prot · GL0947 · 1997-12-15 00:00:00 — Nej, jag tycker inte att den är rättvis.Men vi måste se till att alla får ett arbete. Det måstegälla även för kvinnor.Anf. 132 () re-plik:Fru talman! Jag kan hålla med om att målet skallvara att man har ett arbete. Men jag har svårt att förståvarför inte socialdemokraterna vill göra en analys avföräldraförsäkringen och titta på andra lösningar inomområdet. Jag sade i mitt anförande att en utredningborde göras på det här området.Anf. 133 ()replik:Fru talman! Jag sade alldeles till SiggeGodin någonting vad vi skulle göra när vi kommertillbaka . Jag hoppas att det även kan gällaIngrid Skeppstedt.Anf. 134 MARGARETAISRAELSSON (s):Fru talman! Det har talats mycket om familjer.Under en period fick man nästan känslan av att famil-jepolitiken helt hade gått över styr och att det hadeblivit allt sämre. Det kan finnas skäl att ändå under-stryka att det har skett en väsentlig förbättring på detekonomiska området då vi anslog 19miljarder till familjepolitiken och 1995 då anslagetvar mer än fördubblat och låg på 41 miljarder kronor.Ordet familj har blivit livligt diskuterat och huru-vida Socialdemokraterna är ett parti som talar omfamiljens situation.Jag tycker att det är ganska intressant att studera dereservationer som har fogats till socialförsäkringsut-skottets betänkande och där litet närmare se på hurman behandlar familjen och dess situation.Till , som talade med sådankraft här om regeringsdeklarationer, får jag säga att erreservation mot den socialdemokratiska familjepoliti-ken ju inte innehåller några längre stycken om någonannan syn på familjen. Jag hittar faktiskt inte ett ordom det mer än att familjerna själva skall få fatta be-slut. Det har vi ingen anledning att motsätta oss.I den moderata reservationen finns det en meningsom är ganska intressant, och som jag skulle vilja tamin utgångspunkt i när det gäller det som jag skulletala om, nämligen underhållsstödet. Där står nämli-gen: "Kärnfamiljen är viktig liksom äktenskapet ochandra familjebildningar och samlevnadsformer som,bygger på frivillighet. "Jag har ingen anledning att motsätta mig det hel-ler, men jag konstaterar ändå att det finns en annanfamiljesituation, som inte är en familjebildning, näm-ligen den ensamstående föräldern. Det är ju den en-samstående föräldern som vi talar om när vi tar uppfrågan om underhållsstöd.Det nya underhållsstödet är ju utformat så att detskall vara lätt och enkelt att räkna ut vilket stöd mankan erhålla och vilket stöd man skall få. För att ocksågöra det tydligt och administrativt klart, är det utfor-mat så att det skall grunda sig på den senaste taxeradeinkomsten. Både och har berört den diskussion som våra partier harhaft gemensamt med anledning av uttalanden av so-cialförsäkringsministern och en motion från Vänster-partiet kring hur man skulle kunna förbättra uttolk-ningen av detta med aktuell inkomst.Vi har föreslagit, och bildat majoritet i utskottetför, att man skulle ta hänsyn till om inkomsten harväsentligt förändrats sedan den blev taxerad. Dettahar vi givit regeringen till känna. Vi hoppas att vi fårveta närmare hur en sådan utformning skulle kunna seut i samband med vårpropositionen. Jag skulle gärnavilja understryka att det naturligtvis är så som utskot-tet kunde ta del av när besökteoss, alltså att det finns andra frågor som det också kanfinnas anledning att ta upp i ett sådant sammanhang.Flera talare har tryckt på behovet av kon-sekvensanalyser när vi gör förändringar. Utskottet harstått samlat kring uppfattningen att vi skall ha braunderlag för beslut.I samband med förändringen av underhållsstödetskedde det ju många förändringar mot bakgrund av ettstarkt påtalat krav att något måste göras. Vi ansåg,och vi fick tydliga rapporter från Riksrevisionsverketom, alltså den myndighet som granskar hur vi förval-tar allmänhetens och medborgarnas skattemedel, på bidragsförskottsområdet kunde tala om ettganska uttalat fusk. Detta måste vi komma till rättamed. Systemet kostade alldeles för mycket. Det