prot · GL0950 · 1997-12-18 00:00:00 — Resultatet skall utvärderas och till-sammans med erfarenheterna från stängningen utgöraunderlag för kommande beslut om den fortsatta om-ställningen.Det beslut som vi tog innebär alltså att nyaställningstaganden fordras från innan ytter-ligare avställningar av kärnkraftsreaktorer kan genom-föras med stöd av denna lag. kommer att fåta ställning till om villkoren är uppfyllda.I er motion påstår ni att redan dagen efter det attenergiuppgörelsen presenterades började många före-tag att se över sina investeringsplaner. Eftersom ni påstår att de är många kan ni kanskeinte räkna upp alla. Det vore ändå intressant omTorsten litet grand kunde förklara detta.Och - det gamla linje 3-partiet,som 1980 ville avveckla - hur i all sin darhar ni hamnat tillsammans med som välinte alls vill avveckla?Hur kan ni svänga i en frågasom måste ha varit en hjärtefråga för er?I ert särskilda yttrande skriver ni, och detta bekräf-tades av här i talarstolen:"I och för sig motsätter sig inte Kristdemokraternalagstiftning som ett led i en genomtänkt avvecklings-strategi, grundad på en helhetssyn på energipolitiken. "Det är precis vad vi gör, och det var så vi argu-menterade i debatten . Om ni står fast vid vad nisagt, inför folkomröstningen och i debatten senare, attni vill avveckla, varför då inte ansluta er till majorite-ten?I dag försöker ni alla tre partier gömma er bakomförmenta oklarheter i texten i lagförslaget för attegentligen säga något annat.Herr talman! reduktion har nämnts. Ef-tersom det är herr talmannen, jag ochövriga gick i skolan har jag gått tillbaka till historie-böckerna. Jag har funderat över vad reduktionen in-nebar.För att föra krig behövdes officerare och ämbets-män. Dessa skulle avlönas. I ett samhälle som fortfa-rande i hög grad litade till naturahushållning måstedet ske med jord. var ett bondesamhälle. Manbetalade skatt eller arrende för den jord man brukade.Men adeln, som innehade alla högre tjänster, var iprincip befriad från att betala skatt för sin jord, s.k.frälsejord. Därför fick staten minskade inkomster närsådan jord som staten ägde, kronojord, gavs bort ellersåldes till adeln eller när adeln fick rätt att uppbäraskatteavgifterna för den bondeägda jorden, skattejor-den. Skattebördorna blev helt enkelt för tunga förbönderna.I slutet av 1640-talet fanns det ett starkt missnöje ilandet riktat mot adeln och dess privilegier. Storadonationer av jordegendomar hade gått till adeln. Dethade skett under tid, fortsatt underförmyndarregeringen och kraftigt ökat under Kristinasregering. De svenska adelsmännen upptäckte att adelnute i hade en mäktigare ställning och ville hadet på samma sätt. Den feodala uppfattningen attbönderna var adelns, inte statens, underståtar börjadevinna insteg. Men präster och borgare tyckte liksombönderna att adeln började bli för anspråksfull. Följ-den blev att kraven på reduktion, att staten skulle tatillbaka jord från adeln, blev alltmer högljudda. Sär-skilt intensiva blev de års riksdag. Drott-ning var då regent. Vid denna riksdag krävdede tre ofrälse stånden reduktion, men man lyckadesinte den gången. En mindre reduk-tion skedde under regeringstid.När sedan övertagit regeringsmakten fickhan klart för sig att den ekonomiska ställningen varohållbar. Vid riksdag spelade han ut deofrälse mot adeln och lågadeln mot högadeln. På såsätt lyckades han driva igenom en strorreduktion.Adeln förlorade hälften av sin jord. Kronan och skat-tebönderna kom vardera att äga ungefär lika mycketsom adeln. De svenska böndernas fria ställning hadebevarats. Så var det med reduktionen, herr talman.Jag vill avsluta med att yrka bifall till utskottetshemställan och avslag på reservationerna.