prot · GK0982 · 1997-03-20 00:00:00 — Jag har fyra fem gånger sagt att jag tyckeratt det inte finns någon anledning för kommuner att gåin i solarieverksamhet osv. Det skall i så fall varaspeciella skäl, och jag har svårt att tänka mig någrasådana just . Men fortsätter att fram-härda i detta exempel.Jag har inte alls sagt att vi inte tillåter lågprishan-del. Men jag tycker att kommunen skall ha möjlighetatt bestämma hur den skall utforma sitt centrum. Han vill att det skall bli storaköpcentrum utanför staden som slår sönder centrum-handeln och som tar död på den traditionella detalj-handeln inne i staden.Vilka är det som kämpar mest för ett levande cent-rum? Jo, det är handlarna och köpmännen; den friaföretagsamheten. De kämpar och vill ha detta, därföratt de vill få ett starkt centrum och vill kunna locka tillsig kunder. De vill vara attraktiva. Det blir de inte omde är utkastade i köpcentrum litet överallt.Vi har för tillfället två privata daghem i min hem-kommun. Tyvärr har antalet barn nu minskat, och detär då de sist tillkomna daghemmen som får pengarnaindragna. Det är tyvärr de privata. Det är det somgäller.En annan intressant sak är att vi i min hemkom-mun har också det motsatta. Där har näringslivetengagerat sig på ett konstigt sätt med kommunalapengar i ett bilmuseum. Där står vi med ett kon-kursdrabbat turistbolag, näringslivslägare.Det är litet knepigt för att förklara såda-na saker, men jag råder honom att åka till studera den affären. Den är mycket lärorik förvissa moderater.Anf. 120 ():Fru talman! Jag håller med tidigare talare om attdet här inte är ett lätt ärende, när det gäller konkur-rensfrågor. Jag och har utgått från attkonkurrenslagen inte skall drabba mångfalden, utandet skall finnas utrymme för mångfald.När konkurrenslagen antogs 1994 fanns inte Mil-jöpartiet i . Vi ser det här med Södra Skogs-ägarna som ett misslyckande, som att konkurrenslageninte fungerar fullt ut. Det är rätt och riktigt att detta nuprövas i tingsrätten, men vi tycker att det går för lång-samt. Det kan hända att det måste gå till flera andrainstanser, och vad händer då med tiden? Kommer man då att fly från dem? Måsteman försöka bryta upp det här, därför att man anseratt de har för stor del av marknaden?Man kan också fråga: Vad är den relevanta mark-naden? Är den relevanta marknaden ,hela eller hela och Östersjöbäckenet?Då blir det en helt annan procentsats som man talarom.I dag ser vi de här effekterna av konkurrenslagen.Vi vill gärna stimulera kooperation. Vi ser det härsom en företagssammanslagning, där var och en avmedlemmarna är aktieägare. De drabbas på grund avatt de inte alla ingår i ett stort aktiebolag. Vi tyckerinte att den här kooperationen skall drabbas negativtav konkurrenslagen, utan vi hyllar demokratin inomkooperationen, dvs. en medlem-en röst.Vi vet att har avtal där 55 %av ägarna, som är ca 31 000, har en areal under 25 ha.Precis som sade, är det småbönder ochandra som bor långt ute i periferin. Det är en ekono-misk förening, där man försöker stödja och hjälpavarandra. Det handlar om överlevnad. Dessa fårsamma ekonomiska ersättningar antingen om de bor iutkanten eller om de bor i centrum, vilket tilltalar oss.Det råder ett öppenhetskriterium; ingen är bunden ochpriset är jämförbart med världsmarknaden. Det ser visom viktiga kriterier.Södra Skogsägarna anser att konkurrenslagen ochföreningslagen skall vara lika, och det anser vi också.Därför vill vi skynda på det arbete som har påbörjats iRegeringskansliet.Fru talman! Jag och menar att det ärviktigt med lokalt ägande och lokalt företagande föröverlevnaden speciellt i glesbygd. Det gäller att skapaett engagemang som går längre än vinstmaximering.En särskild prövning borde kunna ske av konkur-renssituationen i samband med ökat lokalt ägande.Lagstiftningen kunde t.ex. anpassas så att bysamfäl-ligheter, kooperativa företag och andra företag lättarekan ta över och gå in med lokal förköpsrätt.Därför har vi ett förslag i reservation 5, där vi an-ser att bör uppdra