prot · GK0980 · 1997-03-18 00:00:00 — Jag vill vända mig till kommunika-tionsminister presenterar ju sittslutbetänkande , jag tror t.o.m. att det sker precisi detta ögonblick. fick vi uppgifter frånCentern om att man i och med energipropositionenskulle förhandla med regeringen om minskade koldi-oxidutsläpp från trafiken. Jag vill då ställa följandefrågor:1. Pågår det eller kommer det att inledas förhand-lingar mellan och regeringen om att mins-ka koldioxidutsläppet från trafiken?2. Om svaret är ja på fråga 1, vad innebär det i så fallför slutbetänkande?Innebär det att betänkandet får underkänt av rege-ringen, i och med att kommittén har haft i uppgiftatt utreda dessa frågor?3. Vad har kommunikationsministern för inställningtill att avvakta introduktionen av drivmedel i stäl-let för att påskynda den?Anf. 39 Kommunikationsminister ():Fru talman! Precis som sägerhar avlämnat sitt betän-kande för sedan. Det pågår just nu en press-konferens. Kommittén har lagt fram en stor mängdförslag, och en stor mängd konsekvensanalyserkopplade till förslagen har presenterats. Det är nualldeles för tidigt för regeringen att över huvud tagetkunna ta ställning till de förslagen.Jag kan bara konstatera att väldigt mycket av detsom säger är intressant,och det bygger på att vi skall ha ett effektivt trans-portsystem, som också uppfyller miljömålen. Vadgäller koldioxidutsläppen för man diskussioner ommiljömålen . Det är vad jag känner tillom utredningen.Anf. 40 ():Fru talman! Ett problem ibland när man ställer fle-ra frågor är att man bara får svar på den sista. Det varvad som hände . Mina första frågor var: Pågår detsamtal mellan regeringen och om att minskautsläppen från trafiken av koldioxid? Och vad innebärdet i så fall om regeringen nu inleder nya förhandling-ar för att uppnå politiska lösningar, när har arbetat med just de härfrågorna? Innebär det att regeringen un-derkänner slutresultat?Anf. 41 Kommunikationsminister ():Fru talman! Två partier står bakom det betänkandesom presenterade för migför , nämligen och Socialde-mokraterna. Övriga partier som har deltagit i kommit-téns arbete - partier som också finns representerade iriksdagen - har reserverat sig på olika punkter. Jagförutsätter ändå att även de representanterna stårbakom de analyser som finns i kommitténs betänkan-de.Därutöver känner jag inte till några transportför-handlingar mellan och regeringen, och efter-som jag har ansvar för området vore det ju konstigtom jag inte skulle känna till om det fanns några"bredvidförhandlingar". Så det där är nog en tid-ningsanka.HongkongAnf. 42 ():Fru talman! När utsåg en nylagstiftande församling - visserligen en provisorisksådan - för ställde jag en skriftlig fråga tillutrikesministern. Jag fick svaret att regeringen skullefölja utvecklingen och att har tagit uppfrågan vid sitt Kinabesök. Vad han har sagt eller intesagt lämnar jag därhän. Det som har hänt efteråt ärändå att planerar att ta bort ett stort antal lagarsom rör de mänskliga rättigheterna. Utrikesministernhar kritiserat i ganska starka orda-lag, men nämns aldrig. Min fråga är: Vargår gränsen? När kommer utrikesministern och Sveri-ges regering att reagera på det som just nu görmot ?Anf. 43 Utrikesminister ():Fru talman! Den kritik som nämndes måste gälladet tal jag höll i kommissionen för de mänskliga rät-tigheterna, där jag också nämnde att är ett av deländer där det pågår brott mot mänskliga rättigheter.Det här var inte särskilt populärt bland de kinesiskadeltagarna, som under mitt tal avbrötmig med hänvisning till "ordningsfråga". Genom detkinesiska agerandet fick därmed min kritik en väldigtstor uppmärksamhet.De kinesiska myndigheterna vet mycket väl var vistår när det gäller , nämligen att vi av för-ståeliga skäl så långt som möjligt vill bevara denrelativa demokrati som finns i . Vi agerar idet sammanhanget utifrån att vi är EU-medlemmaroch stöder de insatser som naturligtvisgår i främsta ledet för.Anf. 44 ():Fru talman! Anledningen till att jag tar upp