(Applåder)Anf. 7 () replik:Herr talman! Jag vet inte vad gjort för ont för att ständigt straffkommenderas tilldessa energidebatter. Jag tyckte att hennes inlägg varmer uttömmande i den utförliga del som handlade om1600-talet än den del som handlade om de frågor somvi skall fatta beslut om här i kammaren. Jag nästanrörs av troskyldigheten. Jag antydde redan i min in-ledning att vi snart skulle få höra att det när det gällerden kritik som har riktats från politiker och juristerinte är några problem. Det är inget problem alls, allafrågetecken är uträtade. Det är överensstämmelse medgrundlagen, - inga problem. annan jurist pratar i nattmössan. Juridikens vågorgår höga i fackpressen. Det är inget problem! Inte ettkommatecken har hamnat fel i det här ärendet. Det ärverkligen en rörande troskyldighet.Socialdemokratiske partiledaren rycker till i tåten,och sprattlar till. Jagtror inte att vi kommer någonstans, jag tror inte att vikan nå varandra.Låt mig ställa två frågor. På vilka andra politiskaoch samhällsområden tycker att detär rimligt att vi frånhänder allt inflytandeöver de centrala politiska frågorna och lägger detinflytandet och den makten i händerna på regeringen?På vilka andra samhällsområden tycker att det är rimligt att fattar beslututan att ha någon aning om vilka de ekonomiska kon-sekvenserna är av de beslut som fattas?Anf. 8 () replik:Herr talman! frånhänder sig inte be-slutsrätten. Som jag sade i mitt anförande och som viskriver i betänkandet kommer frågan att återkommatill för att vi skall kunna se om villkoren äruppfyllda innan man gör en ny avställning.Jag har ett par frågor till . Enligtett TT-meddelande säger : Lagrådets ställning är inte vad den harvarit. En generell iakttagelse är att Lagrådet blivitalltmer tandlöst. Det tycker att det är viktigare attkrafsa ryggen på sina kolleger än att serva sina upp-dragsgivare. I fortsättningen kommer vi att betraktaLagrådet som ett stort skämt.Står fast vid det uttalandet? HarModerata samlingspartiet samma uppfattning? Detkunde vara intressant att veta.Jag har en fråga till. I den 30augusti kunde man läsa ett regerat från er stämma.Där står det: På en fråga från TT medgav talesmannenatt detta är ett första mjukt steg mot en framtida ny-tillverkning av kärnkraft. Är det så? Kan MikaelOdenberg bekräfta eller dementera det? Det vore bramed ett klarläggande på den punkten.Anf. 9 () replik:Herr talman! Med det beslut som fattas från-händer sig beslutanderätten över centralaenergipolitiska frågor. Det är riktigt att vidsitt beslut sade att inför ettregeringsbeslut om att tillämpa lagen på reaktornBarsebäck 2 vill göra en bedömning av om villkorenär uppfyllda. Men för reaktorerna och deandra tio reaktorerna ligger beslutanderätten ochmakten i händerna på regeringen. Jag tycker somriksdagsledamot - det skulle jag tycka oavsett par-tifärg på regeringen - att det är fel att överlämna såmycket makt och inflytande till regeringen och geregeringen carte för att utan närmare motiv,utan kunskap om konsekvenserna, utan förvarningstänga av halva elförsörjning.Jag upprepar min fråga till : Påvilka andra områden tycker att detär rimligt att fattar beslut utan att ha enaning om de ekonomiska konsekvenserna av de beslutsom fattas?Anf. 10 () re-plik:Herr talman! Jag vill upprepa: frånhän-der sig ingen beslutanderätt i energipolitiken. Jag harmycket tydligt sagt det från talarstolen. Vi skriver deti vårt betänkande. Det är alldeles klart att det fortfa-rande är som fattar beslut om detta.Jag noterar att inte svarade påmina frågor. Är det så att Moderata samlingspartiettycker att Lagrådet är tandlöst och att de anser att detär viktigare att krafsa ryggen på sina kolleger än attserva sina uppdragsgivare? Jag tycker att det är gans-ka uppseendeväckande. Det är mycket tråkigt om viinte kan få ett klart besked i kammaren i dag.Anf. 11 () replik:Herr talman! Det här är inte vilket företag somhelst. Kärnkraftverk är inte vilken verksamhet somhelst, den är livsfarlig. I KU-utfrågningen framkomdet att det hade varit lättare om man i portalparagra-fen hade skrivit in att det här var ett hot mot liv ochhälsa. Såvitt jag förstår ville man inte skriva in detfrån socialdemokraternas sida därför att man var räddför att danskarna skulle trycka på och säga att vi skallstänga kärnkraftverken