prot · GK09103 · 1997-05-15 00:00:00 — Man måste samarbeta med Göteneoch för att kunna ge invånarna en så bravård, omsorg och utbildning som möjligt. Genom attsamarbeta på ett antal områden kan man spara litetresurser.Jag tror att denna process kommer att fortsätta,och den bör vi bejaka. Vad den leder till vet jag inte.Om diskuterar man här i kanskeandra sammanslagningar. Jag tror inte att de svenskakommunerna, länen osv. kommer att vara oförändradeunder så , utan det kommer att ske en deländringar.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan.Anf. 136 () re-plik:Herr talman! Jag utgår naturligtvis från att utred-ningens förslag om lokalisering av regional offentligförvaltning gäller. Jag undrar om från det. Utredaren själv sitter här på läktaren,så vi kan ge besked både till varandra och till utreda-ren liksom självfallet även till skaraborgarna och tillriksdagens Skaraborgsledamöter.Jag undrar faktiskt vad vi skall votera om här . Låt mig ge ett exempel som har tagits upp underden . Det är i betänkandet helt klart ochtydligt angivet att skattemyndighetens ledningsfunk-tion skall lokaliseras till . På nästa sida stårdet att regeringen inte nu kan ta ställning till den regi-onala indelningen beträffande bl.a. skattemyndighe-terna. Jag kan ändå inte tolka saken på annat sätt änatt skattemyndighetens ledningsfunktion skall lokali-seras till Mariestad.Utgår både och jag gemensamtfrån att detta gäller?Anf. 137 () replik:Herr talman! Jag har utgått från att detsom man har gjort upp om i Väststyrelsen skall gälla.Jag har också noterat att generaldirektören för har en något annan uppfattning. Vi soci-aldemokrater i har därför begärt att fåträffa generaldirektören, så att vi direkt kan föra framden uppfattning som jag här och ger till känna,nämligen att huvudkontoret bör hamna i Maristad.Anf. 138 () re-plik:Herr talman! Jag tycker att det var ett bra ochfullständigt klarläggande besked från talade om "grus i maskineriet".Jag vet inte om det var återremissen som sådan ellerfolkomröstningen som syftade på.Jag ser saken absolut inte på det sättet. Jag tycker skall kasta grus i ett maskineri som inte är ut-tryck för folkets vilja. Om några politiker in absurdumvill driva något som de inte har stöd för i den regionsom de representerar, tycker jag att man skall kastagrus i maskineriet.Anf. 139 () replik:Herr talman! Jag menade inte att anklaga AnnikaNordgren, som faktiskt också vid det förra tillfällethade en reservation om folkomröstningen. Men för ettår sedan fanns det partier som inte hade den uppfatt-ningen. Något sent, antagligen av kortsiktiga politiskaintressen, har de kastat in litet grus i maskineriet.Anf. 140 () replik:Herr talman! Jag skulle först vilja instämma imycket av det sade när det gäller detfrivilliga samarbete som har funnits mycket . Jagvar själv med och sparkade i gång organisationenMusik i väst. Det skedde inte genom något statligtbeslut av . Ett antal landsting och Göteborgskommun kom överens. Samarbetet finns fortfarandekvar.Det behövs alltså inte ett storlän för att man skallkunna samarbeta. Problemet med ett storlän är att detblir svårare att hoppa över länsgränsen. Vi behöverockså mycket samarbete med t.ex. , Örebrooch . En ny organisation kan ställa till pro-blem, om vi i första hand vill samarbeta inom denorganisationen.Kjell nämnde samarbetet kommuneremellan. Jag har sysslat med kommunalpolitik väldigtlänge. Vi har samarbete med våra grannkommuner närdet gäller skolan, utbildningen, miljön och turismen,men vi behöver inte slå ihop kommunerna för det. Visamarbetar inom de områden som är naturliga för oss,och det fungerar mycket bra.Ibland måste man tillgripa en folkomröstning föratt folk skall få säga sin mening och för att allmänhe-ten och inte bara politikerna skall få tycka till. Detkan ställa till bekymmer för oss politiker, eller grus imaskineriet, som säger. Men man fårta det problemet om allmänheten skall få säga sinmening, vilket