åt regeringen att närmareutreda förutsättningarna för att införa en lokalförköpsrätt - för t.ex. kommuner, bysamfälligheter,kooperativ och privata företag - av sådan fast egen-dom som har betydelse för den ekonomiska utveck-lingen och sysselsättningen inom en region.Jag vet att frågan angående bo- och brukarpliktkommer upp i bostadsutskottet . Det är delatpå närings- och bostadsutskotten. Den s.k. sommar-stugelagen kommer också upp. Vi får alltså jobbamed det här parallellt.Jag yrkar bifall till både reservation 3 och reser-vation 5.Anf. 121 ():Fru talman! En väl fungerande konkurrens är ingetmål i sig utan är ett redskap för att nå de samhälleligamål som vi ställer upp till så låga kostnader och godkvalitet som möjligt, för att konsumenterna och med-borgarna skall få bra och billiga varor och tjänster.En väl fungerande konkurrens är nödvändig för attskapa ett tillräckligt omvandlingstryck i ekonomin,som driver på strukturomvandlingen så att produk-tionsresurserna utnyttjas på effektivaste sätt.I har denna utveckling pågått kontinuer-ligt. Stora, mycket medvetna strukturförändringar hargjorts inom t.ex. textil- och varvsindustrin, för attnämna några. Den solidariska lönepolitiken har variten annan viktig bidragande faktor.En av de viktigaste förutsättningarna för en godkonkurrens är emellertid en stabil och sund ekonomi.Den omfattande budgetsanering som den socialdemo-kratiska regeringen genomfört och en starkare krona,jämfört med , förbättrar konkurren-sen ytterligare och ökar omvandlingstrycket. Dettakommer att ge bättre och starkare företag och meravancerade produkter.Internationella jämförelser tyder ändå på att kon-kurrensen är svag i på en del områden, sär-skilt i delar av tjänstesektorn och framför allt på livs-medels- och byggsidan.Regeringen har därför tillsatt en rad olika utred-ningar som har till uppgift att öka konkurrenstrycket.Många av dessa har precis avslutats eller avslutasinom och kommer då att beredasinom . En viktig utgångspunkt idetta arbete är att privata, statliga och kooperativaföretag skall konkurrera på likvärdiga villkor och attdet skall finnas ett tydligt konsumentperspektiv.Arbetarrörelsen bär på en stark tradition, ända se-dan slutet av , när det gäller att värna kon-sumentens intresse gentemot de producenter somgärna använder en styrkeposition på marknaden till attta ut för höga priser.Ett exempel är konsumentkooperationen somväxte fram ur arbetarrörelsens praktiska arbete för attminska brukets makt över bruksarbetaren. Därförföddes konkurrerande alternativ till bruksbutiken.Arbetarrörelsen har ett starkt konsumentperspektivsom vi knyter an till i vår ambition att minskahindren för en sund konkurrens.Nu fortsätter vi det arbetet, självklart under delvisannorlunda omständigheter.För ett litet land som är det av avgörandebetydelse med en väl fungerande konkurrens också påden internationella nivån. En sådan konkurrens inomden inre marknaden leder till att lägre priser kommerEuropas konsumenter till del. Här är pådri-vande.Den viktigaste åtgärden är att för-bättra möjligheterna till marknadstillträde, att öppnade europeiska marknaderna. Det är särskilt tydligt närdet gäller tele och energi. Det finns stora brister iömsesidigt gällande regler som missgynnar svenskaföretag jämfört med utländska.Fru talman! Jag tycker att det är viktigt att se kon-kurrensfrågorna i detta vida perspektiv när jag nu gårin på de olika delarna i betänkandet.Den konkurrenspolitiska diskussionen har för när-varande, också här i kammaren , nästan uteslu-tande inriktats på den offentliga sektorn, dels genomde borgerligas attacker men också som en följd avkonkurrensverkets agerande.De borgerliga har en oerhört dogmatisk inställningtill den offentliga sektorn. Man gömmer sig bakom talom konkurrens och effektivitet för att egentligenåstadkomma andra mål, som privatisering och utför-säljning. Att utsätta offentliga verksamheter för kon-kurrens blir därmed ett överordnat mål i sig. Det ärdriftsformen som blir det centrala, inte