prot · GL0930 · 1997-11-19 00:00:00 — Det är ett mycket stort steg för Sverige.I morse redovisades en analys av företagsklimat iolika länder. KPMG visade att liggertvåa efter i ett stort antal branscher när detgäller var man bör placera sin investering om manfunderar på att starta ny tillverkning. Det har ett starktsamband med saneringsprogrammet.Sverige har återigen blivit ett land med låga rän-tor, stabilitet och trovärdighet. Man kan förutse fram-tiden på ett helt annat sätt än 1994. Det hade inte gåttutan två centrala ingredienser i saneringsprogrammet.Först och främst att det var tillräckligt stort - 126miljarder, en del skattehöjningar, och en del utgifts-nedskärningar - men också att det fanns en en chansatt få en folklig uppslutning kring saneringsprogram-met. Då måste skattepolitiken vara med.Vad tror och , somändå brukar tala om en rimlig fördelningspolitik? Hurhade varit möjligt att sanera statsfinanserna utan attanvända skatter? Vad hade det fått för fördelnings-politiska konsekvenser om man hade lagt hela126 miljarders-paketet som nedskärningar i transfere-ringssystemen?Vi vet alla att de med lägst inkomster är mest be-roende av transfereringar. De hade fått bära en allde-les orimlig börda. Att saneringsprogrammet har inne-hållit skattehöjningar har varit viktigt för att få enrimlig fördelningspolitisk profil. Det har vi fått. Dethar gjort att vi fått en uppslutning som vi annars ald-rig hade fått kring att ta landet ur krisen.Det näringsklimat som var ohygg-ligt dåligt har gradvis blivit bättre. Vi ser nu den typav utvärderingar som kom som ett tecken påatt börjar få ett näringslivsklimat som återigenbörjar bli konkurrenskraftigt.Karl-Gösta säger att det varett dunderläge eller en chans till en kanonstart. Det ärväl ingen som riktigt tror att man kan slå i folk att detskulle ha gällt . Det fanns risk för attdet inte fanns någon som skulle vilja köpa svenskastatsobligationer efter det att Skandiachefen inlett enköpbojkott . Det var skyhöga räntor ochräntehöjningar som slog undanföretag. Kanonstart och dunderläge! Det kan man välinte ändå säga, ?Snarare var det så att de företagare som först hadeblivit glada över skattesänk-ningar då upptäckte att det finns någonting som kankallas för skatteparadox. Förstblev de glada över att få en sänkt skatt, men sedanförtvivlade när de såg att räntorna steg, underskottetökade, efterfrågan försvann och företaget kanske gicki konkurs. Ett livsverk slogs sönder på grund av enekonomisk politik som inte höll ihop, där skatternalevde ett eget liv och där man kunde sänka skatterutan att dra ned på offentliga utgifter.Nu finns en helt annan livskraft i svensk ekonomi.Exportindustrin går bra. Det har den gjort ett bra tag.Det är det enda skälet till att en ljuspunkt . Det fanns en ljus-punkt i ett kompakt mörker. På grund av den storadevalveringen för nu precis gick export-industrin riktigt bra. Det är klart att den gjorde. Meden trettioprocentig devalvering är det inte konstigtexportindustrin gick bra. Men den ljuspunkten, , berodde på det enda som ni har erkäntvar ett misstag 1991-1994, nämligen att ni var tvung-na att släppa kronan. Det var orsaken till den endaljuspunkt som då fanns.Exportindustrin går fortfarande bra. ökar ocksåprivat konsumtion inom den inhemska sektorn. Det ären viktig del av svensk ekonomi. En tredjedel är rik-tad mot exportindustrin, men resten måste också fun-gera. Efter saneringen har hushållen och människorbörjat få förtroende för att det kanske går att ta landetut ur krisen. Det kanske är så att man kan lita på a-kassan. Det kanske är så att socialförsäkringssystemenär stabila. Pensionerna kommer nog att betalas ut,eftersom det verkar som att staten har fått kontroll påekonomin.Då kommer också efterfrågan. Då är man inte likarädd längre och håller inte lika hårt i slantarna. Då servi en bred uppgång i ekonomin, som börjat ta formunder sommaren och hösten. Privat konsumtion ökarigen. Det är ohyggligt viktigt. I det läget är det ocksåviktigt att vi