prot · GL0934 · 1997-11-26 00:00:00 — I många fallfinns det historiska skäl till att staten äger vissa före-tag, som t.ex. och Kanalbolag. Men detär viktigt att syftet med ägandet fortlöpande redovisasoch att det redovisas för varje företag.Det finns nämligen sannolikt - eller i varje fallfanns det när företaget en gång införlivades i denstatliga sfären - ett syfte med att det skulle vara justett statligt ägande. Därför borde den årliga redogörel-sen kompletteras med ett angivande av detta syfte.Därigenom ges möjlighet till prövning och ompröv-ning av om syftet har uppnåtts eller kommer att upp-nås.Vad är syftet med ägandet i t.ex. ? Jag ställde samma frågatill , och jag hoppas att han nu efter ettårs funderande har ett svar. Det hade han nämligeninte då.Vilket är syftet med ägandet av den här typen avföretag - av , och alla de andra företagsom finns med i redogörelsen? Hur skall vi kunnavara säkra på att man har uppnått syftet när man interedovisar det? Allt detta borde framgå av den årligaredogörelsen, och därför har vi skrivit en fyrpartimo-tion om saken. Vi har därför också avgivit en reserva-tion vid utskottets betänkande.Jag är litet fundersam. Varför är ochsocialdemokratin så rädda för att redovisa detta syfte?Det vore fullt rimligt att gavs en möjlighetatt se vad som är syftet, för att kontinuerligt kunnaompröva det.Ägande kräver engagemang. Det tar tid och kraftfrån andra angelägna områden. Är det ägarfrågornarunt Svenska Skogsplantor som näringsministern skallägna sin tid åt, i stället för att förbättra företagsklima-tet och avreglera och förenkla? Hör det till utbild-ningsministerns viktiga värv att bevaka ägandet avSvenska ?Det är ju så att ägande och skötsel av företag tartid som annars skulle ha kunnat ägnas åt annan ange-lägen verksamhet. Det är samma sak med det kapitalsom är låst i de statliga företagen. Är det den bästaanvändningen för staten av minst 150 miljarder att hadem just här? Rimligen borde det finnas många andraangelägna uppgifter.Dag Ericson! Vilket är syftet med det statligaägandet av alla dessa företag? Varför kan ni inte re-dovisa det?Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till re-servation 1.Anf. 148 ():Fru talman! Den regeringsskrivelse som här skalldebatteras handlar om hur det har gått för de bolagstaten äger. Men en underliggande diskussion handlarom statens roll i ett modernt, demokratiskt och mark-nadsekonomiskt samhälle. Skall staten själv vara enverksam aktör på denna marknad eller vara den somsätter upp spelreglerna för alla andra och inget annat?Det finns tre grundläggande problem med statensägande av företag.1. Staten skall fungera som en balanserande partgentemot marknaden, ställa upp generella regler ochse till att de efterlevs. Marknadsekonomin bygger intepå en total anarki, som en del tycks tro, utan på enstark och tydlig lagreglerande statsmakt. En sådanmakt bygger på att alla måste kunna lita på dessoväldiga agerande och neutralitet i de enskilda situa-tionerna. En statsmakt som agerar somägare till konkurrerande företag på en marknad får alltsvårare att hålla denna rågång tydlig och än värre: kanav dem som berörs lätt misstänkas för att inte varaopartisk.2. Även om det kan synas som om de flesta statli-ga företag genererar vinst, i varje fall , är detändå så att staten genom att leka företagsägare gör attvi alla som medborgare via våra skattemedel tvingasta affärsmässiga risker. Man är utan den insyn somövrig offentlig demokratisk verksamhet är omgärdadav. I princip kan ju allt i ett företag stämplas somaffärshemlighet.3. Den sista punkten följer egentligen av de redannämnda två. kan konkurrera på ojäm-lika villkor mot tänkbara andra aktörer, som därmedriskerar att slås ut. Genom att ha hela skattekollektivetbakom sig har dessa företag en säkerhet som få andraoch kan därmed ges gynnsammare villkor. Genom attägas och styras av samma part, som sätter upp spel-reglerna för hela marknaden, och därmed vara enblandform mellan företag och verk eller myndighet,som