prot · GK0982 · 1997-03-20 00:00:00 — 142 INGA () replik:Herr talman! Även om nu sågarmoderaternas förslag i dessa avseenden vill jag ställaden fråga som jag berörde i mitt inledningsanförande.Den nuvarande jordförvärvslagen innebär att det inteens är möjligt att generationsväxla genom att överlåtaegendom till ett aktiebolag som ägs av arvsberättigadesyskon. Det är viktigt för en levande landsbygd att detfinns möjlighet för generationer att leva kvar. Borderimligen inte en sådan skevhet kunna göras i sambandmed den bedömning som tydligen försiggår i Rege-ringskansliet? Jag menar som moderat att det är vik-tigt att den förändringen görs så att även aktiebolagoch andra juridiska personer skall få samma möjlighe-ter som fysiska personer att förvärva jord- och skogs-fastigheter.Anf. 143 () re-plik:Herr talman! I min släkt har vi bott i samma by pålandsbygden , och det har gått alldelesutmärkt utan den lagstiftning som Inga Berggrenefterlyser. I vissa arvslägen skulle det naturligtvisunderlätta att ha den möjlighet som Inga Berggrenefterlyser, men det skulle också öppna andra slussarsom jag inte tror att det finns gehör för i kammaren.Anf. 144 PER ():Herr talman! Vi skall inte låta vår landsbygd för-ändras till att bli något slags med ödsligatimerinställda gårdar och hus, ett rekreationsområdeför dem som har råd att ha fler än en bostad. Lands-bygden måste leva i alla bemärkelser och skyddas motavflyttning och urbaniseringsvågor. Vi måste heltenkelt göra det möjligt för människor att bo kvar ochbruka de resurser som finns omkring dem.Om inte framtiden skall innebära ytterligare kon-centrationer kring storstadsområdena med alla pro-blem som det medför vad gäller transporter, livsme-delsförsörjning, buller, vatten- och avloppssystemm.m. måste vi skapa bättre förutsättningar för lands-bygdens befolkare att stanna kvar och även ökastadsmänniskors möjligheter att flytta ut på landet.Miljöpartiet har framhållit principen attägande av jord- och skogsbruk skall vara förenat meden bo- och brukarplikt. Principen innebär att företagoch naturresurser så långt det är möjligt bör ägas ochbrukas av de lokalt boende och engagerade männi-skorna. Det innebär också att det i första hand börvara de lokalt boende som får förköpsrätt då ägande-rätter skall överföras.Riksdagen beslutade att avskaffa de reglersom begränsade utlänningars rätt att köpa och säljajord, skog och eldistributionsanläggningar, bl.a. vat-tenanläggningar. Anledningen var EG:s kapitallibera-liseringsdirektiv. Förvärvsrestriktioner avskaffadesinte enbart gentemot EG utan också i förhållande tillövriga världen. Flera lagstiftningar genomgick lik-nande liberaliseringar, bl.a. skötsellagen inom jord-bruket, skogsvårdslagen, fastighetsbildningslagar. Vidanslutningen till EU tilläts ändå ha rätt tillegen lagstiftning på det här området fram till år 2000.Icke-producenter breder ut sig i jordbruks- ochskogsbruksbyar och förvandlar dem i vissa fall tillområden för fastighetsspekulationer, med negativaregionalpolitiska och miljömässiga konsekvenser förde boende. Samma sak sker också i skärgårdssamhäl-lena och i fjällbygden.Utskottets majoritet anser att bör avvak-ta regeringens överväganden efter det arbete som nubedrivs av en arbetsgrupp inom Finansdepartementet.Vi i vill ha en utredning som kan ta etthelhetsgrepp på ägande-, mark- och naturresursfrå-gorna, utreda konsekvenserna vad gäller lagreglernaom förvärv och ägande och ta till vara historiska erfa-renheter i dessa och närliggande frågor.Jag yrkar härmed bifall till reservation 8.Anf. 145 ():Herr talman! Skälet till att jag upptar kammarenstid är den motion som jag väckt, Bo412, där jag för-sökt göra uppmärksam på de olägenhetersom kan uppstå när lagstiftningarna totalt sett inte ärtill freds.Naturligtvis delar jag bostadsutskottets uppfatt-ning om jordförvärvslagen som sådan. Som utskottets talesman har sagt fungerar den bratill . Men en del avarter uppstår. I och med attdet är fråga om tre lagstiftningar och tre