prot · GK0981 · 1997-03-19 00:00:00 — De har en revision och enkontroll på sig, och meningen med bolagsformen äratt verksamheten skall kunna skötas kommersielltförsvarbart och på ett effektivt sätt, vilket också i deallra flesta fall sker. Därmed konkurrerar man ocksåpå villkor som är mycket likartade andra företags.Anf. 141 ()replik:Fru talman! Min huvudkritik är att det råderen osund konkurrens mellan de kommunala och deprivata bolagen. Vad sedan gäller den andra frågansade jag inte att vi skall införa en möjlighet att över-klaga kommunala bolags beslut i styrelsen osv. utanatt man kan överväga detta. Det är inte ett förstahand-syrkande, men om man inte kommer till rätta medproblemen på annat sätt, skulle man kunna övervägadetta.Jag har läst många domar i mål där kommuninvå-nare försökt överklaga beslut. Jag hittat en dom 1996i länsrätten i , där länsrätten skrev:"Länsrätten har inte kännedom om någon 'myndighet'i vars uppgift det ingår att pröva sådana beslut. "Det finns flera avarter. I det här fallet hade mananordnat bostadsdebatter, gjort inhopp i valdebatteroch bedrivit lotteriverksamhet, men det fanns ingetsätt för den enskilde medborgaren att få rätt. Endasättet skulle vara att gå till kommunledningen, menmånga gånger är de personer som sitter där sammapersoner som de som styr de kommunala bolagen. Detfinns alltså ingen större chans för en enskild medbor-gare att komma till rätta med det här. Därför skulleden här åtgärden kunna övervägas, men det är alltsåinte något huvudyrkande.Anf. 142 ():Fru talman! I detta betänkande från konstitutions-utskottet behandlas en motion som rör kommunersoch landstings möjligheter att bojkotta företag sommed sin marknadsföring bryter mot de regler FN ochunderorganisationer som WHO har satt upp.Det vore önskvärt och mycket angeläget att detöppnades möjligheter för kommuner och landsting attgenomföra en angelägen bojkott. är juantagna av medlemsländerna. Utskottet beskriver ibetänkandet en lag som gällde till 1993 och som gavkommuner och landstingskommuner rätt att vidtabojkottåtgärder mot , som det då gällde.Varor och tjänster kunde bojkottas genom solidari-tetsaktioner. Det var en befogenhetsutvidgande lag,som tillkom därför att gränserna för den kommunalakompetensen i tidigare gällande rättspraxis ansågsalltför snäva.Jag tycker att det nya begreppet rättsutmärkning,som alltmer vinner gehör, kan tillämpas på företagsom uppenbart bryter mot FN:s regler.Fru talman! Jag kommer att uppehålla mig vid ennyligen framlagd rapport, som utförts på uppdrag aven sammanslutning av 27 organisationer, Monitoring, IGBM. 27viktiga organisationer strider för amning som detnaturliga sättet att ge mat åt nyfödda barn. Nestlédelar t.ex. i flera ut gratis bröstmjölksersätt-ning till sjukhus. för ut att bröstmjölksersätt-ning är bättre än modersmjölk.Fru talman! Tyvärr dör varje 1 ½ miljon barn pågrund av att de inte ammas. En sådan här marknads-föring av bröstmjölksersättning strider mot WHO:sbarnmatsregler.Rapporten presenterades , ochden har . Den har alltsåavgivits på uppdrag av 27 organisationer, bl.a. kyrkor,hälsoexperter, akademiska institutioner, organ somdet engelska läkarförbundet, ,WHO:s europeiska regionalkontor, ,, engelska och svenska m.fl.Anf. 143 är viktigt att det här finns en koppling till denkommunala kompetensen.Anf. 144 ():Fru talman! Ja, men det gäller just de här reglerna.I rapporten the Code redovisas en obe-roende vetenskaplig studie, genomförd på uppdrag avIGBM för att understryka förekomsten av överträdel-ser av de internationella reglerna för marknadsföringav bröstmjölksersättningar, WHO-reglerna. I reglernaförbjuds sådan marknadsföring av bröstmjölksersätt-ningar som undergräver amning. Bakgrunden är alltsedan WHO-reglerna har antagits av Världs-hälsoförsamlingen velat övervaka dessas efterlevnadoch därför sammanställt rapporter om överträdelser.The Church of anslöt sig 1991 till bojkot-ten mot på grund av dessa rön. Inför kyrkomö-tet 1994 genomförde