prot · GL0933 · 1997-11-25 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1997/98:33Tisdagen den 25 novemberKl. 14.00 - 16.2118.00 - 20.52Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 17, 18 och19 november.2 § Meddelande om information från regering-enTalmannen meddelade att vid sammanträdet omkring skullestatsminister lämna information delsom insatser för att sprida kunskap om Förintelsen delsfrån toppmötet om sysselsättningen.Talmannen meddelade vidare att miljöministerAnna därefter skulle lämna information omklimatkonferensen i Kyoto.3 § Meddelande om fördröjda svar på interpel-lationerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1997/98:49Till riksdagenInterpellation 1997/98:49 av ()om barnbidrag till socialbidragstagare.Interpellationen kommer att besvaras måndagenden 1 december 1997.Skälet till dröjsmålet är utrikes resa.Stockholm den 20 november 1997Maj-Inger KlingvallEnligt uppdragHelena StarupExpeditionschefInterpellation 1997/98:76Till riksdagenInterpellation 1997/98:76 av () omTelias nya taxesystem.Interpellationen kommer att besvaras först nästaår. Vilka tider som kommer att finnas tillgängliga ikammaren för interpellationssvar 1998 är inte klartännu, vilket gör att jag ber att få återkomma om dagoch tid längre fram.Skälet till dröjsmålet är följande:- Talarlistorna var fulltecknade den 25 november.- På grund av turordningsreglerna för interpella-tionssvar är det inte möjligt för mig att debatteraden 28 november.- Jag inviger Projekt i den1 december.- Jag är på ett IT-ministerrådsmöte i den3 december.Stockholm den 19 november 1997Ines UusmanInterpellation 1997/98:78Till riksdagenInterpellation 1997/98:78 av () omhaveriutredning rörande fiskefartyget kommer att besvaras först nästaår. Vilka tider som kommer att finnas tillgängliga ikammaren för interpellationssvar 1998 är inte klartännu, vilket gör att jag ber att få återkomma om dagoch tid längre fram.Skälet till dröjsmålet är följande:- Talarlistorna var fulltecknade den 25 november.- På grund av turordningsreglerna för interpella-tionssvar är det inte möjligt för mig att debatteraden 28 november.- Jag inviger Projekt i den1 december.- Jag är på ett IT-ministerrådsmöte i den3 december.Stockholm den 19 november 1997Ines UusmanInterpellation 1997/98:83Till riksdagenInterpellation 1997/98:83 om rätten att utfördadomännamn på Internet.Johan () har lämnat ovanstående inter-pellation till utbildningsministern. Arbetet inom rege-ringen är så fördelat att det är jag som skall svara påinterpellationen.Den kommer att besvaras först . Vilka ti-der som finns tillgängliga i kammaren för interpella-tionssvar 1998 är inte klart ännu, vilket gör att jag beratt få återkomma om dag och tid längre fram.Skälet till dröjsmålet är följande:- Talarlistorna var fulltecknade den 25 november.- Turordningsreglerna för interpellationssvar gör attdet inte är möjligt för mig att debattera den28 november.- Jag inviger Projekt i den1 december.- Jag är på ett IT-ministerrådsmöte i den3 december.Stockholm den 19 november 1997Ines Uusman4 § Svar på interpellation 1997/98:44 om Sys-tembolagets försäljningsmonopolAnf. 1 Socialminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att bestämmelsernaom Systembolagets försäljningsmonopol skall stämmaöverens med folkmajoritetens uppfattning.Vid den information som jag lämnade i riksdagensamma dag som Franzénmålet avgjordes uttryckteflertalet av de riksdagsledamöter som ställde frågorsin tillfredsställelse över resultatet. att detta inte avspeglar åsikten bland majorite-ten av riksdagsledamöternas uppdragsgivare, dvs.svenska folket, vilket, enligt , borde varadet normala i en demokrati.Jag tycker att vi skall handskas varsamt med såviktiga begrepp som demokrati. I har vi valtett statsskick med representativ demokrati. Det ålig-ger väljarna vid val att rösta på riksdagskandidatersom representerar de åsikter man själv hyser. Skulleså inte vara fallet får man rösta på en