prot · GK0986 · 1997-04-09 00:00:00 — Jag tycker att jag på ett ganska klartoch tydligt sätt här i kammaren har talat om att Väns-terpartiet inte på något sätt skattar ihjäl vare sig före-tag eller människor. Vi vill använda skatterna som ettfördelningspolitiskt instrument. När det gäller männi-skor, om vi nu skall skilja på människor och företag,vill vi ta hjälp av grundavdrag. Vi vill ha ett högregrundavdrag vid lägre inkomster och ett lägre grun-davdrag vid högre inkomster. Det tycker vi är ettmycket förnuftigt sätt att fördela skatter rättvist.Anf. 153 ():Herr talman! Först skall jag också tala några ordom egenavgifter. Fast de kallas avgifter fungerar de iprincip på samma sätt som en skatt. Det anser jagockså. Det är en skatt som infördes sedanoch som har höjts mycket kraftigt, så att den kommeratt uppgå till . Den här skatten harflera nackdelar. Det är en ytterligare skattebelastningpå arbete, som är vad vi minst av allt behöver i da-gens situation med hög arbetslöshet. Det är dessutomen orättvist utformad skatt, eftersom den i realiteten ärregressiv och kraftigt gynnar höginkomsttagare ge-nom att den dels är avdragsgill, dels har ett tak.Miljöpartiet anser att egenavgifterna böravskaffas. Vi har presenterat förslag till hur det skallske, genom en skatteväxling där sänkta arbetsgivar-och egenavgifter finansieras med höjda skatter påenergi och miljöutsläpp. Vi anser att en sådan växlingbör ske med inom en treårsperiodoch 100 miljarder fram . Det skulle ledatill att den sammanlagda skattebelastningen på arbetekan sänkas , vilketskulle vara ett väsentligt bidrag till att göra det merattraktivt för arbetsgivare att anställa fler människor.Även den som inte utan vidare ställer upp på vårtförslag om en sådan skatteväxling borde dock, tyckerjag, kunna ta till sig vår andra reservation i betänkan-det. Den handlar om något som kan tyckas vara enmindre fråga, men som både pedagogiskt och admi-nistrativt ställer till problem . Det är den upp-delning vi har av arbetsgivar- och egenavgifterna påen rad olika delposter för sjukförsäkring, arbetslöshet,pensionering, m.m. Ursprungligen kanske den häruppdelningen fyllde en funktion genom att man hadeolika slags fonder dit man slussade de här olika peng-arna. , med det nya budgetsystemet, har den härspecialdestineringen upphört, och alla pengar går raktin i statskassan och delas sedan ut därifrån efter debeslut om regler för olika försäkringar som riksdagenhar antagit.Nu har den här uppdelningen lett till väldigt tokigakonsekvenser. T.ex. ger de avgifter som kallas försjukförsäkringsavgifter ett överskott på uppåt 35-40miljarder . Vi är också medvetna om att vi har ettstort underskott i arbetslöshetsförsäkringen. Det här ärnaturligtvis mycket svårt att förklara för folk, särskiltsom man minskar möjligheterna att sjukskriva siggenom olika regler. När det gäller ett vanligt före-kommande arbete på arbetsmarknaden kan man intesjukskriva en person som i och för sig inte kan skötasitt eget jobb. Den personen hamnar mellan stolarna,som vi har talat om i vårt utskott . Vårtförslag är att borde uppmana regeringen attåterkomma med ett förslag där man slår ihop de flestaav de här avgifterna till en post. Det skulle vara enanpassning till hur det faktiskt fungerar med det nyabudgetsystemet, där vi inte har några specialdestine-rade inkomstkällor. Och det skulle säkert också inne-bära en administrativ förenkling i många olika sam-manhang som man kunde spara en del administra-tionskostnader på.Jag vill yrka bifall till reservation 3 under mom. 4.När det gäller vinstandelsstiftelserna har vi stöttregeringens förslag. Vi tycker att det är riktigt att mantar en del skattepengar här också. Vi anser inte baraatt det skall vara en förenlighet mellan det man beta-lar in och det man får ut, utan vi anser också att skat-terna har en viktig fördelningspolitisk funktion. del av skatterna skall användas till det. Vi kaninte komma och säga att vi skall få ut precis det vi harsatt in. Pengarna måste fördelas till de människor somhar litet eller inget.Anf. 154 ():Herr talman! Inledningsvis vill jag yrka bifall tillfyrpartireservationen nr 1 beträffande vinstandelssys-tem. Men jag har inget behov av att upprepa de argu-ment som redan har framförts för den här reservatio-nen av och . Jag behöverinte ta upp tid med det.Jag vill snarare, herr talman, tala om det som vihar tagit upp i det särskilda yttrandet nr 2. 