prot · GL0943 · 1997-12-09 00:00:00 — Vad betyder det egentligen att den skall finnasi olika upplagor? Innebär det ännu mera arbete förkommissionen? Regeringen har visat liten förståelseför de problem jag här tar upp.Detta är förmodligen sista gången i vårt land somen bibelöversättning sker i form av en statlig utred-ning. Jag tror att är det enda landet i världendär man översätter i form av en statlig utred-ning. Detta är den tredje officiella bibelöversättningeni . Att det ändå har varit så beror väl på anser att har ett allmänkulturellt värdeoch alltså inte bara är av intresse för kyrkor och sam-fund.Herr talman! Folkbildningen spelar envital roll i det svenska samhället. Det var i sambandmed att bildades inte själv-klart att studieförbund och folkhögskolor skulle finnasinom samma organisation. De som studerar på folk-högskola går ofta på samma skola. gårde både tre och . Det är förstås en väsentligskillnad mellan någon som studerar på folkhögskolaoch någon som deltar i en studiecirkel. För den somläser på folkhögskola finns därför inte alternativetinom övrig folkbildning, utan oftast inom den kom-munala vuxenutbildningen.När vi ser på nu tillgänglig statistik för kunskaps-lyftet finner vi också att komvux dominerar totalt:92 % har hamnat inom komvux. Vi har i vår motionKr272, som behandlas i det här betänkandet, påpekatatt kommunerna i större utsträckning skulle kunna tavara på möjligheten att samarbeta med folkhögsko-lorna. Detta skulle också höja kvaliteten på mångakurser.Utskottsmajoriteten skriver i betänkandet att det"vid anvisandet av medel till kommunernas medver-kan i , har förutsatts att kommunernatar i anspråk studieförbundens och folkhögskolornasspeciella förutsättningar, erfarenheter och kompetensför att åstadkomma en så god utbildningssituationsom möjligt för den enskilde". Detta är ett citat fråndet betänkande vi nu behandlar, där det i sin tur cite-ras från betänkandet . Nästa gång utskottetuttalar sig i frågan räcker det inte att citera en tidigareutskottstext, utan man måste gå vidare och se tillutfallet, till den praktiska verkligheten. Många kom-muner har helt enkelt struntat i utskottsmajoritetensskrivning i betänkandet, som också blev riksdagensbeslut. Jag har senast fått detta bekräftat viakontakter med Folkbildningsrådet.Ett annat förhållande som måste beaktas är vilkasom studerar inom och vilka det varavsett för. OECD-statistik säger att drygt30 % av befolkningen i mellan 25 och 64 årenbart har grundskoleutbildning. , vadgäller personer , har avmännen och av kvinnorna enbart grundskola.Men det är inte dessa som i första hand kommer tillkunskapslyftets kurser, utan där dominerar elever somhar minst tvåårig gymnasieutbildning. De utgör be-tydligt mer än hälften, . Det blir alltså inget lyftför de lägst utbildade, eftersom merparten av insatser-na således går till dem som har gått en tvåårig gym-nasielinje eller har hoppat av eller genomgått en tre-årig linje. Dessutom är kvinnorna i stor majoritet,trots att det alltså är de yngre männen som har denlägsta utbildningen. Vissa kurser inom kunskapslyftetär rena flickskolorna.Det är givetvis för tidigt att ge en total be-skrivning av hur fungerar i våra kom-muner, men den hittillsvarande rapporteringen harnästan bara gällt kvantiteten och inte kvaliteten. Nuborde det vara dags att också se på kvaliteten.Utbildningsdepartementet, som håller i planering-en för , vill nu ge enstörre bredd. Man vill inte att den skall vara så hårtstyrd av behörighetskurser inom gymnasieskolan, utanden skall kunna vara mer förberedande för arbeteninom industrin. Det är precis vad vi har talat om inomvårt parti ganska länge.En nyhet från är att taröver dialogen med kommunerna efter den särskildadelegationen för som har funnits hit-tills. Den upphör alltså i samband med detta. Detgäller i det sammanhanget att bevaka folkbildningensintresse, inte minst med tanke på att folkbildningenhittills har beaktats i