prot · GK09117 · 1997-06-10 00:00:00 — Det här måste vi komma tillrätta med, och vi måste alltså skärpa finansiering-sprincipen i samband med att man nu inför ett sådanthär balanskrav för den kommunala budgeten.Därför yrkar jag bifall till reservation 15, som in-nebär att regeringen skall återkomma med förslag tillskärpt finansieringsprincip.Fru talman! Det kan diskuteras om balanskravet,som det nu ligger, i sig är det absolut bästa och opti-mala. Vi har från sida en rad detaljsyn-punkter på det här kravet. Det hade kunnat utformasbättre och tydligare i en rad avseenden. hur man bokför realisationsvinster, som vi tarupp i reservation 2. Det gäller de kommunala bola-gens ställning, vad som i de här sammanhangen skallanses vara god redovisningssed, vilket är helt opreci-serat, som vi tar upp i reservation 8, hur avskrivningarskall redovisas, som vi tar upp i reservation 9, och huravtalspensioner skall redovisas, som vi tar upp i re-servation 10.Det finns också andra synpunkter som vi skulle hakunnat ta upp, men vi får ta det på det här sättet ochse om det fungerar.Det var intressant att lyssna på debatten mellanLennart och . Det visar justpå problematiken, hur man nu kommer att tolka lag-stiftningen i praktiken, eftersom det slutligen kommeratt avgöras av kommunfullmäktige. "Synnerliga skäl"är en bra term i domstolar, där det är strikt tolkat.Men jag lutar nog åt att man ute i kommunvärldenkommer att ta det här på allvar. Jag tycker ändå att detär ett steg i rätt riktning.Anf. 210 PER () replik:Fru talman! Jag är bara litet konfunderad överMiljöpartiets resonemang. Man vill skärpa finansie-ringsprincipen. är man republikanernasbanerförare i landet, när man också vill införa ettbalanskrav på staten. Detta att staten skall kunna ta påsig mer kostnader när man förespråkar ettbalanskrav på staten, går inte ihop för mig. Då harman ju inte de pengarna längre.Ni förespråkar ungefär samma politik i det härsammanhanget som republikanerna i gör.Anf. 211 () replik:Fru talman! Jag rekommenderar Per attläsa mitt yttrande i slutet av detta betänkande där jagtalar om att vårt syfte är att även statens budget skallvara i balans över en konjunkturcykel.Vi kommer att diskutera just en sådansak, nämligen budgetmålet. Regeringen har föreslagit2 % i överskott över konjunkturcykeln. Vi har frånMiljöpartiet föreslagit i överskott över konjunk-turcykeln. Andra partier har sagt andra saker i detsammanhanget. Därmed uppnås just kravet att ävenstaten skall ta sitt budgetpolitiska ansvar. Det får intevara så att staten inte gör det och sedan övervältrarkostnaderna för sina underskott på kommunerna. Dethar i viss utsträckning skett. Det finns ett mycket stortmissnöje ute i kommunvärlden med det här, och detfinns skäl att också staten tar sitt ansvar för att hållaordning på sina finanser. Där kanske vi avviker frånVänsterpartiets linje.Anf. 212 PER () replik:Fru talman! Både kommuner och stat har gått medganska kraftiga underskott . Ni pratar ju inte omkonjunkturcykler. Det står i det särskilda yttrandet:"Även för statens del bör budgeten vara i balans - - -." be-stämmer alltså hur långa konjunkturcyklerna är, . Det är det förespråkar.Ni förespråkar en politik som innebär att statenockså skall ha ett balanskrav, kombinerat med ettbalanskrav på kommunerna. Det är bara att konstateradetta av det ni skriver och säger. Det håller inte, omman skall hävda finansieringsprincipen.Anf. 213 () replik:Fru talman! Jag vet inte hur det står till i Vänster-partiets värld. Ni tycks tro att man kan leva medständiga underskott och släppa i väg dem. Självfalletkan man ha balanskrav både på stat och på kommun.Självfallet måste man ha det också över en viss tids-period, med hänsyn till konjunkturcyklerna, om manvill ha ett bra välfärdssystem, som vi i Miljöpartietvill.Vänsterpartiet har försökt dölja sig bakom konsti-tutionell argumentering när det gäller kommunaltsjälvstyre, men vad ni egentligen är ute efter är attkunna släppa i väg underskotten, därför att ni interiktigt vill ta ansvar för att hålla ordning på utgifterna.Det har vi märkt gång på gång, och jag har en känslaav att vi kommer att märka det också.Anf. 214 BO ():Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i