prot · GK09101 · 1997-05-13 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1996/97:101Tisdagen den 13 majKl. 15.00 - 15.5318.00 - 18.42Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 7 maj.2 § Meddelande om fördröjda svar på interpel-lationerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1996/97:282Till riksdagenInterpellation 1996/97:282 av ()om finansiell samordning mellan sjukförsäkringen ochhälso- och sjukvården.Interpellationen kommer att besvaras måndagenden 26 maj 1997.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 25 april 1997Maj-Inger KlingvallInterpellation 1996/97:285Till riksdagenInterpellation 1996/97:285 av () om avvisning av personer med anknytning tillmilitant organisation.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den20 maj 1997.Skälet till dröjsmålet är utlandsresor.Stockholm den 29 april 1997Pierre SchoriInterpellation 1996/97:280Till riksdagenInterpellation 1996/97:280 av omskydd av gammelskog.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den27 maj 1997.Skälet till dröjsmålet är utlandsresa.Stockholm den 28 april 1997Anna LindhInterpellation 1996/97:287Till riksdagenInterpellation 1996/97:287 av ()om radioaktivt metallskrot.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den27 maj 1997.Skälet till dröjsmålet är utlandsresa.Stockholm den 29 april 1997Anna LindhInterpellation 1996/97:283Till riksdagenInterpellation 1996/97:283 av ()om svenska språket i EU.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den27 maj 1997.Skälet till dröjsmålet är utlandsresor.Stockholm den 5 maj 1997Lena Hjelm-WallénInterpellation 1996/97:284Till riksdagenInterpellation 1996/97:284 av () om dödsstraff.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den27 maj 1997.Skälet till dröjsmålet är utlandsresor.Stockholm den 5 maj 1997Lena Hjelm-WallénInterpellation 1996/97:288, 291 och 298Till riksdagenInterpellation 1996/97:288 av omvarvsstöd.Interpellation 1996/97:291 av om denelintensiva industrin.Interpellation 1996/97:298 av effektivare energianvändning.Interpellationerna kommer att besvaras måndagenden 2 juni 1997.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopningStockholm den 6 maj 1997NäringsministernEnligt uppdragC H FalleniusExpeditionschefInterpellation 1996/97:279Till riksdagenInterpellation 1996/97:279 av ()om underhållsstöd.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den27 maj 1997.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 7 maj 1997Maj-Inger KlingvallInterpellation 1996/97:290Till riksdagenInterpellation 1996/97:290 av () om en levande skärgård.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den20 maj 1997.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 6 maj 1997Ines UusmannInterpellation 1996/97:295Till riksdagenInterpellation 1996/97:295 av ()om olyckor i sjöfarten.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den20 maj 1997.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 6 maj 1997Ines UusmannInterpellation 1996/97:300Till riksdagenInterpellation 1996/97:300 av () om bostadstillägg för handikappade.Interpellationen kommer att besvaras måndagenden 26 maj 1997.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 7 maj 1997Maj-Inger Klingvall3 § Svar på interpellation 1996/97:261 om tra-fiksituationen i UmeåAnf. 1 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig om jagär beredd att ändra på beslutet rörande förändradsträckning av och E 4 i med hänsyn till demiljöpåfrestningar de nya vägdragningarna skulleinnebära.Den nuvarande nationella väghållningsplanen,som avser , innehåller beslut omutbyggnad av väg E 12 Holmsund-Umbukta medtotalt . Utbyggnaden under perio-den avser i sin helhet förbifart . För väg E 4Sundsvall-Haparanda finns beslut om utbyggnad medtotalt . Av dessa medel finnsinga avsatta för åtgärder i Umeå.Regeringen lämnade enproposition om infrastrukturinriktning för framtidatransporter till . Denna inriktning föreslogsligga till grund för trafikverkens infrastrukturplanerför . Beträffande