denhär frågan är att Hongkongborna på något vis mentalthar gett upp och att de får acceptera att de skall gåöver till Pekingkina. förstår man att dehyser en väldigt stor tilltro till att det internationellasamfundet och demokratiska länder som Sverigereagerar och agerar när kränker ge-nom att gå emot det motto, ett land två system, somKina har lovat att skall få ha.Formuleringen i det skriftliga svar som jag fickom att man skall reagera efter , då Hong-kong har gått över till , är ändå litet förvånande.Man kanske skulle behöva reagera tidigare, innan detär för sent.Anf. 45 Utrikesminister ():Fru talman! Som jag sade är vår inställning inteokänd för den kinesiska regeringen och de kinesiskamyndigheterna. Vår inställning är att så mycket sommöjligt av det system för demokratiskt inflytande somman har byggt upp i skall kunna vara kvarefter det att har kommit att ingå i Kina.Frågeställaren säger att man nu i men-talt har insett detta, men det måste man väl ändå hagjort för länge sedan. Det avgjordes ju för mycketlänge sedan att faktiskt skall gå in i år1997.Mål 4-stödetAnf. 46 ():Fru talman! Jag har en fråga till arbetsmarknads-ministern.Den strukturfond inom EU som kallas Växtkraftmål 4 har rönt ett stort intresse bland småföretagare ivårt land. Både småföretagarna och de anställda iföretagen har insett vikten av att höja kompetensenför att man framöver skall kunna vara motståndskraf-tig mot andra konkurrenter. Intresset har varit så stortatt de medel som har tilldelats på många håll i landetbörjar ta slut , fastän de varavsedda att räcka i närmare fyra år.Avser regeringen att vidta några åtgärder för attmöta det ökade intresset för att höja kompetensenbland småföretagarna i ?Anf. 47 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Det är riktigt att Mål 4-programmethar blivit väldigt populärt. Det är också viktigt att dethar blivit så, eftersom vi vet att det inte är genom lågalöner utan genom höjd kompetens i våra företag,framför allt i de små och medelstora företagen, som viskall konkurrera på en internationell marknad.Programmet har blivit populärt i hela landet. Jagvet att har aktualiserat frågan, men pengarnaär slut även på andra platser i landet. Jag vet att sty-relsen för programmet nu planerar en omfördelningöver tiden, så att man skall kunnafå mer pengar.Anf. 48 ():Fru talman! Jag tycker att det var ett mycket brasvar. Men det får inte bli så att man för över medel såatt kompensationsgraden blir mindre än vad som harutlovats.Arbetsmarknadsministern nämnde , minegen valkrets. Där visade det sig att var alla medel utdelade. Redan nu är det7 000 personer i inte mindre 250 småföretag som ärute. Tyvärr har man fått stänga luckan där nere. Mengenom arbetsmarknadsministerns svar hoppas jagverkligen att man kan öppna den igen och möta detökade intresset.Anf. 49 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Ja, under förutsättning att det är braförslag som kommer fram. Man skall inte bara fördeladem över åren, utan man gör också en ordentlig kvali-tativ bedömning av de förslag som kommer fram. OmBlekinge uppfyller detta kan jag se att det finns enmöjlighet att få mera pengar.BotniabananAnf. 50 ():Fru talman! Jag skulle vilja fråga kommunika-tionsminister om , dvs.den planerade järnvägen längs kusten från Härnösandvia upp till . Hur går arbetet iRegeringskansliet med att finansiera det projektet?Anf. 51 Kommunikationsminister ():Fru talman! Den förhandlingsman som regeringentillsatte har tillsammans med de regionala intressen-terna nu presenterat en avsiktsförklaring som handlarom i vad mån kommuner och övriga delar av regionenlängs Västernorrlands- och kanbidra med medel för att finansiera . Denavsiktsförklaringen är lämnad till regeringen. Denligger till underlag för arbetet med vårpropositionen.Förhandlingsmannen fortsätter med sitt arbete. Detskall vara klart med mera detaljer på höstkanten.Arbetet med finansieringen ligger i arbetet med vår-propositionen. Jag ser optimistiskt på det hela.Anf. 52 ():Fru talman! När kan man räkna med att det blir ettslutligt beslut? Och när skulle banan kunna vara fär-digbyggd upp till , om det går bra?Anf. 53 Kommunikationsminister ():Fru talman! De här åren har lärt mig att det ärmycket svårt att lägga fast slutdatum för sådana härprojekt beroende på att detaljplaner skall fram osv.Men räknar jagmed att banan skall kunna vara i gång.Egenavgiften till sjukförsäkringenAnf. 