prot · GL0944 · 1997-12-10 00:00:00 — Det kommer också läckage från jordbruket.Översvämningarna i floden i ,som steg med elva meter, har ytterligare förvärratsituationen. Sida bidrog med pengar till rensning ochreparation av ledningsnätet. Det är dåligt på mångaandra ställen också ute i landet. Överallt i ländernarunt pågår olika slags utvecklingssamarbe-te, och buden om status - bra eller dålig -varierar.I ett regeringsbeslut bestämdes om ettdemokratiprojekt med det långa namnet Stöd genomsvenska partianknutna organ till demokratins upp-byggnad i och i-länder i . har samarbe-tat med De gröna i i ett par projekt medsyfte att lyfta upp miljöfrågorna på den politiska dag-ordningen.Det finns två miljöpartier i . När debildades var man heltovetande om varandra. Det ena finns i , Vitryss-lands huvudstad, och det andra finns i Gomel. Orsa-ken till att man bildade dem var olyckan iTjernobyl. Gomel ligger inte så långt ifrån olycksplat-sen, som ligger i Ukraina.Vi har inte haft några somhelst svårigheter i vårt samarbete. Vi har haft semina-rier och workshops i olika delar av . Vi harhaft projekt i flera andra delar av också, bl.a. iUkraina och . Det är ett otroligt givande ochroligt samarbete för alla inblandade, och man nårmänniskor genom den här formen av projekt, männi-skor som man normalt inte når med traditionellt ut-vecklingssamarbete.I början av december kunde man i hela den inter-nationella pressen läsa om att mest kändaoppositionstidning genom ett domstolsbeslut blevförbjuden att fortsätta sin verksamhet. Svaboda, somtidningen heter, var den frispråkigaste tidningen ilandet. Flera andra tidningar ligger i farozonen ochriskerar att få utgivningsrätten indragen.År 1977 - nu går jag tillbaka i tiden - bildades iTjeckoslovakien Charta 77. Det var en sammanslut-ning kring ett medborgarmanifest. Den egentligachartan, dokumentet, var en protest mot undertryck-andet av de mänskliga rättigheterna i Tjeckoslovaki-en. Den undertecknades av flera hundra journalister,skribenter och f.d. politiker. Bland många andra skrevden nuvarande presidenten under.Jag har här i min hand ett väldigt enkelt vitt pap-per med maskinskriven text. Det är VitrysslandsCharta 97. Precis som i är den un-derskriven av journalister, författare och politiker.Den börjar så här:Vi medborgare i förkunnar härmed attde makthavandes handlingar avser att sätta våraomistliga rättigheter och friheter på spel. Vårt landstyrs inte längre i enlighet med sin konstitution.Dokumentets sista rader lyder: Vi vädjar till allaVitrysslands invånare att förena sig med vår chartaoch hjälpa oss att kämpa för våra rättigheter och vårafriheter och att återupprätta demokrati och lag ochordning i vårt land.I förlorade många av underteck-narna sina arbeten och fängslades. Vad som händerVitryssland vet vi inte; det som i dagarnajust startat sin svåra kamp för demokrati och mänskli-ga rättigheter. Men en sak vet vi som känner Vitryss-land: Vi behövs i den kampen också. Det ligger påvårt ansvar som demokratiskt land att stödja på allasätt vi kan. Jag skulle vilja använda biståndsminis-terns citat: I dagens värld angår allt alla.I samband med demokratiprojektet i Vitrysslandbesökte biståndsorganisation ett områdesom drabbats av . En av de motionersom finns med i det här betänkandet skrevs med erfa-renheter därifrån som bakgrund. Motionen kalladesursprungligen Katastrofernas barn, med den tankenbakom att det finns katastrofer som aldrig tar slut.Ofta hjälper etablissemanget vid en katastrof, en jord-bävning eller vad det nu kan vara, men det finns enslags eviga katastrofer. Det gäller t.ex. minfälten, somoavbrutet förstör barns möjligheter att leva vidare påett normalt sätt och gör dem handikappade. Likadantär det i fråga om Tjernobyl.Det intressanta i sammanträffandet med vitryskafysiker och läkare var den anknytning man själv hartill barn som kommer till en månad undersommaren för att "bli friska". Min hemkommun tarockså emot barn för att vistas i sommarhem under enmånad.Av de