prot · GK09116 · 1997-06-09 00:00:00 — Där tillåter man inte det som den svenskaregeringen uppmanar länsstyrelser och andra att göra,nämligen att undersöka privata alternativ och ta demnär de synes lämpliga och ger ett bra pris. I Danmarkär detta inte möjligt, ty där har man ett offentligt mo-nopol. Strider då detta mot EU-reglerna? Svaret ärnej.Ordet "generande" tycker jag att man måste an-vända i ett annat sammanhang . att när vi gör så här med uppdragsarkeologinkan vi inte uppträda med trovärdighet när vi kräver attden inre marknaden skall genomföras på ett konsek-vent och rakryggat sätt av andra länder. är detland som, näst efter ett par andra socialdemokratisktstyrda länder, har genomfört störst andel av den inremarknadens alla regler. I botten ligger ett av de fåkvarvarande borgerligt-konservativt styrda länder iEuropa, nämligen . Vi befinner oss i gottsällskap i toppen av listan. Vi kan med hög svansfö-ring säga att vi tycker att alla andra länder skall blibättre, och vi skall också bli bättre på det som åter-står. Men proportionerna i det som är ju - låt mig uttrycka det så - löjeväckande.Hon ställer uppdragsarkeologin i kontrast mot vad vigör när vi klagar på att t.ex. och Spanienmed EU:s goda minne bestämmer att statsstöden tillvarven skall ökas med eller närfranska staten bestämmer sig för att stödja sitt flygbo-lag med . Sverigeskulle inte med trovärdighet kunna kritisera dessabrott mot andan i den inre marknaden, eftersom viinte lagfäster tvånget att upphandla uppdragsarkeologii konkurrens! Var finns sinnet för proportioner?Om är så angelägen om detta tyck-er jag att hon skall rikta kritiken mot de partivännersom hon har i andra länder som bromsar och strävaremot. är ett föregångsland när det gäller of-fentlig upphandling. Jag brukar för häpna åhörare frånandra länder berätta att i Sverigeanvänder det franska telemonopolets bolag för Rege-ringskansliets växel. Det är billigare och det ligger ivårt intresse att spara pengar och anta det billigasteanbudet, trots att vi äger ett stort svenskt telefonbolag.De utländska åhörarna tror ju inte att jag pratar allvar.De tror att jag skojar med dem. Jag var senast i Parisoch berättade detta på ett möte, och man blev full-ständigt häpen. Men säger att vi intehar någon trovärdighet därför att vi inte har någonlagfäst konkurrensupphandling av uppdragsarkeologi.Är inte detta generande, ?Anf. 183 ():Fru talman! Jag kan hålla med ministern om attSverige inte tillhör de största syndarna när det gälleratt uppfyllainre marknadsreglerna. Vi ligger också iframkanten i fråga om att ha öppnat upp och liberali-serat, inte minst tack vare det som hände under denborgerliga regeringsperioden. Men det var kanskedärför som jag reagerade så starkt när vi fattade besluti kammare om att undandra uppdragsar-keologin från de offentliga upphandlingsreglernainom den inre marknaden och i . Samma daghade vi sammanträde i där grönbokenom offentlig upphandling diskuterades. Regeringenspolitik och den moderata politiken stämde då välöverens. Vi ser bristerna i många länder när det gälleratt uppfylla dessa krav. Vi inser den ekonomiskabetydelsen för och för EU om den inre mark-naden fungerar bättre. Det är därför som det onödigaavsteget, att stoppa ned uppdragsarkeolgin i en by-rålåda märkt "myndighetsutövning", är så onödigt.När man på EU-nivå diskuterar med de andramedlemsländernas politiker är det viktigt att man självhar rent mjöl i påsen i alla avseenden. Därför är ettsådant här - som jag ser det - onödigt undantag frånden svenska linjen som detta med uppdragsarkeologinutgör, så olyckligt. Då kan man bli slagen på fingrarnamed: Ja, ni i är inte så otroligt lojala som nipåstår. Ni har ju faktiskt på ett område undantagit enverksamhet från offentlig upphandling.Jag ställde en fråga till ministern om ministern sernågra möjligheter att få en bättre kontrollfunktion iregeringen. Enligt min uppfattning är det Näringsde-partementet som är ansvarigt för att se till att allaregler och lagar i stämmer överens med inre-marknadsreglerna. Har ministern funderat på att skapaen särskild organisation för att få en bättre kontroll?Anf. 184 Statsrådet ():Fru talman! Jag har en bra kontroll. Det finns enorganisation för detta just i Näringsdepartementet.Den fungerar utmärkt, och jag kan försäkra att det intebehöver inrättas någon ny organisation.