54 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetKlingvall. Regeringen har drivit igenom en höjd ege-navgift till sjukförsäkringen. är egenavgiften ,och höjs den ytterligare till . Man kanförledas att tro att dessa pengar går direkt till sjuk-vård, men så är det inte. Överskottet i sjukförsäkring-en är miljarder, och kommer det att bli38 miljarder. Egenavgifterna är alltså inte en riktigavgift utan en förklädd skatt. Dessutom urholkasskattebasen för kommuner och landsting, eftersomegenavgifter är avdragsgilla vid den kommunala be-skattningen. Hur ser statsrådet på en sänkt egenavgifttill sjukförsäkringen? En sänkt avgift skulle kunna gekommuner och landsting mer resurser somdet skulle ge hushållen mer pengar i plånboken ochöka konsumtionen.Anf. 55 Statsrådet ():Fru talman! Egenavgiften till sjukförsäkringen harinte lagts som en hög pengar i ett kassaskåp och gårdärför inte att använda till något annat. Dessa pengaranvänds till andra delar av de socialförsäkringar somvi inte finansierar fullt ut. Vad som kommer atthända framöver när vi skall fortsätta att reformerasjukförsäkringen, arbetsskadeförsäkringen och det nyapensionssystemet är att vi gör en översyn av intäkteroch förmåner i systemen.Jag vill särskilt peka ut ett område där vi måstehitta en bra finansiering. Det är förtidspensionernasom inte kommer att hänga ihop med pensionssyste-met . Det gör att det inte finns några utsik-ter att hitta lösningar i den riktning som MichaelStjernström föreslår, nämligen att inte använda dessaintäkter.Anf. 56 ():Fru talman! Jag har tidigare här i kammaren lyftfram behovet av mer pengar till vård och omsorg, ochäven fått stöd för detta av statsministern. Det är jutyvärr så att just den här kopplingen att det är av-dragsgillt kommunalt urholkar för kommuner ochlandsting.Sedan skulle jag vilja tillföra ytterligare ett argu-ment. Det kan inte vara bra för förtroendet till politi-ker. Jag menar att det urholkas om man kallar skatterför egenavgifter. Ytterligare en aspekt är att det är enorimlig fördelningsprofil. Såväl låginkomsttagare somhöginkomsttagare betalar en viss procent av sin lön.Jag tycker att detta är orimligt rent fördelningspoli-tiskt. Därför tycker jag att man i Regeringskanslietmed hög prioritet bör fundera på att minska dessaegenavgifter eller skatter.Anf. 57 Statsrådet ():Fru talman! förstod jag inte riktigt MichaelStjernström. Jag uppfattade det som att MichaelStjernström talade om behovet av ytterligare medeltill hälso- och sjukvården, och vill MichaelStjernström sänka dessa avgifter.Ser vi till det finansieringsbehov vi har framöverför förtidspensionerna ligger det på ungefär sammanivå. Förtidspensionerna kostar litet mer än vad detfinns utrymme för genom avgifterna till sjukförsäk-ringen. Pengarna kommer att behövas.Orter för körkortsprovAnf. 58 ():Fru talman! Jag har en fråga till kommunika-tionsministern. presenterade i förra veckanett förslag där ett stort antal orter i skullemista möjligheten för körkortselever att avlägga kör-kortsprov. Det här förslaget mötte, inte förvånande,en ganska stark kritik. Jag vill fråga om kommunika-tionsministern anser att detta är ett förnuftigt förslagfrån Vägverket.Anf. 59 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det antal provorter som finns ärsamma antal som fanns . Det är fortfarandeganska många småorter. gör nu en översynav kvaliteten på dessa provställen. Det har lett till har föreslagit att för att få en allsidig uppkör-ningsmöjlighet med en hög kvalitet bör antaletprovorter minskas. Detta är nu under