varbakgrunden till den beredning som sedan kom att ske.Jag kan inte, som Moderata samlingspartiet gör isin reservation, uttala mig för tanken att det nya sys-temet är fullt av möjligheter till fusk. Jag har litetsvårt att se det, men det kan hända att partiets före-dragande i utskottet kan säga något om var ni harfunnit det fusket. Det måste vi i så fall naturligtvis tamed i våra framtida resonemang.I övrigt är det ju så att nugranskar genomförandet av det här förändrade sättetatt stödja barn som inte bor tillsammans med bådasina föräldrar. Där har det här med den aktuella in-komsten varit en punkt där vi har tyckt att vi inte kanvänta . Vi ville redan nu skicka med att ut-skottet har en stark synpunkt om att det här är en frågasom man måste komma till rätta med.Låt mig så kort bara beröra två frågor som harvarit uppe i tidigare inlägg. Den ena gäller umgänges-resorna. Det är en fråga som har behandlats i en nyproposition som lagutskottet nu har att behandla ochsom de kommer att ha en hearing kring under våren.Där kommer det också upp frågor som är litet grandav den art som tog upp, alltså frågorsom handlar om problemen i situationer där föräldrarbetalar underhåll trots att de inte har vårdnaden ombarnen eftersom barnen kan vara omhändertagna påannat håll. Jag kan tänka mig att de frågorna kan varaaktuella att ta upp också i det sammanhanget.Jag vill avslutningsvis säga att jag hoppas att vi fårmöjlighet att titta på de här frågorna mer samfällt isamband med den utvärdering som har lovat oss.Anf. 135 () replik:Fru talman! Jag vill bara helt kort ta upp detta medresekostnader för umgängesresor som MargaretaIsraelsson tog upp. Jag tycker att ni, som MonaBerglund sade här förut, skall ta julen på eroch åka hem och fundera över det förslag från rege-ringen som ligger i lagutskottet. Man riskerar att ställatill med mycket problem för föräldrarna när boföräl-dern skall bidra till dessa umgängesresor. Det kom-mer att vara ett problem.Vår modell är att man skall räkna in det här närman bestämmer vilket underhållsstöd som den andreföräldern skall betala för barnet. Då skall man ocksåräkna in detta med umgängesresor. Jag tycker att detär en mycket bättre modell. Det var en av de merkritiska synpunkter vi riktade mot det här förslaget. Vitycker nog ändå att man borde fundera över den delenän en gång.Anf. 136 ()replik:Fru talman! När det gäller umgäng-esresor uttalade vi ju samfällt från olika partier i be-tänkandet att vi hade önskat att den frågan hade kun-nat behandlas i samband med vårt betänkande för attså att säga ha ett samband med underhållsstödet. Nufinns det ju anledning att närmare titta på den diskus-sion som lagutskottet skall föra. Personligen skullejag vilja ta tillfället i akt att säga att jag tycker att detvore lämpligt om lagutskottet kanske tillfrågade soci-alförsäkringsutskottet eftersom flera av de frågor manhar att behandla har beröring med det stöd som vihandlägger i vårt utskott.Anf. 137 ():Fru talman! Socialdemokratin har med sin tillba-kablickande politik blivit till ett hot mot enskildamänniskors och familjers välfärd och trygghet. har visat att inte ens med demest optimistiska antaganden kan den öppna arbets-lösheten minska till . Massarbets-lösheten har bitit sig fast i vårt land.230 000 barn i har en eller två föräldrarsom är arbetslösa. Det är stora risker som dessa barnutsätts för socialt, psykiskt och materiellt. Och julängre arbetslösheten varar, desto större är påfrest-ningarna på barnen. Det vet vi.Därför är en politik för ökat företagande och nyajobb så central också ur ett familjepolitiskt perspektiv.Till följd av alla skattehöjningar som har kommit tillsedan 1994, och som har drabbat låg- och normalin-komsttagare särskilt hårt, har alltfler familjer drivits ini ett ökat bidragsberoende. I genomsnitt har ett vanligthushåll fått höjda skatter med mer än 15 000 kronorom året. betalar en svensk låginkomsttagarehögst skatt i världen.Catharina , familjeekonom på , skrev härförleden i om fyra-barnsmamman