annan kandidatvid nästa val. Jag anser således att vi måste respekterade beslut som fattas av och inte rätta ossefter vad vi tror att folkopinionen vill ha.Jag vill också gärna kommentera påståendet attsvensk alkoholpolitik, i jämförelse med övriga Euro-pa, skulle vara mindre framgångsrik. Det är jag inteberedd att hålla med om. Både vad gäller sammanta-gen alkoholkonsumtion - inklusive ett visst mörkertal- och alkoholrelaterade skador uppvisar lägresiffror än exempelvis samtliga övriga EU-länder.Anf. 2 ():Fru talman! Jag tror inte att det är någon osanningom jag påstår att samtliga undersökningar som hargjorts visar att en majoritet avsvenska folket är emot Systembolagets nuvarandeförsäljningsmonopol.Alla partier i , utom , villbehålla monopolet. vill att man skallsläppa loss åtminstone starköls- och vinförsäljningen,precis som i övriga EU-länder.Det kan tyckas att detta är populistiskt, men detfungerar i stort sett inom hela EU. Vi kan inte pånågot vis säga att EU:s politik är förödande. Men närjag hör den svenska riksdagsalkoholdebatten - ochjag poängterar riksdagsalkoholdebatten - får manintrycket av att om skulle bedriva den alko-holpolitik som förs inom EU och kopiera EU:s receptskulle vi inte ha vare sig någon ekonomisk verksam-het, kulturell verksamhet eller någon social verksam-het och inte heller någon miljöverksamhet i Sverige.Det är givetvis helt fel. Så är det alltså inte.Till min förvåning läste jag att frans-ka kvinnor faktiskt har en högre medelålder än sinasvenska systrar. Då kan man fråga sig om de någongång inte har smakat på ett glas vin som i så stor om-fattning produceras just i Frankrike.Fru talman! Vad vi än gör kommer monopolet påsikt att försvinna.I har Systembolaget tappat mark. Under enresa tjänar man en tusenlapp genomfullt lagliga inköp i Danmark.Om några år försvinner det förnedrande undanta-get som har fått. Då får även svenskar lov attfå ha samma införselregler som alla andra EU-medborgare. Det kommer nog att bli den stora attack-en mot Systembolaget.Jag påstår att den svenska alkoholpolitiken ärmindre framgångsrik. Icke helt oväntat håller statsrå-det inte med mig på den punkten. Men om man läggersamman Systembolagets försäljningssiffror, den allt-mer ökande smugglingen och hembränningen närmarvi oss den nivå som finns i många EU-länder.Till sist vill jag ställa några frågor till statsrådet:Är det rätt att använda siffror när det gäller svenskalkoholkonsumtion som endast baseras på Systembo-lagets försäljningssiffror? Är inte ökad smuggling ochhembränning ett bevis på att förtroendet bland med-borgarna för den nuvarande politiken är begränsat?Häromdagen läste jag i tidningen att antingen frivilligt eller undergalgen gått med på att man inte längre skulle användaordet i TV-reklam. Tror verkligen statsrådet attvi får en bättre svensk alkoholpolitik om ordet "bärs"stryks i vissa reklaminslag?Anf. 3 Socialminister ():Fru talman! Det var en s.k. ledande fråga. Nej, dettror jag inte. Det behövs flera åtgärder sammantagetför att - som vill - se till att manfår litet vettigare alkoholvanor. Framför allt är detberusningsdrickandet som går långt ned i åldrarnasom är bekymmersamt. Om man kan få folk att drickamed måtta vore det en viktig framgång.Vi får säkert fortsätta att diskutera alkoholpoliti-ken, principerna för denna och Systembolagets varaeller inte vara under lång tid framöver.Det viktiga är ju att vi som tycker att Systembola-get är ett viktigt alkoholpolitiskt instrument förmårmotivera varför. Vi har en teori som handlar om total-konsumtionsmodellen. Ju mer alkohol det dricks i ettland, desto större blir alkoholskadorna. Den är deninternationella alkoholforskningen ense om. Om mankan begränsa tillgängligheten och ha ganskahöga priser, då minskas totalkonsumtionen och där-med också alkoholskadorna.