3, de allmänna egenavgifterna, som förvissoockså har avhandlats en hel del i de tidigare inläggen.Detta särskilda yttrande stöds av tre partier. Tillgrund för det ligger en kristdemokratisk motion medett yrkande om att tillsätta en parlamentarisk utred-ning för att se över hela egenavgiftssystemet. I denhär motionen har vi kritiserat det sätt på vilket uttagoch användning av egenavgifter har utvecklats underden socialdemokratiska regeringstiden . Vivet alla att det samlade avgifts- och skatteuttaget ärmycket högt i . Det finns få människor i dagsom hävdar att de rena skatterna kan ökas mer än somredan har skett. Där finns även från regeringspartieten mycket stor försiktighet. Man ser inte längre höj-ningen av skatter som lösningen på alla problem.Samtidigt som man inser att det rena skattetrycketär så högt att vi inte kan öka det särskilt mycket mer,verkar det som om man utan att blinka höjer egenav-gifter år . Man ser inte sambandet och behovetav att balansera även avgifterna mot skattetrycket ochfaktiskt erkänna att det finns någonting som vi kankalla ett totalt skatte- och avgiftstryck. Det kan vi inteheller gå över utan att skada ekonomins funktionssättpå ett mer eller mindre allvarligt sätt.När det gäller egenavgifterna är det stora proble-met dels att man håller på och höjer, dels att man interenodlar och inte har ett samband mellan avgifter ochförmåner.Egenavgifter skall naturligtvis användas till enbartdet de är till för. Som dold skatt är de inte fördel-ningspolitiskt bra. Här missgynnas låg- och medelin-komsttagare. Höginkomsttagare gynnas i stället. Av-dragsrätten gör också att kommunernas och landsting-ens skatteintäkter minskar. Man får alltså mindreskattepengar till angelägna verksamhetsområden somkommuner och landstingen har. Vård, omsorg ochskola är de allra viktigaste. Här har det alltså rått ettmycket tungt ekonomiskt läge för kommuner ochlandsting.Det är alltså egentligen dold skatt det är frågan om- avgifterna är inte riktade. De används till helt andraändamål än vad de ger intryck av. Det är nästan iro-niskt att läsa i utskottsbetänkandet att ävenmajoriteten och regeringspartiet anser att det för för-troendet för socialförsäkringssystemet är viktigt attpengarna används för de angivna ändamålen. Ja, vadskall man säga. Att upprätta sambandet mellan olikaförmåner och de avgifter som finansierar dem är ock-så viktigt.Den socialdemokratiska regeringen undergräveralltså människors förtroende för socialförsäkringssys-temet med öppna ögon. Det är inte så att man inteinser vad som bidrar till att upprätthålla förtroendet.Det gör man, teoretiskt sett, och man skriver t.o.m.ned det, men man svarar inte mot de krav som mansjälv formulerar i svart på vitt. Detta är mycket märk-ligt.Statens inkomster och utgifter säger man också ibetänkandet skall redovisas på ett tydligt sätt. Däravden renodling inom trygghetssystemen som vi ocksåhar stött på ett tydligt sätt och som större delen avoppositionen har stött. Men här finns en bristandekonsekvens och en bristande insyn om att man måstebalansera avgifterna mot skattetrycket.Allt det här som gäller avgifterna till sjukförsäk-ringen har sin grund i en principvidrig avgiftsväxlinggenom en överenskommelse mellanSocialdemokraterna och . Det var alltsåvänstersvängen som låg bakom det här. Pengar frånavgifter som behövdes till arbetslöshetsförsäkringenkunde man inte fördra av ideologiska skäl och växla-de därför om till sjukförsäkringsavgift i stället. Pengarsom gick dit där underskotten var stora tog man bortför att föra över dem