undersökningar som har gjorts i Tjernobylhar det visat sig att det behövs betydligt längre tid.Det har framkommit på följande sätt: Från en liten byi skickades 300 barn till ett område sominte hade drabbats av de radioaktiva nedfallen i nord-västra . När barnen hade bott där så lång tidsom hade radioaktiviteten i deras kropparsjunkit så mycket som . Det berodde på att dehade ätit frisk mat. Det är egentligen allt som behövs.Med så mycket radioaktivitet har många av demdrabbats av sköldkörtelcancer. Barnen drabbas värreän de vuxna. Jag tar upp denna fråga därför att jagtror att det går att skapa någon form av biståndspro-jekt. Det handlar ju om mat, och det gäller att sätta igång. Jag tror att det skulle kunna bli ett självgåendeprojekt.Jag vill helt kort nämna ytterligare en motion. Denhandlar om kärnkraft på . Var femte kärn-kraftsreaktor i världen finns på . Där finnsockså den ryska ishavsflottans bas med mer än hundraatomdrivna båtar. Där ligger också båtar som intelängre används - på land och sänkta i havet. Förva-ringsplatserna är fulla, och båtarna rostar.I den ryska policyn ingår numera en omstrukture-ring av hela energisektorn som innebär användning avnaturgas, lokala bränslen och förnybara energikälloroch energibesparingar. Men det behövs pengar.Ryssland har inte ens pengar att ordna nya lagrings-platser för bränslet. Det är också någonting som vårtbistånd väl behövs för.Anf. 139 () re-plik:Herr talman! Jag tycker att det är bra att BodilFrancke tog upp frågan om demokratiav-vecklingen i . Jag vill erinra om att viunder det förra ärendet, Utgiftsområde 5, hade vote-ring under punkten om svensk diplomatisk represen-tation i . Den debatten hörde hemma under detavsnittet. Men det är viktigt att finns närva-rande i och kan stödja de demokratiskakrafterna.Anf. 140 () replik:Herr talman! Jag funderade en hel del när jag lästemoderaternas motion. Naturligtvis hade det varit braför oss som arbetar i att få en ambassad iMinsk. Sedan har det varit förslag om ett honorärkon-sulat och ett förslag om ett nordiskt samgående.Jag undrar vilket som är bäst? Är det bra att ha treländers representationer tillsammans? Situationen iVitryssland är osäker. Vi vet att många organisationer- även opolitiska sådana som inte skulle förarga nå-gon - har inte fått stanna. Många körs faktiskt ut urVitryssland. Varje gång vi har åkt dit har vi förväntatoss att inte bli insläppta.Jag är inte säker på att formuleringen i moderater-nas motion, dvs. att öppna en ambassad i , är alldeles riktig.Anf. 141 () re-plik:Herr talman! Det är brådskande. Det går illa. Där-för är det bra att finnas på plats. Det är mycket viktigtatt ha en ambassad som stödjepunkt för de insatsersom så väl har beskrivit. Röstapå de moderata reservationerna.Anf. 142 () replik:Herr talman! Av mina egna erfarenheter tror jagmer på ett honorärkonsulat. Det har talats om varfördet inte skulle vara en honorärkonsul. Vad jag förstårvaldes fel person. Det var en person som inte riktigtpassade de styrande i . Jag tror att det går att haförhoppningar om att få en honorär-konsul. Jag tror att det är bättre att börja med detsteget.Anf. 143 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservationerna 21 och 22.Det är ett mycket intressant samarbete som pågårmed våra östra grannländer. Det tar sig uttryck i Ös-tersjösamarbetet, i , i och från regerings- och riksdagssidan. Vi är allaglada över den utveckling där en del av våra östragrannländer också är på väg in i förhandlingar medEU om ett framtida EU-medlemskap.Jag hinner tyvärr inte ta upp alla delar här. Menjag vill nämna en reservation på miljöområdet, nämli-gen om mottagaranläggningar för oljespill. Vi tyckeratt det är bra att anslag till utbildning om spilloljeupp-samling har förekommit och att det har gjorts vissaförstudier. Men tycker vi att det är dags att gå tillhandling. Vi hoppas att regeringen inte stannar vid attöverväga detta utan nu verkligen hjälper till meduppbyggnaden av oljeuppsamlingsanläggningar. Detbehövs