Återigen: Det fall som vi nu diskuterar är inte ettavsteg från , och det är inte tal om att vigör några undantag, tvärtom. Vi förtydligar det somgäller, och vi utfärdar tydliga rekommendationer tilldem som har att fatta beslut om detta, länsstyrelserna,att de skall beakta olika alternativ, inte minst privatasådana, som kan vara bra, billiga, som kan ge bättremetoder än andra och som kan specialisera sig ochvara duktiga. Men det är inte sådan verksamhet somtvångsvis skall underkastas detta. Det skall andramyndigheter göra, och det skall de sköta lojalt. Jagnämnde telefonväxel som exem-pel.Karin Falkmer kommenterar inte min reflexionöver det generande när det gäller proportionerna i denhär frågan. sade att inte medtrovärdighet kan kritisera andra länder som inte gördet som de skall göra på den inre marknaden, om vibehandlar uppdragsarkeologin på det här viset. Jaganser att detta är ett påstående helt utan sans ochmåtta.Jag har t.ex. aldrig hört någon moderat ta upp denoerhört viktiga fråga för inre marknaden som handlarom illojal skattekonkurrens. Ett litet land i Europascentrum med nollskatt och banksekretess stjäl skatte-underlag från andra länder och gör hela frågan omlika konkurrensvillkor för finansiella tjänster till enskenfråga. Där handlar det om konkurrens mellanskatteregler, det som nu kallar förillojal skattekonkurrens. Det är verkligt stora ochviktiga frågor. Men jag har aldrig hört någon moderatuttala någon som helst åsikt om denna brist på deninre marknaden. I stället tar man upp denna fråga somär av helt andra proportioner.Jag har träffat förre ord-förande , som är på besök i . Jagberättade för honom att jag skulle till parlamentet ochdebattera hans hjärtefråga om den inre marknaden.Han blev nyfiken och frågade vilka aspekter dethandlade om. Då sade jag att jag hade fått en frågaom uppdragsarkeologin. Jag berättade hur det liggertill, hur vi upphandlar ibland på det ena sättet ochibland på det andra sättet, men att vi inte har någonlag som styr detta. Det hela sker i stor utsträckning iprivat regi . Jag berättade för honom att frågangällde att vi håller på att spela bort vår trovärdighet iEU genom att vi gör på det här sättet. Jag vill intevara indiskret och avslöja vad gjordeför reflexion kring slutsatsen om vad tro-värdighet står och faller med, men låt mig uttrycka detså att han tvivlade på att jag var riktigt allvarlig närjag beskrev vad jag skulle till enmåndagskväll och svara på för sorts fråga.Det är just detta jag syftar på när jag frågar: Är detinte litet generande att ställa frågan på det här sättet,att hela vår trovärdighet när vi agerar offensivt för attgenomföra den inre marknaden kommer i gungning avfrågan om uppdragsarkeologi, där vi är mer generösamot de privata alternativen än vad man är i t.ex.Danmark och som vi sköter helt i linje med EU:sregler?Anf. 185 ():Fru talman! Jag förstår att det känns tryggt förLeif att få luta sig mot mitt förra inlägg lade jag ned stor pedagogiskkraft på att försöka att ge en förklaring till . Även om tycker att upp-dragsarkeologin är en liten fråga i inremarknadssam-manhang är det, för att man skall kunna agera medstörsta möjliga trovärdighet i EU, viktigt att man självpå hemmaplan ser till att ha rent mjöl i påsen i allaavseenden.Jag ser ingen större skillnad mellan uppdragsar-keologin och upphandling av arkitektjänster ellerandra tjänster med ett stort kunskapsinnehåll. För migär fortfarande detta att undandra uppdragsarkeologinfrån möjligheterna till offentlig upphandling en felak-tighet och ett brott mot de inre marknadsregler som vii alla andra sammanhang är så måna om att fullföljaoch bevaka.Jag anser att det är en miss från regeringens sidaatt inte se sambandet mellan uppdragsarkeologin ochEU-direktiven för offentlig upphandling. Jag ser detsom en brist i kontrollfunktionen inom regeringen attdetta har kunnat ske.Anf. 186 Statsrådet ():Fru talman! säger att jag uppträdersom om jag tycker att det här är en oviktig fråga. Detär