har genomfört en del åtgärder och fort-sätter att genomföra åtgärder för att stärka de småmedelstora företagen.Ta t.ex. ägarbeskattningen på små och medelstoraföretag. Den har sänkts med 4 miljarder trots att vi harvarit mitt inne i en saneringsperiod. Det gör att manfår lättare att skaffa sig det riskkapital som man behö-ver när man möter en kund på andra sidan, måstebygga ut och behöver riskkapital. Det har genomförtssocialavgiftssänkningar på nästan 3 miljarder. Det göratt det lilla företaget får litet större utrymme, harkunden och kan anställa en till. Det är i det läget somdet är viktigt att stimulera små och medelstora före-tag.Vi fortsätter också förenklingsarbetet för att un-derlätta steget att bli företagare. Det är viktigt. Vikommer att behöva massor med egenföretagare på enny arbetsmarknad framöver. Vi vet också att ungamänniskor på ett helt annat sätt än tidigare ärberedda att starta företag. Titta t.ex. på opinionsun-dersökningar bland gymnasieelever. är det enlevande verklighet för många att man någon gångunder sitt liv kommer att vara egenföretagare.Det gäller att minska det steget. Där är också för-enklingar viktiga. Skattekontot som snart kommeratt gälla är ett sådant steg. Vi har tittat på förenklingarnär det gäller skatteregler för enskilda näringsidkare.De reglerna har komplicerats ganska rejält . Vi tittar också på skattereglernaför fåmansbolagen för att gå vidare och förenkla.Skattemyndigheterna arbetar också med förenklingarför att få ihop ett samlat paket som innebär att det blirlättare i vardagen för det lilla företaget. Det är viktigtför att få ett starkt näringsliv.Tjänstesektorn är naturligtvis också viktig, och demånga privata jobb som kommer att skapas där ärlikaså viktiga. Efterfrågan ökar när människor inte ärrädda för framtiden. När man börjar använda en delav sin inkomst till konsumtion av varor och tjänsterökar också privat tjänstesektor. Vi ser det nu i siffror-na, och det kommer att stärkas mycket. Vi vet från80-talet att det finns en mycket stor potential i privattjänstesektor för sysselsättningstillväxt.Frågan gäller då om vi skall stimulera detta ytter-ligare. Tjänstesektorn har ändå en mycket starkt ut-veckling. lade fram ett förslag sominnebar konkreta förslag till stimulans. Det var enutredning som var bra och väl genomarbetad. Men detvar också en utredning som gav ett ganska dyrt för-slag som det inte har funnits möjlighet att genomföra idet statsfinansiella läge som vi har varit i.Det finns också avgränsningsproblem att ta hänsyntill och fundera vidare på. Vårt besked har varit attnär vi får resurser kommer vi först och främst att satsapå vården, skolan, omsorgen och de kommunala ochlandstingskommunala tjänsterna. Där är behoven nuakuta och stora. Det gör vi med 4 miljarder . Detblir 8 miljarder , 12 miljarder och 16miljarder år 2000.I takt med att statsfinanserna förstärks finns detockså en möjlighet att se vidare på tjänstesektorn. Dåär det bra att Europeiska unionen diskuterar att under-lätta och lösa upp en del av de rigida regler som i daggäller på momsområdet.En annan viktig del av ett bra företagsklimat ärkampen mot den ekonomiska brottsligheten. Jag troratt många företagare känner av och misstänker att demöter en oschyst konkurrens grundad på skattebrotts-lighet. Det är oerhört svårt att konkurrera med någrasom inte betalar skatter och avgifter. De känner nogatt det är positivt att vi också där går vidare via skat-tekriminaler och särskilda brottsutredningsenheter påskattemyndigheterna som gör kampen mot skattefuskeffektivare.Skattepolitiken har många dimensioner. En annandimension som vi jobbar mycket med i regeringen ärden internationella dimensionen och den europeiskaunionens skattearbete. Där händer just och iveckorna mycket intressanta saker. Det gäller bl.a. ikampen mot den illojala skattekonkurrens som finnsmellan länder där man skapar skatteparadis somär till för att locka till sig andra länders företag mendär det egna landets företag inte får del av