dit där överskotten växer. Dettaär verklighet i - det är inte i Grönkö-pings vi läser det här. Jag hoppas attVänsterpartiet ångrar denna uppgörelse. Märk-ligt är att i stället står och stöder detta.Har man verkligen svalt detta med hull och hår? Ja,det är mycket märkligt.Varför blev det ingen reservation av det här då,med ett direkt krav, rakt upp och ned, just , pådenna parlamentariska utredning? Därför att Genom-förandegruppen sitter och jobbar bl.a. med egenav-giftsfrågorna. Och även om vi kristdemokrater egent-ligen är väldigt ivriga och otåliga här är vi beredda attinvänta Genomförandegruppen och dess arbete. Mensedan måste inte bara en liten översyn göras utan parlamentarisk utredning.Anf. 155 ():Herr talman! I detta betänkande behandlas en mo-tion från den allmänna motionstiden /95 och sexyrkanden från den allmänna motionstiden /97.Samtliga berör lagen om sociala avgifter. Jag yrkaravslag på samtliga reservationer och bifall till hem-ställan i betänkandet.Sociala avgifter betalas enligt lagen om socialav-gifter i form av arbetsgivaravgifter och egenavgifter.Den totala avgiftssumman för arbetsgivare är 30,32 %och för egenföretagare av avgiftsunderlaget.För nästa år, 1998, kommer arbetsgivaravgiften attsänkas till . Avgifterna för egenföretagare blir27,av avgiftsunderlaget. Arbetsgivaravgiftenberäknas i princip på lönesumman och egenavgifternapå inkomst av annat förvärvsarbete.På inkomst av passiv näringsverksamhet som integrundar rätt till socialförsäkringsförmåner betalassärskild löneskatt. Sådan löneskatt betalas även på löneller annan ersättning till arbetstagare som är 65 åreller äldre vid årets ingång. Enligt lag om särskildlöneskatt på pensionskostnader skall den som utfärdaren tjänstepension betala motsvarande avgift på kost-naden för pensionsutfästelsen.Har man inkomst av anställning eller annat för-värvsarbete som är pensionsgrundande betalar manallmänna egenavgifter i form av pensionsavgifter ochsjukförsäkringsavgifter. Innevarande år uppgår pen-sionsavgiften till och sjukförsäkringsavgiften till4,. Sistnämnda avgift kommer 1998 att utgöra5,. Eftersom jag och inte hadesamma siffror på detta undrar jag vad sina siffror på. De allmänna egenavgifternaberäknas på inkomster som inte överskrider7,5 basbelopp och är avdragsgilla vid taxeringen.I två av motionerna framförs åtgärder som syftartill att begränsa övertidsuttaget genom att använda desociala avgifterna som ett styrmedel. I den ena motio-nen föreslås ett tillkännagivande om att fördubblaarbetsgivaravgifterna för varje övertidstimme. Enligtmotionärerna skulle en sådan åtgärd minska övertids-arbetet och därmed leda till nyanställningar. I denandra motionen begärs en utredning om differentiera-de arbetsgivaravgifter. Motionärerna anser att lägreavgifter på normal arbetstid och högre på övertidsar-bete bör införas i syfte att öka antalet arbetstillfällen.Att komma till rätta med arbetslösheten är en avde viktigaste utmaningarna som vi står inför, och allauppslag och idéer måste beaktas.Arbetsmarknadsutskottet har i sitt av riksdagengodkända betänkande 1995/96:AU9 behandlat ettmotionsyrkande om att taket för tillåtet övertidsuttagomedelbart skulle sänkas. Enligt motionärerna bordedessutom en extra arbetsgivaravgift införas på allövertid och mertid. Yrkandet avstyrktes med hänvis-ning till att övertidsfrågan var föremål för utredning,precis som sade förut. föreslår att man sänker gränsen för över-tidsuttag per kalenderår. Där-emot har man inte behandlat något förslag rörandearbetsgivaravgifter på övertidsarbete. Men utskottetkonstaterar att förslaget om att begränsa antalet över-tidstimmar är föremål för beredninginom och att resultatet av dettamåste avvaktas.Herr talman! En viktig tankegång bakom den nu-varande skattelagstiftningen var att alla typer av för-värvsinkomst skulle behandlas likformigt. Därförinfördes särskild löneskatt på bidragsom arbetsgivare lämnar till vinstandelsstiftelse. I defall inkomsterna grundar rätt till