en missuppfattning. Jag tycker att arkeologin, till-varatagandet av vårt urgamla arv, är en oerhört viktigfråga. Det är en fråga med konsekvenser för mångagenerationer framåt. Vad jag säger är att argumentet,att vi spelar bort vår trovärdighet när vi arbetar på deninre marknaden för att påverka den att bli bättre, ärblåst bortom all rimlig proportion.Vi kritiserar spanjorer, fransmän och tyskar förstatsstöd i flera som sned-vrider konkurrensen eller för att de inte tillåter kon-kurrensupphandling av normala telefonitjänster ellerannat. Skall de då komma till oss och säga: "Ni har juinte obligatorisk anbudsupphandling på ett sätt sominte vi har visserligen, men som vi tycker att ni skallha, och därför lyssnar vi inte på er."? Det är detta somjag säger är generande. Jag har aldrig sagt att fråganom hur arkeologin sköts är en oviktig fråga. Det är enoerhört viktig fråga.Återigen: har fel. Vi undandrar intearkeologin från möjligheterna till marknadsupphand-ling, tvärtom. Vi klargör möjligheterna till mark-nadsupphandling och gör reklam för den. Vi underlät-tar och uppmanar till den. Vi undandrar inte möjlighe-terna, men vi låter bli att påtvinga marknadsupphand-ling i lag.Vad gäller den inre marknaden, som den här de-batten gäller, är vi i framkant av andra länder. Vi kanmed stolthet och självförtroende driva våra krav påden inre marknaden att andra länder skall bli bättre -och vi själva också på en del områden - och att denskall utvecklas vidare framåt, t.ex. vad gäller denoffentliga upphandlingen, på ett sätt som gynnar Sve-rige, konsumenterna, skattebetalarna och de anställda.Detta hindras absolut inte av det som vi gör i den härfrågan.Överläggningen var härmed avslutad.27 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionmed anledning av skr. 1996/97:168 Återkallelse avproposition 1996/97:131 Prövningstillstånd i hov-rätten1996/97:Ju36 av () betänkande1996/97:FiU20 Riktlinjer för den ekonomiska politi-ken, utgiftstak, ändrade anslag för budgetåret 1997m.m.28 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 6 juni1996/97:603 av () till finansminis-ternFastighetsverkets ansvar för naturvården1996/97:604 av () till justitiemi-nisternEuropol och den svenska offentlighetsprincipen1996/97:605 av () till miljö-ministernMineralbrytning1996/97:606 av () till miljöministernReturglas1996/97:607 av () till försvarsminis-ternKustbevakningens organisation1996/97:608 av () till justitie-ministernInrättande av en ekobrottsmyndighet1996/97:609 av () till statsrådetPierre SchoriAsylsökande iranier1996/97:610 av () till kul-turministernDistribution av marksänd digital TV1996/97:611 av () till kom-munikationsministernTelias verksamhet i Kalmar1996/97:612 av () till försvars-ministernSOS larmnummer 1121996/97:613 av () till miljöministernOljeutsläpp i Östersjön1996/97:614 av () till justitieminis-ternPolisens organisation1996/97:615 av vice talman ()till utrikesministernNy konvention om personminor1996/97:616 av () till kommunika-tionsministernTelias utvecklingsamarbete på Irland1996/97:617 av () till statsrådetLeif BlombergDiskriminering1996/97:618 av () till miljöminis-ternReturglas på Systembolaget1996/97:619 av () till justitie-ministernEn skattekriminal1996/97:620 av () till kommuni-kationsministernTelias kundservice i KalmarFrågorna nr 603-620 redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 10 juni.den 9 juni1996/97:621 av () till finansminis-ternFörmögenhetsskatten1996/97:622 av () till inrikesminis-ternBostadspolitiken och den kommunala självstyrelsenFrågorna nr 621 och 622 redovisas i bilaga som fogastill snabbprotokoll tisdagenden 16 september.29 § Anmälan om skriftligt svar på frågaAnmäldes att följande skriftliga svar på fråga in-kommitden 6 juni1996/97:585 av () till inrikesministernAvvecklingen av den militära verksamheten i YstadSvaret redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 16 september.30 § Kammaren åtskildes kl.23.04Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdets bör-jan t.o.m. 6 § anf. 31 (delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 22 § anf.146 (delvis) ochav andre vice talmannen därefter till sammanträ-dets slut.