prot · GK09118 · 1997-06-11 00:00:00 — Det märk-värdiga med kapitalismen är att den gör arbetskraftentill en vara. Det är därför sådana som Per kansäga att lön bara är priset på den varan på en mark-nad. Det är fråga om att köpa och sälja. Blev du intesåld? Då får du sänka priset - realisation. Ochfacket - det är en kartell som hindrar den fria pris-bildningen. Och kollektivavtal - ja men det är jumonopol. Ingen får ju bjuda under.Det är viktigt att vi har detta klart för oss. I PerUnckels manifest Land för hoppfulla kan man i för-slagsdelen läsa: Arbetsmarknaden måste frigöras. Denenskilde och inte de fackliga organisationerna skallbära arbetets rättigheter. Arbetsmarknadens samar-betsavtal skall vara individuella. - Detta är en krigs-förklaring mot den svenska modellen, mot den kol-lektiva solidaritet som har byggt upp så mycket isvenskt arbetsliv.Vad är statens uppgift? Ja, vår uppgift är att gripain för att omfördela och inte tillåta vilka ojämlikhetersom helst. Men i varje undersökning från Statistiskacentralbyrån, AMS eller ser ni attklyftorna ökar. Men det säger aldrignågonting om. Och jag tycker inte att Socialdemokra-terna säger särskilt mycket om det heller. Det handlarsnarare om att sola sig i det goda vädret, som ErikÅsbrink sade . Våren har kommit, ja, nu är som-maren här.Det ser bra ut. Man får beröm av kamraterna i so-cialistinternationalen. Men läs arbetslöshetsstatisti-ken, . Och läs rap-port! Jag tror inte att gillar den. Ochjag är bombsäker på att det egentligen inte är någon-ting som socialdemokratin vill. Men vem är det dåsom vill? Varför har det blivit så här? är juinte bankrutt. Vi har stora överskott gentemot utlan-det. Vi har en väldig fart på produktionen. Varför blirdet på detta sätt?Enligt uppfattning är det ett sys-temfel. är ojämlikare än på mången god dag.Samtidigt som vi har stora sociala behov har vi män-niskor i massarbetslöshet. som vi talar omden aktiva arbetslinjen är det det passiva kontantstö-det som har ökat mest. Det var det kontot vi fyllde påmed , efter att ha fylltpå med . Det är inte precis deaktiva åtgärderna som ökar. Det är de mest passivasom ökar. Jag är nästan förfärad när jag ser hur långtoch hur snabbt regeringen och Socialdemokraternahar accepterat massarbetslösheten.Jag vill ta några siffror. Läget är att vi harkvar samma öppna arbetslöshet som sedan.Vi har kvar ungefär samma åtgärdsvolym som för ettår sedan. Sysselsättningen har minskat med 50 000 iår, som Per sade, och med mer förra året.Bland ungdomarna är 108 000 arbetslösa, varav22 000 långtidsarbetslösa. Det finns strax under100 000 långtidsarbetslösa. Antalet latent arbetslösahar ökat till 165 000. Sammanlagt blir det 700 000.Antalet långtidsarbetslösa ökar. Antalet deltidsarbets-lösa har ökat igen. Hur är det möjligt att det har kun-nat gå på det sättet?Arbetsmarknadspolitiken är faktiskt det områdesom de som debatterar har ansvar för, även omman inte har märkt det i de tidigare inläggen. Låt migsäga litet om vad som har hänt. Omfattningen avarbetsmarknadsutbildningen har sjunkit påett år. Antalet beredskapsjobb har sjunkit med 26 %.Antalet utbildningsvikariat - den mest effektiva åt-gärden särskilt för kvinnor - har sjunkit med 62 %.Rekryteringsstöden, som ligger närmast den ordinariearbetsmarknaden, har minskat . Lönebidra-gen för handikappade har minskat , ochSamhallsjobben med 7 %.Vad är det då som har ökat? Det är naturligtvisCenterns gamla åtgärder - ALU och praktikplatser -som är de åtgärder som har störst undanträngningsef-fekt och ger sämst resultat. Bäst resultat ger rekryte-ringsstöd och utbildningsvikariat. De har minskatmest.Vad här hänt med den socialdemokratiska arbets-marknadspolitiken? måste förklaraför mig hur det som har skett är möjligt.Det är inte överraskande. Jag har sagt att detkommer att bli så här. Det är skälet till att Vänster-partiet har lagt fram en serie förslag som har inneburitsatsningar just på de aktiva delarna. Vi har ocksåstörre volymer, för vi anser