skilda depar-tement kan det uppstå glapp mellan lagstiftningarna.Det är precis detta jag har velat uppmärksamma.Jag tror inte att det är fel på vare sig jordförvärvs-lagen eller den kommunala förköpsrätten, utan dettahar andra grunder. Det är ett bekymmer när en oseriösmänniska kan få tillträde till en fastighet innan denrättsliga processen är klar. Det innebär att man kanriva upp ordentliga sår i den bygd där man härjar.Detta har skett på flera ställen under senare år.Jag tycker att bostadsutskottet i sin beskrivningöver situationen har uppmärksammat kärnan i frågan.Den ligger naturligtvis i den förändring som vi gjordei skogsvårdslagen. Genom en ändring av ransone-ringsparagrafen, som tidigare begränsade möjlighetenatt skövla en fastighet, har man ökat möjligheterna tillkalavverkningar som får omfatta upp till 100 hek-tar i stället för som tidigare . Då kommernaturligtvis klipparna och ser att här finns det möjlig-heter. Det är här som det stora problemet uppstår. Dethandlar aldrig om seriösa ortsbor som skall fortsättaatt bebo fastigheter utan om spekulativa inslag utifrån.Jag är väldigt nöjd med att bostadsutskottet pådetta sätt uppmärksammat frågan och skrivit kringden så att den åtminstone kommit upp på den politis-ka dagordningen.Jag har inget annat yrkande än utskottets, och jagyrkar alltså bifall till utskottets hemställan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 13 §. )13 § Egenskapskrav på byggnader m.m.FöredrogsBostadsutskottets betänkande 1996/97:BoU12Egenskapskrav på byggnader m.m.Anf. 146 ():Herr talman! Med tanke på det allmänna intressetatt snabbt klara av debatten denna kväll stryker jagdelar av mitt anförande, på det att inte moderaternaskall beskyllas för att hålla någon kvar i onödan.Bostadsutskottets betänkande nr 12, Egenskap-skrav på byggnader m.m., är ett betänkande där ettantal motioner från allmänna motionstiden behandlas.Förslagen handlar om miljö- och hälsoriktigt byggan-de, om energihushållning, säkerheten i byggnader,tillgängligheten, åtgärder mot elöverkänslighet, m.m.Betänkandet utmynnar i två tillkännagivanden tillregeringen som avser ökade informationsinsatser ochansvarstagande av föräldrar och fastighetsägare, delsangående barnsäkerheten, dels angående brandvarna-re. Detta är bra.Även i mycket annat är vi i detta betänkande över-ens. Men på några punkter har vi ett helt annat syn-sätt. Vi ställer inte upp på majoritetens tro att detmåste till nya statliga bidrag och subventioner i bygg-och fastighetsbranschen för att skapa varaktig syssel-sättning eller skynda på utvecklingen mot en hållbarmiljö- och energipolitik.Detta har vi utvecklat i en motivreservation, nr 8,där vi slår fast, att för att minska arbetslösheten krävsdet att vi skapar bättre förutsättningar för företagandei allmänhet och att vi minskar statliga regleringar ochbeskattning av företagande i synnerhet. Jag behövernog inte fördjupa mig mycket i detta , ty vad vimenar mera i detalj torde den uppmärksamme lyssna-ren i kammaren ha fått ganska klart för sig efter tidi-gare debatter i detta ämne.Men när det gäller miljöanpassningen i byggandetvill jag framhålla de många initiativ och framsteg sombyggindustrin och fastighetsbranschen visat att mansjälv är beredd att ta. Allteftersom människors medve-tande om miljöfrågornas betydelse ökar, så ökar ock-så efterfrågan på miljöanpassat byggande och boende.Det företag som inte inser att det är en överlevnads-fråga att då ta fram de produkter som efterfrågaskommer att få svårt att hävda sig i konkurrensen. Jagtycker att vi just har fått ett utmärkt exempel pådetta, då miljöredovisning damp ned påvåra skrivbord. En utomordentligt intressant läsning.De tankar och den entusiasm som här utveck-lar utifrån sin egen övertygelse skulle inte ha kunnatkommenderas fram den politiska vägen genom aldrigså många dekret och förordningar.Problemet är att just genom alla olika reg-leringar och den höga skattenivån, inte minst för allade människor och hushåll som till syvende och sistskall betala, har utrymmet varit be-gränsat för angelägna satsningar på miljöteknik.Vad slutligen gäller frågan om åtgärder för kon-vertering av eluppvärmda småhus har vi nu sett vadregeringens tankegångar innehöll på den punkten. Härhade jag tänkt utveckla vår skarpa kritik av energi-propositionen. Men jag skall motvilligt avstå på grundav den sena timmen. Debatten om dess konsekvenserfår anstå till ett annat tillfälle.