paradisetsskönheter. Här är Europeiska unionen på väg - trotsatt vi har enhällighet, och det är en viktig fråga förSverige - att komma fram till konkreta resultat. Dettycker jag är viktigt.Den budget som diskuteras här är en mycketstark budget. Det var länge sedan en svensk riksdaghade möjlighet att resonera om en så stark budget.Men det är ingen självklarhet att vi kommer att hastarka budgetar framöver. Tittar man på Moderater-nas, och budgetför-slag spretar de åt väldigt olika håll. Kristdemokrateroch folkpartister talar om att värna vården, skolan ochomsorgen och att det behövs mer resurser. Modera-terna säger att det inte skall vara några mer resursertill vård, skola och omsorg. Redan där ser vi en storskillnad.Tittar vi på skattesänkningsambitionerna ser vi attModeraterna har 80 miljarder i sköna skattesänkning-ar medan och är be-tydligt blygsammare. Ser vi i det längre perspektivetvet vi att vill sänka skatteuttaget till40 % av BNP. Det är 200 miljarder i sköna skatte-sänkningar. Är ni beredda att ställa upp på det, Pilsä-ter och - 200 miljarder i fortsatt mandat-period tillsammans med ?Jag misstänker att vi är på väg in i en situation dären räntehöjarkoalition bildas i . Ni har juegna angelägna projekt, och ni verkar inte vara be-redda att pruta på dem. Då blir det både stora skatte-sänkningar och stora utgiftsökningar, och då stigerräntorna. Det blir jobbigt för villaägare och bostads-rättsägare igen.Tala inte bara om de sköna skattesänkningarna, K-G . Han gjorde det alldeles . Tala ocksåom den nya typ av välfärdssamhälle som blir verklig-het om man först drar ned 80 miljarder och sedanfortsätter mot 200 miljarder. Vad är det som försvin-ner? Vilka konkreta verksamheter försvinner? Prataockså om äldreomsorg, sjukvård, skola, a-kassa ochsocialförsäkringar. Det är ju hur lätt som helst att ståhär och prata om skattesänkningar. Det vore väldigtenkelt för en skatteminister att göra det. Man skullekunna bli populär på kuppen. Men det handlar om detsom man skall göra i andra ändan och vad socialmi-nistern och socialförsäkringsministern skall ta sig tillmed de besparingsbeting som kommer som ett brevpå posten.I den gemensamma reservationen skriver de bor-gerliga partierna att utskottet anser det vara synnerli-gen riskabelt att låta skattetrycket överskrida nivån50 % av BNP, vilket emellertid har skett sedan regim-skiftet. Man kan fråga sig om det är seriöst. Är nistolta över att den formella skattekvoten sjönk till50 % av BNP när underskotten ökade ochden egentliga skattekvoten om vi ser till skatteuttagetplus upplåningsbehovet - det är ju framtida skatter -steg till av BNP? är vi på väg att få ned denegentliga skattekvoten till av BNP. Det handlarom riktig politik. Varför nöjde ni er med att sänka denformella skattekvoten till ? Ni kunde ha tagit40 % eller . Behöver man inte finansiera det ärdet enkelt. Jag förstår att det kunde ha blivit så medtanke på de interna motsättningarna. Att i en gemen-sam reservation vara stolt över att ni nådde en formellskattekvot på låter för mig tämligen bisarrt.Jag skulle vilja fråga om hanär beredd att också fortsättningsvis låna pengar för attsänka skatten. Är ni beredda att bege er till , eller , låna pengar, kommahem och sänka skatten? Ställer ni upp på det, Pilsäteroch ? Är det inte så att det är den egentli-ga skattekvoten som är intressant ur ett samhällseko-nomiskt perspektiv? I så fall har vi sett avmycket ordentliga skattesänkningar - från till50 % skatteuttag.När talat om sina skattesänkningarhar jag ibland funderat på deras marknadsföringstrick.Det har skett en förändring i ord. Många av skatte-sänkningarna kommer att paras med avgiftshöjningar.Det handlar för den vanliga människan väldigt mycketom en avgiftsväxling. I stället för skatt betalar manhögre avgift till a-kassa, högre avgift till kommunalservice och högre avgift till trafikförsäkring osv. Förden vanliga människan kommer det att innebära enmindre disponibel inkomst. undrar jag om inteModeraternas skattesänkningspolitik