ganska ringa omfattning. har inte haft någon egentlig kontakt medfolkbildningen.Herr talman! När vi moderater prioriterar inomutbildningssektorn, dit vuxenutbildningen också hör,är vi noga med att satsa på den utbildning som just nuär mest underdimensionerad, områden där företagenofta saknar arbetskraft som många går ar-betslösa. Det är därför vi satsar på kvalificerad yr-kesutbildning. Vi vill ha 15 200 platser mer än rege-ringen fram . Vi vill också ha ett tek-niskt basår i högskolans regi. Det är en viktig priori-tering, och vi anslår därför medel för ytterligare 2 000platser fram till år 2000.Inom folkbildningen sparar vi, som redan harnämnts, av ett anslag påtotalt drygt 2,4 miljarder. Utskottsmajoriteten skriveratt det handlar om litet . Det blir omman behandlar de 40 miljonerna till de fackliga or-ganisationerna i särskild ordning, och det tycker jagfaktiskt att man skall göra. Det är knappast fråga omfolkbildning när de fackliga organisationerna fårpengar för uppsökande verksamhet bland arbetslösamedlemmar.Det är en facklig organisations plikt att av eget in-tresse ha god kontakt med sina arbetslösa medlem-mar. Jag har talat med en hel del TCO-medlemmarom detta. Jag är själv helbetalande medlem av ettTCO-förbund . Alla jag har talat med delarvår uppfattning i den här frågan. En fackförening skallinte ha extra pengar för att uppsöka arbetslösa kamra-ter. Misstanken är, som sagts här tidigare, stark att detegentligen är fråga om ett extra bidrag till organisa-tioner som står regeringspartiet nära. Dessutom harman inte lyckats. Man har inte förmått yngre,lågutbildade män att studera inom kunskapslyftet.Trots det skall man få 40 miljoner också . Vitycker inte att det är bra, för att uttrycka sig litet för-siktigt.Herr talman! Jag har inget annat yrkande än detsom redan har framfört, dvs.bifall till reservation 3.Anf. 97 ():Herr talman! Först vill jag sälla mig till dem somtackat för hans sätt att leda verksam-heten i kulturutskottets kansli. Även om jag inte ärnärvarande så ofta på sammanträdena eftersom jag ärsuppleant i utskottet, har jag alltid fått den service påolika sätt som jag velat ha av . Han har variten sammanhållande länk i arbetet. På utskottets resorhar han också varit en sammanhållande person somsett till att alla har trivts. ärinte i kammaren , men hon kan ju läsa i protokolletatt jag har lärt mig uppskatta också henne, i och medatt hon har varit föredragande i utskottet. Jagvill önska henne lycka till i den nya rollen som kansli-chef.Det avslutande avsnittet i dagens debatt handlarom flera stora viktiga områden, områden som påver-kar många människors vardagsliv. Trossamfund,folkbildning, ungdomsfrågor, folkrörelse- och idrotts-frågor är sådant som de flesta kommer i kontakt medväldigt ofta. Flera stora utredningar är nu på gång,och regeringen har aviserat en del särskilda proposi-tioner . Jag kommer därför inte att hanågra särskilda yrkanden under detta avsnitt. De re-servationer som står bakom instämmerjag naturligtvis i, men de rör andra avsnitt i debatten,och har redan yrkat bifall tilldem.Folkbildningen har flera viktiga funktioner i da-gens samhälle. Framför allt är den en bra grogrund fördemokratin. Man tar till vara deltagarnas egna erfa-renheter och kunskaper, och alla kan känna att debidrar med något i en studiecirkel eller folkhögskole-kurs. Detta sätt att möta de studerande är något somborde överföras även till den vanliga skolan. Jag ärövertygad om att en del problem som finns där i dagdå skulle kunna övervinnas.Folkbildningen tar också upp andra kunskapsom-råden än den traditionella skolan. Man överför kun-skaper som i tidigare generationer har överförts inomfamiljen, t.ex. slöjdkunskaper, mattraditioner, sångeroch ramsor. Med det sätt vi har att leva , därgenerationerna inte träffas på samma sätt som förr,har studieförbunden och även folkhögskolorna fått påsin lott att överföra kulturtraditioner som annarsskulle kunna