investeringar inationella stamvägar föreslog regeringen i propositio-nen bl.a. att varje del av det nationella stamvägnätetbör byggas ut i den takt och ges den geometriskastandard som är motiverad av trafikförhållandena pårespektive del.När det gäller infrastrukturens intrångs- och barri-äreffekter föreslog regeringen bl.a. att nya transpor-tanläggningar bör lokaliseras så att de fungerar isamklang med sin omgivning och utformas med hän-syn till regionala och lokala natur- och kulturvärden.Riksdagen beslutade att antapropositionen och har därmed fattat beslut om bl.a.ekonomisk ram och inriktning för den nya nationellaväghållningsplanen.Regeringen har därefter beslutat om direktiv tillVägverket angående upprättande av långsiktiga planerför transportinfrastrukturen. När det gäller konsek-venser för markanvänding och bebyggelse angessärskilt i direktivet att den långsiktiga planeringen avnya transportanläggningar bör ske med hänsyn tillmark- och vattenområdens egenskaper och värdensamt till bebyggelsestruktur och boendemiljö. Ingreppi natur- och kulturvärden samt påverkan på ekosystemoch landskap bör särskilt beaktas.Vägverket skall sedan inom given ekonomisk ramoch enligt inriktning pröva vilka projektsom skall komma till stånd och upprätta förslag till nationell väghållnings-plan. I detta sammanhang får de planerade vägprojek-ten i prövas på nytt och ställas mot andra ange-lägna behov i stamvägnätet. Väghållningsplanenkommer att underställas regeringens prövning och jagönskar inte föregripa denna planeringsprocess.Anf. 2 ():Fru talman! Jag ber att få tacka kommunika-tionsministern för svaret på min fråga.Jag är väl medveten om att det förslag till beslutsom har antagit rörande framtida inriktningpå trafikplanering av transporter också har det härinnehållet. Som jag säger i min interpellation orsakarvägfrågor och brobyggen ofta en stark politisk debatt.Detta gäller inte minst . Även av interpellations-svaret framgår att alla ekonomiska medel för E 12under den kommande tioårsperioden kommer att tas ianspråk för utbyggnad runt Umeå.E 12 är en starkt trafikerad väg som förbinderVästerbottens kustland och södra inlandmed den norska kusten vid Mo i . Det kommeralltså inte några andra ekonomiska tillskott för denlånga delen. Vägen är en tät trafikerad väg för turister,för tunga transporter och för nyttotrafik. Det är åtskil-liga mil som kunde underlättas om vägstandarden kanbibehållas. Det är inte så märkligt att det uppstår oro när prioriteringarna ser ut som de nu gör ochstora geografiska områden lämnas utan stöd.I en miljöanalys av den planerade utbyggnaden avE 12 runt finner man stora problem. Det hand-lar om drygt 19 000 bilar som skall färdaslängs den nya vägen. Den kommer att bryta igenomSveriges största sammanhållna slätt norr om detta försämras förutsättningarna för ett framtidajordbruk på denna bördiga mark.Men inte bara det, naturmiljön försämras, land-skapsbilden förändras, friluftslivet fråntas givna möj-ligheter och skogsbruket påverkas. Sådana saker somgrusresurser, geologi, bullereffekter och luftförore-ningar påverkas i en negativ riktning. Denna slätt harett högt bevarandevärde när det gäller naturmiljö,med en jordbruksmark som klassas som områdestypA, dvs. högsta möjliga betyg. Här skall alltså en 13 mbred motorväg byggas - med tillfartsleder.Till de problem som nämnts kan adderasden påverkan som sker av de påfartsvägar som plane-ras i denna ombyggnad. Ett känsligt friluftsområde,Prästtjärn, kommer att få betydligt högre bullernivåer.Ca 7 000 bilar kommer att passera . Bullerni-vån blir runt , medan riktvärde för frilufts-områden ligger på 40.Brobygget vid Baggböle kommer att ge mycketnegativa effekter på skogsområdet mellan åkern ochälvsidan på norra sidan. Träningsbanan för joggningoch skidåkning vid travbanan och Röbäckslidenkommer att slås sönder. Ja, det finns åtskilligt mer attberätta om vad man i en miljöanalys kommit fram tillnär presenterat sina byggnadsplaner.Det skall därför bli mycket