det vara sämre att männi-skor går i passiv arbetslöshet än att vara i aktiva åt-gärder.Arbetstidsfrågan nämnde jag. Det är för oss en av-görande del. Övertiden måste bringas ned. Vi har lagtfram förslag om det. Arbetstiden måste planeras neddels med lagstiftning, dels med avtal som branschan-passas. Vi föreslår betydande ekonomiska åtgärder föratt få fram incitament och drivkrafter, för att få framförsök i olika branscher. Därefter skall vi kunna bärade kostnadsökningar som kommer genom att t.ex.sänka arbetsgivaravgifter. Det finns ett batteri medförslag i vår motion, vilket även repre-sentant bör uppmärksamma.De förslagen har funnits där . Vi har i årlagt till att vi skall utreda differentierade arbetsgivar-avgifter av den typ som har lagt framförslag om och som har antagit. Vihar tidigare haft just den tekniken när det gäller över-tidsuttag.Den svenska modellen i arbetsmarknadspolitikenmåste vi nog förändra, sade inågot tal härförleden. Den har sannerligen förändrats.LO, TCO, och , för att nämna betydandeorganisationer vid sidan av i dennafråga, har sagt att det sker en urholkning. Vi har intekvar kvaliteten. Vi kommer långt från Meidners ochRehns idéer med arbetsmarknadspolitik.Låt mig läsa ur den socialdemokratiska teoretiskatidskriften , där forskaren skriverom arbetsmarknadspolitiken. Regeringen låter ar-betsmarknadspolitiken förfalla ytterligare: "Kvalitén iåtgärderna sjunker i takt med att antalet arbetslösa iåtgärder ökar. Med en storsatsning på Kalmarmodel-len kommer arbetsmarknadspolitikens sista länk tillRehns och Meidners vision om en aktiv arbetsmark-nadspolitik som bidrar till ekonomisk dynamik ochtillväxt att ryckas undan".Brulin skriver vidare att man i själva verket hållerpå att skapa en armé bestående av lönesubventioneradarbetskraft främst inom den offentliga sektorn. Det ärALU-jobb, det är OTA-jobb, det är Kalmarjobb, detär flex-a-kassejobb och det är en förfärlig massa jobbsom inte är jobb och där det inte finns kollektivavtaloch där arbetsrätten inte gäller. Det har vi varnat för.Vi har i flera motioner, bl.a. den senaste, varnat fördetta och i utskottsarbete försökt påverka situationen.Jag menar ändå att det som kallas resursarbeten hargått något litet åt rätt håll.Låt mig slutligen ta upp en utomordentligt viktigtfråga. Regeringen sparar 600 miljoner och 1,2miljarder på att sänka utbildningsbidragen fördem som inte finns i a-kasse- eller KAS-systemen.Det är ungdomar och invandrare. Det är de som man iandra sammanhang säger att man skall hjälpa till enplats och förankring i arbetslivet. De får minskadeincitament. De kommer att få en ersättning på motsva-rande per arbetsdag. Det är om dagen.Ersättningen sänktes till 230 . Den varpå 338. Man slår benhårt mot de allra svagaste grup-perna.Man är arg i . Kommunerna fårnaturligtvis ta på sig nya kostnader. AMS säger att detär kontraproduktivt. De som har någon insikt ochjobbar med arbetslösa invandrare anser att det är enren förolämpning mot den gruppen av människor.Men Socialdemokraterna är inte ensamma. Ni haralla andra partier i utskottet bakom er. Så tycker jagatt det är i väldigt många fall. När jag tittar på huroppositionen har förlagt resurser till utgiftsområde 14eller 19, som gäller regionalpolitik, ser jag att detgäller mindre pengar än vad regeringen föreslår. Detär mindre satsningar. Ni oppositionspartier som ylarom att regeringen misslyckas och inte klara sin upp-gift att sätta människor i arbete bör fundera litet grandpå era egna dynamiska effekter. Fundera litet grandpå vad ni har i påsen. Är det bara hänvisningar tillsänkt skattetryck och gladare företag som omedelbartskapar de nya jobben? Det finns ju inga konstruktivaförslag. Det finns inga förslag som ger bättre utrymmeför arbetsmarknadspolitik, om man bortser från kd:s,, och förslagnär det gäller lönebidrag och . Det skall inteminst ha erkänsla för.Herr talman! Jag har redan gjort de yrkanden jaghar velat göra. Jag står bakom alla de reservationerVänsterpartiet