försvinna. Detta är saker som jag verkli-gen hoppas kommer att belysas och värderas i denkommande folkbildningspropositionen.I har folkbildningen kunnat spelaen roll särskilt i de förberedande kurser som anord-nats för dem som inte har så stor studievana. I nästasteg förutsätter jag att man även på andra områdenkommer att anlita både studieförbund och folkhögsko-lor i än större utsträckning, eftersom deras pedagogikär väl anpassad till vuxnas sätt att lära. En uppföljningoch utvärdering kommer löpande, och då måste manbelysa hur olika utbildningsanordnare utför sitt upp-drag. Det är viktigt att människor är nöjda med dekunskaper de får och sättet de förmedlas. Min överty-gelse är att folkbildningen här hävdar sig väl.Herr talman! Ett litet anslag som ofta glöms bortmen som verkligen förtjänar att uppmärksammas ärbidraget till vissa handikappåtgärder inom folkbild-ningen. Det används bl.a. till att anpassa lokaler, tillstudiematerial och tolkar för handikappade inomfolkbildningen. Tack vare detta kan handikappadedelta i studiecirklar, något som utan dessa åtgärderinte skulle vara möjligt. I kommande budgetarbete bördessa bidrag uppmärksammas och höjas.Studieförbundens roll som anordnare av kulturar-rangemang får heller inte underskattas. bi-dragsgivning har varit mer generös på det här områ-det, och folkbildningspropositionen bör enligt minåsikt ta hänsyn till detta. Många "smala" kulturaktivi-teter har haft svårt att möta sin publikbl.a. för att det finns för få arrangörer av konserter,uppvisningar och utställningar.Bidragen till allmänna samlingslokaler är ett annatbidrag som förtjänar uppmärksamhet. Om inte dessalokaler fanns skulle mycket av den lokala kultur sombedrivs inte kunna genomföras. Det är nödvän-digt för kulturen att kunna hålla hus någonstans. Denya regler som trätt i kraft behöver utvärderasnär det gått för att vi skall se om de fickavsedd effekt. Dessutom behöver de, liksom andrakulturstödjande anslag, höjas. Både på landsbygdenoch i tätorterna är lokaler av den här arten nödvändigaom kultur och demokrati skall kunna odlas.Idrotten står för en mycket stor del av folkhälsoar-betet i det här landet. Just nu arbetar Idrottsutredning-en med hur det statliga stödet till idrotten skall utfor-mas. Här vill jag påpeka vikten av att ha långsiktigaregler och bidrag. Spel och de intäkter dessa kan gekan mycket snabbt förändras. Därför är det viktigt attbidragsreglerna är långsiktiga och stabila till sin ka-raktär. Annars riskerar bl.a. barn- och ungdomsverk-samhet att få stryka på foten. De har svårt att dra storatittarskaror till sig, och de ger inte heller reklamintäk-ter eller sponsorpengar.Anf. 98 ():Värderade talman! Jag skall här endast ta upp tvåärenden.Först gäller det folkbildningen. Regeringen avise-rar att den kommer med en propo-sition om folkbildningen. Det skall bli spännande attfå del av den. Det gör också att det inte finns anled-ning att ägna det ärendet särskilt stor möda just nu.På en punkt är jag besviken på regeringens hante-ring av folkbildningens roll när det gäller den femåri-ga vuxenutbildningssatsningen . Folk-bildningen - studieförbund och folkhögskolor - haren viktig roll i . har tidigarepåpekat vikten av att kommunerna vid upphandling avinsatser inom inte ensidigt utnyttjarden egna kommunala vuxenutbildningen komvux utanger studieförbund och folkhögskolor reella möjlighe-ter att få sina koncept prövade. Regeringen markerarsitt ansvar för den möjligheten bl.a. genom att föreslåatt får fördela 10 000 studieplatserpå folkhögskolor inom ram. Folkpar-tiet anser att även studieförbunden bör garanterasmotsvarande andel av medel ur ramför fördelning av Folkbildningsrådet.Jag hörde att avhoppen från utbildninginom är ganska stora på sina håll. Enorsak anges vara att studierna alltför mycket påminnerom vad som gällde i den skola som de nya kunskaps-lyftsstuderandena en gång lämnade - kanske medbesvikelse. Den pedagogik som gjort studieförbun-dens