intressant att följa omregeringens förslag och beslut rörandeintrångs- och barriäreffekter kommer att beaktas i ettarbete som redan hunnit så långt i planeringen. Attvägbygget skall lokaliseras så att det fungerar i sam-klang med sin omgivning och att det dessutom skallutformas med hänsyn till regionala och lokala natur-och kulturvärden känns också bra.Nu återstår det bara handling. Det som kommer attgälla borde i rimlighetens namn redan nukunna beaktas när man gör en bedömning av dettavägbygge.Kommunikationsministern framhåller att det skallomprövas, och det är ett positivt besked. Jag förutsät-ter då att kommunikationsministern också följer denhär frågan i skenet av de skrivningar som är gjordaoch att också lever upp till regeringens ochriksdagens krav. måste man visa i handling att detinte bara är tomma ord av fromma förhoppningar utanpraktisk handling i form av värn om mark- och vat-tenområden, natur- och kulturvärden samt påverkanav ekosystem och landskap som direktiven till handlar om. Jag förutsätter att kommunika-tionsministerns svar här är en förstärkning avdessa direktiv.Anf. 3 ():Fru talman! Jag har egentligen ingenting att erinramot statsrådets svar. Formellt sett stämmer även detsom ministern säger om att skall prö-vas i nästa nationella vägplan. Men i verkligheten ärdet så att genom det beslut som fattade räknas som ett pågåendeprojekt. Därmed är det för en ren formali-tet att lägga in det i vägplanen för 1998-2007. Dettycker jag att statsrådet skall tala om för , för att inte inge falska förhoppningar om attVägverket gör nya prioriteringar.Sedan återstår förstås regeringens prövning. Därkanske ministern vill hålla öppet för att regeringenefter kohandeln med skall kunna gå emot sinexpertmyndighet, precis som i fallen med I 20 ochRiksskatteverkets regionkontor.Till vill jag säga att medlen tillUmeåprojektet i den förra vägplanen var öronmärktatill det projektet. Är det så att eller rege-ringen gör andra prioriteringar är det ytterst osanno-likt att pengarna hamnar på någon annan del avE 12:an, även om jag tycker att det också är angelä-get. Pengarna kommer i så fall att hamna på någotannat projekt med hög lönsamhet någon annanstans iSverige, och sannolikheten för att det skall vara iStockholmsregionen eller någon annan storstadsregi-on är mycket stor.Anf. 4 Kommunikationsminister ():Fru talman! När man bygger järnvägar eller vägarblir det ingrepp i naturmiljön eller i kulturmiljön.Detta leder ofta till lokala debatter. Tyvärr kommerdessa debatter oftast inte i gång förrän det är väl sent.Det är nästan när man ser grävmaskinen stå på ängensom man börjar diskutera. Så har det varit, och såkommer det förmodligen också att bli i framtiden.Men det är naturligtvis viktigt att vi som fattar beslutcentralt om principer och riktlinjer också för ut dessaprinciper och riktlinjer till de instanser och människorsom de faktiskt berör.Jag tycker också att det är oerhört viktigt att visom sitter i och fattar övergripande beslutlyssnar både på lokala opinioner och också på dekommuner som har erfarenhet vad det gäller detalj-planeläggning och vad det gäller att komma fram tillden rimligaste lösningen. Vi ställer krav på effektivatransporter; det är det oerhört lätt att göra i Stock-holm. Men sedan skall det genomföras, och då är detofta den enskilda kommunfullmäktigeförsamlingensom får ta fighten.När det gäller fallet vet jag att det har variten lång diskussion om detta. Jag är inte såförmäten att jag vill sätta mig till doms över två väs-terbottenbor som har olika åsikter i den här frågan.Jag vet att debatten har förts i fullmäktige i ,och jag vet att den förs i hela länet. Jag vet också attVägverket, med de signaler man får från riksdag ochregering såsom jag har beskrivit här, är mycket lyhörtför vad som sägs i kommunen. För egen del har jagalltså stor respekt för den expert- och sektorsmyndig-het som vi har i , och jag vet också att lyssnar på och för en dialog med de berörda -särskilt med kommun i det här fallet.Anf. 5 ():Fru talman! Det är bra, som kommunikationsmi-nistern säger, att man också lyssnar på de lokala poli-tikernas åsikter. har ju de skilda uppfattningaräven här, och jag kanske företräder en minoritet, mende människor som kommer att beröras av det härprojektet och som bor i området har i ungefär hundrayttranden till haft synpunkter på den härdragningen. Frånsett politikerna finns det alltså ävenandra som har synpunkter, och det bör också Vägver-ket ta hänsyn till. Det hoppas jag att verket också göri det här fallet.Det går naturligtvis inte att bygga nya vägar utanatt man rör någon jordplätt. Det är helt riktigt. Menman borde ha kunnat tänka litet vidare i de här sam-manhangen och inte dra så pass mycket tung trafikgenom som det här innebär. I stället kunde manha dragit den utanför innerstadskärnan för att avlastadenna, och man kunde ha varit litet vidare i sina tan-kegångar och i sin planering.Det känns rätt uppgivet när säger attom vi inte tar emot pengarna på det här viset kommerde inte att komma till del utan försvinnernågon annanstans. Detta vågar jag inte ha någon abso-lut uppfattning om. Men har vi ett behov av annanupprustning - man kan använda pengarna även i om-rådet runt omkring för att få en bättre trafikmil-jö - borde även det kunna vägas in ett framtida beslutnär det gäller de ekonomiska resurserna till det härområdet.Jag tycker inte man skall böja sig för tanken attstorskaliga projekt i storstadsområden är det endasom gäller, utan här måste även andra synpunkterkunna tas fram. Jag tycker att det visar på en uppgi-venhet hos när hon inte tror på möjlighe-ten att ändå kunna få en bra trafiksituation, även omman inte genomför detta gigantiska bygge som ju taranslagen för hela den härvägsträckan. Jag tycker att vi borde kunna vara enigaom att dessa pengar skulle kunna finnas kvar men också gör en väg som är möjlig att försvara uti-från alla de här synpunkterna.Min förhoppning är att tar till sig detsom har sagts i , att man försöker göra detbästa möjliga av den här situationen och att man kantänka sig litet mera småskalighet i ett förändrat vägnätrunt och när det gäller E 12:an.Anf. 6 ():Fru talman! Tack, statsrådet! Jag tycker det låterbra att statsrådet har förtroende för sin sektorsmyn-dighet i det här fallet.Jag har ju varit med sedan det här projektet börja-de , och det är faktiskt så att två tredjedelarav fullmäktige är fullkomligt eniga. Det finns noginget projekt som har processats så . Och det harju inte processats färdigt än - det återkommer såsmåningom till regeringen i form av överklaganden avdetaljplaner, och då får regeringen säga sitt i denfrågan. Det är ju en del av den demokratiska proces-sen.Till vill jag säga att jag inte äruppgiven. Jag relaterar bara till fakta. Jag tycker att viskall strida för att få pengar även till vägar som enligtde samhällsekonomiska kalkyler som görs inteär lönsamma att lägga pengar på. Vi måste lägga ävenandra kriterier då vi beslutar om vägbyggen. Men detbeslut som är fattat om E 12:an är ett objekt, och detsom gjordes vid det förra trafikpolitiska beslutet omväginvesteringarna var en objektslista.Det är inte hela och vad som helst på E 4:ansom skall byggas ut, utan det är vissa objekt. På sam-ma sätt är det på ett enda objekt som finnsmed på objektslistan. Försvinner det från objektslistanär det något annat angeläget projekt någonstans somstår i kö, och mig veterligt är det inte något objekt påE 12:an. Men det tycker jag att vi skall strida förtillsammans - att vi får pengar även till upprustningav resten av E 12:an.Anf. 7 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag vill inte gå in och diskutera de-taljplaner i detta projekt. Det har jag inte rätt att göra.Men jag vill kommentera att den här typen av projektgrundar sig på samhällsekonomiska analyser. Det ärdet som är grunden. Sedan kan man lägga till regio-nalpolitiska skäl. Man kan och skall också lägga tilltrafiksäkerhetspolitiska skäl och miljöpolitiska skäl.Men man skall veta att det är samhällsekonomin