jag tycker är viktigt.Jag har en kort fråga till . AnserKjell att det finns ett folkligt stöd fördet nya storlänet i ?Anf. 141 () replik:Fru talman! Det är just de frivilliga besluten omatt gå ihop på olika områden som har lett till en sådankomplexitet. Man har kommit fram till att det finnsså många olika organisationer att man vill ha en fasta-re, mer permanent organisation, som också kan gebetydligt större demokratiskt inflytande och störredemokratisk öppenhet. Det är möjligt att kommuner isamverkan, när de har hållit på som vi har gjort , kommer till insikt om att det är bättre att slåihop påsarna definitivt.Jag vill säga någonting om folkomröstningen. Jaghar sett förekomma flitigt i länspressen -något sent . Jag kan inte förstå att kunde ägna mer kraft åt att diskutera med sinapartivänner i kommunerna Jan-ÅkeBjörklund reste runt. Då hade direkt ivarje kommun kunnat säga att de önskade en folkom-röstning, och så hade de kunnat diskutera med övrigapartier. Det var nog så att man kom på att man kanskekunde göra en politisk vinst. Det var litet sent. Manmenar inte så mycket med det, och det tycker jag ärfalskt.Hjertén undrade om det finns ett folkligt stöd fördet nya storlänet eller inte. Om jag skall vara ärlig kanjag säga att jag tror att de flesta faktiskt inte bryr sigså mycket om den organisation vi alltid pratar om. Jagbrukar ta ett exempel på detta. En granne hemma iSkara och jag diskuterade nämndorganisationen sam-tidigt som vi gjorde en omorganisation i kom-mun. Det engagerade mig och en och annan på insän-darsidorna väldeliga. Min granne sade att han hadenoterat att vi sysslade med omorganisationen: "Duskall ha en sak klart för dig. Vad som är viktigast förmig är att snöplogen är utkommenderad en halvtimmeinnan jag cyklar till jobbet. Om den är utkommende-rad i , eller bryr jag mig inteom. "För de allra flesta skaraborgare och för de andrasom bor i är det en bra sjukvård somär det viktigaste. Det tror jag att vi kan få på dettasätt.Anf. 142 () replik:Fru talman! Jag utgår ifrån att är intresserad av politiska poäng. Politiskapoäng kan ibland sammanfalla med allmän folkvilja.Man gör så som folk vill. Vi är förtroendevalda. Virepresenterar inte bara oss själva - inte bara vårt egetparti - utan vi representerar medborgarna i vårt län.Det råder ingen tvekan om att de inte vill ha dettastorlän. Det vill i varje fall inte invånarna i vårt hem-län.Anf. 143 () replik:Fru talman! Om har rätt eller inte kanjag inte säga, men vi är drygt 280 000 innevånare iSkaraborgs län. Jag har noterat att det är 8 000 somvill ha en folkomröstning. Vad de 272 000 tycker vetvi inte riktigt än.Anf. 144 PER () replik:Fru talman! När det gäller skattemyndigheten ärdet i och för sig intressant att höra vad riksdagsleda-möterna från säger och vad de har föruppfattning om uppvaktning av generaldirektören.Men vad säger regeringspartiet i denna fråga? Vilkadirektiv utgår från regeringspartiet när det gäller denpolitiska överenskommelsen? Det skulle vara betyd-ligt intressantare att höra.Jag har ytterligare ett konstaterande. I norra länetär frågan om storlänet faktiskt oerhört diskuterad. Detär möjligt att samma inte gäller i , men i och de norra kommu-nerna kan jag lova att detta är den mest debatteradefråga jag har varit med om, bortsett från frågorna i envalrörelse.Det är väldigt intressant att höra att sjukvårdenskall bli bättre. Vad är det som säger att det skapasnya och fler resurser i och med storlänsförändringen?Vad är det för information vi inte har fått när detgäller nya resurser till sjukvården?Slutligen: Vi skulle få effektivare, dvs. billigare,statliga organisationer. Man skulle minska organisa-tionskostnaderna. Sparbetinget på länsstyrelserna var60 miljoner från början. Genom Johanssonpresenterades krav på 20 miljoner. Därefter har Jör-gen sagt att det inte skall sägas upp enenda person. Vad är det för information som KjellNordström har, som vi andra här i kammaren