verksamhet så framgångsrik hade troligen blivitnågot nytt för de studerande som minns sin barndomsskola med besvikelse. Jag tror att det hade varit braom studieförbunden garanterats viss andel av resur-serna inom enligt förslag.Värderade talman! Ett bidrag som enligt min upp-fattning är mycket märkligt är de 40 miljoner kronorsom regeringen vill ge som stöd för uppsökande verk-samhet och utbildning i samhällsfrågor. Det låteregentligen mycket bra, men det märkliga är att stödetföreslås fördelas mellan de fackliga organisationernaLO, TCO och samt ,, och , SFR.Regeringsförslaget innebär bl.a. att LO får stöd avstatliga medel som LO ger bidrag till detsocialdemokratiska partiet. Ni socialdemokrater för-står säkert att vi andra tycker att det är märkligt.Folkpartiet har funnit många andra - och enligt våruppfattning mer behjärtansvärda - kulturområden förde satsningarna.Värderade talman! Stöd till trossamfund är en ru-brik i budgetpropositionen. Regeringen konstaterar ipropositionen att det antal personer som betjänas avtrossamfund - som det heter - vilka får del av detstatliga stödet har ökat avsevärt under de senaste åren.Regeringens märkliga slutsats av det påståendet är attföreslå en minskning av stödet till trossamfund. Folk-partiet anser att regeringens konstaterande i ställetmotiverar en höjning av anslaget. Vi hoppades därföratt vårt förslag om en ökning av stödet till trossam-fund med skulle vinna riksda-gens gillande, men så blev det inte.Värderade talman! Jag konstaterar också att jagborde yrka bifall till reservation nr 46, där vi motsät-ter oss en höjning av TV-avgiften. Vi tycker att TV-avgiften är hög nog som den är och att den räcker gotttill det den skall användas till. Därför avvisar vi denhöjning av TV-avgiften som regeringen föreslår.Värderade talman! Vi har i de här debattrundornahyllat kulturutskottets avgående kanslichef och gratulerat hans efterträdare . Det finns förvisso orsak att protokoll-föra ett tack också till övriga föredragande och assi-stenter i kulturutskottet. Därför säger jag nu detta tillprotokollet och till er.Anf. 99 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 41.Ur kunskap, samhörighet, ökad självkänsla ochsjälvkännedom får vi frikostiga och handlingskraftigamänniskor. Om vi vill ha det är en förutsättning att visatsar på folkrörelser, folkhögskolor, kunskapslyft,utbildning, olika samfund och idrott, vilket den härdebatten handlar om.Den viktigaste målgruppen är barn och ungdom,men inte bara generellt. Riktade insatser måste ocksågöras efter kön samt etnisk och social bakgrund. Detär på dem som behöver allra mest stöd och självför-troende vi måste satsa. Här är studieförbund, före-ningsverksamhet och folkhögskolor ett bra redskap.Det är här man har de bästa förutsättningarna att lyck-as, tack vare deras metoder och deras unika pedago-gik.Därför undrar jag: Hur ser egentligen socialdemo-kraterna på det här med att försöka utjämna klasskill-naderna? Hur går det ihop med minskade resurserinom folkbildningen, neddragningar i studiestödssys-temet och minskningar inom idrotten? Och hur går detihop med de som man vill ge tillLO och TCO? Det är ju människor som redan är or-ganiserade och inne i ett system. Det är väl inte pådem vi skall satsa. Vi måste ju satsa på dem som viinte når.Hur går det för socialdemokraterna att försvarasvux, som utgår av a-kassa? Var finnsklass- och könsperspektivet i den reformen. Alla vetatt det är kvinnorna som förlorar mest på arbets-löshet med neddragningar inom den offentliga sek-torn. Det är kvinnorna som har de flesta deltidsjob-ben. Kan man över huvud taget leva på av enhalvtidslön när man har blivit arbetslös på grund avatt det har skurits ned i den offentliga sektorn? Dessalöner är ju inte heller särskilt höga.Kunskapslyftet skulle bli ett kunskapens lyft.Kulturutskottet har uttryckt att kommunerna skallköpa utbildning av utbildningsanordnaren folkhögsko-lan. Men så har