prot · GK0960 · 1997-02-05 00:00:00 — Det gäller då områden som ligger mycketnärmare hans politiska sfär.Owe talade om ombyggnader och lyxsa-neringar i . Vill tillåta priva-ta fastighetsägare? Vill att vi bara skallha allmännyttiga bostadsföretag? ser vi jubevis, och då inte bara i och , på hur de totalt har misslyckats med attsköta sin uppgift. Är det verkligen ochVänsterpartiets framtidsscenario?Anf. 26 () replik:Fru talman! Anledningen till att jag refererar tillStorbritannien är naturligtvis att ochSverige visar på stora likheter när det gäller hur sam-hället är uppbyggt och hur samhället ser ut. I Storbri-tannien har man ägnat sig åt ett systemskifte, ett ex-periment, i bostadspolitiken som har fått katastrofalaföljder. Det är därför jag refererar till Storbritannien.Jag vill ju inte att vi skall göra samma misstag. Tyvärrär vi delvis på väg att göra det.Sedan till frågan om ombyggnationer. Det är klartatt vi skall tillåta privata fastighetsägare, men om-byggnationer skall naturligtvis göras i samförståndmellan fastighetsägare och hyresgäster. Då måste detfaktiskt finnas litet tyngd och kraft bakom diskussio-nerna och när man skapar förutsättningar för hur om-byggnationen skall gå till. Det är just där som det härbetänkandet innebär en förstärkning.Anf. 27 PER ():Fru talman! Betänkande 1996/97:BoU5 om hyres-gästinflytande vid ombyggnad m.m. innehåller baraen reservation från . Vi har framställtreservationen tillsammans med och Väns-tern. Reservationen handlar om beaktandet av hyres-gästintresset i samband med ombyggnad.I övrigt anser jag att det i betänkandet görs rimligaavvägningar för att stärka hyresgästens inflytande ochmöjligheter. Vad jag vänder mig emot är att det s.k.objektiva hyresgästintresset i första hand skall vägle-da vid en skälighetsbedömning när detgäller förbättrings- och ändringsåtgärder. I ställetborde det förstås vara fråga om den enskilde hyresgäs-ten, den boende. Det s.k. objektiva hyresgästintressetär något av ett intellektuellt missfoster som under desenaste decennierna möjliggjort för hyresvärdarna attmed det mena exakt det som man själv vill göra. Detkan exempelvis gälla taksänkningar, utbyte av trä motplast, rivning av kakelugnar o.d. - sådant som intehaft stöd av en majoritet bland de boende.En viktig aspekt är att tillåta olika behov och in-tressen samt avvikelser i förhållande till normer samtatt respektera den enskildes rätt att forma och kännatrygghet i den närmaste omgivningen, i lägenheten;detta självklart så länge det inte går ut över andrahyresgäster i huset. Som hyresgäst väljer jag kanskeatt ha kvar en äldre inredning, en enklare planlösning,därför att den fungerar och därför att jag trivs medden. Ett objektivt hyresgästintresse handlar om fram-tida tänkta hyresgäster, fiktiva hyresgäster, som intetillfrågats och som kanske inte någonsin blir aktuella.Det är väl den som bor i lägenheten som skall trivasoch därmed ha rätt att avgöra vad lägsta godtagbarastandard är. Hyresvärden skall inte kunna tvinga påmig den.När blir inredningen - köksskåpen, diskbänken,garderoberna, listerna, linoleummattan, parketten,fönstren eller planlösningen - inte godtagbar stan-dard? De flesta hyresgäster och även icke-spekulativahyresvärdar borde tjäna på att ha kvar en äldre kvali-tetsgedigen och funktionsduglig inredning som barakräver normalt underhåll och enklare förbättringsåt-gärder. S.k. standardhöjningar tycks många gångermera handla om att byta ut sådant material mot nyaplast-, metall- och blandmaterial och om att göra nyaplanlösningar för att ge möjlighet till en höjning avpriset på lägenheten och på hela fastigheten. I självaverket handlar det i stället på lång sikt inte sällan omen standardsänkning.Givetvis finns det skäl till byten av t.ex. uttjäntavitvaror för att i stället ersätta dem med de senasteenergisnåla freonfria varianterna. kan ocksågenomgripande ändringar behövas för stambyten, föratt byta ruttna fönsterbågar, för att riva upp och ersät-ta fukt- och mögelskadade golv och väggar, för