dessutom de flesta var, är detofrånkomligt att de får ett lyssnande öra som ingenannan vid tillkomsten av regleringar.Jag vill sammanföra hela detta resonemang till enpunkt: är en uppenbar gökunge i ettmodernt, demokratiskt och marknadsekonomisktsamhälle. Det är därför bra att det tas ytterligare stegför att minska det statliga ägandet i ett antal företag,som det redogörs för i den aktuella skrivelsen. Jagoch hoppas på en fullständig avvecklinghärav i ett flertal av dessa och andra företag, vilketomnämns i det särskilda yttrandet.Men så länge staten är ägare av ett antal företagmåste en tydlighet i ägandet och syftet med det finnas.Det kan finnas verksamheter som är s.k. naturligamonopol, där det aldrig skapas en fungerande mark-nad. krävs det en affärsmässighet i relatio-nerna gentemot kunderna. En gång i tiden var postoch telefoni sådana verksamheter. Det var naturligtför staten att sköta dem och att successivt göra demmer affärsmässiga, så att de är renodlade före-tag.Den intressanta fråga som uppkommer i ett skedenär det faktiskt börjar uppstå en konkurrens på dessamarknader är vilket syfte staten, dvs. vi alla i ,har med de företag vi nu äger.Är det för att behålla någon form av monopol påmarknaden av nostalgiska kontrollskäl, exempelvisvad gäller prissättningen? Är det för att tjäna pengaråt skattebetalarna, som å andra sidan till nästan hund-ra procent betalar för servicen i andra änden? Är detför att kunna garantera en regionalpolitisk aspekt vadgäller en servicegrad i hela landet som man anser attmarknaden inte klarar av? Är det för att bereda mar-ken för en fullständigt konkurrensutsatt marknad ochunder en övergångstid ha insyn och möjlighet tillpåverkan på dess utveckling inifrån?Det är en avsevärd skillnad mellan dessa och and-ra mål med verksamheten. Några är dessutom meraönskvärda än andra i ett liberalt perspektiv. I dagsynes det vara flera oförenliga mål som bolagen sam-tidigt har att följa, men utan att det lyfts fram ochutvärderas. Jag vill ta ett konkret aktuellt exempelsom jag tror kan ge en bild av problemet och detdiffusa i att få klart vad som egentligen gäller, vadman egentligen skall agera som. Det gäller Telia.Hade det uttalade syftet med varit klart - omregeringen med sin redovisning av bolagets verksam-het hade talat om vad det är, vad som gjorts för att nådithän samt vad som avses att göras - tror jag att dennu mycket märkliga diskussionen om taxorna skulleha kunnat undvikas.Den oklarhet som råder - om skall kon-kurrera om de attraktiva kunderna och agera själv-ständigt på marknaden eller om skall hålla nereprivatkundernas taxor i glesbygden för att de skallkunna ringa grannen eller vårdcentralen billigt - hadealdrig behövt uppstå, i alla fall inte efter det att beslutär fattat i Telias styrelse.Det blir närmast absurt när staten som ägare från-händer sig sitt aktiva ägaransvar just för att man skallvara neutral gentemot alla parter. När sedan bolagetagerar som den fria aktör det skall vara går statenändå in och ger bassning i stället för att redan frånbörjan vara en aktiv och tydlig ägarpart.Exemplet visar hur komplicerad bilden blir:Är staten en generell reglerare eller en ägare? Hurskall det egna bolaget och alla andra aktörer på mark-naden veta vad som gäller? En levande och ständigtuppdaterad syftesbeskrivning av varför staten allsäger verksamheten och vad man önskar sig av den,som man sedan håller sig till, hade åtminstone varit enhjälp på vägen.Därför är vi besvikna på utskottet för att man därinte gått på flerpartimotionen om att i den årliga re-dovisningen av statliga bolag också ta upp frågan omstatens syfte med sitt ägande i respektive bolag.Fru talman! Mot denna bakgrund instämmer jag iOla yrkande om bifall till reservation nr 1 ibetänkandet.Anf. 149 ():Fru talman! Det är reprisernas afton. , det är trevligt med en ny talare här och en ny iutskottet.Jag tänker köra min vanliga paroll. Vi i Miljöpar-tiet anser att bristerna i statens sätt att ta ägaransvar ärså stora att frågan