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 8 un-der mom. 8.Anf. 147 ():Herr talman! Det var skönt att slippa få diskussio-nen om energi med . Men egentli-gen tycker jag att hela borde vara här nuoch lyssna. Jag hoppas att ni riksdagsledamöter harTV:n på, inte för att höra när vi skall sluta, utan för attlyssna till diskussionen om just de här frågorna. De ärmycket viktiga för oss allihop. Egentligen borde helaläktaren ha varit full.I det här betänkandet tas det upp högaktuella frå-gor som man med ett namn skulle kunna benämnaMiljö- och hälsoriktigt boende. Det handlar om bar-nens säkerhet och om tillgänglighetsfrågor för handi-kappade. Det handlar också om elöverkänslighet ochom miljö- och energideklaration av våra bostäder.För att börja med det sista, herr talman, vet vi attdet pågår ett arbete med att ta fram underlag föratt klara av att miljö- och energideklarera hus. Syftetär att underlätta för oss konsumenter att välja rätt närdet gäller material och att välja rätt hus. Vi har i bo-stadsutskottet fått ta del av det arbete som Boverketbl.a. gör i de här frågorna i samarbete med andraaktörer. Det känns naturligtvis bra att man har börjatdet här arbetet. Men så länge vi inte har sett någotfärdigt resultat av det jobbet anser jag att vi från riks-dagen måste ge ett tillkännagivande till regeringen,där vi deklarerar att de här frågorna är mycket ange-lägna för oss. Vi får inte tappa taget kring dem. Jagyrkar därför bifall till reservation 1 under mom. 1.Vi får inte heller tappa farten. Det är viktigt att dethär arbetet påskyndas, så att det kommer fram ettresultat som kan ge praktisk nytta. Vi vet ju att män-niskor inte mår bra av sjuka hus. Såväl små människorsom stora människor mår dåligt av det.Vi måste få bostäder och lokaler av olika slag somär välbyggda, trivsamma, med riktiga material ochmed stort ljusinsläpp. Det ökar vårt välbefinnande.Och vilka vill inte må bra? Jag yrkar därför ävenbifall till reservation 2 under mom. 2.Till sist vill jag något beröra frågan om elöver-känslighet. och även hartidigare förordat insatser för att komma till rätta medde problemen. Men de tål att upprepas. Strävan måstevara att komma bort från farliga elektromagnetiskafält i vår omgivning.Fordras det ändrade regler för byggande och pla-nering för att komma till rätta med det måste vi tainitiativ i utskottet och göra det också. Det kommerhela tiden nya kunskaper. Det kommer ny forskningsom vi måste lyssna till. Inte minst måste vi lyssna tillde människor som har drabbats av elöverkänslighet.De har erfarenhet och kunskap som vi skall ta del av.Vi måste alltså ha en stor öppenhet och se till attforskningen blir allsidigt belyst, så att vi kan fatta brabeslut. Vi omger oss med ny elektronik iform av datorer och mobiltelefoner. Inte minst är detviktigt att vi nu uppmärksammar när dataåldern görstort insteg i skolorna där våra barn finns. Alla blir viberörda.Det finns, herr talman, all anledning att bevaka,förändra och förnya oss i våra ställningstaganden i dehär frågorna. Därför yrkar jag även bifall till reserva-tion 12 under mom. 19.Anf. 148 ():Herr talman! I detta betänkande om egenskap-skrav på byggnader m.m. står bakom fleraolika reservationer. Men jag kommer för tids vinnan-de att yrka bifall enbart till två reservationer, nr 7 ochnr 11.Det är viktiga frågor i lagstiftningen som tas upp ien del motionsförslag och behandlas i betänkandet.Det handlar exempelvis om barnsäkerhet i byggnader,där reservation nr 10 tar upp det höga antalet barno-lyckor i bostäder. Det finns mot denna bakgrund