från Linköpingstrakten som i ett brevtill henne skrivit: "Egentligen borde man låta bli attkämpa som man gör och strunta i allt och bara leva påsocialbidrag. Då skulle vi få det lugnare, mysigare,inte så stressigt och arbetsamt, och på köpet skulle vifå en bättre ekonomi. "Hon fortsatte: "Är det inte dags att vi protesterar?Mot punktskatter, egenavgifter, fastighetsskatt, momsoch alla andra avgifter som urholkar vår ekonomi. Detär inte klokt att heltidsarbetande familjer inte fårekonomin att gå ihop. "visar i den här artikeln attbarnfamiljer med två arbetande föräldrar barahar marginellt mer pengar än familjer som lever påsocialbidrag. Skatterna för vanliga familjer har blivitså betungande att många lika gärna skulle kunnaövergå till att leva på socialbidrag, skriver CatharinaAndréen.Den verklighetsbilden bekräftas av LO i en rap-port inför den socialdemokratiska kongressen. Denvisar att barnfamiljerna är en av de grupper somdrabbats allra hårdast av den socialdemokratiskapolitiken de senaste åren.Skatteminister signalerade efterdetta, om än svagt, att regeringen nog kunde tänka sigatt sänka skatterna för låg- och normalinkomsttagare.Men på socialdemokraternas kongress kom beskedfrån högsta ort. Statsministern gjorde klart att det inteblir några sänkta skatter för låg- och normalinkomst-tagare. "Nej, det blir inga sänkta skatter", sade han.I stället skulle barnbidragen lösa dagens problem.Låt oss då titta närmare på den föreslagna barnbi-dragshöjningen med per barn. Nioav tio familjer med ett barn kommer att få behållamindre än hälften av höjningen av barnbidraget. Res-ten äts upp av den höjning av egenavgifterna med 1 %som sker . Uppemot hälften avalla familjer med ett eller två barn, vilket är så mångasom 390 000 familjer, kommer inte att få behållanågonting alls av barnbidragshöjningen. 30 000 av defamiljerna är ensamstående med barn.Det klingar därför falskt i mina öron när GöranPersson skriver så här i : "För oss i soci-aldemokratin står rättvisan i centrum. Efter en nöd-vändig men smärtsam saneringsfas ska rättvisan stär-kas. När ekonomin växer ska de som burit de tyngstabördorna i saneringen av de gemensamma finansernastå främst. Barnfamiljerna och de sämst ställda pen-sionärerna står först i tur. "Totalt har familjerna drabbats av skattehöjningarpå mer än . Och frånoch med blir det alltså än värre. Skatterna ärinte heller omfördelande, vilket brukar vara standar-dargumentet för höga skatter. Man skall ta från och ge till de fattiga, som ni socialdemokraterbrukar säga. En närmare granskning av hur det verkli-gen ser ut ger tvärtom ett ganska oroväckande resul-tat. Av regeringens egen finansplan, bil. 7, framgårdet att låginkomsttagarna får betala mer i skattän de får i sociala transfereringar. Netto rör det sigom hela i år.Staten beskattar människor så hårt att de förlorarkontrollen över sina egna liv. Den starka staten hargivit oss de svaga medborgarna. Fyrabarnsmammanfrån visar hur aktiva medborgare lätt för-vandlas till passiva klienter.Förutsägbarheten - det är grunden för tryggheten;att man vet vad som händer , i övermorgon,och - finns inte längre.Beroendet av politiken är djupt olyckligt. Indivi-der och familjer behöver stabila spelregler och ut-rymme att själva kunna planera sin ekonomi. De alltmindre marginalerna gröper ur välståndet och trygg-heten. är många människor mer beroende avregeringens och beslut för sin inkomst änav sin egen insats.Det är nu hög tid att växla sänkt skatt mot sänktabidrag och på så sätt öka människors egen trygghet istället för att, som regeringen och snart ocksåriksdagen är i färd med att göra, öka bidragsberoendetgenom höjda skatter och höjda bidrag.Svenska barnfamiljer är i akut behov av en socialskatteväxling!Fru talman! Med det yrkar jag bifall till reserva-tion 24.Anf. 138 MARGARETAISRAELSSON (s):Fru talman! Ett tag övervägde jag om det var felatt begära replik på ett sådant här uttalande, därför attdet skulle kunna ge det mer uppmärksamhet än detförtjänar. Å andra sidan