attförbättra ventilationen, för att byta från dyr direktver-kande el till vattenburen värme m.m.Jag tror att de flesta är införstådda med förbätt-ringsåtgärder som har med säkerhet, hälsa, miljö ochenergihushållning att göra. Det är inte i sådana fallsom man är oense. Däremot kan uttryck som "ettobjektivt hyresgästintresse", "lägsta godtagbara stan-dard" och "beaktansvärt intresse" lätt användas feloch just bli verktyg för den oseriöse hyresvärden, såatt denne kan driva igenom fördyrande och mångagånger helt onödiga ombyggnader i syfte att få högreinkomster från fastigheten.Hyresnämndens motiv för avslag avseende utfö-rande av viss åtgärd borde inte bara vara att hyresgäs-ten drabbas särskilt hårt på grund av sjukdom, högålder e.d. Det skall också kunna handla om estetiskaeller praktiska skäl, t.ex. att planlösningen inte behö-ver ändras därför att den passar den boende som denär. Även berättigade krav på en varsam ombyggnadoch möjligheten att premiera ekologiskt hållbarakretsloppsbaserade och hälsosamma lösningar måstevägas in i nämndens beslut.Principen bör enligt min mening vara att repara-tion går före utbyte. Precis som överallt annars i vårtsamhälle måste resurshushållning vara ledstjärnan.Propositionens huvudsyfte med ändringarna är attstärka hyresgästernas inflytande. I det här fallet serjag dock inte att den boende, hyresgästen, ges enrimlig chans att få sina verkliga behov prövade gen-temot fastighetsägaren i Hyresnämnden.Herr talman! Med dessa ord yrkar jag bifall till re-servation 13 avseende mom. 10.Anf. 28 ():Herr talman! Riksdagsmajoriteten föreslår i betän-kandet ett flertal åtgärder som syftar till att minskasåväl den enskilde hyresgästens inflytande över sittboende som hyresvärdens inflytande över sin fastig-het. Resultatet blir fördyrande och kompliceraderegler som enbart leder till en sämre fungerande hy-resmarknad.I betänkandet föreslås att den gamla regeln återin-förs om att endast en förhandlingsordning får gälla förett och samma hus. Det är anmärkningsvärt att Cen-tern är med på denna återställare. hade ingaproblem med denna fråga i den borgerliga regeringen.Jag arbetade själv som politiskt sakkunnig i Stats-rådsberedningen och skötte förhandlingen för mittparti i den här frågan. Men har tydligen byttfot sedan regeringstiden och fram till i dag.Skälet till detta känner jag inte till.Enligt talarlistan deltar inte i dagens de-batt. Kanske vill man förbigå denna omsvängningmed tystnad. Jag ser att finns här ikammaren. Hon har således möjlighet att förklaravarför bytt fot.Genom förslaget kommer en konkurrerande före-nings avtal om förhandlingsordning att bli ogiltigt.Tillåts endast en förhandlingsordning kommer enmajoritet av hyresgäster att kunna påtvinga övrigahyresgäster en företrädare som dessa inte vill ha.Valfriheten inskränks, och organisationer eller andraförhandlingsordningar, som skulle kunna visa sig varaett bättre alternativ för hyresgästerna, förhindras attuppstå.Hyresgästernas intressen gagnas inte av att de blirutlämnade åt en monopolorganisation. När det gällerförhandlingssystemet borde utgångspunkten vara attparterna på marknaden, oavsett om det är fråga omorganisationer, enskilda hyresgäster eller hyresvärdar,är kapabla att själva finna lämpliga former för hyres-förhandlingarna.Den i betänkandet föreslagna förändringen innebärett lagkrav på monopol. avvisar ettinförande av monopolavtal även på detta område. Detär mycket tveksamt om förslaget att i lag hindra par-terna på bostadsmarknaden att sluta flera avtal omförhandlingsordning är förenligt med gällande före-ningsrätt. Föreningsrätten garanteras av regeringsfor-men och inbegriper avtalsrätt. Kravet på att det skallfinnas endast en förhandlingsordning per hus striderdärför mot den fria förhandlingsrätten.Majoriteten anser att "praktiska skäl som talar motatt tillåta flera förhandlingsordningar väger tyngre ände principiella skäl som kan åberopas mot den nuva-rande ordningen". Förenklingsskäl skulle alltså talaför monopol och inskränka den