momentant, både 1och . Är det livsfarligt skall de stängasdirekt. Att i portalparagrafen bara skriva att man skallställa om till ett nytt energisystem är väldigt svagt. Vihar vetat ända sedan 1980 års folkomröstning, alltså isnart , att man skall stänga av. Det är ingenöverraskning. Jag tycker att det här är allvarligt dåman betänker vilka anspråk som kommer att ställas iersättningsfrågan. Vad anser omdetta med livsfarlig kontra att det skulle vara ett van-ligt företag som driver en verksamhet för tillväxt?Anf. 12 () re-plik:Herr talman! och har haftkärnkraftens avveckling som sin hjärtefråga ändasedan partiet bildades. Det har jag stor respekt för. Nukommer vi ändå fram till den dag då vi inleder om-ställningen. har inte yrkat avslag utan harytterligare synpunkter på säkerhetskraven. Jag tror,herr talman, att vilka säkerhetskrav man än ställer -de är ganska höga - kommer miljöpartis-terna aldrig att vara riktigt nöjda utan kommer attkräva mer. Dessutom tror jag inte att regeringen ärrädd för danskarna när man formar den svenskaenergipolitiken.Anf. 13 () replik:Herr talman! Jag säger än en gång att en professorvid KU-utfrågningen ansåg att det borde stå i portal-paragrafen någonting om hot mot liv och hälsa ochom risker. Ändå frångår socialdemokraterna det. Dåkommer man in i det juridiska träsket. Likadant har vianmärkt på att man har än det sades frånbörjan, för varje reaktor. Jag hittar ett PM frånfebruari där man talar om att reaktorerna bör stängasefter från den första starten. Det betyder 2010.Man har t.o.m. frångått det. Detta PM var ett arbets-dokument.Det är viktigt att man står fast vid de politiska be-slut som man fattat. 1980 beslutade vi att stänga avkärnkraften till 2010, med förnuft. Jag undrar: Är detförnuftigt att låta det här fortsätta? Vi kanske får enreaktorstängning , men vi vet inte om det i fort-sättningen över huvud taget blir fler reaktorer somstängs. Är det vettig energipolitik? Är det att ställa omtill förnybar energi, är det energieffektivisering?Anf. 14 () re-plik:Herr talman! Den energiomställning som vi beslu-tade om är precis den vettiga väg som . Vi satsar på energihushållning, effektivise-ring och förnybara inhemska energikällor. Jag tyckeratt det är en bra väg att gå.2010 var det årtal som bestämdes av riksdagenefter folkomröstning. Då ansåg man att de30 år som man hade framför sig skulle vara en långtid.Sedan dess har en del hänt på detta område, meninte tillräckligt mycket. ser vi att det inte längreär möjligt att avveckla samtliga kärnkraftverk till2010. Därför har man fastnat för , 40 år.Anf. 15 () replik:Herr talman! Jag har en fråga till . Det har snart gått energiuppgörel-sen, och det är kvar tills första reaktornskall stängas. Hur mycket har elsystemen tillförts frånden förnybara elproduktionen, alltså biobränslen ochvindkraft? Det handlar ju om omkring som nuförsvinner ur elsystemet. Hur mycket av detta har nuersatts med förnybar elproduktion? Det vore intres-sant att få veta detta.Om det är så att man inte har täckt upp med för-nybara energikällor, vad kommer då i stället? Vilkablir miljökonsekvenserna om vi får mer olja, kol ochfossilgas? Och vilka blir konsekvenserna på elprisetoch därmed för vår industris konkurrenskraft? Vi harju efterlyst den här typen av konsekvensanalyser ibeslutsunderlaget. Vi har ju ännu inte fått det, menBarbro kanske kan redovisa detta nu.Sedan tog upp folkomröstning-en 1980. Det var ju faktiskt så att det på samtliga trevalsedlar inte nämndes att kärnkraften skulle ersättasmed fossilbränslen. Den skall alltså ersättas med för-nybara energikällor. Problemet är att den inte ersättsmed förnybara energikällor utan att det blir annat istället. Det är därför vi motsätter oss den här uppgö-relsen. kanske nu kan redovisa hursituationen ser ut.Anf. 16 () re-plik:Herr talman! Kärnkraften skall inte ersättas medfossila bränslen. Den skall ersättas med biobränslen,med effektivisering och energisparande.Vad som har hänt sedan den diskussion som vihade tidigare är