som är helt oberoende avförsvarsindustrin. Det är ett normalt arbetsmaterialsom jag jobbar med, och jag tycker att det är viktigtatt ha den framförhållningen.Jag tycker att vi bäst bemöter dessa kriser genomatt ha en kunskap hos alla ansvariga. Vi är ansvariga,och vi har den kunskapen. För mig var det inte okäntatt skulle kunna komma att beröras kraftigt aven förändring av försvarsbeslutet.Sedan vill jag säga till - och detgäller samma fråga - att det underlagsmaterial somjag tar fram i mitt departement inte är offentligt. Detberör många enskilda företag. Skall regeringen kunnaha kunskap om vad som händer i ett företag på en ort- och det ligger i mitt intresse - måste man också haen relation till företaget där företaget förtroligt kanlämna ut uppgifter om vad man tror om framtiden.Skall vi kunna ha en beredskap måste vi ha den rela-tionen mellan företag och samhälle. Därför vill intejag lämna ut de här papperna.Anf. 34 ():Fru talman! Jag delar naturligtvis grundinställ-ningen att har ett ansvar och att regeringen inteskall lösa alla problem som företagen ställer till med.Men Arbogafallet är väldigt speciellt.