det sällan blivit. De flesta kommunerhar köpt utbildningsplatser av den billigaste utbild-ningsanordnaren, och det har inte alltid varit så lyckatför alla människor. Jag undrar: Hur tycker socialde-mokraterna att man skall garantera en hög kvalitet påundervisningen inom ? Hur skall kun-skapslyftet utvärderas? Tydligen räcker det inte meddet som vi i kulturutskottet har yttrat, nämligen att vianser att man måste använda folkhögskolorna bättre iden här verksamheten.De som vill skära mest i kulturbudgeten är dockmoderaterna. Man vill skära ned folkbildningen med275 . ligger 100 miljo-ner kronor över regeringens förslag. Vidare vill mo-deraterna sänka anslaget till hälften för ungdomar.Det här tycker jag är oroande.Även invandrare och invandrarfrågor är något somvi måste lyfta. De här frågorna måste genomsyra allpolitik och all verksamhet. Jag är rätt övertygad omatt de neddragningar som görs inom utgiftsområde17 inte kompenseras någon annanstans.Under 90-talet har vi på mycketlänge behövt ställa oss frågan om hela åldersgrupperoch kulturgrupper har ett framtidsperspektiv eller omde kommer att få sämre levnadsvillkor än vi, derasföräldrar, har haft. Det gäller både inkomstmässigt,miljömässigt, kunskapsmässigt och trygghetsmässigt.Behövs över huvud taget alla i arbetskraften ?En växande grupp av de unga i be-traktas som vuxna, men de saknar i praktiken möjlig-het att etablera sig i vuxenvärlden. Om vi avgränsarungdomsgruppen till dem som är finns detdrygt en miljon ungdomar i . Barn ochungdomar utgör en allt mindre del av be-folkning, även om invandringen har haft en viss för-yngrande inverkan. utgör de som är under 25 årknappt en tredjedel. Detta är oroande. Vad har vi förframtidsutsikter? Barn och ungdomar skall ju drivadetta samhälle vidare. Därför tycker jag att det är såviktigt att vi just satsar på framtidsfrågorna, att visatsar på kulturen, att vi satsar på livsglädjen, att visatsar på folkrörelsen och att vi satsar på idrotten.Anf. 100 ():Herr talman! tradition av folkbildningoch folkrörelser är världsunik. Det känner alla vi sompå något sätt har engagerat oss i den folkrörelsen till.Vi anser att svensk folkbildning i ännu högre grad bör sprida sin idéburna rörelse - helt enkelt ex-portera, bl.a. inom EU. Vi tycker också att forskning-en om folkbildning är en förutsättning för att folkhög-skolor och studieförbund skall kunna bedriva sinverksamhet med största möjliga utbyte. Nätverket förfolkbildningsforskning, , har utfört ett värde-fullt arbete för att utveckla intresset för folkbildnings-forskning. Detta nätverk behöver resurser för att kun-na utveckla sin verksamhet.Herr talman! har 2,8 miljoner svenskar för-troendeuppdrag i ideella föreningar främst inom id-rott, rekreation och vuxenutbildning. I genomsnittlägger dessa ned på sina uppdrag,vilket ger drygt . Detskulle motsvara 145 000 heltidstjänster. Dessa siffrorär lika höga som , vilket motsäger denallmänna uppfattningen att det ideella engagemangetär på utdöende.Herr talman! I stället för att inrätta ett integra-tionsverk vill vi låta pengarna arbeta direkt i verklig-heten. Svensk folkhögskola kanske har den allra bästadidaktiken att förmedla och engagera i demokratiut-bildning. Därför borde pengarna ges direkt till folk-bildarna i stället för att samlas i ett nytt centralt stat-ligt verk förlagt till . Jag trodde att vi hadekommit ifrån mellanhandsperioden i . Att ökamänniskors delaktighet och förståelse för varandragörs bäst där människorna faktiskt finns. Folkhögsko-lan finns också över hela landet och borde vara en avde naturliga förbindelselänkarna.Till folkbildningen kan också räknas kulturmin-nesvård och kulturlandskapsvård, vilka syftar till attbevara och levandegöra kulturhistoriska värden. En-dast identitet och förankring i den egna historien kanutgöra en grund för förnyelse och utveckling. Till-gången till den egna historien är helt enkelt en med-borgerlig rättighet. Det är därför som vi