har gjort. Jag vill återigen beklaga attregeringen inte finns representerad i denna viktigadebatt om den fråga som är helt avgörande för Sveri-ge. behöver förnyelse och aktivitet när detgäller att skapa jobb. har lagt fram sinaförslag. Jag väntar med spänning på att höra JohnnyAhlqvist kommentera dem framöver.Anf. 143 ():Herr talman! När vi i arbetsmarknadsutskottet återstår här och debatterar denna för alla viktiga fråga -arbetslösheten - hoppas jag att regeringen, även omden som påpekade inte är represente-rad här , tar till sig alla de goda förslag somkommer upp och grundligt analyserar dessa till gagnför många arbetslösa, som är försatta i dennahemska situation.Att befinna sig i samhällets utkant och se dagarnarinna i väg utan att en lösning finns inom räckhåll ärförödande för många drabbade. Självförtroendetsviktar, och man mister tron på livet. Vi måste till-sammans i riksdag ta verkliga krafttag ochgemensamt försöka komma till rätta med vår tidsgissel - arbetslösheten.Herr talman! Vi i de gröna har imånga debatter framfört vårt förslag om en arbetstids-förkortning. Jag känner nu att det kanske börjar lossnalitet även hos regeringen när det gäller tankarna på attkorta arbetstiden, men det får inte ske med så futtigatag som . Det kommer inte attinnebära att 200 000 nya jobb skapas, vilket vi i Mil-jöpartiet vill. Det nämnde även i sitttal. En så liten förkortning kommer bara att ätas uppav rationaliseringar. Så hävdar också regeringen att enarbetstidsförkortning som ettförsta steg inte skulle ge något nämnvärt antal nyajobb.Detta är naturligtvis helt fel, vilket flera försökoch genomförda arbetstidsförkortningar i andra länderhar visat.Miljöpartiets arbetstidsförkortning har konstrue-rats så, att deltidsarbetande och arbetslösa som fårjobb kan leva på en ökad reell köpkraft.Heltidsarbetande får klara sig med gällande köp-kraft, och höginkomsttagarna kan inte få full kompen-sation. Småföretagare skulle våga anställa betydligtfler än , då kostnaderna för arbetsgivarna skullevara realistiska och inte kvävande. Men det handlarinte bara om att dela på jobben. Det handlar om att vigår in i en internationell arbetsmarknad där människorredan nu roterar mellan olika företag och att de harflera arbeten, t.o.m. samtidigt.Sverige behöver drastiskt öppna sig för kreativasmåföretag. Sannolikt kommer vi alla att jobba litetmer och inte mindre , men det står inte imotsättning till en arbetstidsförkortning som ger in-dividen större möjligheter att välja vad han skall göramed sin tid.Herr talman! säger nej till resursarbe-tena, eller Kalmarmodellen, som föreslås i finansut-skottets betänkande. Det är inte något direkt lysandeförslag. Att någon skall bli avskedad från sitt jobb iden offentliga sektorn för att senare komma tillbaka iform av en resursperson är ingen lyckad lösning. Detvore bättre om man satte in alla klutar för att behållapersonalen på sin ursprungliga plats. Det skulle bl.a.kunna ske genom den arbetstidsförkortning som Mil-jöpartiet föreslår, kombinerat med den skatteväxlingsom har pratat om , som viockså föreslår, vilken skulle innebära att 10 000-20 000 jobb behålls i den offentliga sektorn.Jag finner det inte rätt att man blir avstängd från a-kassan om man tackar nej till ett resursarbete somman inte är utbildad för eller passar till.Jag finner det heller inte rätt att en resursperson inteskulle få betald semester och inte heller kan ta semes-ter, eftersom resurspersonen kommer att gå in somvikarie för ordinarie anställda och härigenom ocksåtränga ut ordinarie jobb. Många har ju faktiskt försörjtsig på att vikariera med kort varsel.Kanske har detta ändrats i och med finansutskot-tets förslag till förändring av Kalmarmodellen. Har en resursperson fort-farande reseförbud, eftersom man står till arbetsmark-nadens förfogande? Eller har detta förhållande änd-rats, , i och med att man skall stå tillarbetsmarknadens förfogande motsvarande 10 %.Kalmarmodellen har ju nu ändrats, så att det