Även om tar till internationellstatistik och räknar med mörkertal ligger vi bra till viden internationell jämförelse. I fråga om allt som gåratt mäta när det gäller skador av hög alkoholkonsum-tion - leverskador, dödlighet i alkoholrelateradeolyckor, våld och annat - ligger vi trots allt bättre tillän de flesta övriga EU-länder, även om vi tycker attdet är problematiskt här.Det beror naturligtvis på att vi har haft en ganskastrikt hållning när det gäller just tillgänglighet ochpriser. Då måste vi väga det som vi kan uppnå den härvägen: Är det rimligt i förhållande till att vi tycker attdet är vissa inskränkningar i vår frihet? Jag uppreparbara att jag tycker att det är ett inskränkt frihetsbe-grepp om höjden av frihet för en svensk är att slippastå i Systembolagets kö.Jag är beredd att stå i Systembolagets kö om jagvet att det kan rädda ett antal liv och rädda ett stortantal ungdomar från att alltför tidigt hamna i alko-holmissbruk. Men det krävs också att Systembolagethar bra service och ser till att hjälpa sina kunder, såatt det inte blir ett system som upplevs som repressivt.Vi har inte bara statistik från Systembolaget, utanhär finns också statistikoch nordisk alkoholstatistik att jämföra med. När StenAndersson säger att medellivslängden har blivit läng-re bland kvinnor i kan jag kontra med attsäga att den har blivit kortare bland kvinnor i Dan-mark. Från officiellt danskt hålls skylls det också påbl.a. rökning och alkoholkonsumtion.Anf. 4 ():Fru talman! Det är bra att vi är överens på enpunkt, dvs. att det var ett löjligt förslag att skulle censurera bort ordet i TV-reklamen. Jag tror att ett sådant agerande bara kaninträffa i . Om man skulle berätta det för nå-gon utlänning tror jag att han eller hon skulle få sig ettgott skratt, om det var nivån på den svenska alkohol-politiska debatten.Vad gäller är det däremot ensak som irriterar mig. sänkte viölskatten just för att kunna motverka viss import frånEU-länder, men jag påstår att Bryggareföreningeninte har sänkt sitt salupris i lika stor omfattning somskattesänkningen. Man har nog stoppat en del av depengarna i egen ficka. Därför fortsätter smugglingengivetvis.Om statsrådet är beredd att stå i köskall jag inte hindra henne från att göra det. Menmånga svenskar tycker att det är konstigt att ,som snart sagt ett av få länder i , skall ha den-na närmast förnedrande verksamhet. Det kostar ocksåpengar att stå i kö. Hur många arbetstimmar och lun-cher har inte sträckts ut just genom att folk står i kö påSystembolaget, som finns på ett antal ställen i destörre städerna? I stort sett i alla andra länder i Europakan man däremot handla nästan var som helst.Jag skulle vilja sluta mitt inlägg med att frågastatsrådet: åtgärder kommer statsrådet att vidtaden dagen då det svenska undantaget upphör avseen-de de införselregler för alkohol som gäller för allaandra medborgare i EU-länder? Framför allt i södraSverige eller i de delar av där man har närakontakt med EU kommer kunderna att vara få i Sys-tembolagets butiker.Anf. 5 Socialminister ():Fru talman! Jag sade inte att det var ett löjligt för-slag från den kommitté som vi har upprättat och därolika branschorganisationer samarbetar. De har ettvälovligt syfte med verksamheten, dvs. att försöka fåtill stånd en måttligare alkoholkonsumtion. De vändersig särskilt till unga människor. Jag tycker att de görbra material. Jag tror i och för sig inte att det är denenda åtgärden, utan det krävs naturligtvis flera olikainsatser för att begränsa berusningsdrickandet.Om man nu tycker att Systembolaget kostar måsteman också fråga sig vad alkoholskadorna kostar. Ja,det vet vi ganska väl. Vi vet vad det kostar i mänskligtlidande, vad alkoholismen kostar, vad det kostar förde barn och ungdomar som växer upp i familjer dären eller båda föräldrarna är alkoholiserade. Vi vet vadsambandet mellan alkohol och våld betyder och sam-bandet mellan alkohol och olyckor. Det kostar ocksåenormt mycket.Jag är, som sagt var, beredd att acceptera motiven.Om vi vet att vi begränsar totalkonsumtionen ochdärmed kan hålla nere alkoholskadorna