remissbehand-ling. Det är som fattar beslut, men jagförstår att det är många synpunkter som har lagts framom detta. Vi får väl se vad kommer framtill för ställningstagande.Anf. 60 ():Fru talman! Att det finns olika krav på verken,bl.a. besparingsåtgärder osv, är vi alla väl medvetnaom. Men i det här förslaget handlar det inte om det.Det handlar inte heller så mycket om vad anledningenegentligen är. Man hänvisar till att det är många små-orter. Jag kommer naturligtvis inte ihåg alla de ortersom räknades upp, men var en av dem. Jagvill inte påstå att det är en småort som saknar rondel-ler eller trafikljus. Det skulle vara ett kriterium för inte skulle få ha detta. Jag hoppas verkligen attdet här förslaget kommer att justeras i åtskillig gradefter remissomgången.Anf. 61 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det är klart att alla verk behöver görarationaliseringar och strukturomvandlingar. I det härfallet handlar det inte bara om pengar. Det handlarockså om kvalitetssäkring. Men det skall naturligtvisvägas mot servicegraden. Jag förutsätter att den av-vägningen görs på ett bra sätt av ledningoch styrelse.Anf. 62 ():Fru talman! I andra sammanhang har departemen-tet och ministern understrukit vikten av att bygga utIT som informations- och kommunikationsmedel.Men i det här sammanhanget används det ju inte föratt behålla verksamheten, utan här är det ett sätt attdra in verksamheten. Det är inte så man talar om attbygga ut IT i andra sammanhang, utan där är det juför att stärka möjligheten att ha en decentraliseradverksamhet.Jag skulle därför vilja ställa en fråga, om ministernnu delar uppfattning. Är datorer och ut-delning av lösenord ett skäl att dra in körkortsprov-tagningen?För mig är det ett mycket märkligt argument somman går ut med till kommunerna. Jag kan inte försva-ra det i de samtal jag har med kommuner i mitt hem-län.Anf. 63 Kommunikationsminister ():Fru talman! Man kan faktiskt inte ta körkort ochgöra uppkörningsprov framför datorn. Det är klart måste ut på en väg och en gata och att det behövsbåde rödljus och rondeller. Jag känner inte igen detargumentet.Men jag delar uppfattning om attdet verkar något långsynt att använda det argumentetvad gäller rationalisering på det här området.Atlantbanan och InlandsbananAnf. 64 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till InesUusmann. Den är på sätt och vis analog med den somLennart Främling ställde, den går bara i andra banor.Först och främst skulle jag vilja veta hur förhand-lingsläget är vad gäller Atlantbanan, framför allt närdet gäller förhandlingar med norska staten.Min andra fråga gäller . Jag undrarom kommunikationsministern anser att Inlandsbanansframtid har säkrats genom energiuppgörelsen, bl.a.mot bakgrund av den rätt stora biobränsleresurs somfinns längs sträckning.Anf. 65 Kommunikationsminister ():Fru talman! Läget är naturligtvis väldigt olika närdet gäller de här två banorna. Atlantbanan är en ban-del som framför allt är beroende av hur det ser ut påden norska sidan. Om man kan tänka sig att elektrifie-ra på den norska sidan blir det betydligt intressantareatt göra investeringar också på den svenska sidan. Detpågår bl.a. en diskussion mellan regionen och om projektbidrag för att se vilka möj-ligheter som kan utverkas.När det gäller handlar det om fort-satta driftbidrag. Den diskussionen pågår i Regerings-kansliet i normal ordning. Vi återkommer när detberedningsarbetet är slutfört.ÄnkepensionernaAnf. 