barahandlar om ett beredskapsarbete.Blir det förhållandet att dessa personer blir ettkonstant - när de får gå tillbaka till sitt gamlajobb med sämre betalt för att höja kvaliteten - ändratnär ersättningen nu betalas ut i form av en lön somarbetsgivaren senare får kvittera ut från länsarbets-nämnderna? Pengarna kommer ju ändå bara att gårrunt. Om detta har ändrats innebär det en förbättring iförslaget, men i så fall är det inte heller någon nyhet ivårpropositionen.Herr talman! Den s.k. generationsväxlingen, somregeringen föreslog i vårpropositionen, är ganskakortsiktig. Det kan tyckas bra att ersätta en äldre meden yngre på en arbetsplats. Men att så här byta ut engrupp mot en annan på arbetsmarknaden är inte bra.Äldre kan härigenom känna sig tvingade att sluta fören yngre, och de kommer då att betraktas som utanförsystemet. Detta är en konstlad form av arbetstidsför-kortning. Om man dessutom inte fyller år i rätt veckakommer man inte heller att kunna ta chansen. Dess-utom får de unga betala bytet med 624 miljoner kro-nor. Med tanke på att man har slopat förtids-pensionering på grund av arbetsmässig bedömning ärförslaget inkonsekvent.Till sist, herr talman, vill jag säga att Miljöpartietsekonomiska politik innebär att alla skall ha rätt tillarbete. Arbetslösheten upplevs som destruktiv ochpassiviserande för många människor och är samtidigtett fruktansvärt slöseri med både den enskildes ochsamhällets resurser.Industrin är ju inte inne i sin storhetstid just nu.Det är en realistisk bedömning att allt färre i framti-den kommer att arbeta inom industrin på grund avbl.a. Tjänstesektorn inom vård,omsorg, kultur och utbildning kommer att växa. Och idagens arbetsmarknadsstatistik har vi sett att ocksålärartjänsterna har ökat.Behovet av vård och omsorg minskar inte, trots gör nedskärningar i den här sektorn. Om manaccepterar en hög arbetslöshet accepterar man ävenett samhälle med allt större klyftor. En hög arbetslös-het är orimlig ur såväl ekonomiskt som socialt ochekologiskt perspektiv.Låt oss då, herr talman, skatteväxla, arbetstidsför-korta och dela på jobben. Därigenom minskar vi ar-betslösheten drastiskt.Herr talman! Jag vill härmed yrka bifall till reser-vation nr 6 och till den gemensamma reservationen nr64, som är fogade till betänkandet.Anf. 144 HANS () replik:Herr talman! Jag har några frågor.Om läser vårt särskilda yttrandeom resursarbete på s. 455-456 finner hon att vi därkommenterar det förslaget. Vi är kritiska mot uppläg-get, men vilka är alternativen? Det finns ju inget al-ternativ . Vi hinner inte få fram en arbetstidsför-kortning, så att vi klarar av att lösa det här problemetför de människor som kommer att omfattas avdenna åtgärd.Människor skall ju inte sägas upp för att få ett re-sursarbete. Dessa människor står redan i arbetslöshet-skön. Det finns 119 000 personer i somvill ha det här. Därför lade vi fram en serie förslag. har gått igenom, t.ex. att det skall göras om tillberedskapsarbete. En del annat har också gått igenommen inte allt. Det beklagar jag. Vad är egentligen ertalternativ? Jag ser inte att ni har något.Jag har en annan fråga som gäller utbildningsbi-draget - 600 miljoner , 1 200 miljoner nästa år.Det drabbar invandrare, ungdomar och kvinnor somkommer hemifrån och inte har någon förankring påarbetsmarknaden. Varför menar attde skall ha ? De skall ha det sämst avalla. Varför stöder ni inte vårt förslag när det gällerdeltidsarbetslösa? Det kostar pengar, men det är vik-tigt för de kvinnor som annars blir arbetslösa.Jag läser sedan om fördelningen när det gäller bå-de utgiftsområde 13 och 14. Ni sparar ju 3 miljarder1998 och 9 miljarder på a-kassan och samtidigt1,5 miljard 1998 när det gäller åtgärder och 8½ mil-jarder 1999. Sedan är ni uppe i 20 miljarder. Vågarverkligen kvittera ut pengarna och säga:De kommer; det fixar vi med en arbetstidsförkort-ning?Vi har ett identiskt förslag när det gäller arbets-tidsförkortningen, och vi räknar inte hem ett öre pådet. Akta er, så att