bör det inte stå oemotsagt.Det blir litet märkligt när man jämför människornai vårt samhälle och sammanför dem alla till någotslags medelmänniska. Man säger att medelmänniskanbetalar för mycket skatt och att medelmänniskan intefår de bidrag hon behöver - eller får för mycket bi-drag; jag är litet osäker på konsekvenserna.Sanningen är egentligen den att den som lidermest under skatter - om vi skall använda den typen avuttryck - sällan är den medborgare som är i behov avbidrag. Det resonemang som Moderata samlingspar-tiet för går ju ut på att om människorna inte behöverbetala skatt kommer de att klara sig utan barnbidrag,bostadsbidrag, föräldraförsäkring för att kunna varalediga med sina barn eller för all del underhållsstödnär den andra föräldern inte vill betala. Det är natur-ligtvis inte riktigt.Däremot kan man alltid föra en diskussion om hurman vill utforma samhället, vilka skatter man vill ta utoch hur man vill jämna ut inkomster mellan medbor-garna. Det är en ideologisk fråga. Där skiljer sig högstväsentligt den socialdemokratiska ideologin från denmoderata. Men slutledningen om hur man löser sam-hällsproblem och hur man underlättar för deltidsarbe-tande lågavlönade kvinnor kan ändå inte anses riktig.Anf. 139 ():Fru talman! Jag är rätt glad att det finns en ideo-logisk skiljelinje mellan oss. Det gör sig till tolk för är att socialdemokratisk ideo-logi innebär att man skall betala så höga skatter sommöjligt och få så höga bidrag som möjligt. Den politi-ken stöder inte jag.Vad jag visade i mitt anförande var att svenskalåginkomsttagarfamiljer betalar högst skatt i världen.De betalar så mycket skatt att de är helt beroende avbidrag. Det nya som har hänt, vilket också framgår avfinansplanens bilaga, är att låginkomsttagare i Sverigenu betalar mer i skatt än vad de får i sociala transfe-reringar. Detta har inte skett tidigare. De betalar9 mer i skatt än vad de får i sociala transfere-ringar. har visat att ett socialbidrags-hushåll i genomsnitt betalar i skatt och får21 i socialbidrag.Jag tycker att den här utvecklingen är djupt olyck-lig, och jag är orolig för den. Jag är orolig för vad detinnebär för ett samhälle där alltfler inte klarar sig påsin inkomst, där alltfler är beroende av de beslut somfattas i riksdag och av regeringen.Jag vill ge fler barnfamiljer möjligheten att leva påsina egna inkomster och på det sättet kunna känna dentrygghet det innebär att förfoga över sin egen eko-nomi. Det var det som mitt anförande gick ut på, ochdet är det som är grunden för en trygg familjepolitik.Den utveckling som vi ser nu som socialdemokraternabär ansvaret för går långt bort från detta. Ni ökarbidragsberoendet, och ni höjer skatterna. Det kommeratt innebära att fler familjer saknar tryggheten i attkunna leva på sin egen lön.Anf. 140 MARGARETAISRAELSSON (s):Fru talman! Protokollet får väl utvisa vad jag sadei fråga om ett samband mellan att betala höga skatteroch att själv få höga bidrag.Det här ger en liten inblick i vad vi skall diskuterai samtal mellan partierna , och det ärintressant att få en försmak av det.Låt mig bara understryka att vi inte betalar skattför att få tillbaka bidrag i form av familjepolitiskaåtgärder, utan vi betalar skatt för andra åtgärder. är sådana att vi betalar för budgetunderskott. Jagtror att de flesta av oss tycker att det vore trevligt omvi kunde slippa den typen av skatteinbetalningar. Menmånga av oss vet också att vi måste klara av detta ochgöra rätt för oss, och då ingår det naturligtvis att vialla får bidra. Det är det vi kallar skatt efter bärkraftoch att var och en av oss efter förmåga hjälper till isaneringen av statsfinanserna. I den situationen kanvi, oavsett parti, göra överväganden om när vi intebehöver betala skatt för att klara av en hög arbetslös-het, för att betala frukterna av en dåligt handlagdekonomi av tidigare regeringar. Då kan vi funderaöver vad vi vill göra med det ekonomiska utrymmet,vad vi vill använda de pengarna till. Men man kaninte vända på det.Den kontokortsekonomi