inte harfått? Jag vore oerhört tacksam om redogöra för de fakta som han sitter inne medoch som vi andra saknar.Anf. 145 () replik:Fru talman! Jag vill bara upplysa kammaren omatt jag och Per har samma information.Anf. 146 ():Fru talman! Frågan om ett nytt västsvenskt län hardiskuterats länge både och historiskt. Den spe-ciella struktur som finns kring , som är om-givet av flera län, är ingen bra lösning. Länsfrågan är för viktig för att avgöras om flera av de kommu-ner som skall ingå i länet inte vill delta i ett nytt län.Som vi har hört här vill nära 10 000 människor iSkaraborg ha en folkomröstning om ett nytt län. Detär ingen bra start för ett nytt län. När man hör denintensiva diskussion som pågår mellan de skaraborgs-ka ledamöterna här får man känslan av att detförsta skaraborgarna tänker när de vaknar på morgo-nen inte är att de vill ingå i det nya länet.Om här beslutar att föra in en såstor mängd människor i ett nytt län mot deras vilja ärdet ingen tvekan om att det känns mycket konstigt ochmycket fel. Nog vore det naturligt att en stor mängdav kammarens ledamöter efter att ha lyssnat till dennadiskussion röstar för den återremiss som har yrkat på i dag.Man kan heller inte undgå att bli en aning förvå-nad när man hör säga att Centerninte vill ha en återremiss. Man skall prata med männi-skor så att förändringen vad gäller ,som vi läst om i tidningarna, inte kommer till stånd.Eller måste i alla frågor följa regeringspartiet,trots att är mycket tveksamt till det nyalänet? En återremiss är ju faktiskt till för att man skallfå möjlighet att ta reda på de saker som man är osäkerpå. Varför tar man inte den här chansen? Man sägeratt man är övertygad om att detta kommer att ske. Hurkan man vara så övertygad om det?Sedan skall jag gå över till frågan om namnet pådet nya länet. , Tom ochjag har i motion Bo22 yrkat att det nya länet skallbenämnas . Många kanske betecknarfrågan om vilket namn det nya länet skall ha somoväsentlig. Men det gör inte vi motionärer.Namnets viktigaste funktion är att kännetecknaoch därmed marknadsföra regionen. ärnavet och den naturliga centralorten i Västsverige.Namnet är väl känt i och i övrigaEuropa. Det är inte oviktigt att namnet är känt utom-lands. Med den ökade rörlighet för varor och tjänster,arbetskraft och kapital som kännetecknar dagens världär ett internationellt känt namn av större betydelse äntidigare. Det finns också näringspolitiska skäl till attlänet bör heta . Det är en svensk tradi-tion, och inte heller ovanligt, att länet benämns eftersin residensstad. Jag kan ge några exempel: Stock-holms län, län och län.I stället för blev förslaget . Det är dock ett bättre namn än . Det kan noteras att namnförslaget blevVästra beroende på en enda person iomröstningen. Omröstningen råkade vara i påskveck-an, när ett par ledamöter av olika skäl var borta. Mankan konstatera att namnförslaget säkerligen hadeblivit om den ordinarie besättningenhade funnits på plats. Det var så tätt som 14-12 iVäststyrelsen. Och när bostadsutskottet och riksdagennu är på väg att anta namnet ärdet viktigt att man betänker att det var väldigt nära attdet blev . Det finns alltså tydliga skälsom talar för att det är ett bättre namn än Västra Göta-lands län.Fru talman! Låt mig än en gång i första hand yrkapå en återremiss. Om det skulle falla yrkar jag bifalltill motion Bo22 som innebär att namnet på det nyalänet skall vara län.Tack!Anf. 147 () re-plik:Fru talman! är dålig på att lyssna. Jagredogjorde i mitt inlägg för hur processen hade varit imitt parti när vi tog ställning i för detnya länet. Det finns ingen anledning att upprepa deten gång till.Vi har förankrat den här frågan i länet. Även omen del kommuner har sagt nej har många centerpartis-ter i de olika länen reserverat sig mot det beslut somde olika kommunerna fattade. Jag vet också att mankan tolka beslutet i min kommun, , som attäven vi från vill vara med om det blir ettstorlän.Anf. 148 () replik:Fru