fria förhandlingsrät-ten. Så lättvindigt åsidosätter majoriteten en grundvali rättssamhället - den fria förhandlingsrätten.Det måste anses både rimligt och välmotiverat atthyresgästerna har kvar sin möjlighet att välja vilkenhyresgästorganisation som skall företräda dem vidhyresförhandlingen.Herr talman! Majoriteten inskränker hyresgäster-nas möjlighet att finna olika former för kollektivaförhandlingar. Dessutom föreslår man inskränkningari hyresgästernas möjlighet att ställa sig utanför denkollektiva förhandlingsordningen. En hyresgäst fårenligt förslaget inte välja att redan vid tillträdet till enlägenhet förhandla med hyresvärden om egna villkorför avtalet. Möjligheten till individuella lösningar,som passar den enskilde hyresgästen bättre än denkollektiva utformningen av villkoren, elimineras ipraktiken.Ett genomförande av förslaget är en allvarlig in-skränkning. Det är närmast att jämföra med enomyndighetsförklaring av hyresgästerna. Kristdemo-kraterna avvisar den integritetskränkning som dettaleder till för den enskilde. Negativt är vidare attbruksvärdessystemets grundläggande syfte att få tillstånd en hyressättning i enlighet med hushållens all-männa värderingar försvåras.Majoriteten föreslår en utökad reglering av hurhyresgästinflytandet bör utövas vid en standardhöjan-de åtgärd som går utöver vad som krävs för att uppfyl-la lägsta godtagbara standardnivå. Kristdemokraternainstämmer i behovet av att hyresgästerna har ett infly-tande över vilka åtgärder av den karaktären som skallvidtas. Däremot anser vi att majoritetens förslag inteutgör det lämpligaste tillvägagångssättet för ett sådanthyresgästinflytande. Förslaget är i alltför hög gradägnat att leda till onödiga tvister och konflikter.I första hand bör ordningen vara den att det stad-gas i hyresavtalet hur frågor rörande standardhöjandeåtgärder skall regleras. Då vet såväl hyresgäst somhyresvärd under vilka förhållanden sådana åtgärderfår vidtas och hur de eventuellt skall reglera hyresni-vån. Problemet är dock att det stora flertalet av hy-resavtalen , på grund av att avtalsfriheten varitoch är inskränkt, inte reglerar detta. I stället har manvarit utlämnad till lagstiftning som godtyckligt be-handlat såväl hyresgästens som hyresvärdens intres-sen. Värt att påpeka är att det även i propositionenframhålls att hyresvärdar och hyresgäster i ökandeomfattning finner gemensamma lösningar på frivilligväg och att många bostadsföretag ser hyresgästinfly-tandet som ett konkurrensmedel.Jag står bakom samtliga kristdemokratiska reser-vationer i betänkandet men yrkar bifall endast tillreservationerna 1 och 11.Anf. 29 () replik:Herr talman! Jag har en fråga till inte att det kan varaproblem med flera förhandlingsordningar i ett ochsamma hus; medför inte det risker för bruksvärdessys-temets principer att likvärdiga, likadana lägenheterskall ha samma hyresnivå? Är det genom förhandling-ar man skall avgöra sådant? Skall inte bruksvärdessys-temets principer gälla i en sådan situation?Anf. 30 ()replik:Herr talman! Vi vill ha konkurrens även på dettaområde. Vi utgår från den enskildes möjligheter. Vivill inte att den enskilde skall vara bunden till en endaorganisation som förhandlar. Vi vill att man skallkunna få fram alternativ.Tyvärr är det så att det bara finns en starkhyresgäströrelse, som nästan har monopol på detta. Vihar sett otaliga exempel på hur man missbrukar sinställning och inte tillvaratar den enskildes möjligheteroch rättigheter och inte tillgodoser den enskildessynpunkter på hur det skall skötas. Det behövs san-nerligen konkurrens även på detta område!Anf. 31 () replik:Herr talman! Tillsammans med ochFolkpartiet har vi en reservation om att stärka justhyresgästinflytandet när det gäller ombyggnader. Mendet som pratar om nu - konkur-rens - luktar marknadshyra, där den starke i kraft avförhandling kan fixa sig en billigare lägenhet än densom är svag. Jag tycker att det rimmar illa med detsystem som vi har i och vars kvalitet vikan förbättra.Anf. 32 ()replik:Herr talman! Även