prot · GL0933 · 1997-11-25 00:00:00 — Där beskrivs utför-ligt fördelar och nackdelar med olika modeller och deekonomiska skäl som motiverar den selektiva ägar-lättnad som vi har i dag.Valet står mellan en generell lättnad på ägarnivåoch en selektiv ägarlättnad. Som vet ärdet då viktigt att skilja mellan effekterna för storaföretag med tillgång till de internationella kapital-marknaderna och för mindre företag som inte hardenna finansieringsmöjlighet.På en punkt torde dock jag och varaöverens, nämligen att en lättnad i beskattningen avutdelningar och reavinster på aktier i stora noteradebolag är tämligen verkningslös vad gäller effekternapå investeringar i dessa företag. Efter olika anpass-ningar tenderar börskurser och avkastningskrav attåtergå till den ursprungliga nivån. Den enda säkraeffekten är att avkastningen efter skatt på placeringar ibörsaktier stiger.För mindre företag reduceras visserligen initialtavkastningskraven på investeringar därför att skattenpå utdelningar och reavinster sjunker. Men potentiellaägare i dessa företag torde i flertalet fall kontinuerligtöverväga att placera sitt sparande i börsaktier. Men pådetta sparalternativ har ju avkastningen efter skattstigit! Det skärper avkastningskravet på placeringar imindre företag. I ju större utsträckning ägarna uppfat-tar börsaktier som ett likvärdigt alternativ desto mermotverkas den initiala investeringsstimulansen.Slutsatsen är att en generell lättnad i ägarbeskatt-ningen har högst osäkra effekter på investeringarna.Detta gäller såväl för storföretag som för mindreföretag. Däremot vet vi att avkastningen efter skatt påbörsaktier stiger och att vi får en oenhetlig beskatt-ning av sparande i . Varför skall sparande iaktier beskattas lindrigare än sparande på bank eller iobligationer? För regeringen är huvudfrågan vilkenform av lättnad som på det mest kostnadseffektivasättet stimulerar investeringar, tillväxt och sysselsätt-ning i den privata sektorn. För är up-penbarligen önskemålet att stimulera svenskars spa-rande i aktier på bekostnad av andra sparalternativ välså viktigt.Ett huvudskäl till att åtgärden gavs en selektiv ut-formning var att vi ville vara säkra på att avkastnings-kraven på investeringar i de mindre företagen bestå-ende skulle hamna på en lägre nivå än före reformen.Bo Lundgren vill nu ha en fullständig lättnad i ägar-beskattningen, dvs. att den även skall omfatta place-ringar i börsaktier. Jag kan förstå att villöka avkastningen efter skatt på börsaktier. Men varförskall det ske till priset av försämrade investeringsvill-kor för små och medelstora företag? Detta blir juföljden av att man förbättrar avkastningen på place-ringar i börsaktier. : Skattepolitiska åtgärderbör utformas, inte bara på ett samhällsekonomiskteffektivt sätt, utan också på ett kostnadseffektivt sätt.Kan inte se en bättre användning av denära som en utvidgning av dagensägarlättnad skulle kosta?Anf. 81 BO ():Herr talman! Låt mig tacka för skatteministern försvaret. Vi kan konstatera att det som citerades av ErikÅsbrink i samband med affären Merita-Nordbankenom skattereglernas effekter inte överensstämde till100 % med den bild som gavs och växte fram. Det härvisar att aktieägare påverkas av de skatteregler somgäller i sina beslut. Det är alldeles uppenbart. Skat-teministern ger själv ett exempel på detta.Men det väsentliga är ändå principfrågorna, somskatteministern sade. Finns det anledning att ha endubbelbeskattning av det egna riskbärande kapitalet iaktiebolag? Det är det frågeställningen gäller.Låt oss ta ett principiellt resonemang som tar sinutgångspunkt i det skatteministern säger, åtminstone iord, vara hans ambition, nämligen att skapa ett såenhetligt skattesystem som möjligt. I det här samman-hanget skall jag inte ta upp alla turer kring förmögen-hetsskatten. Där skall ju småsparare nu betala förmö-genhetsskatt medan stora aktieägare slipper göra det.Den oenhetligheten är ju negativ från flera olika ut-gångspunkter.När det gäller just den här beskattningen, inte avkapital som sådant utan av den direkta kapitalavkast-ningen, kan vi konstatera att som skattereglerna ser uthar vi en beskattning av räntor, dvs. avkastningen pålånat kapital, som sker en gång. Är det ett företag sombetalar ränta är räntan avdragsgill. Samma sak gällerför övrigt privatpersoner. Den som tar emot räntan -om det inte är en skattebefriad institution - betalar30 % i skatt. Det är den princip som lades fast i skat-tereformen. Vi var för övrigt då överens om den tek-niska utformningen.Efter de reformer som genomfördes under den tidjag var ansvarig för skattefrågor i den förra regering-en ändrades regelsystemet för handelsbolag och en-skild firma så att man schablonmässigt