ochtransportekonomin som ligger i botten.Ju det tar innan man kommer i gångmed den här typen av byggen, desto svårare är det atthitta någon riktig enighet om hur sträckningarna skallse ut. Man hittar alltid argument för varför det inte gårpå ett visst ställe. Men det är mycket svårare att hittaargument för en alternativ sträckning som håller.Detta gäller generellt, och det är inte något som ärspeciellt för , utan det är på samma sätt överhela landet. Det är naturligt att det är på det sättet.Vi har ett antal projekt runt om i landet som nu arbetar med. Inte minst av arbetsmark-nadsskäl är det naturligtvis viktigt att vi använderpengarna så bra och så fort som möjligt. Då är detnaturligtvis så att när man är enig om något finns detstörre chanser att man kan komma i gång med dessaobjekt. Vi föreslog i vårpropositionen några sådanaprojekt som var färdiga.Det är viktigt att vi faktiskt också får i gång hju-len, dvs. får i gång jobben. Därför måste ,när projekten är färdiga, överväga var det är bäst attanvända pengarna just då.Anf. 8 ():Fru talman! Jag har också stor förståelse för att dettar sin tid och har sina sidor att också finnavägsträckningar och att ju en process pågår,desto mer komplicerad blir den. Men jag tycker ocksåatt vi i har talat om hänsyn tillnatur och miljö, att vi skall skydda och attvi skall visa stor hänsyn när vi gör förändringar. Attdetta har så låg prioritet när det kommer till kritan ärkanske inte helt förvånande, men det är litet förun-derligt att man sällan tar detta på samma allvar somsamhällsekonomin. Inom samhällsekonomin räknarman inte med förluster i ekonomiska termer när manförlorar naturvärden, utan man ser på helt andra un-derlag när man ser på möjligheterna att få någon sortsekonomisk vinst när man förstör stora naturområden.Jag kan förstå att projektet med snartär slutfört och att det där finns en lång rad människorsom kräver arbetsinsatser. Men jag tycker att det ärfel att man då koncentrerar sig på ett sådant objektsom nu är aktuellt runt . I stället skulle mansprida det ut över länet där det finns väldigt mångavägprojekt, inte av denna storleksordning men somdock skulle kunna ge dessa arbetstillfällen inom Väs-terbottens län.Min förhoppning är att också skall haläst detta om miljön och hänsynen till omgivningenoch att detta skall leda till att man tänker om i dennaplanering.Anf. 9 Kommunikationsminister ():Fru talman! Avslutningsvis är jag alldeles överty-gad om att lyssnar mycket noga på debeslut som fattas i och de instruktioner somregeringen utfärdar på grund av riksdagsbeslut. I frågaom detta känner jag mig alldeles trygg.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1996/97:264 om taxi-verksamhetenAnf. 10 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag ämnar vidta för att den enskilde konsu-menten inte skall drabbas av oseriös taxiverksamhet.Avregleringen av taxiverksamheten den 1 juli1990 innebar bl.a. ett slopande av den obligatoriskaanslutningen till beställningscentraler. Vidare slopa-des behovsprövning av tillstånd, indelning i trafikom-råden och kommenderingsplaner. En av staten fast-ställd maximitaxa skulle inte heller finnas. Samtidigtskärptes kraven vad gäller prövningen av de till-ståndssökandes lämplighet och den uppföljande kon-trollen av lämpligheten. infördesockså krav på en särskild taxiförarlegitimation som ettled i arbetet med att komma till rätta med missförhål-landen inom taxinäringen.Den av staten fastställda maximitaxan ersattesmed regler innebärande en skyldighet för taxiåkare attlåta passageraren före färden få kännedom om vilkentaxa som tillämpas. Dessa regler har ytterligareskärpts genom att den som hartillstånd till taxitrafik på ett tydligt sätt skall ange dentaxa som han tillämpar. , och i vissa falllänsstyrelsen, utfärdar föreskrifter om prisinformatio-nens utformning.I juni 1996 lade fram sittbetänkande Ny yrkestrafiklagstiftning (SOU 1996:93).Utredningen, som sett över hela yrkestrafiklagstift-ningen, presenterade ett flertal