i dagens system har lägesfak-torn, dvs. var lägenheten är belägen, en betydelse. Såtycker jag att det skall vara också. Däri-från är steget långt till det som målarupp som en skräckbild, ett system med ren marknads-hyra.Anf. 33 ():Herr talman! betänkande nr 5innehåller ett antal s.k. återställare, som vi redan harhört här. Förslag förs fram om vissa ändringar i hy-reslagen och hyresförhandlingslagen. Syftet medändringarna är att stärka hyresgästernas inflytandeoch ställning, så att balansen mellan hyresvärdarnaoch hyresgästerna återställs.Viktigt i balansen mellan parterna har dock varitatt en fastighetsägare har möjlighet att bedriva ratio-nell fastighetsförvaltning som en hyresgästhar möjlighet att i rimlig utsträckning ha inflytandeöver bostaden.Orsaken till återställarna är att under förra man-datperioden beslutades om en rad ändringar i hyres-förhandlingslagen och hyreslagen, och de trädde ikraft . De flesta av dessa änd-ringar har gjort att det råder obalans på hyresmarkna-den, till hyresvärdens fördel.Propositionen har föregåtts av en enmansutredningsom överlämnade delbetänkandetÄndringar i hyresförhandlingslagen - Hyresgästinfly-tande vid ombyggnad m.m.En av ändringarna som gjordes var attförbudet mot flera förhandlingsordningar för ett ochsamma hus avskaffades. I det beslut som vi skall ta föreslår utskottsmajoriteten att detta förbud åter-införs och att det är antalet lägenheter som förhand-lingsordningen kan förväntas komma att omfatta somskall vara vägledande för vilken förhandlingsordningsom skall gälla.I reservationerna från moderater och kristdemo-krater påstår man att fattar beslut i enlighetmed förslaget i propositionen innebär det att ges monopol på kollektivaförhandlingar. Dessutom påstår ,som vi redan har hört här, att förbudet mot flera för-handlingsordningar skulle strida mot regeringsfor-mens regler om föreningsfrihet.Ibland förstår jag inte varifrån ochKristdemokraterna får alla sina påståenden. Det ärfritt fram för hyresgästerna att bilda vilken intresseor-ganisation de vill, och det är också möjligt för dennaeller dessa föreningar att få förhandlingsordningen fören fastighet, under de förutsättningar som har nämntstidigare. Det är fritt fram för ochUlf att bilda en hyresgästförening som intetillhör de nu befintliga, och lagstiftningen är neutralvad avser val av förhandlande hyresgästorganisation.Utskottsmajoriteten tycker också att det är själv-klart att en hyresgäst även i fortsättningen har rätt attlåta den egna lägenheten stå utanför det kollektivaförhandlingssystemet. Vi tycker däremot att en för-handlingsordning som huvudregel skall omfatta samt-liga bostadslägenheter, alltså även outhyrda. Däremotkan hyresgästen och hyresvärden komma överens omatt hyresavtalet inte skall innehålla en förhandlings-klausul. Denna överenskommelse kan dock inte görasförrän efter tre månader.Det är rimligt att en hyresgäst informerar sig omvad det innebär att stå utanför det kollektiva förhand-lingssystemet. Enligt nuvarande regler har hyresgäs-ten alltid och rätt att ställa sig utan-för detta system. Det har inneburit att en del oseriösahyresvärdar som villkor för uthyrning kräver att nå-gon förhandlingsklausul inte skall ingå i avtalet elleratt en hyresvärd lockar med lägre hyra om hyresgäs-ten förhandlar enskilt. Hyresvärden har genom 1994års lagstiftning fått större möjligheter att välja denhyresgäst som är beredd att betala mest.