om statlig ägarpolicy bör bli före-mål för en parlamentarisk utredning. Men det skallinte förhindra att man från departements-håll aktivt kan börja jobba med dessa frågor.De statliga företagen indelas ju i fyra grupper:konkurrensutsatta företag, monopolföretag - t.ex.tekniska monopol -, företag som arbetar med vådligaoch hälsofarliga substanser samt företag som inte kankomma till stånd på normala kommersiella villkormen där samhällsintresset motiverar att ett företagstartas.Vi tycker att det vore rimligt att staten som ägarehade en uttalad företagspolicy för var och en av defyra grupperna. Det är egentligen oförsynt att intestaten, när staten är ensamägare eller den största äga-ren, tar sitt ansvar gentemot företaget genom att ha engenerell företagspolicy för var och en av grupperna.Staten skall vara ett föredöme när det gäller relatio-nerna till företagets intressenter - ägare, anställda,leverantörer och kunder - men staten skall också varaett föredöme när det gäller etik samt miljö- och re-sursfrågor i vid bemärkelse.Under senare år har ett renodlat marknadstänkan-de kommit att dominera teorin kring företagandet.Vinstmaximering, i huvudsak kortsiktig, blir då före-tagens enda mål. Vi i menar att etik ochmiljö skall gå före profiten. Vi anser t.ex. att etiskainvesteringar är mycket intressanta. Tanken bakometiskt investerande är att förränta kapital, samtidigtsom investeringen uppfyller vissa etiska kriterier. Påså sätt ges spararen en möjlighet att påverka sam-hällsutvecklingen.Etiskt investerande är ett samlingsnamn avseendehur investeringar placeras utifrån moraliska, socialaoch/eller ekologiska kriterier. Investeringskriteriernakan delas upp i två undergrupper: positiva respektivenegativa kriterier. Negativa kriterier är de verksam-hetsområden som man vill undvika med en investe-ring, t.ex. miljöförstörande verksamhet samt produk-tion och försäljning av tobak och tobaksprodukter.Positiva kriterier listar verksamhetsområden som manvill stödja med sin investering, t.ex. avfallsåtervin-ning, hälsovård och alternativa energikällor.Fru talman! En avart vad gäller statligt ägda före-tag bör nämnas, nämligen . Verksam-heten inom är koncentreradtill Absolut vodka, och huvuddelen exporteras. Denaggressiva marknadsföringen gentemot bl.a. u-länderär oetisk, inte minst när man betänker den alkohol-politik som bedrivs i . Syftet med den är vältroligen att ha kontroll över alkoholen för att dennainte skall få för stor spridning.Nedgången i skall inte kompenseras ge-nom exploatering av ! Vin & Sprit ABborde åläggas att offentligt redovisa vad bolaget görför att och regeringensmål om en minskad alkoholkonsumtion tillår 2000 skall kunna uppfyllas.När det gäller tillverkning och saluföring av sub-stanser som är hälsovådliga eller områden där kon-sumtionen bör hållas måttlig - såsom tobak, alkoholoch läkemedel - bör konsumtionshöjande konkurrensförhindras. Dessa verksamheter bör alltså vara statligamonopol i affärsverksform, eftersom vinstmaximeringuppenbart är i konflikt med företagets syfte. Dettasyfte borde uppenbarligen vara att minimera konsum-tionen av företagets produkter. Här vill vi att hälsaskall gå före vinstmaximering.Rymdbolaget är ett annat monopolföretag. AttSverige genom stöder uppskjutning av en sondmed plutonium ifrågasätter vi i starkt.Cassiniprojektet innebär att man har sänt upp en ra-ket, Titan IV, till och månen Titan. kommer att snurra runt föratt samla in data om planeten, dess ringar, magnetiskaomgivning och månar. Detta kan tyckas vara lovvärt,men eftersom Cassinisonden inte har tillräcklig driv-kraft för att ta sig direkt till skall den förstrunda två gånger. Sedan dras den tillbakapraktiskt taget direkt mot jorden, som den passerarvid ett avstånd om knappt . Detta väntasinträffa i augusti 1999.Det allvarliga är att ombord finns plutoni-um, en större mängd plutonium än man någonsinskickat ut i rymden. Plutoniet är till för att driva son-dens elektriska apparatur som ungefärligen motsvararsex glödlampor