att samhälletsresurser används så effektivt som möjligt. Flera un-dersökningar pekar på att konkurrens är viktigare förkostnadseffektivitet än om en verksamhet drivs privateller offentligt.Kommun- och landstingspolitiker har till uppgiftatt värna sina medborgare och att på bästa sätt uppfyl-la samhälleliga mål som en god barn- och äldreom-sorg och en bra sjukvård. I vilken form verksamhetenskall drivas varierar självklart. är det den of-fentliga regin som är att föredra, andra gånger är detkooperativa eller privata lösningar som är det bästa.Jag vänder mig därför bestämt emot den uppfatt-ning som innebär att alla kommunala verksamheterskall överföras i privat regi, eller att alla kommunalabolag skall säljas ut. Hur kan man veta att det alltid ärbäst i det enskilda fallet?Mycket av denna diskussion handlar dessutom omstorstädernas villkor. I glesbygd saknas många gångeralternativ till den kommunala driften. Det finns heltenkelt inte några privata företag som är intresseradeatt ta över.Den socialdemokratiska regeringen har nyligenändrat i konkurrensverkets regleringsbrev så att verketnumera också skall ta hänsyn till konsumentens in-tressen och regionala och andra fördelningseffekter ibeslut om just konkurrensfrågor.Vad som är viktigt är att det finns klara regler förkonkurrensutsättningen i kommuner och landsting.Svenska kommunförbundet har därför tagit fram ettkommunalt konkurrensprogram. Programmet är upp-lagt som en vägledning för kommunerna med åtgärdersom kan vidtas för att stärka konkurrensen. har för avsikt att aktivt följa upp utveck-lingen av detta och en analys kommer att göras underhösten i år.Jag kan ändå redan nu nämna att stadhar antagit ett nytt program för anbudsupphandlingt.ex. Det har skett i full politisk enighet.Fru talman! Regeringen kommer att se över kon-kurrenslagen för att göra den bättre anpassad till desmå företagens förutsättningar. medför konkur-renslagen i praktiken olika behandling av stora ochsmå företag, till de små företagens nackdel. Små före-tag som sluter sig samman för att kunna minska kost-nader för distribution, inköp och marknadsföringbehandlas mycket strängare än ett stort företag.Frågan om ICA:s s.k. kedjeundantag från konkur-renslagen har behandlats i en tjänstemannautredning iRegeringskansliet. Utredningens betänkande är nu utepå remiss. Tiden går ut . föreslagit att marknadsdelsgränsen sätts till 25 %mot nuvarande gräns vid 35 %.Vi socialdemokrater anser att ICA-modellensjälvklart skall få leva kvar. Vi tycker att det är posi-tivt att små köpmän samverkar för att hålla låga kost-nader. måste man självklart se till att intenågon missbrukar en dominerande ställning så attkonsumenten inte får ut kostnadseffektivitet i lågapriser. ICA kan därför inte räkna med något fribrevfrån kravet att alla företag skall utvecklas under kon-kurrens till nytta för konsumenten oavsett om man harkedjeundantag eller ej.Viktigt är också att leverantören har möjlighet attleverera till enskilda butiker så att inte samverkaninnebär att leverantörer stängs ute.Den här ICA-debatten visar hur partipolitiska des-sa konkurrensfrågor egentligen är. För borgerligapartier är det okej att gripa in i föreningsrätten tillförmån för konkurrenslagen, i de fall man minskarfackföreningsrörelsens förhandlingsfrihet, eller att gesig på den kommunala kompetensen till förmån förkonkurrenslagen i de fall man kan privatisera offentligverksamhet och begränsa kommunernas handlingsut-rymme. Men när man upplever att en konkurrent tillkonsumentkooperationen, ICA, angrips av konkur-rensmässiga skäl är det stopp.Det visar att det inte bara är konsumentintressensom styr, utan att det finns ideologiska skäl som dri-ver. Här tycker jag att vi skall välja. Antingen hållervi en rak linje i konkurrensfrågorna. Då skall konsu-mentintresset gå före allt annat i alla sammanhang.Eller också låter vi de partipolitiska hänsynen ta över.Då är det våra olika visioner om hur samhället skall seut som styr.Vi anser, som jag tidigare