uppskattade enavkastning på det egna beskattade kapitalet. Det be-skattades sedan i sin tur . De reglerna liggerkvar. Det har inte skett någon förändring i princip.Däremot har man fullföljt det som jag ursprungligensträvade efter, nämligen en högre beräkning av detbelopp som kan tas upp till kapitalinkomstbeskatt-ning, vilket jag i grunden tycker är positivt.Men när det gäller aktiebolagen bestämde sig densocialdemokratiska regeringen för att här skall vi haen helt annan princip. Här skall först avkastningenbeskattas i bolaget, och därefter beskattas det som ärkvar ytterligare en gång hos den som mottar utdel-ningen. Det innebär att den effektiva skattesatsen blirbetydligt större hur skatteministern än talar omkassamässiga flöden eller motsvarande.Den princip vi valde för att avskaffa dubbelbe-skattningen kom fram ur de problem som finns inter-nationellt. Annars vore det ju logiskt att medge av-drag för utbetalda utdelningar. Sedan tas utdelningenupp till beskattning till hos mottagaren med deregler som gäller för närvarande.Låt oss inte ägna oss åt teknikaliteter, men jagskulle vilja ställa en fråga till skatteministern. Om viinte hade dessa problem och om vi skulle kunna ge-nomföra en fullständigt enhetlig och symmetrisk be-skattning, är det då inte rimligt att behandla utdelningpå det egna riskbärande kapitalet, en avkastning, påsamma sätt som räntor? Är det inte effektivskatt som borde gälla om vi hade haft den möjlighe-ten? På vilket sätt kan skatteministern motivera avste-get från denna princip?Sedan kan vi också diskutera och komma tillbakatill frågan om vilka effekter som uppkommer. När detgäller börsaktier är det vissa effekter. En mycketallvarlig sådan, tycker jag, är en skattedriven för-skjutning i riktning mot utländskt ägande på densvenska börsen.Anf. 82 Statsrådet ():Herr talman! Låt mig ge ett erkän-nande för att han faktiskt erkänner sitt misstag när detgäller den första kommentaren till Nordbanken ochMeritaaffären. Det hedrar att han nu ärberedd att säga att hans analys var fullständigt fel.Utflaggningen drevs inte fram av snedvridande inslagi det svenska skattesystemet. Hade vi haft en lättnadmotsvarande hade det varit svårt att se ensådan här affär komma till stånd. Då hade vi nämligenhaft motsvarande effekt i Sverige.Jag håller med om att det viktiga än-då är att diskutera själva principen, kapitalmarkna-dens funktionssätt, och hur vi kan stärka svenskaföretags investeringsförmåga och framtidsförmåga.Då tycker jag att det är synd att inte hartagit till sig allt det som har hänt närdet gäller analys av de här frågorna.Det finns närmast konsensus i de kretsar somanalyserar och diskuterar frågorna om att den interna-tionella kapitalmarknaden spelar en mycket stor rollnär det handlar om kapitalkostnaden för företag. Närkapitalkostnaden bestäms för ett storföretag sker intedet i en liten sluten ekonomi. Det sker på en interna-tionell kapitalmarknad. Den svenska börsen har, pre-cis som säger, ett stort inslag av ut-ländskt ägande. Vi har en integrerad kapitalmarknad.En lättnad i aktieutdelningsbeskattningen generellt gerinte någon effekt på kapitalkostnaden. Det ger hellerinte någon effekt på investeringarna och därmed inteheller på sysselsättningen. Det är det huvudsakligaresultatet i analysen. Den vägen får vi inte den effektsom eftersträvar, mera investeringar ochmer sysselsättning. Det får vi inte därför att avkast-ningskravet bestäms internationellt.Gör man däremot som regeringen har gjort kanman underlätta för de små och medelstora företagen.Det är viktigt att finna en väg för att sänka investe-ringskostnaden, förmå dem att investera mera ochsysselsätta flera. Då är enselektiv lättnad effektiv. Det ser vi i dag.Jämför det förslag som faktiskt har fat-tat beslut om och som verkar med den generellalättnad som införde under den borgerli-ga regeringsperioden. Ta ett litet företag som har enhög sysselsättningsandel. Tack vare lönesummeregelni den selektiva lättnad som vi nu har blir lättnaden ipraktiken större än den lättnad som Bo Lundgreninförde. För små och medelstora företag är den lättna-den att föredra. Det ger en lägre investeringskostnad,och det ger ökade investeringar. Detta är särskiltviktigt i en period då vi får en konjunkturuppgångtack vare regeringens saneringsinsatser.Jag kunde inte låta bli att lyssna på iden tidigare interpellationsdebatten. Jag lyssnade påBo Lundgrens långa försvarstal. Det låter väl inövat,och jag förstår att känner ett behov avatt ibland försöka teckna en annan bild än den gängse.Skattesänkningar under tid som skat-teminister undergrävde den statsfinansiella balansen,ökade räntorna och slog ut ett stort antal företag. Att idet läge som vi befann