värnar såmycket om våra museer. Det är också värdefullt att gefolkbildningen utrymme och möjlighet att låta männi-skor förutsättningslöst orientera sig i livsåskådnings-frågor som komplement till de rent politiska ideologi-erna, så att människor kan växa och förstå sin plats ilivet som helhet.Därmed kommer jag in på kyrkan och kulturarvet.Herr talman! Den har under århund-raden byggts upp av det svenska folket genom inbe-talda skatter. kyrkobyggnader är kulturmin-nesmärkta och speglar en del av det svenska samhäl-lets framväxt. Det är av yttersta vikt att det historiskaoch kulturella arv som förmedlas genom dem bevarastill kommande generationer. Genom religionsfrihetensgradvisa införande har kyrkans ställning som en na-tionell enhetskyrka upphört. Men även efter det attkyrkan och staten skiljs åt - en del talar om ett särbo-förhållande - finns det en distinkt skillnad mellansvenska kyrkan och olika frikyrkor genom att kyrkanmåste förbli öppen för alla och helt enkelt förbli enfolkkyrka. För att uppfylla detta uppdrag anser Miljö-partiet att kyrkan i större utsträckning måste hållasöppen för alla, för den trosvisse lika väl som för densökande. Och det är många som söker i dag.Kyrkan skall vara öppen för gudstjänst, men denskall också vara en mötesplats mellan människor ochmellan den enskilda människan och hennes tro. Kyr-kolokaler erbjuder ofta också förnämlig akustik ochpassar därför utmärkt som konsertlokaler. Det är viväl många här som kan intyga.Kanske får vi se en dramatisering av Tjernobyl-barnens utsatthet i av Unga riksframöver. Men även skrattet kan rymmas innanförväggarna på vårt gemensamma kulturarv. Eller somDario Fo sade på : Skrattet ärheligt. Det är gåva till människan. Släpp återin skrattet i kyrkan.Herr talman! Den ungdomsrörelse som växer mesti dag är de levande rollspelen. Med ett annat ord kanvi också kalla detta för interaktiv teater. En del kallarde levande rollspelen för teater, medan andra betrak-tar dem mer som en lek för alla som har barnasinnetkvar. Vi tycker att det är dags att förändra det statligastödet till ungdomsverksamheten så att det passar detsom ungdomarna faktiskt håller på med. är stö-det anpassat till ungdomar som bildar föreningar medordförande, sekreterare och kassör och som sedan haren kontinuerlig verksamhet. "Livearna", som de le-vande rollspelarna kallar sig, arbetar inte på det sättet.De samlas kring ett spel, arbetar fram sina roller,spelar, och sedan är det klart. Ett annat år kanske deär med i ett annat spel. Därför bör föreningsstödet tillungdomar utformas så att även denna typ av enskildaprojekt kan nås. Med detta yrkar jag bifall till reser-vation 43 under mom. 40.Men, herr talman, jag är inte klar. Jag vill ocksåsäga något om de fyraåriga valperioderna. De medföratt en del människor är när de skall röstaför första gången. Detta tycker vi i är påtok för gammalt. Därför vill vi sänka rösträttsålderntill i kommun-, landstings- och riksdagsval. Ensänkning av rösträttsåldern har också förespråkats avUngdomsstyrelsen i rapporten väg till vuxenoch av Åldersgränsutredningen.Till slut skall jag ta upp idrottsrörelsen. Det är denstörsta folkrörelsen i vårt land. Vi anser att det ärviktigt att idrotten behåller sin karaktär av bred folk-rörelse och ser fram mot och hop-pas att den skall leda till att resurser omfördelas tillbreddidrotten. De flesta stora investeringar som hargjorts har framför allt gynnat det som vi kallar förtypiska pojkidrotter. anser därför attframtida investeringar i första hand skall inriktas pådet som kallas för typiska flickidrotter, t.ex. ridsport.Idrott och friskvård skall gå hand i hand, och detgör de ofta också. Det finns alltså ett klart sambandmellan fysisk och intellektuell utveckling, och det vetde som jobbar som idrottslärare på skolor. För tre avtio elever är skolidrotten den enda organiserade mo-tionsverksamhet som de deltar i. Därför är skolansidrottslektioner så oerhört viktiga.