talman! Om jag inte hörde fel under BirgittaCarlssons anförande sade att hon varorolig över att hade beslutat att flyttafrån till . Jag lyssnade mycket välpå anförande, och det var detta somjag tog upp i mitt anförande. Om man är orolig ger enåterremiss ett perfekt tillfälle för att efterhöra hur detligger till. Man har tid på sig för att se om denna oroär befogad eller inte. Då ger ju vi ett alldeles utmärkt tillfälle att tareda på fakta. Jag tycker att det är synd att BirgittaCarlsson inte vill ta reda på fakta utan i det här falletenbart litar på den socialdemokratiska regeringen ochdess goda vilja.Det har ju faktiskt stått tydligt och klart i tidning-arna vad vill göra. Ta chansen ,! som återremissenverkar finns tillfälle att ta reda på vad resultatet blir.Kan och påverka?Annars har faktiskt en av de förutsättningar som fannsför det nya länet förändrats när flyt-tar från till Göteborg.Anf. 149 () re-plik:Fru talman! Jag utgår från att det finns en uppgö-relse och att den uppgörelse som ligger till grund förhela detta beslut skall gälla.Anf. 150 () replik:Fru talman! Om det nu finns en uppgörelse - ochdet finns det ju - undrar jag varför man från går ut och säger att man inte kommer attfinnas i . Vi som sitter i den här kammarenkan då vara helt övertygade om att det som har sagt inte gäller. Det är vad har sagt som gäller.Om har fel förväntar jag mig atthon kommer till mig och säger: Det var oerhört tråkigtatt vi inte gick på återremissyrkande,men jag var övertygad om att det inte skulle bli somRiksskatteverket hade sagt.Av detta kan man utläsa att vetatt förslag bara är något som manskriver om i tidningar. I verkligheten kommer verk-samheten, trots allt, att ligga i Mariestad.Anf. 151 ():Fru talman! Jag höll på att bli skaraborgare , men jag kom till i stället. Jag hop-pas att jag ändå får delta i debatten, eftersom helariksdagen skall fatta beslut om en stund.Det vore litet underligt om den administrativa in-delningen av vårt land inte skulle kunna förändras.Det är ju en ordning som i hög grad fortfarande präg-las av det som Axel skapade för mer äntre och ett halvt sekel sedan när varute och härjade i . Så evigt förutseende var juinte ens . Hans syfte var ju inte minst attsäkerställa de skatteintäkter som krävdes för att manskulle kunna finansiera deltagandet i 30-åriga kriget.Å andra sidan finns det inte heller anledning att ändranågot bara därför att vi har haft det så länge.Fru talman! Jag hör till dem som länge under väx-ande frustration noterade det svenska ointresset föroch okunnigheten om de stora förändringar som ägderum ute i . Det var ett nytt och i många avse-enden mer dynamiskt som växte fram. Detgalna sena 80-talet och 90-talets depression i vårt landinnebar ett välkommet men smärtsamt uppvaknandeur den ignoransen.Vår okunnighet om vad som skedde ute i Europapräglar måhända också nu de slutsatser som vi drarför egen del. På olika håll i har en utvecklingägt rum, och äger rum, vilken på många sätt kan varainspirerande för oss som har kommit på efterkälken.Denna utveckling har ägt rum på regio-nal bas. Gamla regioner har fått fart. Nya regioner harutvecklats. Samarbetet på regional bas har ofta blivitviktigare än det nationella samarbetet. Det sker ocksåöver traditionella nationsgränser.Utvecklingen i de europeiska regionerna har vuxitfram på naturlig väg som en följd av näringsgeogra-fiska och kulturella förhållanden. Regionerna har iväsentliga delar formats av den utveckling som harägt rum. I en del fall har det säkert sammanfallit medgamla indelningar som dock har haft föga betydelseför utvecklingen. I andra fall har indelningen anpas-sats till den utveckling som har skett. I många fall regionala utvecklingen inte något alls att göramed den administrativa indelningen; den kanske rentav har gått på tvärs med den.Det är kanske i grunden ursvenskt att yrvakenhe-ten inför det stora som sker ute i får oss att troatt en motsvarande regional utveckling