skulle prövasunder marknadsföringslagen. Det vore intressant att sevilket resultatet skulle bli. Inte handlar det om renasköna skattesänkningar för den vanliga lilla medbor-garen.När vi nu får utrymme att bedriva rättvisepolitikframöver är det just rättvisa, tillväxt och sysselsätt-ning som är det viktiga och inte skattesänkningar förgrupper som kräver skattesänkningar därför att dekänner att de betalar för mycket i aktieutdelningsbe-skattning eller annat. Det skulle i så fall vara skatte-sänkningar som används så att vanliga människor fårdel av dem efter det att vi har nått en acceptabel kvali-tet i äldreomsorgen, i sjukvården och i skolan. Dit harvi inte kommit . Först och främst handlar det om attstärka välfärdssamhället. Vi ser nu en stark ökning påsmåföretagarsektorn. Det finnshopp om att också kunna bedriva en klok fördelnings-politik under nästa mandatperiod.Anf. 89 () replik:Fru talman! kunde ha inlett medatt också tacka oppositionen för konstruktiv och an-vändbar kritik och konstruktiva förslag. Det finnstrots allt en ganska lång rad exempel på att regeringeni efterhand har plockat upp både kritik, problem ochkonkreta förslag. Men det kanske var att vänta sig förmycket.Jag tycker att det börjar bli litet tröttsamt att så härsent få höra så mycket historisk diskussion -speciellt med tanke på att vi alla vet att sanningenhela tiden ligger någonstans mittemellan - och så litetom framtiden. Det är kanske signifikativt för ett partisom har framtiden bakom sig och som ser som de ideal man skall komma tillbaks till.Svaret på den fråga som ställde tilloss är trots allt att de riktlinjer som är gemensammafinns i reservationen. Ett antal förslag är uppräknade.Jag tror att det räcker för att människor på detta stadi-um skall kunna göra bedömningar av åt vilket håll dethela lutar, till skillnad från vad som gäller er politik.Våra skattesänkningar uppgår till 28 miljarder.Våra satsningar på vård uppgår till 4 miljarder, påskola till 1 miljard och på andra ökade rättvisekrav till2 miljarder. Summan är 35 miljarder. Våra besparing-ar och en och annan skattehöjning eller uteblivenskattesänkning uppgår till 35 ½ miljarder. Det äralltså inte speciellt orealistiskt att föreslå en ompriori-tering på och sedan sikta på enannan linje.Jag vill ställa en motfråga till . Högskatt på sprit leder till minskad konsumtion och att enhel del konsumtion flyttar utomlands respektive blirsvart. Det samma gäller för tobak och miljöförstöring.Vad tror då att hög skatt på arbeteleder till?Anf. 90 Statsrådet ():Fru talman! har läst en avanceradekonomisk utbildning och vet naturligtvis att man intealls kan resonera så där. Skatt används ju till sakeroch ting. Den går inte in i ett tomt hål, om det intefinns ett gigantiskt underskott som måste fyllas igen. Ivanliga fall använder man skatteintäkter till att t.ex.anställa folk i äldreomsorgen eller på dagis. I en eko-nomi hänger det ihop. En offentlig sektor hänger ihopmed den privata sektorn. Det måste finnas en balansmellan dem. Men skatt innebär inte att pengar för-svinner ut i tomma intet. Jämförelsen är visserligenlitet vitsig, men den har ingenting att göra med sam-hällsekonomin.Karin talade själv litet grand om historia.Hon var inne på platåskoperioden. Själv hade jagplatåskor . Det hade kanskeKarin också. Jag har en del intressant statistikfrån platåskoperioden och framåt som gäller privatsysselsättning. Vad hände med privat sysselsättningunder de regeringar där deltog? 1976-1982 blev det minus 150 000. 1991-1994 blev detminus 350 000. En halv miljon privata jobb föll bort.Vad har hänt under de socialdemokratiska regeringar-na ? 