fi-nansutskottets betänkande 15 och avslag på samtligareservationer.Lagförslagen i betänkandet innebär bl.a. att ocksåden kommunala ekonomin skall vara i balans. Dettasker genom ett lagreglerat balanskrav och genom attpensionsåtagandena skall redovisas enligt den s.k.blandade modellen. Förslaget till ny redovisningslagför kommuner, landsting och kommunalförbund, somvi nu snart skall fatta beslut om, bygger på bokfö-ringslagen, årsredovisningslagen och normalregle-mentet för kommuner och landsting.Den nya lagen och lagändringarna skall träda ikraft . Balanskrav och de nya reg-lerna för redovisning av pensionsåtagandena får börjatillämpas senare än , dock senasträkenskapsåret 2000.Vi föreslår några mindre ändringar i förhållandetill propositionsförslagen. För det första föreslås enändring av förslaget till redovisningslag som innebäratt en kommun måste redovisa vilka skäl som förelig-ger för att frångå regleringskravet. För det andra fö-reslår vi en justering av kommunallagen med deninnebörden att skälen för att frångå regleringskravet ejskall kunna domstolsprövas. Därmed tillgodoser vikonstitutionsutskottets krav i dess yttrande.I vårpropositionen föreslog regeringen en ändringi förhållande till proposition 52 genom att balanskra-vet flyttas . Vi biträder naturligtvis dettaförslag, bl.a. beroende på att även kommunerna behö-ver för effektiviseringar och bespa-ringar för att kunna uppnå en ekonomi i balans.Dessutom likställs därmed kommuner och landstingnär det gäller balanskravet.Det här betyder att kommuner, landsting ochkommunalförbund skall upprätta sina budge-tar så att intäkterna överstiger kostnaderna. Om ettnegativt resultat uppstår skall detta regleras i budge-ten senast som det negativa resulta-tet uppkom. Endast om synnerliga skäl föreligger kanundantag från regleringskravet göras.När det gäller redovisningen av pensionerna, somär en komplex fråga, kan sägas följande.Alla förslag till lösningar har för- och vissa nack-delar. Vi har dock funnit att förslaget med den s.k.blandade modellen är att föredra i ett samlat perspek-tiv. Jämförelser mellan de olika kommunerna under-lättas. En viktig avsikt med redovisningslagen är justatt underlätta jämförelser mellan kommunernas eko-nomi och följa en kommuns ekonomi över en längretid. Det kan tilläggas att de alternativ som föreslåsföranleder relativt omfattande omarbetningar av andradelar av redovisningslagen. kan påpekas attdet kan uppfattas som att balanskravet är mindrestramt om kommunerna ges möjlighet att välja metodför avstämning, beroende på hur utfallet av metodernater sig för varje enskild kommun.I ett pressmeddelande från kanman konstatera att åtminstone viddet tillfället var överens med regeringen om att denblandade modellen för redovisning av pensionerna ärriktig.Fru talman! Trots att alla partier i princip är över-ens om de föreslagna åtgärderna har oppositionenlyckats åstadkomma hela 17 reservationer och ettsärskilt yttrande. Låt mig kommentera dem som jaganser är viktigast.I reservation 1 från vänstern anförs att ett lagstiftatbalanskrav inskränker den kommunala självstyrelsen.Dessutom påstår Per här att vårt förslag ärett uttryck för misstro mot kommunalpolitikerna.Samtidigt kräver i reservation 3 hårdaretag. har utvecklat det. Förslagetskall vara ett strikt balanskrav och träda i kraft den1 januari 1998.Dessa förslag är naturligtvis omöjliga och extremafrån både vänstern och högern. I vänsterns reservationstår nämligen också att en sund ekonomi i den kom-munala sektorn är mycket viktig, medan det tycks somom varken har förtroende för kommu-nalpolitiker eller värnar om den kommunala självsty-relsen.Det har tydligt markerat i sitt an-förande. Det skall bildas ett redovisningsråd som skallfölja dessa frågor. Jag tror det finns skäl att göra det-ta. Därmed borde sova gott omnätterna. I ljuset av dessa ytterligheter anser jag attvårt förslag är väl avvägt. Dessutom skulle jag viljafråga om han verkligen menar attbalans är möjlig att uppnå i landets alla kommunerredan nästa år, dvs. 1998.När det gäller kraven i motioner och i reservation3 och 4 om laglighetsprövning av synnerliga skäl harkonstitutionsutskottet i sitt yttrande lämnat, i varje fallenligt min åsikt, starka