66 ():Fru talman! ställde en fråga tillstatsministern under den förra frågestunden, menstatsministern blev svaret skyldig. Dethandlade om pensioner.I den stora pensionsberedningen är man överensom att pensionerna inte skall minskas på grund avprivata pensionsförsäkringar. På samma sätt var man iskatteöverenskommelsen överens om att privata pen-sionsförsäkringar inte skulle ha någon inverkan. Förraåret gick ut och antydde att det skullebli en samordning, men statsministern förnekade detbestämt.Nu har regering och riksdag fattat beslut om attänkepensionerna skall minskas på grund av privatapensioner. Då vill jag för det första fråga statsrådetKlingvall: Visste ni vad ni gjorde? För det andra: Omni visste vad ni gjorde, varför gjorde ni då på det härsättet och frångick den grundläggande principen? Ochför det tredje: Vad tänker ni göra åt problemet, sominnebär att änkorna får mindre i pen-sion?Anf. 67 Statsrådet ():Fru talman! Det är inte så lätt att ge ett kort svartill . Jag skall ändå försöka att sam-manfatta vad det här handlar om.Riksdagen har alltså beslutat om inkomstprövningav folkpensionsdelen i de övergångsvisa änkepensio-nerna. Det görs efter en väl beprövad modell som haranvänts . Ända har vi inkomst-prövat de gamla änkepensionerna enligt den här mo-dellen. Även hustrutilläggen har tillba-ka inkomstprövats enligt den här modellen, liksombostadstillägget till pensionärer. Så det är inte någotnytt. Det inkomstbegrepp som används vid inkomst-prövningen har alltså använts under mycket lång tid.Det uttalande som statsministern och även f.d. so-cialförsäkringsministern har gjort handlar om det nyapensionssystemet. Det har inte ett dugg med inkomst-prövning att göra.Anf. 68 ():Fru talman! Regering och riksdag visste alltsåprecis vad man gjorde.Då är min fråga: Varför skall bara änkorna drab-bas av effekterna av att man tar hänsyn också tillsparande i privata pensioner? Varför gäller inte detpensioner över huvud taget?Anf. 69 Statsrådet ():Fru talman! Det här handlar om det inkomstbe-grepp som används när man prövar bostadstillägg,hustrutillägg, de gamla änkepensionerna och ocksåde övergångsvisa änkepensionerna.Det handlar förstås också i grunden om att be-handla sparade pengar på samma sätt. I inkomstbe-greppet ligger ju även pengar som man har sparat påbank, i fonder eller var man nu har sparat dem. Allasparade pengar behandlas på samma sätt vid den härinkomstprövningen. Den har vi alltså använt oss avunder mycket lång tid.Anf. 70 ():Fru talman! Det här handlar om principfrågor. stora pensionsöverenskommelsen har man ju sagtatt de allmänna pensionerna inte skall påverkas avprivata pensionsförsäkringar.Menar att man skall gå ifråndet? Hon säger ju att det bara är normalt, att så går dettill och att det är klart att hänsyn skall tas till allainkomster, när det gäller just änkor. Vad är det förskillnad på änkor och annat folk? Finns det ingengrundläggande princip för regeringen längre?Anf. 71 Statsrådet ():Fru talman! Vi talar om två helt olika saker. Vitalar om det inkomstbegrepp som används vid in-komstprövning, och sedan talar vi om det nya pen-sionssystemet. I det fallet rör det sig om alla som skallbli pensionärer, som skall leva på sin pension. Dethandlar om deras inkomst och om hur den skall varautformad. Å andra sidan handlar det alltså om eninkomstprövning, som är utformad enligt en mycketgammal, beprövad metod.Den ekonomiska politikenAnf. 72 ():Fru talman! Jag har en fråga som faktiskt går tillstatsrådet , även om socialförsäkringsminis-tern är närvarande.Enligt tidningsuppgifter har ihelgen talat vid ett SSU-jubileum och där bl.a. påståttatt vi moderater inte är emot skatter. Vi skulle snararevara emot den välfärd och trygghet som den offentligaverksamheten representerar.Låt mig säga att visst behövs skatter, men de är förmånga och för höga. Och visst behövs välfärd ochtrygghet, men det kan delvis finansieras på annat sättoch styras mer till dem som är verkligt behövande.Många undrar nog om verkli-gen anser att det är socialdemokratisk välfärds- ochtrygghetspolitik när t.ex. sjuka - trots att vi har värl-dens ojämförligt högsta skattetryck - får vänta alltlängre i vårdköer, när gamla förlorar omsorg, näränkor, som vi hörde här, förlorar redan utfästa ochbeskattade pensionsförmåner och när fler barnfamiljertvingas överge sina hus på grund av stigande boende-kostnader och lägre bostadsbidrag.Anf. 73 Statsrådet ():Fru talman! Jag upplevde aldrig någon fråga.Däremot var det en bra konferens i . Detvar ett bra