1982-1991 blev det plus166 000 privata jobb. 1994-1996 blev det faktisktplus 65 000 privata jobb. Vi har sett en ökning av denprivata sektorn under den jobbiga saneringsperiodenframför allt på grund av att räntan har gått ned. Män-niskorna börjar känna tilltro igen och börjar konsume-ra. Privata sektorn har gått bra.Den offentliga gemensamma sektorn - kommuneroch landsting - har haft en mycket jobbig periodframför allt på grund av att skatteunderlaget försvann1991-1994, när en halv miljon jobb försvann. harvi kommit i det läget att vi kan sätta stopp för ned-skärningarna i kommuner och landsting på vård, skolaoch omsorg. Om man parar det med växtkraften i detprivata näringslivet inser man att vi börjar komma iett läge då vi kan se en lösning på problemet medarbetslösheten.Anf. 91 () replik:Fru talman! Det var intressant att höra att högskatt på arbete enligt inte har någon-ting med antalet arbeten att göra och inte har någranegativa effekter. Jag tror att är rättensam om att göra den tolkningen i detta land.Vi fick en ny historielektion. Jag föredrar ändå atttitta framåt. Jag tycker att det är ännu mer oroande.Thomas säger gång på gång att vi först skallbekämpa arbetslösheten och sedan titta på skatte-sänkningar, just som om det inte alls fanns någotsamband. Måste man inte om det första kräver detandra - vilket en mycket lång rad av undersökningargjorda av framstående ekonomer på vetenskapligt sätttyder på - ta tag i frågan om hur vi beskattar arbete?Ett exempel är att världens mest jämställda rege-ring - jag tycker inte att det är så, men ni kallar er såsjälva - har råd att subventionera drängjobb. Varförhar ni råd med det när ni inte har något utrymme förskattesänkningar? Ni genomför för att männenshemarbete skall rabatteras. Det gäller områden därmän är proffs på att utföra arbete i firmor och kommaundan svartjobb och skattekilar osv. Det som ertkvinnoförbund kallar har ni inte råd med. Detkallar ni pigjobb, och ni säger att det skulle vara sub-ventioner. Varför kan man inte se på manligt tjänste-jobb och kvinnligt tjänstejobb på ungefär samma sättom det har samma effekt?Jag tror att fler än jag skulle tycka att det var in-tressant att höra om skatteministern inte ser något somhelst samband mellan hög beskattning av arbete ochmöjligheterna att få fram fler arbeten och på det sättetfler skattebetalare som kan bidra till vård och omsorg.Anf. 92 Statsrådet ():Fru talman! Skattesänkningen finansieras någonannanstans i de offentliga utgifterna, måste man göra på lång sikt. Jag tror också KarinPilsäter tycker att man skall finansiera skattesänk-ningarna . Då innebär det också att efter-frågan försvinner någon annanstans. Det blir t.ex. litetmindre personal i äldreomsorgen eller i barnomsorgeneller litet mindre barnbidrag. Det kan vara något annatsom efterfrågas mindre i ekonomin.Det hänger ihop. Skatter har en viktig del i till-växtpolitiken, men det går inte att inbilla en klok,tänkande människa att det räcker med att sänka skat-ter och att man sedan kan sitta med armarna i kors.Ekonomin hänger ihop, och drar du undan resurserfrån den offentliga sektorn, minskar sysselsättningendär.Det kanske är det som gör att inte pånågot sätt angriper när de säger nej tillde 8 miljarderna till kommunerna år 1999 och 2000.Där har vi framtidspolitik, . Moderater-na säger nej till ytterligare 8 miljarder till kommuneroch landsting, till vård, omsorg och skola. Moderater-na vill dessutom använda en skattekrona i kommuner-na till effektiviseringar. Det innebär 17 miljardermindre till vård, skola och omsorg . Jaghör ingen från angripa fördenna högerpolitik, jag hör ingen säga att man inteställer upp på detta.Anf. 93 () re-plik:Fru talman! höll ett rätt långt anfö-rande, men han sade egentligen inte ett ord om den55-åring i som vill ha ett riktigt jobb. Inteett ord!Kurvorna pekade rätt när ni övertog regeringsmak-ten, . Arbetslösheten sjönk, tillväxtenökade, och det tillkom nya jobb. Ni chockhöjde skat-terna och återställde en del av de beslut vi hade fattati den borgerliga regeringen. Sedan mattades tillväxtenav, arbetslösheten ökade, och det tillkom inte någranya jobb.I dag minskar sysselsättningen. Den fortsätter attminska. Antalet sysselsatta har gått ned med 74 000på . Ni har höjt skatterna just för dem som hardet besvärligast, låg- och medelinkomsttagare. De ärnu de högst beskattade i