skäl för att avslå dessa förslag.Konstitutionsutskottet har dessutom föreslagit denändring som innebär att synnerliga skäl inte är enfråga som bör avgöras av domstol. Vi tillstyrkerkonstitutionsutskottets förslag till tillägg.I reservationerna 5 och 6 tas frågan upp om vilkasom skall omfattas av balanskravet. Kravet gällerframför allt om de kommunala bolagen skall ingå ikommunernas redovisning. Min åsikt i den frågan äratt en kommun som anser att en verksamhet av olikaskäl är bäst att bedriva i bolagsform också bör fåavgöra detta. Frågan är emellertid komplex. Det ärdärför bra att regeringen aviserar en utredning omförutsättningarna för och konsekvenserna av en ord-ning där även de kommunala företagen ingår i kravetpå ekonomisk balans.När det gäller redovisning av de kommunala av-talspensionerna är vi såvitt jag förstår eniga. Att man inoter kan förklara sina pensionsåtagande är enligtnuvarande redovisningspraxis fullt möjligt bl.a. för attförklara storleken av det egna kapitalet. Här hadeLennart synpunkter om att uppmuntra. Vihar i stället velat ge möjlighet att välja den här noten.Jag tycker att det är rimligt att göra så. BeträffandePer synpunkter har regeringen och debåda förbunden kommit överens om hur den blandademodellen skall redovisas, dvs. i samband med detegna kapitalet. Det är en rimlig överenskommelse.Dessutom har , som ju sitter i utskot-tet, inte haft några synpunkter på detta.I reservation 15 krävs av och Krist-demokraterna ett klargörande av hur finansiering-sprincipen skall tillämpas. Vad göras skall är redangjort, skulle man kunna säga. ställdesig bakom regeringens förslag till hur finansiering-sprincipen bör tillämpas. Får man rekommenderabetänkande 1993/94:FiU19 till läsning?Jag vill dessutom tillägga att regeringen och debåda kommunförbunden träffat överenskommelse omutvecklingen i kommunsektorn . Idenna finns också förslag om betydande statliga till-skott till bl.a. vård, omsorg och utbildning. Det skallvi för övrigt behandla då skall taställning till dessa förslag i samband med behandling-en av vårpropositionen. Jag hoppas - ochnu tittar jag på - på ett enhälligtstöd för de nödvändiga satsningarna på vård, omsorgoch utbildning.I reservationerna 16 och 17 tas frågorna omikraftträdandet upp. kräver det omöjligaatt balanskravet skall uppnås 1998medan den framtida regeringskollegan att detta är omöjligt. Som vanligt kan man inteenas, och inte heller i denna fråga. Det är signifikativtför det borgerliga samarbetet.Fru talman! Med våra förslag tar vi nu ytterligareett viktigt steg mot balans i de offentliga finanserna.Men vi måste också vara realister och ge arbetet enrimlig tid, annars finns risk att misslyckas. Jag anseratt våra förslag är väl avvägda och yrkar bifall tillhemställan i finansutskottets betänkande nr 15 ochavslag på samtliga reservationer.Anf. 215 ():Fru talman! säger att det är omöjligtför kommuner och landsting att uppnå balans 1998. Det kanske är så med den politiksom har förts i kommuner och landsting under dessaår. Men stod finansminister här i kammaren och sade att det var ett oavvisligtkrav att kommuner och landsting skulle uppnå balansunder 1998. har han backat från det kravet, up-penbarligen på grund av att den egna politiken harmisslyckats. Det kravet har skjutits till år 2000.Det är ett fullkomligt uddlöst balanskrav.Jag skulle vilja ställa en fråga till . Vitänker oss nu en kommun som redovisar ettunderskott i sin budget med en förändring av det egnakapitalet på minus . Sedan sitterkommunfullmäktige och behandlar denna budget, ochdå ställs det ett yrkande. Man säger: "Vi kan ju intereglera de 80 miljonerna, eftersom vi har kostnadersom är så pass höga. Tänk om vi skulle börja bearbetade kostnaderna. Vad skulle det innebära? "Det samlas en majoritet i kommunfullmäktige föratt man icke skall reglera underskottet enligt balan-skravet. Man åberopar svårigheterna med hänsyn tillkostnadsbilden i kommunen såsom synnerligt skäl.Anser att den kommunen följer reglernaenligt det nya balanskravet? Jag vill hävda att den integör något fel. Kommunen har själv ett fullständigttolkningsföreträde i det avseendet.Skall man skydda medborgarna från att kommunerkan fortsätta att låna till driften