under färden. Vi vet alla att plutoni-um är ytterst giftigt. Om raketen skulle explodera -samma typ av raket misslyckades vid 1986 - eller om raketen misslyckas med atttränga igenom atmosfären, kan plutonium spridasöver jorden. Ju högre upp i rymden som olyckaninträffar, desto större delar av jorden kan bli smittade.Att sker enligt gällande interna-tionella regler, som varit med om att utarbetaoch godkänna, gör inte att det finns mindre anledningatt protestera mot projektet. Vi anser att man inte kanacceptera detta. Vidare har vi genom att det är frågaom ett monopol möjlighet att agera från svensk sida.Det är alltså avtalet som måste vara felskrivet. Reg-lerna måste ändras.FN-resolutionen om principer för an-vändning av kärnkraft i rymden har som syfte attminimera spridningen av radioaktivt material i rym-den. Ändå skickar man upp den här sonden. Såledeskan det inte vara tillräckligt tydliga skrivningar.Vi i menar att företag som ägs avstaten skall kunna avkrävas en tydligare ägarpolicy.Det kan gälla demokratisk kontroll. Det kan ocksågälla miljöpolicy eller etiska investeringar.Jag yrkar bifall till reservation 2.Anf. 150 ():Fru talman! Vi behandlar nu den årliga redovis-ningen vad gäller företag med statligt ägande. Det härär alltså ett ärende som återkommer år för attvi skall få tillfälle att diskutera hur vi förvaltar våragemensamma tillgångar och stämma av situationenjust nu.Listan över statligt ägda företag är omfattande.Enligt min mening är den alltför omfattande. Jagmenar att staten inte skall äga företag som är verk-samma på en konkurrensutsatt marknad. Tvärtomskall staten dra sig undan där.Vi har i andra sammanhang föreslagit att företagpå den marknaden skall säljas ut och ägandet spridaspå många händer för att ekonomin skall fungera påbästa möjliga sätt. Statens uppgift är att besluta omlagar och regler som skall reglera hur företagen skallverka och naturligtvis att se till att de reglerna följs.När man blandar ihop rollerna som spelare och doma-re bäddar man för många stora problem.Några av de problemen kan man enkelt utvecklalitet grand utifrån detta faktum. Om ett företag gårhemskt dåligt, hur skall staten som ägare då agera?Skall man skjuta till medel av de begränsade resurservi har att disponera? Skall man ta pengar från ange-lägna verksamheter som staten upprätthåller?På samma sätt blir det i en situation när det går braför ett företag, när företaget behöver nya pengar föratt investera, för att expandera, för att verka på nyamarknader. har nämnts som ett exempel. Före-taget behöver stora resurser framöver för att expande-ra.Man kan ju knappast förvänta sig att staten översin budget i konkurrens med angelägna önskemålinom vård, omsorg och skola tänker sig att vi sompolitiker prioriterar att plocka fram låt oss säga 8miljarder kronor för att skall kunna expandera.Här har vi problem. Det är problem om företag gårdåligt, och det är problem om företag går bra. Vi harnaturligtvis ständiga gränsdragningsproblem när detgäller konkurrensfrågor. Företagen förtjänar aktivaägare. För den skull tror jag att det är angeläget medägarspridning.En av de reservationer som är fogade till betän-kandet bygger på en fyrpartimotion. Vi som motionä-rer vill att staten återkommer med klara besked omsyftet med det ägande som staten har och om planerför de företag som vi gemensamt äger för att viskall få tillfälle att öppet diskutera det.Jag hoppas att i sitt anförande öppetkommer att diskutera den här frågan. Vilka är skälentill att vi inte öppet skall redovisa varför staten ägerföretag, vilket syftet med ägandet är, och vilka planerman har för framtiden?Varför skall inte detta redovisas för ?Jag tror att det skulle vara angeläget för att vi på bästasätt skall hushålla med de begränsade resurser vi ärsatta att förvalta.Jag vill yrka bifall till reservation nr 1.Anf. 151 DAG ():Fru talman! I näringsutskottets betänkande, NU6,behandlas skrivelsen nr 1997/98:20, angående 1997års redogörelse för företag med statligt ägande.Utskottet föreslår att redogörelsen läggs till hand-lingarna utan ytterligare åtgärder. avstyrkerutskottet en motion från , som är exakt likadantformulerad som , men med justerade siffror.