ekonomiskt stöd till detta.För övrigt tänker jag koncentrera mig på den mo-tion mitt parti har väckt om barn i riskzonen i vårtnärområde. Jag vill uttrycka min stora glädje ochtacksamhet över det stöd som vi också har fått frånutskottets sida. I långa stycken är vi överens om attsaker och ting behöver ske. Vi kristdemokrater villgärna se att det sker litet mer . Jag är ocksåtacksam för uppslutningen från flera av partierna tillvår reservation.Under flera år har oroande nyheter nått oss ombarn som far illa i de baltiska staterna, i ochde stater som tidigare hörde till . Över-gångsperioden från det kommunistiska systemet till enmarknadsekonomisk modell har socialt varit mycketpåfrestande för många människor. Naturligtvis måstestora förändringar ske. Men det är oerhört viktigt attinte alltför många far alltför illa under övergångsperi-oden.Dödligheten har stigit brant i flera av länderna,även om det inte direkt har drabbat barnen - som jagnärmast tar upp i motionen. Den förväntade livsläng-den för män i och är nu under 60år. Man får se till länder som och föratt finna jämförelsetal.Familjernas ekonomi har starkt försämrats. Natur-ligtvis drabbar det också barnen. Kriget i Exjugosla-vien har gjort att sju miljoner människor har fått läm-na sina hem. En tredjedel av dem är barn. Miljöför-störingen för med sig långvariga och allvarliga kon-sekvenser för hälsan. Eftersom barn utvecklas är dekänsligare än andra för denna påverkan.Det är en skrämmande miljöförstöring som fortfa-rande sker i . Vi försöker attarbeta med projekt för att avhjälpa den. Det påverkarockså vår miljö i positiv riktning. Man tog inte så storhänsyn till miljö- och hälsoriskerna under den kom-munistiska perioden.Spädbarnsdödligheten har stigit. I har denökat med två tredjedelar vid en jämförelse från år1989 . Det finns också stora förändringar idödligheten under fosterstadiet och den första lev-nadsveckan. Det finns också en viss undernäring, somvisar sig i en ökning av smittsamma sjukdomar.Gamla fattigdomssjukdomar som difteri och tuberku-los kommer tillbaka. Detta gäller inte minst ,och , och det är oroväckande. Dessasjukdomar var praktiskt taget utrotade.Det finns också en tendens i och ide här länderna att lägga över mer och mer av ansva-ret för barnens hälsa på föräldrarna. togskolan ett stort ansvar. I t.ex. räknar man numed att ungefär 300 000 barn ingår i skolhälsosyste-met, från att tidigare ha varit 600 000 barn. Den ned-gången har skett på bara . Nedgången i vaccina-tioner är också ett allvarligt problem. Föräldrarna kanalltså inte längre lita på att skolsystemet hjälper till attutveckla deras barns hälsa. De kan inte heller längrelita på att det ger barnen den grundläggande utbild-ning som de behöver.I räknar man med att det är 100 000 barni varje årskurs som inte får någon regelbunden skol-gång. I i har man talat om 30 000 gatu-barn. Det låter som en överdrift. I i Litauenhar man nämnt 10 000.Droger, rökning, alkohol och narkotika är tillta-gande problem i både . Därskulle jag också vilja lyfta fram det ansvar som inteminst svenska företag har. Den reklam som de intekan ägna sig åt i vårt land ägnar sig en del av dessaföretag åt på ett hejdlöst sätt i våra grannländer. Detär omoraliskt.Brottsligheten var faktiskt relativt låg under detstränga kommunistiska styret. När den politiska ochsociala kontrollen släppte rusade antalet brott i höj-den. Det gäller också barn- och ungdomsbrottslighe-ten.Vi hörde i ett TV-program - jag trordet var - om skrämmande förväntningar ochönskningar från unga människor. del av pojkarna såg sig som gangstrar ,och var fjärde flicka kunde tänka sig att bli prostitue-rad. Den sortens förväntningar hos barn är mycketskrämmande, och det är någonting som vi på allt sättmåste motarbeta. Vi måste ge dem ett hopp för fram-tiden.Antalet mord begångna av ungdomar har ökat påett oroväckande sätt i , och Litauen.I talar man om en femdubbling från år 1989.En orsak kan vara att ungdomar här ofta är involvera-de i den