ni inte lurar en opinion att säga:Arbetstidsförkortningsfolket är allt ett bra orealistisktfolk!Anf. 145 () re-plik:Herr talman! Att vi har dragitner i budgeten beror alltså på arbetstidsförkortningen.Vi räknar med 200 000-250 000 nya jobb. När maninför en arbetstidsförkortning kommer man ju ocksåatt spara på arbetslöshetskassorna. Där ser vi då denhär besparingen. I vår rapport har vi också räknat hurmycket man netto kan tillföra. Det blir netto 20 mil-jarder kronor, som vi kommer att använda till attsänka egenavgifterna och till att höja grundavdraget.Det är så vi vill genomföra detta.Kalmarmodellen finns ju inte längre i finansut-skottets nya förslag. Det handlar ju om ett bered-skapsarbete. Regeringen har ju i så fall inte kommitmed ett nytt förslag. Som jag sade tidigare är grundentill att vi säger nej till den här Kalmarmodellen just inte kan få semester, att det blir ett när människor sparkas från sina jobb och kommertillbaka med lägre lön. Detta är den stora anledningentill att vi har sagt nej till förslaget. Dessa människorhar ju också reseförbud, eftersom de står till arbets-marknadens förfogande. har man i finansutskottetsförslag minskat detta till , så det blir litet skill-nad. Man är också arbetstagare i stället för arbetslös.Anf. 146 HANS () replik:Herr talman! Jag skulle mycket gärna vilja ha svarpå frågan om utbildningsbidragssänkningen, somdrabbar just de sämst ställda.När det gäller resursarbetena har förslaget föränd-rats i riksdagsprocessen. Vi har alltså en serie kritikmot det här, men detta är enbart en övergångslösning.Den gäller . Det finns ingen arbetstidsförkortningsom hinner få effekt för dessa personer.Det handlar inte om att människor skall sägas upp.Tvärtom skall kommunala medel in till kommuner, såatt man inte behöver säga upp fler människor. Jagförstår inte logiken. Ni har ju faktiskt inget alternativtförslag.När det gäller de här utgiftsområdena vill ni sparasammanlagt 1998. Hur skall nitvinga in sådana avtal arbetstidsförkortningsmässigt?Det går ju inte! 1999 handlar det om drygt 17 miljar-der kronor.Barbro och jag har samma tidsplan förden lagstiftade förkortningen av arbetstiden. Vi hardessutom satsat ganska stora pengar på att genom ensänkning av arbetsgivaravgifterna kompensera ar-betsgivarna för kostnader som uppkommer. Ni harinte gjort på samma sätt.Vi vågar inte - åtminstone inte under 1998-1999- räkna hem sådana här effekter. Ert förslag kommeratt innebära ytterligare människor i passiv arbetslös-het, och det finns inte ens pengar på utgiftsområde 13för att betala a-kassa åt dem. Ni måste räkna noggran-nare! Annars blir ni en börda i den gemensammakampen för kortare arbetstid.Anf. 147 () re-plik:Herr talman! Jag tycker inte att vi är en börda ikampen för en kortare arbetstid. Vi har räknat på dettamycket noggrant, . Att vi tar hemdessa effekter beror på att vi skapar så många nyajobb med vårt förslag. Jag förstår att Hans Anderssonär irriterad på att vi i gått ut i debatt.Egentligen gick emot mig redan imars, så det var inte vi som startade debatten.Vänsterpartiet vill ju, som , sänka arbetstiden i ett slag med bibehållen lön,men det går inte vi ut med. Vi vill i stället ta de 20miljarder som jag nämnde till att höja grundavdragetoch sänka egenavgifterna.När det gäller utbildningsbidraget är det så här:Om man går med på den generationsväxling somregeringen nu föreslår försvinner 624 miljoner. Gårman inte med på den växlingen försvinner de inte.Anf. 148 ():Herr talman! Till dem som kritiserat att arbets-marknadsministern inte befinner sig i kammaren villjag börja med att framföra att hon är ute på andra ochtyngre uppdrag. Att ministern inte här beror alltså intepå någon form av nonchalans mot riksdagen.Jag vill också framföra ett tack till arbetsmark-nadsutskottets kanslipersonal, som under många dagaroch nätter arbetat fram detta yttrande till finansutskot-tet. Jag instämmer något i kritik motbudgetprocessen, men det är ju vi här i kammarensom själva