anfört, att det är viktigtatt ICA-modellen får leva kvar. Därför måste even-tuella förändringar av gruppundantaget föregås av engrundläggande analys som också speglar påverkan påglesbygden.Utskottet säger också att man inte finner det heltorimligt att nuvarande gruppundantag förlängs i av-vaktan på denna analys.Så till Skogsägarna är en ekonomisk förening somägs av ca 31 000 sydsvenska skogsägare. Det är denstörsta av Sveriges skogsägarföreningar. I juni 1996fattade beslut om förbud riktat motSödra Skogsägarna, beträffande samarbete om för-säljningspriser avseende sågtimmer och massaved.För närvarande pågår en rättsprocess inom . Den tvist som skall lösas avser i höggrad hur den gällande konkurrenslagen skall tilläm-pas. Frågorna omfattar grundläggande rekvisit i lagenom hur den relevanta marknaden skall definieras ochom de aktuella produkterna skall anses vara produce-rade hos medlemmarna, eller skall betraktas somvidareförädlade i föreningens regi.Från utskottsmajoritetens sida, där tydligen nuockså ingår, anser vi inte att det finnsnågon anledning att närmare gå in på den prövningsom pågår i detta enskilda ärende.Hur det s.k. legalundantaget, som rör skogs- ochjordbruket, skall utformas framöver bereds för närva-rande i och utskottet förutsätter attregeringen redovisar resultatet för riksda-gen.Med detta tillstyrker jag betänkandet och yrkaravslag på motionerna.Anf. 122 Tredje vice talmannen ():Fru talman! Att socialdemokraterna skulle gå ifrånsitt massiva motstånd mot privata alternativ i offentligsektor har jag slutat hoppas på. Misstron mot de pri-vata alternativen, misstron mot valfrihet och mångfaldär så massiv att det inte är mycket att hoppas på.Samhällets resurser används så bra som möjligt,säger . Det finns ju inget annat sätt attmäta det än att låta konsumenterna avgöra det genomsitt fria val. Först då kan vi se till att resurserna enligtkonsumenternas önskemål används på ett effektivtsätt.När det gäller konkurrenslagen säger att konkurrenslagstiftningen är till småföre-tagens nackdel. Det tycker inte jag att man kan sägagenerellt. I flertalet fall är ju konkurrenslagen ettskydd för de små företagen mot stora dominerandeenheter.När det gäller partipolitik i konkurrenslagen villjag säga att jag för min del inte har något annat intres-se, det framgår säkert av diskussionen, än just konsu-mentintresset.Jag blev inte riktigt klok på vad när hon talade om ICA och Södra Skogsägar-na. Skall ICA få fortsätta detta samarbete? I den häravvägningen har man ju kommit fram till var gränsengår för att det skall vara konkurrensbefrämjande ochinte konkurrenshämmande? Eller skall arbetsgruppensförslag gälla?Anf. 123 () replik:Fru talman! Jag kan förstå att harlitet svårt att förstå vad jag säger. Vi socialdemokratertycker nämligen inte att det är svart eller vitt, att detbara är det offentliga som är bra eller att det bara ärdet privata som är bra.I dag finns det faktiskt fler privata alternativ inomvård och omsorg och andra verksamheter ute i kom-munerna än vad det fanns under den borgerliga rege-ringens tid.Visst har det skett mycket på det området, men jagtycker inte att man kan säga som säger:Alla kommunala bolag skall säljas ut. Hur kan mansäga att alla kommunala bolag skall säljas ut? Manmåste bedöma det här från fall till fall. Annars blir detväldigt dogmatiskt.I dag har många av de kommunala monopol somhar sålts ut faktiskt ersatts av privata monopol. Jagskulle vilja fråga : Vad är vinsten meddet? Om man förutsätter att konkurrensen och intedriftsformen är viktigast undrar jag vad det är för vitsmed att det blir ett privat monopol.Vi säger mycket klart att vi tycker att ICA skall fåfortsätta att arbeta som man gör. Däremot måste ICAgranskas precis som alla andra verksamheter, enligtden lagstiftning som finns. Hur det skall se ut fram-över med gruppundantag och sådant bereds för närva-rande, men vi tycker inte att tjänstemannaförslaget ärbra.Anf. 124 Tredje vice talmannen () replik:Fru talman! Det är utmärkt om vi också