som man har använt sigav i borgerliga regeringar håller inte. Vi skall ha ord-ning på finanserna. Vi sparar ihop till det vi har rådmed och betalar för det gemensamt. Vi gör inte förstslut på pengarna och säger att när vi har sanerat finan-serna och barnfamiljerna, pensionärerna och de ar-betslösa har ställt upp skall vi sänka skatterna. Det ärinte den rätta slutledningen.Anf. 141 ():Fru talman! Kontokortsekonomin var det väl so-cialdemokrater som stod för och inte moderater.Vi kan också se hur det såg ut när den borgerligaregeringen tog vid 1991. Då var det finanskris, fastig-hetskris, ekonomisk kris och arbetslösheten steg. Denhär debatten brukar vi föra här i kammaren.Jag vill försöka anknyta till någonting positivt somMargareta sade. Hon sade att människorskall betala skatt efter bärkraft. Låt mig säga någotviktigt: Att man tar hänsyn till försörjningsbördan ären väldigt sund tanke.Med den grunden tror jag att t.o.m. efter diskussion skulle kunna inse att ett extragrundavdrag med per barn och år skulleinnebära oerhört mycket för barnfamiljerna. Detskulle motsvara ett barnbidrag på i månaden.Vi skulle på det viset ta hänsyn till försörjningsbördanoch ge fler barnfamiljer möjlighet att leva på sinaegna inkomster och inte vara beroende av bidrag.Vi skall se till att vi får den sociala skatteväxlingsom svenska barnfamiljer är i behov av.Anf. 142 MARGARETAISRAELSSON (s):Fru talman! Jag ber om ursäkt för att vi på dettasätt frestar på kammarens tålamod med oss.Låt mig avslutningsvis säga att det när vi talar omgrundavdrag och låginkomsttagare egentligen är denkommunala skattesituationen som är den viktiga frå-gan.De barnfamiljer som jag träffar när jag går på da-gis eller fritidsverksamhet med min dotter talar väl-digt sällan om att det är viktigt att betala mindre skatt.De talar om helt andra saker. De undrar hur mångabarn det är i gruppen på lekis. De undrar hur det skallbli när barnen börjar skolan. De undrar hur vi skallkunna utforma en bra miljö kring barnens skolgång.De undrar hur vi skall kunna erbjuda ett föreningslivoch fritidsalternativ där barnen och familjerna utifrånett valfrihetsperspektiv kan mötas av ett brett spekt-rum av kultur, idrott och andra verksamheter. Det ärnågonting som man faktiskt får ut av de kommunalamedlen.Det handlar om valfrihet. Ja, det gör det. Men dethandlar också om hur man använder skattemedel.Anf. 143 ():Fru talman! Jag är glad att talmannen ger mig enreplik, eftersom fick en extrareplik på mitt anförande. Det ger mig möjlighet attreferera till en undersökning som visar att svenskabarnfamiljer delar min uppfattning om att det är bättremed sänkta skatter än höjda bidrag. Fyra av femsvenskar vill ha sänkta skatter i stället för höjda bi-drag. De vill ha känslan av att kunna förfoga över sinegen inkomst. De vill kunna fatta beslut och känna attde gör det på den grund som deras egen insats hargivit möjlighet till.Det är det som är trygghet, behöver inte vara beroende av bidrag i så storutsträckning, utan man kan leva på sin egen lön. Detär det som ger trygghet. Det är det som ger stabilitet.Det är det som ger trygga familjer. Det är därförsvenska barnfamiljer behöver den sociala skatteväx-lingen.Med den socialdemokratiska politiken blir det ba-ra höjda skatter och höjda bidrag. Beroendet av poli-tiska beslut som fattas på regeringssammanträdenaoch i denna kammare bli bara större. Det är det somvi måste komma ifrån.Svenska barnfamiljer är myndiga att i större ut-sträckning förfoga över sina egna beslut och kännaden trygghet som det innebär att kunna leva på sinegen lön.Anf. 144 TALMANNEN:Jag vill på förekommen anledning erinra om attdetta inte var något replikskifte utan en serie kortaanföranden på högst , eftersom var sista anmälda talare på listan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )8 § Invandrare och flyktingar m.m. och åter-kallelse av uppehållstillståndFöredrogsSocialförsäkringsutskottets betänkande 1997/98:SfU2Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar m.m.