har beslutat om den. Ingen annan än visjälva kan ta på sig ansvaret för det.Herr talman! Som många har sagt är arbetslöshe-ten det största problemet vi har. Arbetslöshetens prisär oerhört högt. Den leder till ökade klyftor mellanmänniskor, till ökade motsättningar och i värsta falltill att människor slås ut, inte bara från arbetslivetutan också socialt.Det ekonomiska priset är också oerhört högt, bådeför dem som förlorar arbetet och för dem som har sinajobb kvar. Effekten av hög, bestående arbetslöshetblir att allt färre skall försörja alltfler. Den cirkelnmåste brytas.Det är därför mycket intressant att föra endiskussion om de alternativ till lösning som har pre-senterats.Per låste som vanligt in sig i statistik. Jagkunde inte någonstans uppfatta att Per hadenågot konkret förslag till lösning på detta oerhördaproblem. I stället var hans stora fråga till mig varfördet finns en tvist mellan engelsk och fransk socialde-mokrati. Jag förstår att Per hellre vill debatte-ra det, eftersom det nog är bäst för honom att han interedovisar de moderata förslagen på sysselsättnings-området.Folkpartiet stämde som vanligt in i den allmännaklagovisan tillsammans med . Inte helleri det anförande som hölls av företrädarekunde jag notera några konkreta förslag.Det är både märkligt och magstarkt att Per Unckelkritiserar regeringen för att ta till övertoner om hurbra det har varit tidigare. Jag brukar inte använda migav en retorik där man går tillbaka i tiden, men nukänner jag mig faktiskt tvingad att tala litet om hurdet var , herr talman.För tre år sedan lämnade den borgerliga regering-en över ett land som stod inför en finansiell kollaps.Det är inte utan att man då förfäras när man hör deborgerliga företrädarna här sjunka så djupt i debattenoch göra en historieförfalskning.För tre år sedan var var tredje krona i statsbudge-ten lånad. med borgerlig regering för-dubblades statsskulden, arbetslösheten tredubbladesoch budgetunderskottet långt mer än fyrdubblades.Jag tycker faktiskt att det även i en debatt här i kam-maren skall finnas litet ödmjukhet - man skall kunnakonstatera att det var på det här sättet, Per Unckel.Jag tycker själv inte om den här debattekniken, mentyvärr har de som föregått mig i talarstolen inlettdebatten på det sättet.Om någon hade sagt att vi i dennabudget utan att låna en enda krona skulle satsa 16miljarder för att öka sysselsättningen och satsa påvård, skola och omsorg, hade den personen troligtvisblivit kallad för lögnare, eller åtminstone obotligoptimist. kraxar samma olyckskorpar igen, i formav den borgerliga oppositionen. Samma personer somvar helt säkra på att vi inte kunde klara att sanerastatens finanser säger nu att inte kan halvera den öpp-na arbetslösheten till . Men, Per ,ni kommer åter att ha fel! Vi kommer att klara att hade offentliga finanserna i balans 1998, och vi kommeratt halvera den öppna arbetslösheten till år 2000.Herr talman! behandlar vi regeringens vår-proposition. Den innehåller ett fempunktsprogram förarbete och utbildning. Detta program betalar vi själva- vi skickar inte räkningen till kommande generatio-ner. Den politik vi fört sedan maktskiftetgör att vi nu kan vara offensiva och ta avgörande stegmot en ekonomi med arbete åt alla.Låt mig först kort beröra de fyra första punkterna:satsning på vård och omsorg, utbildning, ekologiskuthållighet och ett gott företagsklimat. Sedan går jagmer utförligt in på områden som behandlats i arbets-marknadsutskottet, nämligen satsningar på offensivarbetsmarknadspolitik.För det första: Kvaliteten på och tillgången tillvård, omsorg och skola skall förbättras för att möjlig-göra ett högt deltagande i arbetskraften för såväl mänsom kvinnor och för att skapa den i samhället nöd-vändiga tryggheten.Redan i år skjuter vi till tillkommuner och landsting. blir det ytterligare8 miljarder. Därmed kan väntetiderna förkortas, kvali-teten i äldreomsorgen bli högre, de psykiskt stördages en bättre vård och vården i livets slutskede för-bättras.