skälatt genomföra en analys av säkerhetsnivån i bostäder,vilket reservationen förordar. En sådan analys skallkunna föreslå åtgärder för att minska antalet barn somförolyckas och skadas i våra byggnader.Vi behandlar också tillgängligheten för handikap-pade. Det tas upp i en fyrpartireservation, nr 11. Jagutvecklade här i kammaren så sent som den 26 febru-ari krav på att åtgärder skyndsamt bordegenomföras för att öka tillgängligheten för handikap-pade i samhället, på gator och torg, i byggnader och itrafiken.Jag behöver kanske inte nu upprepa det jag dåframförde för del. Det är litet märkligt,herr talman, att man i betänkanden som ligger så näravarandra i tiden får upp exakt samma krav, men så harskett i det här fallet.Jag skall slutligen ta upp reservation nr 7, som be-handlar gränsvärde för radon. Det är en flerpartireser-vation från , och Miljöpar-tiet. har tagit uppoch föreslagit olika åtgärder för att sanera bostäderfrån radon. upplever vi att den nuvarande rege-ringen har minskat anslaget för sanering av bostäder.Vi har också fått ett nytt mätvärde för hur vi mäterradonhalt, och det innebär att om man skall ligga kvarpå motsvarande det gamla värdet på 200 becquerelborde värdet nu vara 140 eller i ny-byggnation. Vi föreslår i reservation nr 7 att man skallinföra ett värde som gräns för radon i nybyggnationsom åtminstone motsvarar det värde vi hade tidigare.Herr talman! Jag vill erinra om att högtid-ligt i Rio-deklarationen och i har påtagitsig att verka för en god miljö och en god miljö också ibostäder och byggnader. Vi i har faktisktbland världens högsta radonvärden, och vi har ensituation som vi känner till. Jag har här en bok somheter som har givitut. I den kan man exempelvis hämta olika uppgifter,t.ex. att tar upp att sannolikt 1 100människor får lungcancer och att radonet ärupphov till detta.Jag tycker att måste ta ett större ansvareftersom vi vet vad radonet ställer till med.I den här boken står det också att man kan jämföraexempelvis med att röka ett paket ciga-retter per dag kontinuerligt. Och det finns människorsom både bor i radonhus och röker ett paket cigaretterom dagen. Självfallet måste ansvariga myndigheteroch lagstiftare, dvs. , ha regler som i varjefall när det gäller radonhalten i våra bostäder - radonsom inte syns och inte luktar - kan bidra till att män-niskor slipper lungcancer. När man nu ser hur rege-ringen har backat i bekämpningen av radon och huranslagen till radonsanering har krympt är det klart blir upprörd.Jag minns när satt i regeringen ochEric var jordbruksminister och ansvarade förradonfrågorna, och hur riksdagsledamot för och sade atthon skulle fortsätta jaga med blåslampa tills mankunde rätta till detta och sanera bostäderna från ra-don. Det har gått . Och så ser man hurregeringen i sin politik backar på detta viktiga områ-de.Herr talman! Jag yrkar återigen bifall till reserva-tion nr 7 och hoppas att vi snart skall kunna se till attfå en politik som verkligen kan sanera radonet både inya och befintliga bostäder.Anf. 149 ():Herr talman! har utvecklatspositivt , men ännu återstår mycket attgöra för att vi skall gå snabbt framåt med utveckling-en av det ekologiskt hållbara samhället. Boendet ochbyggandet är en central del i detta, liksom planeringenav den fysiska miljön. står bakom enrad reservationer till detta betänkande, men jag skallkoncentrera mitt anförande till tre områden.Först gäller det den bygglagstiftning som tillämpasi dag. Den ändrades radikalt under den borgerligaregeringens tid med ett tydligare ansvar för byggher-ren under byggprocessen, tyvärr på bekostnad av detdemokratiska inflytandet. Detta försvårar och förhind-rar en byggprocess där största möjliga hänsyn tas tillfrågor som rör t.ex. miljön eller tillgängligheten förfunktionshindrade.Eftersom byggreglerna numera är utformade somegenskapskrav krävs en större insyn i byggprocessenför att precisera tolkningen av kraven. En kvali-tetsansvarig utses och presenterar en kontrollplan förbyggnadsnämnden senast före