den intressanta delen med konverte-ring i våra hem. Det finns ju två försöksområden, ett iLandskrona och ett i , där det för fastighetermed direktverkande el har varit möjligt att konverteratill biobränsleeldad fjärrvärme. I ett område i Enkö-ping, som ligger i just mitt hemlän och som jag kän-ner till litet grand, har utvecklingen varit väldigt bra.Samtliga hushåll har byggts om. En rapport har läm-nats till , och den skall nu utvärderas. Såvittjag har hört av människor som jag känner vilka bordär är de mycket nöjda. Det är en del av det som harhänt sedan juni.Jag har en fråga till . skickade en skrivelse somkom till näringsutskottet. Där skriver man: I densvenska elproduktionen bör kärnkraften stegvis tas urdrift och ersättas med alternativa energikällor som äruthålliga och inte äventyrar jordens miljö. KDU serdet därför som angeläget med ökat statligt stöd tillforskning på alternativa energikällor. Då det ur ener-gisynpunkt är oekonomiskt att använda elenergi föruppvärmning kräver KDU ett statligt omställningsstödtill hushåll som ställer om från direktverkande el tillexempelvis fjärrvärme. Genom olika åtgärder inomindustri och hushåll kan en sådan elmängd sparas atttvå kärnkreaktorer kan tas ur drift . KDU före-slår att detta skall genomföras.Jag tycker att det är mycket intressant att de kom-mande politikerna inom har denhär synen. På vilket sätt skiljer sig frånsitt ungdomsförbund i den här frågan?Anf. 17 () replik:Herr talman! säger återigen attkärnkraften skall ersättas med biobränslen, vindkraftoch sparande. Javisst, vi är överens om detta när detgäller att säga saker. Men vad jag frågade om var hurmycket av detta som har kommit fram under det årsom har gått sedan energiöverenskommelsen och hurmycket tror hinner komma fram pådet halvår som är kvar tills omkring kommeratt tas ur det svenska energisystemet. Det är ju detsom är den intressanta frågan. Men inte på frågan. Jag kan förstå det, för jag vet juvad svaret är: Man har inte lyckats ta fram förnybaraenergikällor. Det går inte så snabbt, utan det blir då istället olja, kol och gas. Detta strider ju mot vad folk-omröstningen sade.Men har en möjlighet till attredovisa siffrorna. Det handlar om , och det ärmycket elström. Redovisa hur mycket som har tagitsfram av förnybara energikällor och hurmycket som kommer att tas fram under det kommandehalvåret.När det sedan gäller KDU, de kristdemokratiskaungdomarna, så har de samma synsätt, nämligen att viskall ersätta kärnkraft med det förnybara. Vad gällerenergiprogrammet och satsningarna på utveckling ochforskning är vi i stort sett överens. Det skall vi själv-fallet ha. Skillnaden är att vi vet att detta inte går attklara på den korta tid som står till buds. Det är detsom är problemet, . 18 () re-plik:Herr talman! Tänkte inte på det närhan satt i , där han sade att enreaktor kunde stängas av utan att det skulle bli någrastörningar? Funderade aldrig i de ba-norna då, någonting som han försöker lägga mig tilllast ?Eftersom säger att ni har en absolutsamsyn med KDU när det gäller omställningen, för-står jag ännu mindre varför ni till varje pris skall sittai knä i den här frågan. Ni säger att ni ärmed på effektiviseringsprogrammet och att ni är medpå en uthållig energiförsörjning, och varju faktiskt med i och sade att enreaktor kunde ställas av utan störningar.Anf. 19 () replik:Herr talman! hade i vår motionfunnit att vi är oroliga över den elintensiva industrinsinvesteringar. Hon frågade om jag kan ge ett exempelpå en elintensiv industri som har minskat sina inves-teringar. har ju redan i sitt anföran-de redovisat att den elintensiva industrins investering-ar har minskat under åren 1996-1998.Jag kan också berätta för att jagefter publiceringen av energiöverenskommelsen be-sökte i . Man var där oerhörtirriterad och förskräckt över den här överenskommel-sen och diskuterade investeringsstopp. Jag gjordeockså ett besök vid en sammandragning av den elin-tensiva industrin, som omfattar skogsindustrin, mångakemiska