en intensiv ,vilket ledde till att kyrkomötet upphävde sitt stöd tillbojkotten i avvaktan på en oberoende undersökning,och detta ledde till bildandet av IGBM.Undersökningen genomfördes till okto-ber 1996 i fyra länder: , , Sydaf-rika och Polen.Anf. 145 jag be att koppla sammandetta med den kommunala kompetensen.Anf. 146 ():Fru talman! Men detta har samband med de härreglerna. Om fru talmannen läser min motion, skallhon finna att behandlas där och att desyftar till en bojkott mot företag som bryter mot FN:skoder. Jag tycker att man kan anknyta till detta.Anf. 147 skall handla huvudsakligen om den kommu-nala kompetensen.Anf. 148 ():Fru talman! Men varför har man då tagit upp minmotion just i detta betänkande?I rapporten intervjuades 800 kvinnor, gravida ochmödrar till barn upp till samt 120anställda vid 40 sjukvårdsinrättningar. Det var envetenskaplig undersökning. Nästan hälften av deintervjuade kvinnorna i de fyra länderna hade fåttinformation om att det var bättre med bröstmjölkser-sättningar än att ge spädbarn optimal näring. Sjuk-vårdspersonalen hade fått information i strid medWHO-reglerna. Man hade givit ut bröstmjölksersätt-ningar gratis. De fanns bl.a. på sjukhus i av alla sjukhus där hade fått sådana gratispro-ver.Man hade givit gåvor till sjukvårdspersonal, ochdet förekom oombedda besök av återförsäljare ochföretagsrepresentanter. Gratis leveranser av bröst-mjölksersättningar konstaterades bl.a. i Thailand.Fru talman! Rapporten visar att det är angelägetatt kommuner och landsting skall kunna bojkottaföretag som gör så här. Vi vet bl.a. att mjölkersätt-ningar förutsätter att det finns tillgång till varmt ochrent vatten för rengöring av nappflaskorna. Även ommiljön runt omkring är ren, ökar risken för att en babyskall få en allvarlig magsjukdom vid användning avbröstmjölksersättning. I rena miljöer ökar risken föratt bli infekterad med salmonella med fem gånger vidflaskuppfödning i stället för bröstmjölksuppfödning. Ifattiga och smutsiga miljöer ökar riskerna för salmo-nella tiofalt.Fru talman! Inget kan vara mera rent och naturligtän det som naturen själv erbjuder i form av bröst-mjölk, som innehåller ett naturligt skydd mot sjukdo-mar. Jag yrkar härmed bifall till reservation 8 i betän-kandet. Jag tycker att det här ingår i min motion, ochjag vet därför inte varför jag blev avbruten av frutalmannen.Anf. 149 om den kommunala kompetensen är en mo-tivering i motionen, handlar anförandet om andraförhållanden än kopplingen till den kommunala kom-petensen.Anf. 150 ():Fru talman! Nej, jag tycker inte det. Man kunde harätt att bojkotta...Anf. 151 vill inte ha någon diskussion om detta, BarbroJohansson. Jag vill tydligt markera det. Vi har disku-terat den kommunala kompetensen hela tiden.Anf. 152 () replik:Fru talman! Jag vill kort kommentera den kom-munala kompetensen och möjligheterna att kommu-nalt besluta om bojkottaktioner. Även om jag är kändför att försvara den kommunala självstyrelseprincipenoch att man skall fatta så många beslut som möjligtlokalt, inser jag ändock, i likhet med utskottsmajorite-ten, att frågor av nationell och internationell karaktärbör hanteras av riksdagen.Jag tror att det blir en smått kaotisk situation ikommunerna, om kommunerna skulle få möjligheteratt vidta olika bojkottaktioner beroende på hur företagär listade. Man kan komma i konflikt med lagar ominköp. Jag tror att det är bättre att försöka eftersträvaen nationell linje.Däremot hade det varit intressant i fråga om denkommunala kompetensen om hade ansettatt sophanteringen osv. skall hanteras gemensamtmellan kommunerna. Det är en fråga som jag anserinte bör ligga på nationell nivå.Anf. 153 har jag ingen ytterligare talare på talarlistan.Barbro hade inget yrkande?Anf. 154 ():Jag yrkade bifall till reservation 8.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutKU12 Kommunala kompetensfrågorMom. 1 (gränserna för den kommunala kompetensenbeträffande näringsverksamhet)1. utskottet2. 