och vet att viförhindrar att ett antal unga människor hamnar i alko-holmissbruk är det värt det. Jag är beredd att accepte-ra att vi har ett systembolagsmonopol, men det krävsockså att bolaget fungerar väl och sköter sin verksam-het på ett bra sätt. Det gör man naturligtvis genom attupprätthålla en hög servicenivå. Man kan inte gå in inågon butik i och hitta ett sådant utbud somfinns på Systembolaget. Det är erkänt och omvittnatatt det är ett bra utbud och en bra kvalitet på de varorsom finns där. Det handlar också om öppettider ochservicen i övrigt till kunderna.Jag vill inte på något sätt redan nu säga att viskulle behöva ge upp våra införselregler, utan detskall vi förhandla om . Då får vi se hur detgår.Anf. 6 ():Fru talman! På ett systembolag på en mindre ort iSverige där det finns 750 sorters vin tror jag att deflesta sorter är hyllvärmare, som aldrig kommer frånden plats där de står. Vi får acceptera att det blir ettmer begränsat sortiment om monopolet försvinner.Men det är då upp till var och en att köpa sitt vin ellersin sprit i en vanlig butik eller i en specialbutik ochgräva ur ett större sortiment.Statsrådet påstår att höga priser innebär en lägreförbrukning. Varenda kväll i TV kan vi se, varendadag i radio kan vi höra och varenda morgon i tidning-arna kan vi läsa om nya beslag från tullens sida justvad gäller smuggling av alkohol. Tullen säger samti-digt att det trots beslagen bara är en liten del som kantas. Den övervägande majoriteten av det som manförsöker smuggla in blir ändå insmugglad och konsu-meras i Sverige.Vi vet också att hembränningen har ökat markant iSverige på grund av priset. Det finns absolut inte ettenda skäl för att bränna hemma med undantag förpriset - priset är det enda simpla skälet. Jag kan tänkamig att någon som har långt till ett systembolag kan-ske av rent praktiska skäl bränner hemma, men prisetär ändå den stora frågan. Priset är alltså skulden tillatt vi har så mycket smuggling och så mycket hem-bränning i , med de risker det för medsig. Det måste statsrådet vara medveten om.Jag tycker att det är superlöjligt om förslaget att tabort ordet "bärs" ingår i den här kommitténs förslag.Jag har inte läst det, men det är det som man har fo-kuserat i massmedierna. Jag tror inte att frånvaron avordet "bärs" kommer att innebära att vi minskar kon-sumtionen med en endaste centiliter.Anf. 7 Socialminister ():Fru talman! Problemet med smuggling eller s.k.svartsprit måste vi naturligtvis hantera för sig självt.Det måste vi ta itu med också, precis som andra län-der gör, och självfallet även övriga . Det be-räknas att denna sprit utgör av dentotala alkoholkonsumtionen. Det som händer när manköper svartsprit är att man i de flesta fall gynnar in-ternationella kriminella ligor. Det måste kanske ocksåupplysas om att det inte är ofarligt och inte har någotskimmer av folkhem över sig, utan det gynnar inter-nationell kriminalitet. Vi har både bra rapporter ochförslag om hur vi skall ta itu med detta.Jag är inte helt övertygad om att rätt när han säger att folkmajoriteten vill ha det påett annat sätt, i alla fall inte när det gäller spriten. Detär möjligt att det kan finnas olika åsikter om öl ochvin, men jag tror att det är många som är beredda,framför allt för ungdomarnas skull, att säga att det ärrimligt att begränsa tillgängligheten på det sättet attden här försäljningen sker på Systembolaget. Vi harju sett vilka problem de har i de länder där det ärförsäljning i butikerna. Det är framför allt ungdomar-na som riskerar att hamna i farozonenDet är glädjande att vi har haft en stor enighetkring de alkoholpolitiska målen i , och jaghoppas att vi skall kunna ha det i fortsättningen också.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1997/98:73 om nar-kotikasituationen i NorrköpingAnf. 