industrier, aluminiumindustrin osv. De var avsamma uppfattning. Och ser vi ju kalla siffror.Vi föredrar en successiv avställning när alternati-ven finns framme. Problemet med den abrupta lagstif-tade avställning som socialdemokraterna nu har gåttin för är att alternativet är fossilgas.Anser att det vore bra med enmotorväg för fossilgas genom norra , i hen-nes hemtrakter? Kan garantera attForsmark inte kommer att ersättas med fossilgaseldadkraft?Anf. 20 () re-plik:Herr talman! Det var intressant att tog upp detta med investeringsklimatet.TT meddelade : Sparbankenspår i sin konjunkturprognos att det blir fart i densvenska ekonomin . Industriproduk-tionen fortsätter öka och exporten växer.TT-meddelande : Konjunktur-insitutet säger att industrins konjunktur blir allt bättre.Efterfrågan ökar och företagen får alltfler exportor-der. totala varuexport ökade ochimporten jämfört med motsvarande period1996.TT-meddelande : LO-ekonomernasäger att tillväxten tagit fart under andra halvåret i åroch att den goda konjunkturen fortsätter in i 1998.TT-meddelande : EU-ländernasindustriproduktion ökade . Störst var ökningen i , där in-dustriproduktionen ökade med 2 ½ % jämfört medkvartalet före.Samma dag meddelade TT att AMS tillfrågat9 000 företag som meddelat att de behöver nyanställatillsammans 50 000 personer . AMS sägerockså att det är i industrin och den privata tjänstesek-torn som de nya jobben finns.I Investnytt, skriften som ges ut av , , redogör man för en publice-rad studie från revisionsföretaget . Den jämförinvesteringskostnaderna i , , ,, , och . EnligtKPMG erbjuder de näst lägsta kostnadernaefter Kanada.Herr talman! Detta motsäger helt det som TorstenGavelin försöker påstå.Anf. 21 () replik:Herr talman! Nej, , absolut inte.De siffror som presenterade ärkorrekta. Investeringarna i den elintensiva industrinminskar. Att produktionen nu går på högvarv ochökar är ju väldigt bra. Men det baserar sig på investe-ringar som är gjorda tidigare. De investeringar somskulle ha gjorts nu ger produktion . Det ärdet som är så allvarligt. När investeringsklimatetförsämras, tar det innan detta märks i formav arbetslöshet, försämrad export osv. Det blir ingenomedelbar effekt.Sedan svarade ingenting omfossilgasen. Därför vill jag upprepa frågan. Jag kanförenkla den något och säga så här: Kan garantera att inte någon del av kärnkraftenkommer att ersättas med fossilgas?Anf. 22 () re-plik:Herr talman! Jag kanske är litet naiv, men iblandtror jag på vad TT skriver. Jag betraktar det ändå somen seriös nyhetsbyrå, och jag har tagit till mig dessasiffror. Det må väl vara mig förlåtet.Kärnkraften skall ersättas med effektivisering, be-sparing och inhemska förnybara energikällor. Det harvi sagt upprepade gånger, och jag kan säga det igentill det här, herr talman, är min allra sistareplik i den här debatten, vill jag passa på att önskamina meddebattörer en god jul och ett gott nytt år. Jagvill önska detsamma till herr talmannen, till närings-ministern och till övriga som deltar här. Och med enbra energipolitik i vårt land, vet vi att vi kommer attfå ljus i vårt hus den stundande helgen - några medgrön el, andra skön el utan onödiga färgämnen.Anf. 23 ():Herr talman! När man hör debatten och vad någrahär säger, verkar det som om det vi skall prata om är, för att använda ord, någotplötsligt. Enligt är det något abruptsom kommer att hända. Det är inte riktigt sant. Det ärinte riktig på det viset. hade ettettårigt perspektiv på den här debatten. Det är möjligtatt han skall ha det. Men vi har hållit på ett tag attdiskutera de här frågorna.Själv kom jag i kontakt med den energipolitiskadelen av kärnkraften ,1972-1973, när utförde en avpionjärinsatserna i den här frågan i . Sedandess har frågan om kärnkraften varit på debattensöversta sida - alltså väldigt länge.Vi har diskuterat den. Miljöorganisationer har en-gagerat sig i den. Jag är glad att kunna säga att Cen-terpartiet - inte minst dess ledare; ,och naturligtvis - medstarkt engagemang har drivit kärnkraftsfrågan. Det