1 (fp, m, mp)Votering:181 för utskottet113 för res. 155 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 138 s, 24 c, 18 v, 1 kdFör res. 1: 66 m, 19 fp, 16 mp, 12 kdFrånvarande: 23 s, 14 m, 3 c, 7 fp, 4 v, 2 mp, 2 kdRolf () anmälde att han avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Mom. 4 (förbud mot nybildande av kommunala före-tag m.m.)1. utskottet2. 3 (fp, m, mp)Votering:195 för utskottet99 för res. 31 avstod54 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 24 c, 18 v, 1 mp, 13 kdFör res. 3: 66 m, 19 fp, 14 mpAvstod: 1 mpFrånvarande: 22 s, 14 m, 3 c, 7 fp, 4 v, 2 mp, 2 kdMom. 7 (översyn av lagstiftningen beträffande all-männyttiga bostadsföretag m.m.)Yrkanden:1. utskottet hemställan2. utskottets hemställan med den ändring som föran-leddes av bifall till mot. K533 (kd)Votering:190 för utskottet16 för mot.88 avstod55 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 24 c, 1 fp, 18 v, 8 mpFör mot. : 2 m, 1 mp, 13 kdAvstod: 63 m, 18 fp, 7 mpFrånvarande: 22 s, 15 m, 3 c, 7 fp, 4 v, 2 mp, 2 kdElizabeth () anmälde att hon avsett attavstå från att rösta men markerats ha röstat nej.Mom. 10 (bojkott av vissa företag)1. utskottet2. 8 (mp)Votering:274 för utskottet16 för res. 81 avstod58 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 136 s, 65 m, 24 c, 19 fp, 17 v, 13 kdFör res. 8: 16 mpAvstod: 1 vFrånvarande: 25 s, 15 m, 3 c, 7 fp, 4 v, 2 mp, 2 kdElizabeth () anmälde att hon avsett attrösta ja men markerats som frånvarande.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av andre vice talmannen medgav kam-maren att återstående ärenden på dagens föredrags-ningslista fick avgöras vid arbetsplenum torsdagenden 20 mars.15 § Mänskliga rättigheter m.m.FöredrogsUtrikesutskottets betänkande 1996/97:UU12Mänskliga rättigheter m.m.Anf. 155 ():Herr talman! Jag skall börja med att rikta starkkritik mot regeringen. Inom ett område har Sverigenämligen ett särskilt ansvar för att respekten förmänskliga rättigheter och demokrati stärks och för attetablerade regler och principer efterlevs i praktiken.Det är i de länder som mottar ett betydande svensktbistånd.Här har agerande varit svagt. Bistånd harutbetalats utan några direkta krav på att utvecklingenskall gå i riktning mot demokrati och ökad respekt förmänskliga rättigheter. Även statsmakter som i decen-nier förtryckt sina folk har kunnat räkna med svensktbistånd.Vi moderater har alltid hävdat att demokratimåletoch respekten för mänskliga rättigheter är av centralbetydelse i dialogen med de länder som mottarsvenskt bistånd. måste på ett mycket aktivareoch tydligare sätt ställa krav och driva på en utveck-ling mot demokrati och respekt för mänskliga rättig-heter.Vi har därför också begärt att regeringenårligen i samband med budgetförslaget ger riksdagenen utförlig rapport om situationen och utvecklingennär det gäller mänskliga rättigheter och demokrati imottagarländerna. En sådan rapport skall utgöra ettsolitt underlag för en utförlig debatt inför beslut omsvenska biståndsinsatser. Vetskapen om att densvenska noggrant följer och värderar ut-vecklingen av mänskliga rättigheter och demokratiskulle vara en viktig signal till mottagarländerna.Tyvärr har regeringen inte uppfyllt våraförväntningar, och sitt löfte, när det gäller att redovisasituationen vad gäller mänskliga rättigheter och de-mokratiutveckling i mottagarländerna. Trots att utri-kesutskottet i sitt betänkande ominternationellt utvecklingssamarbete uttalade sig po-sitivt om vårt förslag till en sådan redovisning, redovisning som därefter skett till varitmycket rudimentär. Den har försämrats. Jäm-fört med den redovisning som infördes under de bor-gerliga regeringsåren är den minimal. Det finns därföranledning att rikta kritik mot regeringens bristandeintresse för hanteringen i detta avseende. Denna vårkritik delas för övrigt också av revisorer.Jag yrkar därför bifall till reservation 1.Herr talman! Ett viktigt led i svensk utrikespolitikär att främja respekten för de grundläggande fri- ochrättigheterna