socialförsäkrings-förmåner tas socialavgifter ut. Beträffande inkomstersom inte grundar rätt till sådana förmåner begränsasuttaget till en särskild löneskatt. Det finns likhetermellan överföringar till vinstandelsstiftelser och av-sättningar till pension, för vilka det tas ut särskildlöneskatt. Det är svårt att veta hur mycket av de utbe-talda medlen från vinstandelsstiftelserna som har singrund i den anställdes eget arbete respektive värdes-tegringen på andelen. Mot denna bakgrund infördesen särskild löneskatt på bidrag som en arbetsgivarelämnat till en vinstandelsstiftelse. Enligt utskottet börriksdagen vidhålla sin bedömning att särskild lö-neskatt skall tas ut på bidrag till vinstandelsstiftelse.Rose-Marie Frebran, , begär enparlamentarisk utredning om egenavgifterna. GudrunSchyman m.fl. från begär ett tillkän-nagivande om egenavgifterna: Avgifter skall tas utäven på inkomster över 7,5 basbelopp och skall intevara avdragsgilla vid taxeringen. I båda motionernapekas på angelägna frågor gällande egenavgifternasom ligger till underlag för diskussionen i den s.k.Genomförandegruppen. Sjuk- och arbetsskadekom-mittén har presenterat förslag med innebörd dels attbasbeloppstaket avseende förmåner skall höjas från7,5 basbelopp till 10 basbelopp, dels att taket förallmänna egenavgifter skall slopas helt. Kommitténsbetänkande är föremål för beredning inom Socialde-partementet, och Genomförandegruppen har ännu inteslutfört sitt arbete med det reformerade ålderspen-sionssystemet. I avvaktan på dessa slutbetänkandenavstyrker utskottet bifall till motionerna.Herr talman! I en motion från föreslåssänkta arbetsgivar- och egenavgifter samt att manskall slå ihop arbetsgivaravgifterna till en inkomst-post. Avgifternas tidigare koppling till speciella än-damål har enligt motionärerna i stort sett försvunnit idet nya budgetsystemet. Motionärerna anser att maninom ramen för en skatteväxling borde höja energi-och råvaruskatter och sänka skatterna på arbete ocharbetsgivaravgiften. Sänkningen bör ske fram till år 2010.Vad gäller sänkta arbetsgivaravgifter inom ramenför en skatteväxling noterar utskottet att i sitt slutbetänkande Skatter, miljöoch sysselsättning har uttalat att en växling mellanmiljö- och energiskatter och skatt på arbete kan varaett viktigt redskap såväl i omställningen till ett merekologiskt hållbart samhälle som för att bekämpaarbetslösheten. Kommitténs betänkande är för närva-rande föremål för remissbehandling. Utskottet anseratt resultatet av denna och av regeringens beredningav frågan om skatteväxling bör avvaktas.Med detta, herr talman, yrkar jag än en gång av-slag på reservationerna och bifall till utskottets hem-ställan.Anf. 156 () replik:Herr talman! nämnde mångaprocentsiffror i sitt inlägg, men jag håller mig till defaktiska kronor och ören som det gäller. Bara i årbetalar löntagare och arbetsgivare in 25 miljarder meri sjukförsäkringsavgifter än vad som kommer att beta-las i form av sjukpenning och ersättning från föräldra-och tandvårdsförsäkringen. är vi uppei , och 45 miljar-der kronor. Det är alltså belopp i samma storleksord-ning som vi betalar i försvarskostnader. Jagskulle vilja ha en kommentar till detta av har ju redan tagit på sig ett störreekonomiskt ansvar i form av sjuklöneperioden, ochdet finns just inga tecken på att man tänker sänkaarbetsgivaravgiften i förhållande till det åtagande somgörs. Vi har också lägre antal sjukdagar än vihade tidigare, men det syns inte i form av en lägrearbetsgivaravgift. Därför blir man fundersam över vadregeringen sysslar med.Anf. 157 () replik:Herr talman! Jag ställde min fråga mot bakgrundav att det står i betänkandet att sjukförsäkringsavgif-ten uppgår till , men sadeatt den uppgår till . I dessa sammanhang är ju1 % rätt mycket. Det finns inte heller någon reserva-tion från på den punkten.Att vi har olika syn på skatteuttaget är väl en sak,men enligt vad jag minns fick arbetsgivarna från bör-jan ungefär 3 miljarder i kompensation för att maninförde