organiserade brottsligheten, som också växersig stark.Läget på barnhem i gav världen enchock . Men i de flesta av ländernaösterut ökar antalet barn på institutioner. Många för-äldrar orkar helt enkelt inte behålla sina barn, pågrund av en svår ekonomisk situation och andra miss-förhållanden. Antalet barn mellan noll och påinstitution har stigit i , och . I menar man att det är såmycket som . Och anses vara det landsom snart är moget för ett EU-medlemskap. Det kaninte bara vara fråga om vad som händer på det eko-nomiska området.Listan på svårigheter och problem skulle kunnagöras längre. Även om det i första hand är ländernasjälva som måste ta itu med problemen och förändrakan vi inte vara likgiltiga för de oerhört stora svårig-heter som människor i vår närhet upplever. Inte minstnär det är barn som far illa kan vi inte låta bli att berö-ras.Vi har ett omfattande bistånd som är inriktat påvårt närområde. Det gäller förvaltningsbistånd, kun-skapsuppbyggande samt stöd till utveckling av demo-kratiska institutioner och rättsväsende. Vi har intenågon annan åsikt än andra partier här i närdet gäller detta bistånd. Vi skall ha det, och vi skallfortsätta med det. Men jag skulle vilja säga att denutveckling som jag här har beskrivit när det gällerbarn är oroväckande också när det gäller demokratinsframtid. De barn som inte får utbildning, varshälsa undergrävs, som kommer in i kriminalitet, pro-stitution och drogberoende - på vilket sätt skall dekunna bidra till demokratins utveckling ?Det här är alltså, förutom en oerhörd mänsklig misär,ett slag mot själva demokratin.Därför vill jag säga att vi måste försöka att göraomedelbara insatser för att på allt sätt stimulera tillsnabba förändringar. En del är redan på gång. Jag harnämnt det i reservationen, och vi har i utskottet talatom att vi är mycket glada för vad som har skett inomNordiska rådets närområdesutskott. Vi är myckettacksamma för det. Jag är glad att se här . Vi hoppas att ni skall ha all framgångi ert arbete.Men vi skulle vilja, som vi har talat om, att Sidaanvänder sina informationsinsatser för att klargöraden här situationen. De har också börjat studera hurden sociala situationen är, också för barn. De måstebörja sprida detta så fort som möjligt till våra kom-muner för att stimulera till vänortsprojekt. Jag tror attden här hjälpen behöver ges genom kommuner,vänorter, ideella organisationer, fackliga organisatio-ner och alla andra typer av enskilda organisationeroch kyrkor som finns ute i kommunerna, för att manpå det sättet skall få mycket starka civila kontaktermellan de olika samhällena. Det här är naturligtvis ettarbete som skall ske i absolut nära samarbete med deolika berörda länderna.Vi kan också när vi ger vårt bistånd via partinäraorganisationer påverka våra närstående partier som viträffar i de här länderna för att väcka deras medvetan-de om vad som måste ske på det här området och omatt vi alla kan hjälpa till.Ett sätt att snabbt få fram pengar till det här är attanvända de reservationer som har uppstått i anslagentill bistånd, främst när det gäller östbiståndet. Men jagkan inte se annat än att man också skulle kunna an-vända biståndsreservationer över huvud taget. Så tätaskott behöver det inte vara. Man vill ju satsa extra påbarn, fattiga barn i olika utvecklingsländer, men fatti-ga barn som står oss allra närmast, förutom de someventuellt finns i - skulle vi kunna gå förbidem i en sådan här situation? Vi menar att det finnsmedel tillgängliga i reservationerna som man kananvända. Det är informationsinsatser från Sida, ochdet kan naturligtvis också gå direkt via riksdagen.Man måste verkligen kartlägga och informera om debehov som finns, analysera dem och sedan stimuleraoch sätta i gång omedelbara hjälpinsatser.Jag yrkar bifall till reservationerna 21 och 22.Anf. 144 ():Herr talman! För endast var vallgrav i det onaturliga uppdelningav i öst och väst, en vallgrav som förhindrademänniskor att obehindrat röra sig över nationsgrän-serna, en vallgrav som