förslag till regelför-ändringar, bl.a. för taxitrafik.Utredningen föreslog bl.a. att bestämmelsen omprisinformation kompletteras med ett krav på att taxanskall vara så beskaffad att kunden skall kunna upp-skatta priset för transporten på ett enkelt sätt.Utredningen föreslog också ökade kapitalkrav förden som har trafiktillstånd, förändringar av taxame-terbestämmelserna, åtgärder som skall underlätta förmyndigheterna att utöva tillsyn etc.I utarbetas enproposition på grundval av utredningens betänkande.Propositionen kommer att läggas fram för riksdagensenare . I propositionen presenteras bl.a. fleraåtgärder som regeringen anser effektivt bör motverkaden oseriösa taxiverksamheten.Anf. 11 ():Fru talman! Tack, kommunikationsministern, försvaret. Det är bra om vi får en proposition som pre-senterar flera åtgärder för att motverka den oseriösataxiverksamheten. Det ser jag fram emot, eftersom deti dag är en verksamhet inom taxinäringen som manmåste vidta åtgärder mot.Vad jag tycker om den avreglering av taxiverk-samheten som skedde 1990 vet mycketväl, och därför behöver jag inte orda om det här ochnu. Men låt mig i stället belysa detta ur en annansynvinkel.En fungerande marknadsekonomi kännetecknas aven effektiv prisbildning. Priset är marknadens signalom en varas eller en tjänsts attraktionsvärde. Prisetstår i direkt förhållande till utbud och efterfrågan. Envara eller en tjänst som det finns ett överflöd av tap-par alltid i pris oavsett kvalitet. Men en effektivprisbildning, dvs. spegelbilden av den fungerandemarknaden, förutsätter naturligtvis att de olika pro-dukterna eller tjänsterna kan identifieras av kunden.Hur förhåller det sig då inom taxinäringen? Jo, föratt den enskilda kunden på ett rationellt sätt skallkunna välja mellan konkurrerande taxiföretag förut-sätter detta att företagen, i detta fall bilarna, klartframträder som urskiljningsbara och klart identifier-bara. Men så är taxinäringen långt ifrån . Taxi-näringen ses som ett relativt enhälligt begrepp.Det har utnyttjats, och det utnyttjas. Risken för att enoch samma kund skall återkomma är mycket liten.Service och pris blir då underordnade faktorer. Detfinns inget goodwillvärde att vårda. Ja, det finns heltenkelt inget skäl att bygga upp ett goodwillvärde.Jag tycker att det förslag som vi har diskuteratmycket och som har framlagts i motioner osv. om atttaxibilarna skall tillhöra en beställningscentral - detbehöver inte vara en, utan det kan vara flera - är, inteminst i storstäderna, ett sätt att komma till rätta meddetta problem. Det kan också göra att man identifierarbilarna.Själv tog jag taxi från Cityterminalen.Det stod på den, så jag tänkte att denkan jag ta. Men jag kunde inte se någon logotyp. Istället stod det bara . Jag gick därförfram till en bil som hade logotyp och frågade: Är detdär ? Nej, blev svaret, det är en sådandär som bara har en sådan skylt.Jag är från den här staden och är alltså inte turist.Ändå kan jag inte urskilja de olika bilarna, eftersomdet ändras dag för dag. Det är bra att detta ses över,men jag tycker att beställningscentralerna är en viktigdel för att komma till rätta med dessa saker. Det härhar jag tagit upp både i den här interpellationen och imotioner, så , se till att vi får beställ-ningscentraler! Det gäller ju att komma till rätta medtaxieländet, inte minst i storstäderna.Anf. 12 ():Fru talman! Jag har tidigare skrivit en interpella-tion till näringsminister om taxi-verksamheten, men med en litet annorlunda inriktningän den som finns här. Jag tog nämligen fasta på denvardag som gäller för många förare och som kan varaganska komplicerad genom att det är en överetable-ring på marknaden. Det skapar förstås en ganskasmärtsam konkurrenssituation för dem som finns inombranschen.Med anledning av interpellationvill jag ta tillfället i akt och säga att jag tror att kon-sumentens problem är mycket nära förknippade mednäringsidkarens problem. Så länge villkoren inombranschen är väldigt hårda kommer det att uppståoseriös verksamhet.