arbetsgivaransvaret i sjuklöneperioden. Läg-ger man till att det är rätt många som inte är sjuka såmycket har väl förlängningen kompenserats väl urarbetsgivarsynpunkt, så det kan ju inte vara någraproblem.Anf. 158 () replik:Herr talman! När det gäller egenavgifterna måsteSiw ha missuppfattat mig. Jag har sagtatt 1997 är avgiften och att ytterligareavgift tillkommer 1998.Jag är litet förvånad över att den överfinansiering som finns i det hela.T.o.m. statssekreteraren som har ansvaret för sjukför-säkringsfrågorna, , säger att detta är rö-rigt. Han skulle vilja ge det ett annat namn. Han villalltså ha en större planhalva att sprida pengarna på.Det är kanske litet grand iögonfallande att det blir såstora överskott i sjukförsäkringen. Har någon kommentar till detta?Anf. 159 () replik:Herr talman! Jag blir glad över att våra tidningar också.Hur man skall hantera egenavgifterna är ju före-mål för beredning inom - det ärsant. Men det är ju inte så att det finns för mycketpengar i systemet. Snarare är det ett underskott påsocialförsäkringen, om man räknar med alla utgiftersom finns i systemet.Anf. 160 () replik:Herr talman! Jag skall inte ägna mig åt egenavgif-terna - har mycket målandebeskrivit schackrandet med dem, och jag förutsätteratt det blir en ny tingens ordning - detgår ju faktiskt inte att hålla på på det här sättet. Detfinns inget som helst förtroende för sjukförsäkringenoch socialförsäkringarna över huvud taget när maninte vet vart ens pengar tar vägen. Har man väldigt låginkomst misstror man naturligtvis hela systemet. har beskrivit det väldigt bra.Herr talman! Jag tog i mitt anförande upp någrafrågor om hur det kan komma sig att ni socialdemo-krater betraktar avsättning till vinstandelar som enförvärvsinkomst, som ni säger. Jag skulle vilja ha ettförtydligande. Hur kan det komma sig att ni gör det?Det är ju ingen självklarhet att man år kangöra avsättningar. Det har ju att göra medom det blir någon vinst i företaget.Nu talar ni i ungefär samma termer som vi andrahär i kammaren och säger att det är så viktigt att manstimulerar företagen och kreativiteten och att detskapas nya jobb och blir fler småföretagare. Men i dethär fallet verkar ni ju tvärtemot det: att arbetstagarnaskall få en känsla för det företag där de jobbar, att detskall vara viktigt att vara kreativ och göra goda insat-ser. När de sedan lyckas avsätts en del av vinsten. Dåmissunnar ni dem det genom att både beskatta denoch ta ut avgifter.På vilket sätt resonerar ni när ni säger att det härär ungefär som en löneinkomst? Det går inte att för-handla fram de här pengarna. Inget fack i världen hartänkt sig det. Man har bara konstaterat att det går attavsätta de här pengarna om det vill sig väl, men finnsdet ingen vinst så finns det ingen.Anf. 161 () replik:Herr talman! Vi tycker att all inkomst skall beskat-tas lika.Sigge Godin säger att det inte är någon självklar-het hur mycket man skall avsätta och att man skallgöra detta för att uppmuntra arbetstagare. Är det enuppmuntran, eller är en löneförmån?Anf. 162 () replik:Herr talman! Det är ingen löneförmån. I sådantfall hade facken förhandlat fram den förmånen. De ärväldigt väl insatta i vad det finns för möjligheter att taut löner, osv. De förhandlar till sista öret - alltid! Jaghar inte träffat någon facklig förtroendeman som harsagt: Vi avstår från att ta ut några kronor ,därför att de pengarna sedan sätts av i vinstandelar.Ingen har sagt det, och inget fack skulle våga tänkaden tanken över huvud taget. Det är alltså ingen löne-förmån.Detta är en avsättning som görs om företaget hargått väldigt bra. Om man har varit duktig att jobba iföretaget, om man är stimulerad i sina arbetsuppgifteroch har en bra avsättning för det man producerar blirdet kanske en vinst, och då kan man ta en del av denoch sätta av till vinstandelar. Men tala inte om dessapengar som lön - då hade facket intecknat dem förlänge sedan. Fråga dem , när de öppnarkontoren!Anf. 163 () replik:Herr talman! Om det då är en