i prakti-ken står bakom den text om ICA-undantaget som vihar kommit överens om och som jag tycker är bra.Fortfarande är de privata alternativen i offentligsektor väldigt begränsade. Det behövs mycket mer föratt vi skall få till stånd en jämvikt. Jag är självfalletinte förtjust i att offentliga monopol ersätts av privatamonopol. Det är lika illa, men det kan vi inte kommaundan på något annat sätt än genom att se till att vi fården mångfald som vi eftersträvar också i den härtjänstesektorn.När det gäller var vi i detlängsta överens om en text som gick mer i linje medden uppfattning som jag nu tycks vara alldeles ensamom. Det handlar om att värna om en skärpt konkur-renslagstiftning. Jag hade hoppats att Socialdemokra-terna skulle vara med på den här vagnen. Jag blir interiktigt klok på vad det är i motivtexten som Social-demokraterna inte kan acceptera. Kan man inte accep-tera att jag förutsätter att förändringarna i konkur-renslagen skall gå ut på att man inte minskar på kon-kurrenstrycket och gör tvärtom, att man lättar upp ikonkurrenslagstiftningen? Vill Socialdemokraternainte vara med på det uttalandet? Eller är man inte medpå det som står i texten om att eventuella ändringarskall ske på ett sätt som gör att likabehandlingen avbranscher och företagsformer kan bibehållas? HarSocialdemokraterna gått ifrån uppfattningen att vibehöver en skärpt konkurrenslagstiftning som en del ien effektiv konkurrensbild i ?Fru talman! Jag har glömt att yrka bifall till reser-vation 2.Anf. 125 () replik:Fru talman! Jag vill börja med att ta upp den sistafrågan. Vad gäller har vi resoneratså som det också står i utskottstexten. Det pågår enrättslig process. Vi blandar oss inte i den, utan den fårpågå. Oavsett den bereder regeringen för närvarandeärendet. Det har varit utredningar vad gäller legalun-dantaget. Vi vill gärna se vad det blir av det här. Viförutsätter att regeringen återkommer till riksdagenmed detta. Den här tvisten har ju utretts långt tidigare.Vi tycker att det är viktigt att man finner former fördetta.Jag skall återgå till det kommunala och det priva-ta. Det finns många kommuner som faktiskt harlämnat ut verksamhet till privat regi utan att det harblivit billigare. har det faktiskt blivitdyrare. Partikolleger till har förklaratdet med att det viktigaste faktiskt är att det blir privatunder de här åren, då det är möjligt, och inte att detblir billigare för konsumenten. Det är anmärknings-värt. Det är verkligen en borgerlig dogmatism. Manmåste faktiskt välja i varje enskilt fall och se till med-borgarnas intresse. Och man skall se vad brukarnavill. Om t.ex. ett dagis skall övergå från att drivaskommunalt till att drivas privat skall självfallet föräld-rarna ha ett inflytande över det. Det viktigaste är intevilken form man har. Det viktigaste är konsumenter-na, medborgarna, föräldrarna osv.Anf. 126 () replik:Fru talman! Det är en mycket glädjande om-svängning som vi kan höra från . Detär inte alls den dogmatism som vi hörde för ett antalår sedan från ledande socialdemokrater när privataalternativ var alldeles omöjliga. Jag skulle gärna bju-da hem till min hemkommun, så atthon kunde undervisa en del av sina partikamrater där.Runt om i landet ser vi ett antal exempel på attkommunal näringsverksamhet genom skattesubven-tionering konkurrerar ut privat verksamhet. Jagnämnde tidigare kommunala solarier och kommunalgymverksamhet. Jag vill återupprepa den fråga somjag ställde i mitt anförande: Tycker det här är bra? Är det rätt att kommunerna medhjälp av skattebetalarnas pengar konkurrerar ut denhär typen av verksamhet?Varför tycker inte att det finnsskäl att se över konkurrenslagen, så att den blir till-lämplig när kommuner genom olika manövrer sned-vrider konkurrensen? Det kan ske genom subventio-nering, underprissättning eller konstiga upphandlingardär man för in ovidkommande argument långt in iprocessen. Varför vill inte medverkatill en sådan översyn?Anf. 127 () replik:Fru talman! Om socialdemokraterna någon gånghar varit