Även ställde man i motionenkrav på att den årliga redogörelsen i fortsättningenskall kompletteras med en redovisning för varje före-tag av syftet med det statliga ägandet. Motionen följsnu upp med reservationer i betänkandet.Utskottet avstyrker också en reservation frånMiljöpartiet. Man vill, precis som sade,dela in de statliga företagen i fyra olika policygrup-per. Man vill för varje viktigt statligt företag ta framen enskild policy och man vill också tillsätta en par-lamentarisk utredning med uppgift att ta fram förslagtill ägarpolicy.I det här fallet vidhåller utskottet sin tidigare upp-fattning att frågor om riktlinjer för och syftet medstatliga ägande av företag bör tas upp i andra sam-manhang än just i den årliga redovisningen som läm-nas till riksdagen.Jag tänker lämna en kort redogörelse för hurhandläggningen av frågor kring redovisning för före-tag med statligt ägande går till och vad som gäller.Sedan början av 80-talet lämnar regeringen årligentill en redogörelse för företag med statligtägande.Våren 1996 anmälde regeringen regeringen avsåg att utveckla och förbättra denårliga redogörelsen till riksdagen.Där skulle man bl.a. komplettera med uppgifterom omstrukturering, försäljning av aktier och ny-emission. Regeringen skulle även lämna bedömningarom den långsiktiga utvecklingen och redogöra föraktuella ägarfrågor.Riksdagen kommer därvid att mer effektivtfå möjlighet att ta ställning till eventuella förslagavseende den övergripande utvecklingen och inrikt-ningen av statens företagsägande.Förutom detta ingår verksamhetsbeskrivning, re-dogörelse för viktiga händelser och utsik-ter . Översikt över ekonomiska uppgifter,information om styrelse, revisorer, företagsledningoch dotterbolag samt ett personregister över styrelse-ledamöter i bolaget skall även lämnas. Allt detta finnsnu med i skrivelserna över statliga företag.Till skillnad mot vad som sagts i de två motioner-na som lämnats finns det alltså riktlinjer för förvalt-ningen av statens ägande.För det första: skall arbeta underkrav på effektivitet, avkastning på det kapital företa-get representerar och strukturanpassning.För det andra: Den som utövar förvaltningen av ettstatligt ägt företag skall med utgångspunkt i uppsattaverksamhetsmål aktivt följa företagets utveckling ochvidta åtgärder för att företaget skall uppfylla kravenpå effektivitet, avkastning och strukturanpassning.Det som här har tagits upp av de olika partierna ärett helt annat svar än vad som finns i själva skrivelsen.Skrivelsen redogör för vad de statliga företagen hargjort och vilka olika insatser de har gjort. Det är iskrivelsen alltså inte fråga om ägarpolicy och inte omhur ägandet skall vara.Jag lyssnar och jag hör att ni egent-ligen inte vill ha ägarfrågorna belysta utifrån fråganom hur de skall skötas. Det är flera partier som sägerrent ut att man inte vill att staten skall äga företag. Dethar vi hört . tog bl.a. uppdet mycket konkret. Men det framgår inte av någon avde motioner som lämnats. Där har det endast talats ompolicyfrågor. Det är policyfrågorna som vi bemöter.Vi tycker inte att det skall tas upp i en skrivelse varjeår. Det skall behandlas i exempelvis en propositioneller i andra sammanhang, men inte i samband medredogörelsen av skrivelsen.Med hänvisning till vad jag har sagt yrkar jag bi-fall till näringsutskottets hemställan i sin helhet ochavslag på reservationerna.Anf. 152 () re-plik:Fru talman! säger att den motion somvi har väckt har klara likheter med den motion somväcktes i samma ärende . Det är rätt. Anled-ningen till det är uppenbar. Inget har hänt sedan förraåret på det här området. Jag vill hänvisa till betänkan-det där utskottets majoritet diskuterar det här. Mansäger att i det betänkande som vi diskuterade förraåret anfördes att frågor om riktlinjer för och syftetmed det statliga ägandet av