belöning, SiggeGodin, så måste väl den beskattas - man får ju ut eninkomst sedan.Anf. 164 ():Herr talman! Jag har naturligtvis en del frågor tillSiw . heter jag förresten själv.I replikskiftet mellan och fick vi en ny uppgift. sade att egenav-giftsfrågan är föremål för beredning inom regeringennu. Motiveringen i betänkandet till att man inte nuskall tillsätta någon utredning är ju att Genomföran-degruppen skall jobba färdigt. har mansagt att man kan finna skäl att överväga hur man skallha det med det samlade uttaget. Man har alltså förut-skickat en avgiftsöversyn - detta redan i vårproposi-tionen 1995. Någon annan anledning till att avslåmotionen har inte framkommit i betänkandet.Därför vill jag fråga hur det är med den nya upp-giften. Bereds frågan om egenavgifterna i Regerings-kansliet just nu?Anf. 165 ():Herr talman! Frågan om egenavgifterna bereds iden kommitté som jobbar. Man diskuterar precis detsom några av er har tagit upp, dvs. att vi har obalans isjukförsäkringssystemet och att det är viktigt att med-borgarna vet vad pengarna går till. Det har man talatom. Ni tar upp frågan , men den har faktiskt varituppe tidigare. Man tittar på frågan. Den diskuteras påfler ställen.Anf. 166 ():Herr talman! Det är inte så tydliga svar. Att Ge-nomförandegruppen arbetar innebär inte att fråganbereds av Rexed eller någon annan i Regeringskans-liet. Varje utredning är ju en självständig myndighet.Vi får ändock hoppas att inställningen är positivframöver till att vi verkligen får en ordentlig översynav egenavgifterna. Man har tidigare förutskickat kan vara öppen för det.I den senaste repliken kom litet självkritik ändåfram. Det finns uppenbarligen en viss förståelse för attmänniskor tappar förtroendet för socialförsäkringssys-temet när det är som det är. Visst känns det märkligtatt läsa att regeringsföreträdarna uttalar sig om vaddet är som skall upprätthålla förtroendet och sedangör på ett helt annat sätt. De använder inte pengarnatill det de är till för. Andra direkta skattepengar får gårakt in och finansiera andra underskott som finnsinom statskassan.Varför höjer ni avgifter hellre än skatter? Detskulle jag vilja veta.Anf. 167 ():Herr talman! byggdes ju inte på två dagar.Att sanera budgeten efter den borgerliga regeringenhar inte varit det enklaste. är vi där att vi kan tatag i de frågor som vi måste ta tag i.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )13 § betänkande 1996/97:SoU13ÄldreomsorgAnf. 168 ():Herr talman! Dagens betänkande om äldreomsorginnehåller ett antal angelägna motioner som syftar tillförbättringar av olika slag för de äldre. Vi moderaterhar åtta reservationer varav sju tillsammans med deövriga borgerliga partierna i olika konstellationer. Vistår självfallet bakom samtliga reservationer, men jagnöjer mig med att yrka bifall till reservation nr 1 föratt spara kammarens tid.Herr talman! Vi kan konstatera att det på mångahåll i vårt land bedrivs ett intensivt utvecklingsarbeteför att förbättra äldrevården och att det finns inrätt-ningar av olika slag med ett mycket gott omhänderta-gande av de äldre. Men det återstår tyvärr alltförmånga problem som behöver en snabb lösning. Gamlamänniskor är gamla och har en begränsad tid kvar.Det hastar alltså med insatserna för att avhjälpa bris-terna.Man kan - ja, ibland - läsarubriker i dagstidningarna som t.ex.: "Äldre på sjuk-hem får fel mediciner", "Läkarna trodde inte sinaögon när de fick se , 81", "Missnöje med ädel-reformen", "vill inte berätta för sina närmasteom hur det är att vara gammal i ." I Boråstid-ningen läste jag följande rubrik: "Döendeligger helt ensamma". Underrubriken löd:"Situationen inom äldrevården är ohållbar".Enligt om ädelrefor-men kvarstår också en mängd brister och problem.Detta har föranlett regeringen att tillsätta vissa utred-ningar, vilket vi hälsar med tillfredsställelse. Utred-ningar tar emellertid sin tid, och vi moderater anseratt mycket skulle kunna göras omedelbart.En av utredningarna handlar om bemötande aväldre.