Även genom lagändringen 1994 utökades möjlig-heten för hyresvärden att själv bestämma inflyttnings-hyran. Han kan göra detta genom att hyra ut till enhyresgäst som accepterar ett hyresavtal utan förhand-lingsklausul, varigenom hyresvärden inte behöveriaktta den primära förhandlingsskyldigheten. Dettaanser vi kan leda till en höjning av hyresnivån ochdärmed drabba särskilt de ekonomiskt svaga hushål-len och leda till en ökad boendesegregation. Ipropositionen föreslås att en hyresvärd som vill höjahyran i samband med uthyrning av en lägenhet somomfattas av en förhandlingsordning först måste iakttaden primära förhandlingsskyldigheten.Den s.k. passivitetsregeln infördes också i hy-reslagen . Den innebär i korthet föl-jande: Om hyresvärden vill höja hyran och samtidigtbinda hyresgästen till den begärda hyran skall hanskicka ett skriftligt meddelande till hyresgästen. Imeddelandet skall ingå hyreshöjning, det totala hyres-beloppet, den dag från vilken den nya hyran gällersamt det datum då hyresgästen senast måste ha mot-satt sig hyreshöjningen för att den inte skall börjagälla. Meddelandet skall dessutom innehålla uppgiftom att hyresgästen blir bunden av sin passivitet omhan inte motsätter sig kravet.I propositionen föreslås att tillämpningsområdetför passivitetsregeln begränsas på så sätt att den ifortsättningen skall vara tillämplig endast på hyresav-tal som gäller för obestämd tid och som avser lägen-het som är belägen i ett hus med förhandlingsordningmen som inte omfattas av denna. Genom detta förslagkommer regeln inte att kunna tillämpas mot hyresgäs-ter som omfattas av det kollektiva förhandlingssyste-met.Herr talman! Utredaren har också lagt fram förslagtill ett nytt system för hyresgästinflytande vid förbätt-rings- och ändringsarbeten. Det nuvarande systemethar stora brister och utnyttjades av oseriösa fastig-hetsägare fram till , då det i förordningenom statliga bostadsbyggnadssubventioner infördesbestämmelser om hyresgästinflytande som förutsätt-ning för statligt stöd vid ombyggnad av hyreshus.Bestämmelsen i förordningen upphör i och med dennalags ikraftträdande.Det nya förslaget innebär att en fastighetsägare fårutföra en standardhöjande åtgärd endast om den hargodkänts av de berörda hyresgästerna eller - om åt-gärden avser gemensamma utrymmen - av en majori-tet av hyresgästerna i de berörda lägenheterna.Under beredningen av detta ärende har vi i ut-skottsmajoriteten funnit att det finns några oklarheterkvar i hyresförhandlingslagen och i hyreslagen som vivill ge regeringen till känna.Det gäller möjligheten att få en förhandlingsord-ning slopad. Vi föreslår regeringen att till riksdagenåterkomma i lämpligt sammanhang med förslag tilländring. Enligt utskottets mening bör hyresnämndensmöjlighet att upphäva en förhandlingsordning integöras beroende av att en tvist om införande eller slo-pande av förhandlingsklausul hänskjuts till nämnden.Vi vill också peka på reglerna om påföljd. Utskot-tet delar regeringens uppfattning om val av sanktions-form, och detta förslag bör genomföras. Det somsaknas och som regeringen bör komma tillbaka tillriksdagen med är hur påföljden skall utformas förhyresvärd som redan genomfört av hyresgäst integodkänd renovering.Vi ser det också som nödvändigt att se över rättenatt säga upp ett hyresavtal inför en större ombyggnad.Utskottet delar regeringens mening när det gällermotiven till att inte ändra i hyreslagens § 46, menunder beredningen av ärendet har utskottet kommit tilluppfattningen att det kan finnas anledning till attöverväga utformningen av lagrummet på nytt.Enligt utskottets mening bör övergångsbestäm-melsen i huvudsak gälla enligt förslaget i propositio-nen men med en undantagsregel som innebär att omhyresvärden ingått bindande avtal om utförandet av enombyggnadsåtgärd med entreprenör eller annan såskall de nya reglerna inte tillämpas. För att hindrasnabba upphandlingar inför lagens ikraftträdande bördetta endast gälla upphandlingar som avslutats medbindande avtal före den 1 december 1996.Slutligen föreslår utskottet att dispens från vissaregler i hyreslagen m.m. kan ges enligt den lydelsesom finns i bilaga 2 till betänkandet. Detta gällerfrämst försöksverksamhet med kooperativ hyresrättsom förutsätter ett medlemskap i den förening somupplåter lägenheten.