hargällt kraven på att kärnkraftsavvecklingen skall börjaoch att omställningen skall genomföras.Så kom vi till den folkomröstning som vi hade1980. Den har ju redan olika debattörer försökt refe-rera till. låtsas som om det är linje 3som genomförs . Det är inte riktigt på det sättet -tyvärr skulle man kunna säga. Linje 3 innebar ju att viskulle ha stängt av alla de sex reaktorer som fanns dåunder en tioårsperiod . Men det blevinte så. Linje 3 vann inte. Det blev framför allt linje 2som skulle tala om hur utvecklingen skulle bli. Och ibeskedet från linje 2 låg ju 2010 som slutår.Nu är vi klara över att det inte går att nå 2010. Jagtror att det är en klok och riktig iakttagelse. Vi måsteta nya tag på något sätt. Det sker också genom denuppgörelse som vi har gjort och de beslut som vihittills har fattat. Men det var det som alltså var folk-omröstningsresultatet - tyvärr, kan man återigen säga.Det blev alltså linje 2 som skulle genomföra det här.Det är klart att det var litet smärtsamt på den ti-den. Det var litet olika opinioner, inte minst i de egnapartierna. Det är med viss undran man hör TorstenGavelin tala om hur opinionerna ser ut . Om jagkommer ihåg rätt var ju i den folkomröst-ningen delat i tre nästan exakt lika stora delar mellanlinje 1, linje 2 och linje 3 sin interna opinion. Närman vet det, kanske man skall vara litet försiktig ochödmjuk när man talar om att det finns litet olika synpå den här frågan i alla politiska partier . Ett mersplittrat parti i den här frågan än får manväl leta efter.Sedan har det gått litet tid efter det här. Man trod-de att en del avarter i debatten hade försvunnit. MenMikael kan inte avhålla sig från att kallamaterial från regeringen för sladdriga A 4-sidor ochatt tala riksdagsledamöter här i kammaren som att desprattlar när regeringen har en åsikt. Det är en typ avresonemang som fanns i den tidiga energidebatten,men som alltså uppenbarligen fortfarande återkommerlitet i marginalen.Annars har ju debatten gått framåt. Vi står alltså vid en lagstiftning som skall vara ett instrumentför att genomföra inledningen av kärnkraftens av-veckling. är inte lagstiftningen något nytt i det här.Som instrument har ju lagstiftning förekommit väldigtlänge i debatten kring kärnkraftens avveckling.Många partier har arbetat för detta och motionerat. Vihar gjort det i . Då har detnärmast varit för att förändra kärntekniklagen. Dettrodde vi var en framkomlig och riktig väg. Andrapartier - och om jagkommer ihåg rätt - har också motionerat och ageratför att åstadkomma en lagstiftning.Det är naturligtvis inte så att den lagstiftning somvi har förslag till på bord i varjekommatecken är fullständigt optimal. Det kan natur-ligtvis inte vara på det sättet. Men det är alldeles klartatt regeringen och , inte minst dejuridiskt ansvariga, har gjort ett fantastiskt jobb för attfå fram ett material som stämmer väl med svenskgrundlag, med Europakonvention och med EG-rätt påett sådant sätt att den kommer att fungera. Den kom-mer att bli en hjälp för avvecklingen av kärnkraftenpå ett juridiskt och instrumentellt riktigt sätt.Men det är också klart, herr talman, att de partiersom inte vill kärnkraftens avveckling kommer attfortsätta att stapla bråte i vägen för en avveckling påalla sätt. Det är uppenbart. Det sker på litet olika sätt.Man försöker gå in på detaljer i lagstiftningen. Manförsöker förkasta det med hänvisning till det interna-tionella arbetet, rättstryggheten och vad det nu vara.Man får väl ha litet respekt också för att man använ-der det sättet att arbeta, men det är fel. Den lagstift-ning som vi är på väg att besluta om är bra. Den är riktig. Den kommer att följa svensklag. Den kommer att följa internationella överens-kommelser.Nu är det naturligtvis inte lagen som är grundenför den här diskussionen. Synen på lagen är inte grun-den till att vi står här och pratar. Det är för att vi harolika syn energikällan. Så är det förstås. Vi har olikasyn på kärnkraften. Det är därför vi diskuterar lag-stiftningen.