8 Socialminister ():Fru talman! har frågat mig hur rege-ringen kommer att möta den epidemi av heroinmiss-bruk som spridit sig i och imånga andra städer och orter i landet.Jag delar oro för utvecklingen närdet gäller rökheroin och andra typer av narkotika.Denna utveckling är särskilt oroande när det gällerungdomar, även om statistiska data inte visar någradramatiska förändringar. Exempelvis kan vi se avCAN:s värnpliktsundersökningar att andelen inskrivnasom prövat heroin ökat från till i den senaste undersökningen. En ök-ning med en halv procent låter kanske inte så mycket,men om vi betänker att nästan en av de hundra 18-åringar som kommer till mönstring harprovat heroin är detta mycket oroande.Att bekämpa narkotikabrott är ett prioriterat om-råde för polisen, och den nya närpolisorganisationenhar inneburit förbättrade möjligheter för polisen attarbeta förebyggande och att komma i kontakt medungdomar som riskerar att fastna i missbruk och kri-minalitet. Polisens möjligheter att på egen hand göranågot åt den allmänna narkotikasituationen i landet,eller ens på en enskild ort, är emellertid begränsade.Detta kräver breda insatser från samhällets alla olikaorgan. Vi kan inte vända narkotikautvecklingen blandungdomar med några enkla tekniska lösningar, utandet handlar om att mobilisera hela samhället och omhur vi som vuxna gemensamt kan använda oss av allatill buds stående medel för att minska narkotikaan-vändningen bland ungdomar.I detta arbete har också skolan en självklar ochviktig roll, framför allt som förmedlare av kunskapom droger och dess faror. Men skolan har också ettansvar för att missbruk bland eleverna upptäcks på ettså tidigt stadium som möjligt och för att motverkasocial utslagning och missbruk. Skolan bör härvidlagockså utveckla ett nära samarbete med socialtjänstenså att de ungdomar som behöver får det stöd frånsamhället som behövs för att de skall kunna utvecklastill sociala individer. Som påpekar kaninte samarbetet mellan skolan och föräldrarna nogbetonas. har regeringens uppdragatt utveckla de förebyggande insatserna, och där ingårbl.a. att ta fram material som kan användas inomANT-undervisningen.Jag tar däremot avstånd från förslaget att skolanskall kunna utföra tvångsvisa narkotikatester på ele-ver. Tvångsinsatser av detta slag är förbehållet poli-sen inom ramen för en brottsutredning. Även ommotivet, att på ett tidigt stadium upptäcka ett narkoti-kamissbruk bland ungdomar, är vällovligt menar jagatt skolan inte skall ta på sig en sådan polisiär roll.Det skulle bl.a. resultera i att vi ger skolan långtgåen-de tvångsmässiga befogenheter som dessutom skullekunna genomföras utan att föräldrarna behöver invol-veras. Detta strider också mot synen att skolan skallupprätthålla ett nära samarbete med föräldrarna. Enannan sak är att man kan använda narkotikatester somen av många insatser vid behandlingen av unga miss-brukare då testerna har ett terapeutiskt värde. Jagmenar också att föräldrarna måste involveras i allainsatser som samhället vidtar mot barn och unga. Vifår inte glömma att den absoluta majoriteten (avniondeklassarna) aldrig har använt narkotika. Jag troratt det är möjligt att inom nuvarande lagstiftning hittabra och effektiva förhållningssätt till skolungdomarsom använder narkotika.Jag har här i redogjortför regeringens inställning beträffande narkotikapoli-tiken. Jag har också redogjort för det arbete som un-der min ledning utförs inom ramen för den nationellaledningsgruppen för alkohol- och narkotikaförebyg-gande insatser, där alla myndigheter som på något sättansvarar för narkotikafrågorna ingår. Ledningsgrup-pen har valt att prioritera arbetet med att genom olikainsatser påverka och vända den oroande narkotikaut-vecklingen bland ungdomar. Ledningsgruppen kom-mer bl.a. att genomföra ett projekt där arbetslösaungdomar utbildas till alkohol- och narkotikainforma-törer för att kunna informera andra ungdomar. Ettprojekt syftar till att via Internet rikta alkohol- ochnarkotikainformation till ungdomar i yngre tonåren.En studie av ungdomars och yngre vuxnas attitydertill narkotika kommer att genomföras . Idetta sammanhang vill jag också nämna ett skolpro-jekt i som syftar till att utveckla en lokalmodell för att mobilisera och aktivera "närsamhället"med skolan som motor.