förhindrade mänskligt utbyte.Vid denna tid kunde endast fåglar, exempelvis denvackra rödspoven, flyga obehindrat över vallgravenoch omedvetet över nationsgränserna i sitt sökandeefter födoplatser och häckningsplatser.I dag, , kan tusentals ungdomar frånde nordiska länderna och likt rödspovenröra sig fritt och obehindrat över den forna vallgra-vens gränser, i ungdomligt sökande efter nya födop-latser och utbildningsplatser. Och vem vet - kanskeäven efter nya häckningsplatser?Om man ser till antalet motioner och motionernasinnehåll förstår man med vilken bredd och vilket djupsamarbetet mellan och Central- och Östeuro-pa har utvecklats. Det är oerhört glädjande att såmånga berörs av detta som har blivit ett naturligtinslag i vårt arbete. Exempelvis kan nämnas att 185kommuner och regioner i landet har någon form avvänortssamarbete med länder på andra sidan denforna . Siffran ökar ständigt. Detta är ettbevis på att samarbetet har brett folkligt stöd och attdet finns engagemang.Under 1998 kommer vi att fortsätta med att ut-veckla samarbetet och intensifiera insatserna för attbistå de länder som skall förhandla om ett medlem-skap i EU. Förhoppningsvis omfattar det fler länderän vad föreslagit. Den svenskaregeringen arbetar just nu frenetiskt för att inför avgö-randet övertyga de länder som fortsattär tveksamma om en gemensam förhandlingsstart.Utvidgningen av EU är motorn i skapandet av ettEuropa med gemensam säkerhet, ett medrespekt för minoriteter, demokrati och mänskligarättigheter och ett där välståndet delas av allaoch inte bara några få.Vi tänker förutom detta främja regional utvecklingi norra genom att aktivt verka för undanröjan-de av handelshinder och andra problem som står ivägen för ett ökat utbyte av varor och tjänster.Samarbete skall dessutom användas till att genom-föra planerade insatser inom den sociala sektorn ochhälso- och sjukvården i , främst då det gälleräldreomsorg och vård av handikappade barn.Riksdagen kommer dessutom i vår att få en sär-skild proposition om det fortsatta samarbetet medCentral- och Östeuropa.År 1995 beslöt om ett flerårsprogramför vårt samarbete och anslog då över 4 miljarderkronor till detta arbete. Fyra mål ställdes upp:1. Främjandet av en säkerhetsgemenskap2. Fördjupandet av demokratins kultur3. Stödjandet av en socialt hållbar ekonomisk ut-veckling4. Stödjandet av en miljömässigt hållbar utvecklingSveriges samarbete fullföljer denverksamhet som bedrivits för att uppfylla dessa mål.Utskottet bifaller regeringens förslag i budgetpropo-sitionen att anvisa för vårt sam-arbete med nästa år.Flera motionärer har beskrivit den oro vi alla kän-ner över barnens situation i de forna kommunistlän-derna. Utskottet delar motionärernas syn att mansärskilt skall framhålla vikten av att barnens behovuppmärksammas i samarbetet. bidrar medstöd till upprättandet av fungerande socialförsäkrings-system och hälsovård i flera av länderna. Stöd harockså givits till projekt för handikappade barn genomatt man utvecklat alternativ till institutionsvård i bl.a.Litauen och . Utskottet förutsätter att barnenssituation kommer att ägnas större uppmärksamhet iden särproposition som kommer att föreläggas riksda-gen i vår. Utskottet gläds åt det initiativ tagittill regionalt samarbete om barnets rättigheter som enuppföljning av världskongressen mot sexuell exploa-tering av barn.Herr talman! Rödspoven, tillsammans med ett an-tal motionärer, bekymrar sig också över miljösituatio-nen i . De största föroreningskällorna äravloppsvatten från hushåll och industrier samt jord-brukets läckage av näringsämnen. Miljöinsatser inomjordbruket prioriteras av regeringen. Vad gäller av-loppsreningen kan sägas att tecknatavtal om delfinansiering av sju större vatten- ochavloppsprojekt i , , och Ryss-land.Kärnsäkerhet och Tjernobyl är också ämnet för ettflertal motioner. I arbetet för att förbättra kärnsäker-het och strålskydd har det svenska stödet kanaliseratsgenom och . Det handlar om frågor om reaktor-säkerhet, strålskyddsåtgärder, hantering