dogmatiska så måste jag säga att vi har fåttväldigt goda efterträdare. Det går ju inte att diskuteramed er moderater. Allt skall ut på entreprenad. Alltskall vara privat, oavsett om det är billigare ellerdyrare.Jag skulle vilja fråga om han tyckeratt det är acceptabelt att man lägger ut verksamhet iprivat regi även om det blir dyrare? Jag vill också attOla förklarar vad det är för vits med att ettkommunalt eller landstingskommunalt monopol istället blir ett privat monopol. Vad är den stora vins-ten med det?Ni pratade om att konkurrensen inom den offentli-ga sektorn skulle skapa fler arbeten eller sysselsätt-ningstillfällen. Vad blir det för fler arbeten av attmänniskor byter driftsform? De går från att ha jobbatinom verksamhet till att jobba med sammaverksamhet i privat regi. Jag har väldigt svårt att för-stå vad det ger för vinster.Man kan alltid diskutera om det är bra eller dåligt,men när det gäller sysselsättningen har jag svårt attförstå det här.Ola frågade mig om vi vill se över kon-kurrenslagen. Jag tycker att vi skall göra så som nifaktiskt förordar . Det kan finnas frivil-liga överenskommelser. har utar-betat klara riktlinjer för hur man skall göra med an-budsupphandling och annat. Vi skall faktiskt se hurkommunerna använder sig av det här. Det är klart attdet blir problem . Men i de flesta fall blir detinte problem. verkar det i debatten somom det hade varit en explosion av kommunala bolag.Sanningen är att det harblivit 300 fler.Anf. 128 () replik:Fru talman! Det är verkligen beklagligt att social-demokraterna inte vill göra nämnda översyn av kon-kurrenslagen för att kunna pröva den kommunalaverksamheten med samma verktyg som vi kan prövaden privata.Jag tycker att man skall anlita den som har detbästa och billigaste anbudet vad avser driften. Jag seringen vinst i att ersätta offentliga monopol med priva-ta monopol. Vi skapar faktiskt, tror jag, fler jobbgenom att konkurrensutsätta den offentliga verksam-heten. Det leder till ett bättre resursutnyttjande och tillatt man skärper sig och trimmar organisa-tionen. De erfarenheter som finns från anbudsupp-handling och konkurrensutsättning visar att kostna-derna minskar också i andra delar av den kommunalaverksamheten. Anställda och resurser kan därmedplaceras på andra områden där de kan göra bättrenytta.Genom att göra sjukvården effektivare kan en delav de anställda ägna sig åt andra uppgifter som ocksåbehöver utföras. Genom att t.ex. göra Parkförvalt-ningen effektivare kan en del av de anställda gå övertill annan verksamhet och skapa mervärden som göratt det blir ökade skatteintäkter och en bättre välfärdför medborgarna.Ett högt resursutnyttjande uppnår vi genom kon-kurrensutsättning. Jag tycker att fler socialdemokraterän kunde tala om att våga öppnamonopolen.Anf. 129 () replik:Fru talman! Ofta upplever jag att många borgerli-ga, framför allt moderater, inte ser hur det är i verk-ligheten. Varenda kommun har ju flera olikaalternativ. Det kan vara privata eller kooperativaalternativ osv. Det finns faktiskt fler privataalternativ än det gjorde under den föregående borger-liga regeringens tid. Sedan kan man diskutera om detär bra eller dåligt. Faktum är dock att det är på nämn-da vis.De kommunala bolagen har, som sagt, under tio årökat i antal med 300. Merparten, , av dessa bo-lag sysslar just med vatten och avlopp, energi ochkollektivtrafik. De sysslar inte alls med solarier t.ex.Jag tycker inte heller att det är bra, men det är faktisktinte vad kommunerna mest sysslar med. Är det så, fårman angripa det precis som man gör beträffande annatsom är fel.Det är glädjande att konstaterar inte skall lägga ut saker på entreprenad om detdärmed blir dyrare, liksom att det inte är någon störrevinst att kommunala eller landstingskommunala bolagersätts med privata monopol.Om nu jag skall titta på hur det är i kanjag väl få bjuda till så att hankan se hur det är där. skulle nog behövaprata med sina partikamrater i , för de har enhelt annan inställning.Anf. 130 () replik:Fru talman!