Även om frågan är prioriterad av regeringen är detviktigt att komma ihåg att grunden för ett framgångs-rikt förebyggande arbete har sin bas på lokal nivå.Kommunernas och frivilligorganisationernas insatserär av avgörande betydelse. Vi kan se många exempelpå att man med ett samordnat målmedvetet arbete kannå goda resultat. Några exempel på detta är t.ex. rejv-kommissionens arbete, olika typer av kamratstödspro-jekt inom skolan och olika typer av förebyggandeprojekt - ofta i samverkan mellan kommuner ochfrivilligorganisationer.Förutom utvecklingen av rökheroinet, som DanEricsson tar upp, kan vi också se en ökning av an-vändningen av nya syntetiska droger, s.k. partydroger,som är mycket oroande. Som jag har redovi-sat för pågår arbetet med att se över lag-stiftningen rörande dessa droger. Arbetsgruppenkommer att presentera sina förslag den 26 november.Inom pågår ettarbete med en samlad strategi för regeringens fortsattainsatser på narkotikaområdet. Syftet är inte att om-pröva grunderna för vår narkotikapolitik utan attutvärdera och formulera riktlinjer för det fortsattaarbetet. Vi behöver kontinuerligt komplettera ochutveckla våra insatser.Jag har för avsikt att återkomma till meden samlad redovisning om huvuddragen i det fortsattaarbetet så snart detta är möjligt.Anf. 9 ():Fru talman! Jag vill tacka socialministern för sva-ret. Ingen kan ta miste på ministerns önskan att kom-ma till rätta med narkotikasituationen. Dessvärre ges iinterpellationssvaret inga nya signaler som kan ledatill ett snabbt och resolut handlande för att stoppa denepidemi som rökheroinet faktiskt har blivit under detsenaste året. Jag hade förväntat mig mer, inte minstmot bakgrund av de uttalanden som ministerns när-maste man har gjort om att det behövs klara signalerfrån socialministern i den här frågan.Litet besviken blir jag också, fru talman, när mi-nistern litet grand tonar ned allvaret vad gäller ut-vecklingen på heroinsidan. Hon pekar på statistiskauppgifter från värnpliktsundersökningar. Trots ned-toningen, visar också dessa undersökningar på överhundra procents ökning av antalet ungdomar som harprövat heroin. I verkligheten, utanför de statistiskatabellerna, är epidemin ett faktum.Fru talman! Jag talade så sent som medgatulangningsgruppen i . sedanbedömde man att det fanns en handfull heroinmiss-brukare i . säger man att det rör sig om300, förmodligen betydligt fler. Då, fru talman, är deten epidemi. Mot epidemier måste snabba åtgärdersättas in för att få hejd på det hela så att det inte spri-der sig ytterligare. Detta är inte unikt för ,utan situationen är densamma runt om i landet. Ocksåi ministerns egen hemtrakt, , finns enligtuppgift flera hundra unga heroinister.En anledning till att det har blivit så här är attmånga unga uppfattar rökheroinet som mindre farligtän det heroin som injiceras. Man inser helt enkelt inteatt en rökheroinist snart också är en sprutnarkoman -något som dessvärre nu visar sig i bl.a. Norrköping.För den fortsatta debatten vill jag understryka attdet inte finns några enkla lösningar - om detta är vinog överens - utan man måste agera på ett flertalområden, såväl kortsiktigt som långsiktigt. Jag harockså pekat på ett antal förslag i min interpellation.I den här debatten skulle jag dock vilja ha en kon-centration på akuta insatser för att stoppa just rökhe-roinepidemin. Jag har lyft fram skolans roll och desssamarbete med föräldrarna. Jag har pekat på möjlig-heten att göra drogtester i skolan som ett verksamtmedel för att upptäcka narkotikabruk. Det skullegivetvis ske i samråd med föräldrarna. Det skullekunna fungera förebyggande, då man gör myckettydligt för elever att det är allvar. De förstår då attskola och föräldrar skulle se mycket allvarligt påeventuell upptäckt av narkotikabruk.