och att verka för ett starkt skydd avdessa.En huvuduppgift är att få alltfler länder att inse attdet är inom ett demokratiskt styrelseskick som med-borgarna har de bästa möjligheterna att forma ettsamhälle som värnar om rättsstaten och där yttrande-friheten, politisk pluralism och flerpartisystem kanutvecklas. Det handlar bl.a. om att människor runt omi världen skall få rösta på det parti de vill, fritt få sägasin mening, fritt få utöva sin religion, ha rätt till enadvokat när de står inför rätta och slippa alla formerav övergrepp. Och om detta ändå sker skall de kunnavara säkra på att det åtgärdas.För alltfler människor i alltfler länder håller dettapå att bli verklighet, när nu demokratin etablerar sig ivärlden.I har demokratin gjortenorma framsteg, och även om situationen är bräckligpå många håll har den hårda, brutala diktaturen för-svunnit nästan överallt. Mänskliga rättigheter respek-teras i mycket större omfattning än tidigare.I , som tidigare plågades av mångamilitärdiktaturer är det enbart som inte har enfolkvald regering. Även där är åtskilliga demokratierbräckliga, och respekten för mänskliga rättigheter ärinte tillfredsställande överallt. Fred och försoning iCentralamerika, nu senast i , pekar dock irätt riktning.I är utvecklingen också på rätt väg. Det sto-ra undantaget är de fem sex länderna i det socialistis-ka blocket från i väster till iöster. Här kan man inte se någon demokratisering,och läget för de mänskliga rättigheterna är dåligt.Indonesien är det stora undantaget från regeln atticke-socialistiska länder i denna del av världen ärdemokratier. Även där saknas tyvärr tecken på enutveckling i demokratisk riktning.I ett bälte från , och arabvärldenner mot Central- och är demokratin satt påundantag. Situationen för mänskliga rättigheter är intebättre.I begränsad, men växande, omfattning finns en is-lamisk fundamentalism som förtrycker oliktroendeoch kvinnor. och är upprörande exempelpå detta. Det gäller i ett mindre antal av de islamiskaländerna. Den afrikanska eller arabiska socialismen,liksom annat sekulärt maktbegär, som t.ex. i ochLibyen, är fortfarande en vanligare källa till diktaturoch förtryck. Att kraftigt skall fördöma dettaär en självklarhet.I har demokratin svårt att få fotfäste.I syfte att främja mänskliga rättigheter och demo-krati, liksom ekonomisk utveckling och miljösamarbe-te, har EU en Medelhavsstrategi som innebär att allaländer vid södra och , exklusi-ve som är under FN-sanktioner, erbjuds s.k.euro-mediterrana avtal. Det är associationsavtal sominnebär att dessa Medelhavsländer och EU skall utgö-ra ett frihandelsområde år 2010.I denna dialog med EU:s samarbetsländer i Me-delhavsområdet är det viktigt att frågor om mänskligarättigheter och demokrati betonas. Den hittillsvarandeutvecklingen har visat att respekten för mänskligarättigheter och utvecklingen mot demokrati inte harkommit så långt som det vore rimligt att kräva, trotsett omfattande ekonomiskt tillflöde via oljeintäktereller bistånd. Sker inte en demokratisk utveckling ochen kraftigt förbättrad respekt för mänskliga rättigheterkommer södra och östra delen av att vara en mycket instabil region.Särskilt glädjande är det att demokratin inte barafått fotfäste utan också spridning i . Mer än 30länder i har haft sina första demokratiska val,och i södra och östra är demokratier vanligareän diktaturer. Även om situationen är bräcklig harbetydande framsteg gjorts jämfört med hur situationenvar för bara några år sedan.För att respekten för mänskliga rättigheter skall blibestående är det viktigt att vi bygger upp strukturersom främjar och kontrollerar att så också sker. Vimoderater har därför föreslagit att bör betonavikten av att det skapas regionala strukturer förmänskliga rättigheter och demokrati i dialogen medländerna i södra . kan här vara enförebild. Erfarenhet från visar att integrations-arbetet när bildades sedanstartade just med mänskliga rättigheter och demokrati.En möjlighet som vi moderater