och komma på eko-nomiskt obestånd måste man ha ett balanskrav som ärstrikt. Det är inget fel att ha ett strikt balanskrav. Mankan ha en god självstyrelse inom ramen fördet. Det tillhör inte den kommunala självstyrelsen attföröda den kommunala ekonomin.Anf. 216 BO ():Fru talman! Om man tittar på kommunernas eko-nomi , dvs. fjolåret, finns ett underskott påmellan 3 och en halv och . Det ärsjälvklart att vi bör ge kommunerna en chans att fårimlig tid på sig att förbättra och reglera detta. Därförär det ett bra förslag att vi nu flyttar balanskravet tillår 2000.Det är uppenbart att inte harförtroende för kommunalpolitiker. Han skall fingra,detaljreglera och styra. För oss är det tvärtom. Vimåste ge kommunpolitikerna förtroende och tid menockså ställa krav. Det är precis det som förslagetinnebär.När det gäller vilka rättigheter kommunen har omden avviker finns det, tycker i varje fall jag, ganskahårda besked i betänkandet och i propositionen. Mansäger att kommunfullmäktige skall redovisa hur manskall hantera en sådan reglering. Upplysning börockså lämnas om hur tidigare negativt resultat harreglerats, osv.Det är inte som tycks tro att mankan göra som man vill. Här finns ordentliga beskriv-ningar av vilka krav som ställs. Jag tycker att de är välavvägda. Jag vill fortfarande yrka bifall till utskottetshemställan.Anf. 217 ():Fru talman! Det är fortfarande kommunfullmäkti-geledmöterna i den enskilda kommunen som självatolkar vad som inbegrips i begreppet synnerliga skäl.Det är klart att det för politikerna i den kommun sombefinner sig i utförsbacken och har svårigheter att nåbalans är väldigt enkelt att fabricera s.k. synnerligaskäl. Jag trodde att balanskravet var avsett just för attskapa stadga i de kommunerna så att de inte kommerpå ytterligare obestånd.Sedan säger fortfarande att det skullevara svårigheter att åstadkomma balans i kommunsek-torn . Det är kanske så med hänsyn till denpolitik som socialdemokratiska kommuner och lands-ting har fört och med den ekonomiska politik somregeringen har fört i detta land. Det är väl, Bo Nils-son, ett bejakande av att det har gått sämre än vadfinansminister trodde när han stod häri kammaren och sade att det skulle varaett balanskrav i kommunerna från ?Eftersom man har skjutit det framåt haruppenbarligen den ekonomiska utvecklingen, bl.a. settutifrån den kommunala ekonomins perspektiv, varit sådålig att regeringen har funnit det angeläget att göraden förändringen. Jag tolkar kommentarsom att det jag säger i det avseendet är riktigt.Anf. 218 BO ():Fru talman! Det är uppenbart att vi har olika upp-fattningar om kommunalpolitiker. Jag har stort förtro-ende för våra kommunalpolitiker.Jag vill dessutom säga till att jaginte tror att det skulle bli ett dugg bättre om han fickchansen att avgöra dessa frågor centralistiskt här ikammaren än om en kommunalpolitiker, som ju är sånära väljarna, fick göra det. Jag vill påstå att jag fak-tiskt har större förtroende för kommunalpolitiker änför och hans politik.Frågan är om det går att uppnå balans 1998. Ja,det är klart att det går, men vilka konsekvenser fårdet? kommer vi att föreslå stora satsningarpå vård, omsorg och utbildning - pengar som går tillkommunerna. Det yrkar avslag påsamtidigt som han skyller på att vår politik skaparsvårigheter. Vi satsar, vi vågar och vi tror på kommu-nerna. Det gör inte och Moderater-na, och det är en tydlig skillnad mellan oss.Anf. 219 ():Fru talman! gled undan frågan om hurfinansieringsprincipen skall fungera nu när det ställsbalanskrav på kommunerna.Som påpekade preciserades principen1993-1994, men har det hänt en hel delsom har inneburit att man faktiskt ökat kostnadernaför kommunerna. Staten har genom att införa ege-navgifter ryckt undan skatteunderlag för kommunernaoch vid ett antal tillfällen på olika sätt vältrat överkostnader utan att kompensera kommunerna.I reservation pekar vi på att vi måstefå en bättre precisering av finansieringsprincipen, såatt vi inte får sådana övervältringar , när vihar ett balanskrav av denna art. Balanskravet gör detännu svårare för kommunerna att möta den typen avövervältringar.Bo Nilsson måste ha något svar på hur han i detsammanhanget ser på t.ex. egenavgiftshöjningarna.Skall de regleras