världen. Sedan vill skatte-ministern påstå att skatt på arbete inte har någon be-tydelse för nya jobb.Samtidigt har regeringen i EU skrivit på Essendek-larationen, där kritiserar Sverigeför att vi inte sänker skatten på arbete utan driver uppden. Ni bejakar Essendeklarationen men vidtar ingaåtgärder i . Ni återställer, påverkade av enstenhård opinion, sjuklöneperioden, så att den återminskar från en månad . På samma sättåterställer ni momsredovisningen, eftersom det påver-kar företagsamheten. Ändå säger att skatten på arbete inte påverkar de nyajobben. Ni sitter på två stolar. Ni har ingen inriktningi politiken. Ledarskapet brister, det är därför Sverigeblöder.Anf. 94 Statsrådet ():Fru talman! Det ledarskap som präglade den re-gering som stödde var inte sär-skilt imponerande. Det gick ut på att alla krafter iregeringen fick som de ville. fick sänkaskatter, och applåderade. BengtWesterberg fick genomföra sociala reformer, ochKarin applåderade säkert. fickgenomföra reformer på biståndsområdet. På punktefter punkt fick alla göra som de ville. Karl-GöstaSvenson säger sedan att det resulterade i att alla kur-vor pekade rätt 1994. Vi hade då ett upplåningsbehovpå 240 miljarder, en inledning på en köpbojkott avsvenska statsobligationer, skyhöga räntor. Landet varpå väg mot konkursens brant.Jag skulle bli ganska orolig om jag vore eller och fick höra att det ärden typen av ekonomisk analys som det stora borger-liga partiet har. Jag förstår uppriktigt sagt inte varförni samarbetar så tätt med parti.Det låter ohyggligt riskabelt.Anf. 95 () re-plik:Fru talman! är det Socialdemokraterna som re-gerar, och är en av ministrarna i rege-ringen. Han ger inte en tillstymmelse till svar till 55-åringen i , som vill ha ett riktigt jobb. Hantalar bara om historia, vad som har varit. Han vill intese framtiden, vilken politik som behövs för att ökaantalet jobb i , när jobben minskar. Hansäger inte ett ord om detta.Den politik som ni har fört har inneburit attkommunsektorn har förlorat de 16 miljarder som nivill tillföra, och mer därtill - beroende på den högaarbetslösheten, beroende på att egenavgifterna äravdragsgilla och sänker skatteunderlaget, beroende påatt socialbidragen har ökat då ni hardrivit upp skatterna, så att människor inte kunnat klarasig på sin lön efter skatt. Bidragsberoendet har ökatunder er tid vid makten. Kostnaderna har stigit. Möj-ligheten till nya jobb har försvunnit. Något som vi harupprepat , något som oroar männi-skor utanför det här huset och som oroar mig är att niinte ser sambandet mellan höga skatter på arbete ochden sjunkande sysselsättningen i Sverige.Anf. 96 Statsrådet ():Fru talman! Tack vare att vi nu har lämnat det un-derskott som väldigt effektivt varmed om att bygga upp, fått ned räntorna, fått i gångframtidstron och konsumtionen ser vi nu hopp försvensk ekonomi. Vi ser också att arbetslösheten faller.Titta på arbetslöshetssiffrorna från vecka 31 ochframåt! har vi fallande arbetslöshet.Vecka 31 var det 489 875 personer, och vecka 47 vardet 282 872 personer. Vi har i en fallandearbetslöshetstrend, och är intesärskilt glad för det.Jag tror att den tidning visadeupp är från . Jag kan glädja Karl-GöstaSvenson med att Blekingen är det län som harstörst antal lediga platser. Det är en uppgång, ochBlekinge leder. I det län som traditionellt sett haftstora och svåra strukturella problem finns det nu ledi-ga platser och ett hopp om att få jobb.Var därför inte så dyster, ! Det är inte , det kan jag försäkra, men tack vare en delskatteökningar, en del utgiftsnedskärningar och enganska tuff politik är nu äntligen på rätt väg.Anf. 97 ()replik:Fru talman! Skatteministern efterlyste ett gemen-samt skattealternativ. Jag kan glädja ministern med attett sådant finns. I reservation 1 i betänkandet finns ett17-punktsprogram för ökad sysselsättning och högretillväxt. Där finns inte några extrema varianter påskattesänkningar och besparingar, som nämndei sitt anförande.Fördelningspolitiken är viktig, det instämmer jagverkligen i.