företag bör tas upp i nä-ringspolitiska princippropositioner eller i särskildapropositioner om statliga företag.Vi har uppenbarligen inte fått någon sådan redo-visning av syftet med det statliga ägandet sedan förraårets betänkande. Slutsatsen borde alltså vara att re-geringen inte har lagt fram några princippropositionereller särskilda propositioner om statliga företag, vilketi och för sig kanske kan vara bekymmersamt.När tror att vi som folkvalda ledamö-ter kan få den beskrivning som utskottet förra åretsade att regeringen borde komma med till ?Det är riktigt som säger att vi inte baravill veta mer om planer för företagen, utan vi villockså veta vad syftet är. Skälet är naturligtvis att viskall kunna värdera om det är rätt att binda företag iverksamheten. Finns det starka skäl som motiverarstatligt ägande på just det här området eller kan vianvända våra resurser på ett bättre sätt? Det är ju detsom vi vill komma åt.När kan vi förvänta oss besked på det här områ-det? Vi har inte fått det sedan debatten förra året.Kommer vi att få det inför debatten som följer kom-mande år? Jag är rädd för det.Anf. 153 DAG () replik:Fru talman! Det regeringen lämnade besked omvåren 1996 var att man skulle redovisa utveckling ochförbättringar av redogörelsen till . Olikafrågor om ägarpolicy har regeringen inte lämnat nå-gon uppgift om eller något förslag till, så därför kaninte jag eller någon annan tala om huruvida det skallkomma någonting. Men vi har sagt att om det skall bliförändringar i den biten skall det inte stå i skrivelsenom redovisningen när det gäller statliga företag, utandå skall det bli något separat där det här resone-manget tas upp från helt andra utgångspunkter. Detskall alltså inte vara kopplat till skrivelsen. Det är detsom är viktigt.Skrivelsen avser en redogörelse av vad som harskett med de här företagen, och det skall inte sam-mankopplas med en ny policy eller någon förklaringav hur man vill att det här skall fungera i framtiden.Skrivelsen är för respektive företag, men det är sam-manslaget för alla.Anf. 154 () re-plik:Fru talman! Jag förstår då att in-vändning är att den redogörelse som vi efterfrågar närdet gäller syftet med det statliga ägandet är att det intepassar sig att den presenteras i samband med justskrivelsen. Men situationen är ju den att det har gåttett år sedan föregående debatt och att vi inte har fåttnågon redogörelse i något annat sammanhang heller.Det intressanta för oss är naturligtvis inte främst ivilken form redogörelsen kommer utan att den kom-mer.Frågan till kvarstår då: Kommer detnågon sådan redogörelse, och när kommer det ensådan till oss folkvalda för att vi skall kunna se omdet är motiverat med statligt ägande på just det områ-det?Anf. 155 DAG () replik:Fru talman! På den konkreta frågan finns det ingetsvar. Vi har ingenting klart, och regeringen har intesagt att man skall lämna en redogörelse. Men vi harsagt att det som skall ske i den här frågan skall ickeske genom skrivelsen. Om det kommer någonting såkommer det i form av en proposition eller ett tillkän-nagivande, men inte genom denna skrivelse, som talarom hur företagen har fungerat, i detta fall under 1996.Jag hoppas att det är ett klart besked, även om jagförstår att vill ha ett exakt datum.Det finns alltså ingenting, och det finns inte någotbeslut om att det skall bli någon skrivelse i det härsammanhanget. Men vi har sagt att om det kommernågonting skall det inte komma genom denna skrivel-se utan separat.Anf. 156 () replik:Fru talman! Vi har, som sagt var, inte något annatatt reagera på än just skrivelsen, och det är därför viväcker en motion. Jag upprepar att vi vill ha en par-lamentarisk utredning, som lägger grunderna och därman tar upp miljö, hälsa, etik och demokratisk kon-troll, så att detta ingår i ägarpolicyn.Som jag sade förut kan jag inte acceptera att visäljer aggressivt till , t.ex. Absolut vodka, ochatt vi skall ståta med det när dessa företag harvinstmaximerat. Är det någonting att skryta med frånregering och riksdag?