(prop. 1997/98:1 delvis och skr. 1997/98:23)betänkande 1997/98:SfU7Återkallelse av uppehållstillstånd (prop. 1997/98:36)Anf. 145 (m):Fru talman! Då hoppar vi raskt över till ett heltannat utgiftsområde, nämligen det som rör flykting-och invandringspolitik.Flykting- och invandringspolitik - framför alltflyktingpolitik - är i högsta grad en internationellfråga. Flyktingpolitiken är större än invandringspoli-tiken. Det finns långt fler flyktingar runt om i världenän vad vi någonsin kommer att kunna ta emot här iSverige. Vi måste därför inrikta vår politik på dettaområde mot att ge så många människor skydd sommöjligt. Vi måste också verka för att så många männi-skor skall kunna återvända till sina hemländer sommöjligt.Det skall vi göra tillsammans med en rad andraländer i EU, FN och andra regionala organisationer.Alla skall vi delta i detta mycket viktiga arbete. Det ärhär de stora insatserna för flyktingarna kan göras.Det gäller förebyggande insatser av viktig art. Detgäller utvecklingshjälp och hjälp till migrationspoli-tiska åtgärder av olika slag i närområdena. Det gälleratt försöka stävja konflikter där de börjar uppstå. Detär också frågan om att göra insatser för repatriering.Detta är de viktigaste områdena när det gäller svenskflyktingpolitik.Vidare får asylrätten inte urholkas. Flyktingkon-ventionen stadgar vilka regler och normer som viländer som har undertecknat flyktingkonventionen haratt rätta oss efter.Rätten till asyl är helig och måste upprätthållas ialla lägen. Inget land kan gå ifrån detta utan att det fårkritik. Det måste finnas övervakningssystem därvid-lag.Inget land löser självt flyktingpolitiken genom attta emot många och stora mängder av flyktingar. Detmåste samarbetas på en rad olika sätt, som jag nysssade.Inget land, fru talman, kan hantera en fri invand-ring. Det måste finnas en reglering av invandringenför att man skall kunna klara asylrätten och familjeå-terföreningen. Länderna runt omkring, inte minst iEuropa, har litet olika traditioner när det gäller hurman hanterar asylrätten och vilken typ av invand-ringspolitik man för. Men flyktingkonventionen finnsalltid i botten.EU:s slutna Amsterdamfördrag ger möj-ligheter och också förpliktelser vad gäller ökad sam-verkan. Kommissionen har tagit en rad initiativ ochavser ta ytterligare initiativ för att arbeta fram gemen-samma regler och förhållningssätt.Man har bl.a. lagt fram ett förslag om gemensam-ma åtgärder vid tillfälliga uppehållstillstånd. Man villvisa ungefär vilka mottagningsförhållanden som bor-de gälla. Man vill också försöka få fram system förbördefördelning och också för vilken typ av asyl-prövningsförfarande man skall ha när det gällermassflyktsituationer. Man vill också gå vidare och sehur tredjelandsmedborgares inresemöjlighet och rör-lighet skall utvecklas och förbättras.Detta är mycket viktiga saker, och arbetet kommeratt ta . Jag är säker på att nationerna är rättoense på många olika punkter i detta sammanhang,men det gemensamma arbetet måste icke desto mind-re påbörjas.EU-länderna har redan enats om en Eurodackon-vention. Det gäller hur man tar fingeravtryck påasylsökande för att förhindra att de söker asyl i olikanamn i flera olika länder. Man har fingeravtrycksre-gister och kan jämföra. Man har inte börjat arbetafullt ut, men arbetet pågår för att fullständiga dettaförfarande.Dublinkonventionen ger också möjligheter för enasylsökande att alltid få asylsökan prövad i någotland. Man kan också förvisa en asylsökande tillbakatill det land där vederbörande först borde ha sökt asylom detta land har undertecknat Dublinkonventionen.Sverige måste ge stöd till samarbetet inom FN. Vimåste ge ett stöd till UNHCR. Vi måste ge ett stöd tillkonfliktförebyggande åtgärder av olika slag, och vimåste ge ett starkt stöd till samarbetet inom EU pådetta område.Vi kan se exempel på hur det går om maninte vidtar flyktförebyggande åtgärder i ett tidigt ske-de. Det gäller situationen i framför allt norra . Därkan man tydligt se hur stormklockorna ringer.