tal. Jag läser program ochskrifter, och därför kunde jag konstatera i mitt tal attmoderaternas krav om offentliga besparingar påkommunerna skulle innebära ökade klassklyftor iSverige och en mycket kraftig ökning av arbetslöshe-ten. förslag - vilket också bekräftade på en konferens i underhelgen - innebär att man skall minska statens offentli-ga utgifter med 55 miljarder. Då är det klart att detuppstår hål någonstans. Vi skulle få ett helt annatsamhälle, och tryggheten skulle hotas för väldigtmånga människor.Det här var mer en rekommendation till HenrikJärrel att läsa sitt eget partis program på den härpunkten.Anf. 74 ():Fru talman! Frågan var om anser att det rimmar med socialdemokratiskvälfärds- och trygghetspolitik att så många, som redanhar det besvärligt, drabbas ytterligare i vårt samhälletill följd av socialdemokratiska inskränkningar ochbesparingspolitiska åtgärder.För övrigt var den konferens som moderaternasLars bevistade inte i , utan iLinköping.Låt mig säga, fru talman, att om nu tagits till Statsrådsberedningen för att införvalet lösa framtidens problem med gårdagenssocialdemokratiska recept torde stora delar av svens-ka folket faktiskt ha anledning att betacka sig fördetta.Anf. 75 Statsrådet ():Fru talman! Jag tar åt mig rättelsen att konferensenvar i . Men budskap kvarstårlikväl. Det budskapet var att man skulle göra enmycket kraftig neddragning av den samhälleliga verk-samhet som ger människor trygghet och social väl-färd.Vi har tvingats till jättelika besparingar under vårregeringsperiod. Men det beror ju, som mycket väl vet, på att vi fick överta ett kon-kursbo från Bildtregeringen. stod faktiskt vidruinens brant. Det gjorde det nödvändigt för den so-cialdemokratiska regeringen att vidta mycket impopu-lära åtgärder. Att vi inte har blivit populära av demkan vi se på opinionssiffrorna. Men vad som är viktigti dag är att det moderata programmet, Moderaternasförslag, når människorna i . Folk måste fåklart för sig att den moderata politiken kommer attinnebära mycket kraftiga neddragningar i kommuner-nas och landstingens verksamhet, vilket i sin turkommer att innebära att tiotusentals människor förlo-rar sina jobb och att klassklyftorna ökar i Sverige.Anf. 76 TALMANNEN:Med detta inlägg är denna veckas frågestund av-slutad. Jag tackar regeringens och kammarens före-trädare för de bidrag ni har lämnat till denna veckasfrågestund.4 § Meddelande om fördröjda svar på interpel-lationerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1996/97:233Till riksdagenInterpellation 1996/97:233 av om kommunala författningssamlingar.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden . Skälet till dröjsmålet är att jaginte kunnat finna en debattdag som passar både inter-pellanten och mig.Stockholm den 13 mars 1997Jörgen AnderssonInterpellation 1996/97:209Till riksdagenInterpellation 1996/97:209 av omlaglighetsprövning av verksamhet.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden . Skälet till dröjsmålet är avfamiljeskäl.Stockholm den 13 mars 1997Jörgen AnderssonInterpellation 1996/97:225Till riksdagenInterpellation 1996/97:225 av stödområde i västra kommer att besvaras torsdagenden 10 april 1997.Skälet till dröjsmålet är att det inte finns någonannan lämplig tid.Stockholm den 13 mars 1996Anders SundströmInterpellation 1996/97:228Till riksdagenInterpellation 1996/97:228 av och folkminnesinstitutets förläggning.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 17 april 1997.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finna endebattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 14 mars 1997Marita UlvskogInterpellation 1996/97:236Till riksdagenInterpellation 1996/97:236 av omkräkmedel vid kroppsbesiktning.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den29 april 1997.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor.Stockholm den 13 mars 1997Laila Freivalds5 § Svar på interpellation 1996/97:191 omforskningspolitikenAnf. 77 Utbildningsminister ():Fru talman!