och omhän-dertagande av radioaktivt avfall samt förbättrad be-redskap. Stödet avses nu i större utsträckning inriktaspå att stärka mottagarländernas säkerhetsmyndigheteroch på åtgärder för att förbättra säkerhetskulturen.Vad gäller den havererade reaktorn i Tjernobyl kannämnas att en ny inkapsling av reaktorn planeras, ochatt syftet är att stänga hela kärnkraftverket senast år2000.Vad gäller demokrati och respekten för mänskligarättigheter görs tyvärr inte bara framsteg. I Vitryss-land kan vi i stället se att utvecklingen går åt fel håll.Utskottet oroas över situationen i ochhälsar alla projekt som främjar en demokratisk ut-veckling med glädje. Arbetet på detta område behöverdock intensifieras.EU har haft en ingående debattom . Slutsatsen är att EU inte vill isoleraVitryssland och att EU är berett att stödja en verkligdemokratiseringsprocess. markerades att enförutsättning för utveckling av dessa förbindelser äratt visar respekt för mänskliga rättigheteroch grundläggande friheter. Men här behöver mergöras, och utskottet markerar sin positiva hållning tillalla projekt som kan främja en demokratisk utveck-ling i . En ökad kontakt mellan enskildaorganisationer kunde utgöra frön till en demokratiskutveckling i Vitryssland.Vad gäller samarbetet med har flera mo-tionärer förespråkat att nya områden i skallomfattas av vårt samarbete. I årets budgetpropositionanges att den geografiska inriktningen på regionerna iRyssland och kvarstår, men att möjlighe-terna skall finnas att genomföra insatser även i andraområden i Ryssland.Regeringen anger också att hög prioritet skall gestill förutsatt att reformprocessen medgerfortsatt effektiva insatser.Utskottet ser positivt på den utveckling av förbin-delserna med som skett och förutsätter attsamarbetet kommer att utvidgas både geografiskt ochinnehållsmässigt.Med detta, herr talman, tror jag att jag har svaratpå de flesta motioner och yrkanden och vill därmedyrka bifall till hemställan i utskottets betänkande ochavslag på samtliga reservationer.Anf. 145 () re-plik:Herr talman! Det var bra att betonadeatt alla projekt som kan främja demokratiutvecklingeni skall stödjas. Måhända kan man t.o.m.stödja en svensk ambassad i så småningom.Jag har en fråga till . Det gäller detframtida programmet. Samarbetet utvärderas, ochmycket är bra. Det finns ofta en stor enighet om in-riktningen. Kommer vi att ha ett samlatprogram, som och utrikesutskottet kan ägnasig åt, eller skall det läggas ytterligare någon miljard istatsministerns händer, så att regeringen kan sysslamed andra ting än de som vi anger att man bör priori-tera i vårt samlade program för Central- och Östeuro-pa?Slutligen: Det dramatiska, , var välinte att rödspoven rörde sig fritt . kan även blåkråkan, gulsparven och grönti-tan röra sig fritt. Det är framgång.Anf. 146 () replik:Fru talman! Det är riktigt: Vi hade en debatt för etttag sedan, och då handlade det mer om blåkråka.Göran Lennmarker glömde den svarta storken, somockså kan röra sig från över till Sverige.Vi har redan diskuterat en ambassad i . Detgår att läsa i protokollen vad som gäller.Göran Lennmarker hänvisar till den utvärderingsom är gjord av samarbetet med Central- och Östeu-ropa. Regeringen kommer att lägga fram en särskildproposition i vår. Det är hypotetiska frågor GöranLennmarker ställer till mig . Vad kommer att stå ipropositionen?Självklart kommer det där att ges en samlad bildav och ett utmärkt förslag till hur vi skall utvecklasamarbetet med . Självfalletkommer den att innehålla detta.Det som är lustigt med agerande äratt man inte framför någon kritik mot innehållet i vårtsamarbete med . I stället skju-ter man in sig på formerna. Jag tycker att det är lustigtatt man pekar på Östersjömiljarden. säger att den står till statsministerns förfogande.Han sade själv förut att utveckling i sker iett rasande tempo. Då är det väl bra att Statsrådsbe-redningen har en möjlighet att agera effektivt ochsnabbt om saker händer.Anf. 147 () re-plik:Fru talman!