pekat på vore attSADC-samarbetet fick mer fasta strukturer när detgäller att övervaka efterlevnaden av mänskliga rättig-heter och demokrati bland de tolv länder som ärmedlemmar. Detta skulle kunna vara en naturlig följdav det framväxande parlamentariska samarbete somnu sker inom organisationens ram. kon-ventioner och mekanismer skulle kunna tjäna somförebild.En sådan verksamhet skulle kunna finansieras ge-nom EU-biståndet, eftersom det handlar om regionalintegration där erfarenheterna från det europeiskaintegrationssamarbetet kan vara intressanta. Detta börSverige agera för inom EU.Herr talman! Det internationella regelsystem somsyftar till att värna den enskilda människans rätt ärrelativt väl utbyggt. Det stora problemet är attländer inte ansluter sig till internationella konventio-ner eller, vilket är vanligare, att förpliktelser inteuppfylls.Det finns en rad ideella organisationer som gör ettviktigt arbete för att övervaka situationen för mänsk-liga rättigheter och demokrati. Tiden borde nu varamogen för att också får endetaljerad rapport om läget beträffande efterlevnadenav de principer som själva organisationen är grundadpå. uppföljningsmekanism kantjäna som föredöme, men granskningen bör ske direkti generalförsamlingen. En sådan årlig rapport bordebli föremål för en ingående och bred debatt mellanalla medlemsländer. , nästa åralltså, är det den universella deklarationenom de mänskliga rättigheterna antogs av . Denna dag kunde vara ett bra tillfälleatt göra en sådan manifestation.Detta har vi föreslagit i reservation nr 2.I detta betänkande behandlas också Taiwansställning i internationella organisationer. kommer något senare i debatten att redogöra förmoderaternas hållning i denna fråga.Herr talman! Sammanfattningsvis yrkar jag bifalltill reservation nr 1 men stöder naturligtvis de övrigamoderata reservationerna. I övrigt yrkar jag bifall tillhemställan i utrikesutskottets betänkande.Anf. 156 ():Herr talman! Att debattera mänskliga rättigheter iSveriges riksdag känns mycket angeläget men ocksåuppfordrande, eftersom vi inte får förtröttas i dennavår diskussion.Att mänskliga rättigheter kränks runt om i världenberor på att det finns rädda makthavare som är räddaatt förlora sin maktposition. Det är makthavare somhar kontroll över aktörer som i sina befattningar kankränka människor. Det allvarliga, upprörande och såsvåra är att det är människor - män, kvinnor, ungaoch gamla - som kränks, berövas sin frihet, fysisktoch psykiskt torteras och avrättas.Varför kränks människors mänskliga rättigheter?Jo, för att de är politiskt aktiva inom en oppositionsom en regim inte accepterar. Det är regimer somoftast inte är demokratier, som i fallet och Bur-ma. I finns inga framträdande och ledande op-positionella kvar i frihet. De sitter antingen i fängelseeller har flyttat utomlands. Det har snart gått åtta årsedan regimen i mötte demonstrationer av män-niskor som krävde demokrati på med tankar.På nyheterna meddelades att dissidentenWang skulle frisläppas. Det kan ett litet teckenpå att är känsligt för omvärldens kritik, men detär inte tillräckligt. Det gäller att fortsätta att högljuttprotestera mot sätt att kränka de mänskligarättigheterna.Politiskt aktiva, t.o.m. förtroendevalda parlamen-tariker som i fallet sydöstra , sitter fängsladeför sina politiska åsikter framförda i tal och skrift.Människor i kränks för att de tillhör en folk-grupp - kurderna. De tillåts inte tala sitt eget språk, gåi egen skola eller utöva sin kultur. Så behandlas enetnisk minoritet i ett land som betraktas som demo-kratiskt och som tillhör Europa.Människor kränks för att de bor i ett område somär ockuperat när de demonstrerar mot denna ockupa-tion, i t.ex. och kränks för att de med sin penna skriverskönlitteratur som rädda makthavare finner som etthot mot sin egen maktposition. Många författare sitteri fängelse, finns bland rapporterade försvunna ellerhar avrättats.Människor kränks för att deras religiösa uppfatt-ning och utövning