byggstart.Att i det skedet påverka planen med en fördröjning avbyggstarten är naturligtvis inte lätt. Det kan ocksåleda till att man i ett senare skede får gå in och göraom felaktigheter när bygget redan är färdigt, vilket dåblir en fördyrande omständighet. Olyckligt är ocksåatt man använder begreppet kvalitetsansvarig i det härsammanhanget eftersom det inte handlar om att haansvar för byggprojektets kvalitet utan att se till attden kvalitet som preciserats fullföljs enligt den upp-rättade planen. Det gäller att ge begreppet kvali-tetsansvarig ett djupare innehåll än vad dagens kravmedger. Då krävs en mer seriös byggprocess och ettstörre demokratiskt inflytande. Regeringen bör utredadetta och komma med förslag till ändringar i plan-och bygglagen.Detta gäller även barnens situation. I harman tagit detta på stort allvar och i varje kommunkrävt att en särskild barnansvarig skall ta till varabarnens intresse i byggprocessen, både när det gällerden yttre och den inre miljön. Lagstiftningen ombarnsäkerheten i våra bostäder är dålig för bostäderuppförda , och det innebär att större delenav miljonprogramsområdet saknar tillräckligt skyddmot olycksfall i dessa bostäder.Utskottsmajoriteten betonar vikten av informa-tionsinsatser runt dessa frågor. Det är nog bra, mendet hjälper ju inte om inga direkta åtgärder utförs.Oftast handlar det om enkla åtgärder som kan vidtasdär behoven finns och inte i alla lägenheter samtidigt.Att som utskottsmajoriteten påstå att detta är ettföräldraansvar är att göra det för lätt för sig. Det ärnaturligtvis fastighetsägarens ansvar. Tyvärr finns detingen lagstiftning att hänga upp detta ansvar på idagsläget för det som är byggt . Detta börregeringen ta itu med. Att utse en barnansvarig påkommunal nivå när det gäller byggfrågorna sätternaturligtvis de problemen i fokus. Detta är ett natur-ligt krav om vi i skall uppfylla den barnkon-vention som vi ivrigt förespråkar i FN skall gälla i allaländer. Tydligen är det inte så viktigt hos oss själva.Detta har man insett i , men inte i Sverige.Norrmännen verkar kloka - det har de visat inte minsti EU-frågan.Ett annat område där ivrigt förespråkarförändringar är på handikappområdet. I FN har Sveri-ge varit pådrivande för att ta fram de standardreglerpå handikappområdet som antagits sedan.I går också detta trögt när man skall visa dettai konkret handling. 1992 kom Handikapputredningensförslag om att hinder för tillgänglighet och använd-barhet i befintlig miljö skulle avhjälpas inom angiventid. En lagrådsremiss i ärendet kom . I densades att enkla tillgänglighetsskapande åtgärder skullevara utförda till år 2005.Den remissen stoppades av dåvarande finansmi-nistern . Det väckte stor uppmärksam-het och starka reaktioner, inte minst från bostadsut-skottet, som sade att regeringen skall åter-komma i frågan.Boverket fick i uppdrag att utreda kostnaderna föråtgärderna och kom med sin rapport till regeringen ijuni 1996. Regeringen kom inte med några besked ibudgetpropositionen och har tilldags dato inte gett några som helst besked i frågan.Det är ett mycket förvånansvärt beteende och ett klartbrott mot uppmaning att snabbt återkom-ma till i frågan.Den ansvarige ministern sägernågot om att ytterligare utredningar nog behövs -något som utredare bestämt förnekar.När skall regeringen återkomma i frågan? Inteminst handikapporganisationerna funderar över rege-ringens fördröjande hantering av frågan och undrarvarför ingenting händer.Regeringen bör därför skyndsamt komma medförslag till åtgärder redan i vårpropositionen. Detfinns gott om arbetslös byggarbetskraft, så kostnader-na för samhället när det gäller den delen är försumli-ga, vilket också påvisar i sin utvärdering.Herr talman! Jag står naturligtvis bakom alla minareservationer men nöjer mig, av tidsskäl, med att yrkabifall till reservationerna 4 och 11.Anf. 150 PER ():Herr talman! Utvecklingen går oerhört snabbt in-om byggbranschen. Nya metoder och material lanse-ras kontinuerligt, och av dessa väcker de "nygamla"allt större intresse bland byggare och boendekonsu-menter. Så gott som alla har insett problemen medsynsättet från de tre , då materia-len och konstruktionsmetoderna handlade om tid iförsta hand - inte om hållbarhet, ekologiska kretsloppför byggmaterial, vatten och avlopp, eller om förny-bara energikällor. vill de flesta ligga i framkan-ten på utvecklingen till det ekologiskt hållbara sam-hället, om inte av andra skäl så av konkurrensskäl.Det här betänkandet, som handlar om egenskap-skrav på byggnader, är därför fyllt med positiva texteroch en viljeinriktning framåt. Ändå har det karaktä-ren, vid behandlingen av motionerna, av att "allt är pågång", "låt regeringen lägga förslag" och "slå inte inöppna dörrar". Jag har hört det förr, men jag är sam-tidigt fullständigt övertygad om, att skulle inte alladessa miljömotioner ha väckts vore inte utskottethälften på väg. Därför finns det anledning att lyfta endel motioner - även om jag, av tidsskäl, skall vararestriktiv när det gäller att yrka bifall.Jag har understrukit vikten av att ett miljövärde-ringssystem anpassat för svenska förhållanden skallutarbetas - jag har också begärt det tidigare -och faktiskt är nu ett samarbete i gång mellan Bover-ket och . Det är bra. Jag harockså tidigare krävt att få begreppet ekologiskt byg-gande definierat, för att vi alla skall kunna tala sammaspråk och förstå vad vi menar. Även detta är nu underutarbetande.Tillsammans med och harjag en reservation i just den frågan. kan enreservation vara en signal om behovet av att påskyndaen process. Men med tanke på tidsbristen i kammarenoch att frågan nu löpt så långt avstår jag från att sär-skilt yrka bifall till reservation 1.När det gäller mitt förslag om ett kontrollorgan,kallat Husprovning, står jag dock fast. Ett kontrollor-gan med återkommande provningar, likt det vi har förbilar, anser jag vara helt följdriktigt, med framtagan-det av miljövärderingssystem, livscykelbeskrivningaroch flödesanalyser. Tanken är att t.ex. vart femte årkontrollera huset avseende fukt, mögel, ventilation,materialtillstånd, energibalans och dylikt. "Ombesiktning" och i värsta fall "körförbud" kanutfärdas. Tills rättelse skett kan t.ex. hyresgästernashyror spärras på ett särskilt konto, för att få fastig-hetsägaren att ta sitt ansvar.När det gäller lagen om tekniska egenskapskrav påbyggnader, BVL, ställer jag mig bakom Vänsternsmotion - även om jag inte yrkar bifall till den - om att2 § skall kompletteras och utökas så att den ävenomfattar ett klart krav på resurshushållning ochkretsloppsanpassning. Här vill jag, precis som jag harsagt i utskottet, bara be om att det mer korrekta ut-trycket "ekologisk kretsloppsanpassning" används,eftersom kretsloppsanpassningen i sig kan betyda t.ex. recirkulerar gifter, i mer eller mindre slutnakretslopp - detta bara för att inga missförstånd skalluppstå.Frågan om byggavfallet och byggdepåer tas upp iMiljöpartiets motion Bo209. Det är angeläget attsnabbt få i gång återanvändningen av byggmaterial.Genom bl.a. selektiv rivning kan mängder av kvali-tetsmaterial komma till användning igen. Byggdepåerhar börjat etableras, men det går för långsamt, anserjag, och det behövs framför allt mer information. förslag har tidigare gjort tillkän-nagivande i frågan, och har i uppgift atttill redovisa överväganden om lagerhåll-ning av återvinningsmaterial och behovet av informa-tionsinsatser. Jag anser att vi redan nu borde vara igång med sådana informationsinsatser. liggerlångt efter vad gäller byggavfall, och fortfarandehamnar uppåt på soptippen.Frågan om radon i luft och vatten får en allt störrebetydelse ur hälsosynpunkt, inte därför att förekoms-ten ökat men därför att insikten om hälsofaran gjortdet.När man för att bl.a. anpassa våra gränsvärden tillEU och bytte från att mäta radondotterhalt till att mätaradongas, innebar det en uppskrivning med en faktortvå. Här vill jag rätta på en punkt, därdet blev fel. Detta innebar att gränsvärdet för gamlahus blev /m3 i stället för 200.