i finansieringsprincipeneller inte?Anf. 220 BO ():Fru talman! I denna sena stund skall jag yttra migkortfattat. har ställt sig bakom tolk-ningen av finansieringsprincipen, och kommun- ochlandstingsförbunden har träffat överenskommelsermed regeringen om ekonomin för 1997 och 1998.Därför anser jag att detta är rimligt, och att dessaregler skall gälla tills vidare. Utöver detta finns detråd och samarbetsgrupper som skall följa utveckling-en. För min del är det fullt tillräckligt.Anf. 221 ():Fru talman! Jag måste upplysa om att balanskravetgäller . Det är alltså från det året man bordeha en bättre preciserad finansieringsprincip, så inte gör övervältringar av kostnader på kommu-nerna eller minskar deras skatteunderlag genom stat-liga åtgärder. Då får de mycket svårare att klara ba-lanskravet. Det måste väl ända vara ett rimligt krav?Anf. 222 BO ():Fru talman! En sak vill jag säga allra sist: Jag troratt vår regering och kommun- och landstingsförbun-den kommer att fatta ett nytt beslut om den kommuna-la ekonomin, också . Jag är inteorolig, och behöver nog inte heller varadet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 11 §. )11 § Partnerskaps- och samarbetsavtal medUkrainaFöredrogsUtrikesutskottets betänkande 1996/97:UU10Partnerskaps- och samarbetsavtal med (prop.1996/97:143)Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld.BeslutSkU26 Finsk, rödmärkt olja i motordrivna fordonMom. 1 (finsk, röd olja i motordrivna fordon)1. utskottet2. 1 (m)Votering:214 för utskottet69 för res. 11 avstod65 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 1 m, 22 c, 17 fp, 16 v, 10 mp, 11kdFör res. 1: 69 mAvstod: 1 vFrånvarande: 24 s, 10 m, 5 c, 9 fp, 5 v, 8 mp, 4 kdLennart () anmälde att han avsett att rösta nejmen markerats ha röstat ja.Mom. 2Kammaren biföll utskottets hemställan.SkU27 Beskattning av aktievinster i bolagssektornKammaren biföll utskottets hemställan.FiU15 Den kommunala redovisningenMom. 1 (ett lagreglerat balanskrav)1. utskottet2. 1 (v)Votering:265 för utskottet18 för res. 166 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 136 s, 70 m, 22 c, 17 fp, 9 mp, 11 kdFör res. 1: 17 v, 1 mpFrånvarande: 25 s, 10 m, 5 c, 9 fp, 5 v, 8 mp, 4 kdMom. 3 (laglighetsprövning av synnerliga skäl)1. utskottet2. 3 (m)Votering:189 för utskottet70 för res. 325 avstod65 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 22 c, 3 fp, 17 v, 10 mpFör res. 3: 70 mAvstod: 14 fp, 11 kdFrånvarande: 24 s, 10 m, 5 c, 9 fp, 5 v, 8 mp, 4 kdMom. 4 (vilka som omfattas av balanskravet)1. utskottet2. 5 (m, fp, kd)Votering:186 för utskottet98 för res. 565 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 22 c, 17 v, 10 mpFör res. 5: 70 m, 17 fp, 11 kdFrånvarande: 24 s, 10 m, 5 c, 9 fp, 5 v, 8 mp, 4 kdMom. 13 (finansieringsprincipen m.m.)1. utskottet2. 15 (mp, kd)Votering:262 för utskottet22 för res. 1565 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 69 m, 22 c, 17 fp, 17 vFör res. 15: 1 m, 10 mp, 11 kdFrånvarande: 24 s, 10 m, 5 c, 9 fp, 5 v, 8 mp, 4 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.UU10 Partnerskaps- och samarbetsavtal med Uk-rainaKammaren biföll utskottets hemställan.12 § BordläggningAnmäldes och bordladesSkrivelse1996/97:171 Åtgärder mot organiserad och gräns-överskridande brottslighetFörslag1996/97:RFK2 förvaltningskontors för-slag omändringar i lagen (1994:1065) om eko-nomiska villkor för ledamöter och i la-gen (1996:304) om arvode m.m. till före-trädare i Europaparlamentet13 § Anmälan om fråga för skriftligt svarAnmäldes att följande fråga för skriftligt svarframställtsden 10 juni1996/97:623 av () till statsrådetMaj-Inger KlingvallFörsäkring mot sjuklönekostnaderFrågan redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 16 september.14 § Kammaren åtskildes kl. 23.17.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 4 §anf. 24 (delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. anf. 66(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. anf. 94(delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. anf. 133(delvis)av talmannen därefter t.o.m. 7 § anf. 182 (delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. 10 § anf. 218(delvis) ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.