först ochfrämst kan beslutas fram på politisk-administrativväg. Vi tror att samarbete och utveckling kommer attblomstra om vi bara får nya administrativa regioner -dessutom gärna storskaliga. Men då har man inteförstått mycket av det som sker i regioner.Europas regioner är inte administrativa enheter.Det handlar om ett dynamiskt och flexibelt samarbetemellan en lång rad lokala aktörer som har vuxit framdär förutsättningarna för en naturlig regional samhö-righet har funnits.Utan detta samarbete i praktiken skapas ingen nydynamik, men med ett sådant samarbete i praktikenskapas också en dynamik alldeles oavsett den statligaoch regionala administrativa indelningen. Att otåligtbörja med att skapa nya administrativa indelningar äratt missa poängen och kanske också det som manegentligen borde vara ute efter.Fru talman! är jag inte alls motståndare till attgenomföra förändringar av den svenska administrati-va indelningen, inte heller till skapandet av nya regio-ner, där detta motsvarar en naturlig, lokal verklighet.Utan att vara hundraprocentigt övertygad har jagdärför ändå stött tillkomsten av det nya Skånelänet,men jag medger gärna att jag även då hade en känslaav att för många förhoppningar ställts på den skånskalänsreformen som en motor i sig för en starkare ut-veckling av regionen. Det finns, liksom i fallet medÖresundsbron, hos många en klockartro på att ut-veckling kan beslutas fram i politiska organ, gärnastorskaligt.Även om det således kan finnas anledning att ge-nomföra regionala strukturförändringar där det finnslokala förutsättningar, finns det anledning att varnaför den kanske också typiskt svenska inställningen, attdå måste hela förändras på samma sätt.I det som står på tröskeln till ett nytt årtu-sende, med allt vad den nya tekniken tycks utlova,måste det tvärtom vara möjligt med en större mång-fald vad gäller såväl administrativ indelning sombefogenheter. Där enhetlighet var nödvändigt förAxel borde mångfald vara både möjligtoch kanske rent av önskvärt . Det är junär de lokala förutsättningarna får styra som den loka-la mobiliseringen har störst förutsättningar. Utveck-ling skapas underifrån, inte uppifrån.Låt mig också säga att jag särskilt efter vårt EU-inträde ställer mig mycket frågande till om vi överhuvud taget skall ha tre olika inhemska politiskt-administrativa nivåer i det framtida . Låt ävendär de lokala och regionala förutsättningarna styrautvecklingen och inte centrala och byråkratiska strä-vanden efter konformitet. Jag välkomnar därför envarierad och förutsättningslös försöksverksamhet,som tar sin utgångspunkt i lokala förhållanden.Fru talman! Mot denna bakgrund kan jag inte fin-na annat än att förslaget till ett nytt storlän i Västsve-rige har hastats fram genom beslut uppifrån, beslutsom inte i tillfredsställande grad bygger på faktiskalokala förutsättningar och samarbete och därför sak-nar erforderlig lokal folklig förankring. Det gör attförslaget dels löper stor risk att missa målet, dels attdet av alldeles för många av de berörda medborgarnauppfattas som ytterligare något som politikerna pres-sar på dem uppifrån. Det främjar inte medborgarnasrespekt för de politiska besluten. Där Axel Oxenstier-na måhända var framsynt kanske dagens beslutsfattareär efter sin tid.Redan det faktum att frågan om vad det nya stor-länet skall heta och vilken residensstaden skall varahar blivit så uppmärksammat visar att grundfrågan omde naturliga lokala förutsättningarna inte alls har entillfredsställande bakgrund. Jag kommer därför inteatt kunna ställa mig bakom regeringens förslag, ochjag stöder också yrkandet om återremiss.Anf. 152 ():Fru talman! Socialdemokraterna från Stockholmsstad och län är besvikna. Vi är besvikna över attStockholms län inte får ingå i försöksverksamheten ienlighet med den försökslag som regleras i proposi-tionen Ändrad länsindelning och försöksverksamhet iVästsverige. Detta trots att det finns en bred politiskenighet i för detta - såväl i som länslandsting har hemställt om att få delta i försöksverk-samheten.Jag tycker inte heller att det finns några sakligaargument för att inte skulle få vara med iförsöksverksamheten. I det aktuella betänkandet stårbara: "Den tidigare beslutade försöksverksamhetensamt den utvidgning till det nya västsvenska länet somnu föreslås får enligt utskottets mening därvid ansesvara lämplig. "För mig handlar det om att vilja och att våga. Enbred politisk majoritet, nästan samtliga partier iStockholms läns landsting, däribland ,och , har ställt sig bakomen försöksverksamhet. Det enda partiet som inte ärmed på detta är , och skälet till att Mode-raterna inte ställt sig bakom är väl känt. De driverenvist frågan om nedläggning - det äringenting nytt.Motiven till att det är viktigt att länfår ingå i försöksverksamheten är väl belysta i ansök-ningarna och finns också med i motion Bo28, varförjag här och inte behöver upprepa de argumenten.Fru talman! Jag är dock övertygad om att man iStockholms län, även om man inte är med i försöks-verksamheten eller får vara det, kommer att intensifie-ra samarbetet i regionen, och jag förutsätter att detarbetet också kommer att beaktas i den kommandeutvärderingen av försöksverksamheten.Avslutningsvis: För demokratins skull, för infly-tandets och för den regionala utvecklingens skullborde också , liksom ochVästsverige, få delta i regionförsöket.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 11 §. )10 § Vissa folkbildningsfrågorFöredrogsKulturutskottets betänkande 1996/97:KrU9Vissa folkbildningsfrågorTalmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades efter 11 §. )11 § Vissa slottsfrågorFöredrogsKulturutskottets betänkande 1996/97:KrU11Vissa slottsfrågorTalmannen konstaterade att ingen talare önskadeordet.BeslutSoU16 Metodutveckling, forskning och utbildningi arbetet för barn som utsatts för sexuella över-greppKammaren biföll utskottets hemställan.BoU13 Länsindelningen i m.m.Återförvisningsyrkande (m, mp)För bifall räckte att en tredjedel av de röstande anslötsig till detta.Votering:204 för avslag88 för bifall57 frånvarandeTalmannen konstaterade att mindre än en tredjedel avde röstande hade bifallit återförvisningsyrkandet.Kammaren hade således avslagit återförvisningsyr-kandet.Partivis fördelning av rösterna:För avslag: 138 s, 20 c, 23 fp, 13 v, 10 kdFör bifall: 65 m, 1 c, 1 fp, 4 v, 17 mpFrånvarande: 23 s, 15 m, 6 c, 2 fp, 5 v, 1 mp, 5 kdMom. 1 (ett nytt västsvenskt län)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (mp)4. utskottets hemställan med den ändring som föran-leddes av bifall till mot. Bo30 (v)Förberedande votering 1:17 för res. 25 för mot.270 avstod57 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering 2:66 för res. 121 för res. 2205 avstod57 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:203 för utskottet68 för res. 120 avstod58 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 21 c, 23 fp, 14 v, 10 kdFör res. 1: 1 s, 65 m, 1 fp, 1 vAvstod: 1 s, 2 v, 17 mpFrånvarande: 24 s, 15 m, 6 c, 2 fp, 5 v, 1 mp, 5 kdMom. 3 (det nya länets namn)1. utskottet2. utskottets hemställan med den ändring som föran-leddes av bifall till mot. Bo35 (fp), mot. Bo22 (m)och mot. Bo 34 (s)Votering:206 för utskottet25 för mot.60 avstod58 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 3 m, 21 c, 21 fp, 15 v, 9 kdFör mot. : 1 s, 22 m, 1 fp, 1 kdAvstod: 39 m, 2 fp, 2 v, 17 mpFrånvarande: 23 s, 16 m, 6 c, 2 fp, 5 v, 1 mp, 5 kdMom. 6 (en omprövning av försöket)1. utskottet2. 3 (v)Votering:206 för utskottet33 för res. 350 avstod60 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 15 m, 21 c, 22 fp, 1 mp, 10 kdFör res. 3: 1 fp, 17 v, 15 mpAvstod: 1 s, 49 mFrånvarande: 23 s, 16 m, 6 c, 3 fp, 5 v, 2 mp, 5 kdMom. 10 (en utvidgad försöksverksamhet)1. utskottet2. 7 (v)Votering:177 för utskottet16 för res. 798 avstod58 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 4 m, 21 c, 21 fp, 1 v, 10 kdFör res.