upplevs som ett hot.Människor kränks på grund av sin ras. Människorkränks för att de är kvinnor, för att de är handikappa-de och för att de är barn. Flickorna på barnhemmen iKina är bara ett exempel.Vad kan vi då göra som riksdagsledamöter? Vikan påverka vår regering att bilateralt eller i regionalaoch internationella forum driva olika frågor om demänskliga rättigheterna. Möjligheten att bedriva dettaarbete har naturligtvis stärkts genom att blivitmedlem i och där driver frågor omde mänskliga rättigheterna.Sverige har genom sitt medlemskap i stora möjligheter att där driva kravenpå att länder som EU samarbetar med inte skall krän-ka de mänskliga rättigheterna. Det gäller inte minst deassociationsavtal som EU sluter med olika länder. Idessa finns inskrivet att de mänskliga rättigheternaskall respekteras. Det finns också en mekanism i des.k. associationsråden som innebär att man där kan taupp frågor om något land som inte följer avtalen ochförbättrar situationen för de mänskliga rättigheterna.Genom biståndet har också en möjlighetatt stärka demokratin och folkrörelserna och påverkaså att de mänskliga rättigheterna inte längre kränks.Som riksdagsledamöter har vi stora möjligheter attdiskutera med andra parlamentariker i olika interna-tionella och regionala sammanhang. Själv har jagerfarenhet av detta från parlamentariska för-samling. Under mötena såväl 1995 som 1996 har vidirekt med turkiska parlamentariker diskuterat hur demänskliga rättigheterna bryts och kränks när det gällerkurderna. Vi har också och jag läser betänkandet är jag i stort sett nöjd.Det är starkt präglat av de motioner som riksdagsle-damöter skrivit under den allmänna motionstiden. Detär inte heltäckande - det täcker inte alla kränkningarav situationen för mänskliga rättigheter över helavärlden - och det är därför viktigt att vi i vårt arbeteockså tänker på de länder och regioner som inte be-rörs i betänkandet.I samband med en radiointervju sedanfrågade en reporter mig: Blir du aldrig trött på attarbeta för de mänskliga rättigheterna när ingentinghänder? Mitt svar blev att vi aldrig någonsin får för-tröttas. Vi får inte ge upp i arbetet med att förbättra demänskliga rättigheterna. Om vi skullekänna trötthet får vi ge över stafettpinnen till någonsom känner sig litet starkare och litet piggare. Det ärnämligen oerhört viktigt att vi, inte minst i våra egnaparlament, har tid och känner engagemang att debatte-ra de här frågorna. tänker jag på alla de männi-skor som kränks - bl.a. de parlamentariker i Turkietsom sitter i fängelse just för att de är parlamentariker.Vi måste känna styrka att fortsätta detta arbete.I betänkandet finns det några områden där vi iCenterpartiet vill gå något längre än utskottsmajorite-ten. Det gäller , som ockuperar Östra Ti-mor olagligt. I betänkandet skriver utskottsmajoritetenatt man anser att en särskild MR-representant kanförena sitt uppdrag med att också vara representantför UNDP. Vi reservanter anser att det vore önskvärtatt FN hade en egen representant för mänskliga rättig-heter som sysslade enbart med detta. Vi anser ocksåatt det är dags att bryta u-krediterna. skallsluta ge u-krediter till för att markera attsituationen för de mänskliga rättigheterna har förvär-rats . Vi anser också i reserva-tionen att de avtal som sluts med inte skallgälla , eftersom det är Portu-gal som har den administrativa makten över ÖstraTimor och att läget skall fortsätta att betraktas somsådant.Inom tycker vi också att det är vik-tigt att gå längre när det gäller . Man bör övervä-ga om inte sanktioner skall upprättas gentemot landet,eftersom den kritiska dialog som har pågått inte har lett till några resultat. Jag konstaterarockså att det i nyheterna meddelades att Nor-ge är berett att driva kraven på sanktioner under om mänskliga rättigheter. Vi skriver alltsåom detta i reservationen.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall till reser-vationerna 9 och 10. Jag står naturligtvis även bakomreservation 11.Anf.