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottets hem-ställan och avslag på samtliga reservationer.Jag har inte glömt bort de frågor som ställts. Jaghoppas kunna komma tillbaka till dem i de replikskif-ten som jag förutsätter kommer.Anf. 34 () replik:Herr talman! Jag har tre frågor till . om det objektiva hyresgästintresset. Är det intetill nackdel för hyresgästerna att ett uttryck som nor-mal, modern standard skall vara vägledande för denupprustning som man gör? Medför det inte ett under-läge för hyresgästerna när de kommer till hyresnämn-den och hamnar i en sådan situation?Det är bra att funderar över dettamed uppsägning vid större ombyggnad. Jag skullevilja fråga: I vilka situationer anser attdet här skulle kunna prövas, dvs. att man inte skallsäga upp hyresavtalen? Vilka svårigheter har LenaLarsson sett som föranleder utskottet att uttryckadenna mening, att man skall se över detta?Den sista viktiga frågan är att produktionsbortfal-let - eller stödet, rättare sagt - vid nyproduktion ledertill allt högre hyror. Bruksvärdessystemet är i fara.Tänker fundera över de frågorna ocheventuellt komma med åtgärder? Annars är det riskför att vi tappar hela bruksvärdessystemet.Anf. 35 () replik:Herr talman! Det objektiva hyresgästintresset in-nebär en balansgång. Hyresvärden ellerfastighetsägaren har ju ett intresse av att värna omfastigheten och naturligtvis också sitt kapital - vi kanju inte komma ifrån att det är så - men detta handlarockså om att hyresgästerna skall ha rimligt inflytande.När man skall göra ett avvägande mellan två in-tressen är det alltid svårt. Det kommer naturligtvisockså att kunna visas i något ärende i hyresnämndenhur det objektiva hyresgästintresse som vi nu tar upp ilagen kommer att slå framöver.Owe tog upp frågan om omvandling avhyreslägenheter till bostadsrättsföreningar. Det har dåhänt att det har varit helt omöjligtför en tidigare hyresgäst att återgå till sin lägenhet.Jag har följt situationen i , och därkan man verkligen se hur fastighetsägare, som jagtrodde var seriösa, utnyttjar sina möjligheter somfastighetsägare.Anf. 36 () replik:Herr talman! Tyvärr tror jag att det här kommeratt utnyttjas ännu mer framöver, , efter-som nyproduktionen avtar, ombyggnationen ökar,trycket ökar och de bostadssökande blir fler. Det bliralltså fler tillfällen.När det gäller det objektiva hyresgästintresset harMiljöpartiet, och Vänstern varit överensom att man skall kunna ställa högre miljökrav påombyggnationer. Hade det inte varit ett bra sätt att fåfart på den utveckling som ligger i sin linda men sombehöver skjuts från alla möjliga håll, inte minst frånde boendes sida?Anf. 37 () replik:Herr talman! Det kommer att ställas miljökrav. IBostadspolitiska utredningen tas detta upp i nästanvarje avsnitt, och jag tycker att det är jättebra. Jag serfram mot att man skall kunna ställa högre miljökrav imånga situationer, och inte bara där det är statligapengar involverade. Även kommunerna skall kunnaställa högre krav vid ansökan om byggnadstillståndm.m. Vi avvaktar alltså Bostadspolitiska utredningenoch ser vad vi kan göra även när det gäller om- ochtillbyggnad och renovering.Anf. 38 ()replik:Herr talman! sade att det var frittfram att bilda en hyresgästförening även om det härförslaget skulle gå igenom. Det kan man då göra avtrivselskäl. Man kan sitta och prata om hyresfrågoroch trivselfrågor i området. Den viktiga frågan i ensådan förening borde dock vara att få till stånd för-handlingar. Men det räcker inte. Även om man i etthus lyckas samla en betydande minoritet som hargemensamma synpunkter på hur det skall skötas räck-er det inte, utan det måste vara en majoritet. Det ärdet som gör det så svårt att konkurrera med den etab-lerade hyresgästorganisationen.Det är inte heller lätt att byta från en förening annan, i och med att man inte beaktar hyresgäster-nas intressen när man skall bedöma detta. Att bytafrån en majoritet till en annan majoritet är lika fel.Man bör ta vara på minoritetens intressen och utgåfrån hyresgästens enskilda uppfattning. Det här för-slaget kommer att inskränka valfriheten och effektivtförhindra att alternativ, till gagn för den enskildehyresgästen, uppstår.Anf. 39 () replik:Herr talman! tar upp fråganom att bilda organisationer som tillvaratar hyresgäs-ternas intressen. Det är, som jag sade, fritt fram attgöra det.