oss i 1991-1994 ta i dagenspenningvärde för att sänka ak-tieutdelningsbeskattningen var ett stort misstag. Detborde kunna inse.I ett läge när vi nu uppnår statsfinansiell balansgör vi en selektiv lättnad som underlättar för de småoch medelstora företagen. Det är viktigt för investe-ringar och sysselsättning framöver. Det menar jag ären klok politik.Bo Lundgren borde också funderaöver neutralitet i beskattning av olika placeringar förhushållen. Vad skapar vi för system om vi beskattaraktieutdelningar totalt annorlunda än andra typer avsparande? Vad skapar det för spänningar i ett skatte-system? Hur upprätthåller man balansen mellan be-skattningen av kapital och arbete när man är bereddatt göra sådana icke-neutraliteter som ärberedd att göra?Anf. 83 BO ():Herr talman! Beskrivningen av 80-talet kan vi ta iett annat sammanhang. Jag tror att det har gjorts, somjag sade i ett annat sammanhang, av ledamöter i denförra socialdemokratiska regeringen.Så till påståendet att skattesänkningar som jag harföreslagit i denna kammare har lett till att statsfinan-serna har urholkats. Jag läser debat-tartiklar i . Jag får inte tillstånd avdebattredaktören att replikera på dem, men i vår data-bas finns ändå möjlighet att ta del av detta. Jag kon-staterar då att skatteministern säger att de skattesänk-ningar som genomfördes uppgick till mellan 2 och 4miljarder kronor. Men det gäller ju att välja den enaansatsen, att skattesatsen inte sänktes mycket, eller attvälja den andra ansatsen. Att ha båda i samma artikelär, tycker jag, t.o.m. för en socialdemokratisk skat-teminister relativt påfrestande. Det borde det i alla fallvara.Låt mig sedan gå tillbaka till principfrågan. Jaghade nämligen tänkt mig att vi skulle kunna föra enseriös debatt med utgångspunkt i vad som egentligenär enhetligt. Jag har självfallet, både som skatteminis-ter och som politiker i opposition, tagit till mig detsom skrivs, analyseras och diskuteras kring dubbelbe-skattning och andra skattefrågor. En hel del, menlångtifrån allt, av det som skatteministern säger ärkorrekt. Men det finns en del som har utelämnats i detsammanhanget. Låt mig konstatera att skatteministernnu hävdar att det för vissa företag är bra att man intehar en dubbelbeskattning, åtminstone inte en generelldubbelbeskattning, utan att man har vissa lättnader.Då förvånar det mig att den socialdemokratiska rege-ringen återinförde dubbelbeskattningen utan att överhuvud taget ta hänsyn till detta. Det visar hur illa manplanlade sin politik.Men inte ens alla börsföretag, , kanfinansiera sig internationellt. De stora företagen klararsig internationellt, det är alldeles rätt. Det som inträf-far är att deras kapitalkostnad på en sådan marknad, ien öppen ekonomi, blir densamma. Men eftersom vihar skilda skatteregler i och i andra länder fårvi, vilket skatteministern säkert vet, en tendens till ettskattedrivet ökat utländskt ägande på den svenskabörsen, i de svenska börsföretagen.Jag tycker att det är bra med svenskt ägande avutländska företag och omvänt med utländskt ägandeav svenska företag. Jag tycker att det är bra i en inter-nationell ekonomi som fungerar effektivt och dyna-miskt. Men jag är inte speciellt attraherad av en situa-tion där detta inträffar till följd av att skattereglerna ärsådana att de driver fram det i . Ingen sägernågot annat än att detta har blivit effekten. Tala medIngemar , som är chef för den ekonomiskaavdelningen på och som harskrivit om detta i utredningar och på annat sätt. Detger alltså en snedvridande effekt, och den är natur-ligtvis inte bra.Låt mig sedan gå tillbaka till principerna. Vi kandiskutera om man prioriterar i tillgängligt skatte-sänkningsutrymme eller om det som i skatteministernsfall i första hand rör sig om skattehöjningsutrymme.Men låt oss bortse från det och ta principen igen.Låt oss anta att vi skulle kunna välja en teknik föratt slopa dubbelbeskattning som innebär att vi medgeravdrag för utbetalda utdelningar i aktiebolaget. Jagtalar nu inte om statsfinansiella effekter. Vi kan hahelt olika värderingar. Kan skatteministern på någotvis försvara eller försöka förklara för mig och riksda-gen - för dem som till äventyrs är här - varför man iett sådant läge skulle avstå från den symmetriskahanteringen av avkastning av kapital? I så fall skulleju lånat och eget kapital i bolagen behandlas exaktlika - avdrag i bolaget, beskattning med för närvaran-de för den som mottar det hela. Kan skattemi-nistern se något som helst skäl till att inte sträva efteren sådan enhetlighet?Sedan kan vi diskutera teknikfrågan.Anf. 84 Statsrådet ():Herr talman! väljer att bortse från degrundprinciper som var vägledande i arbetet med denstora skattereformen inledning. Det gälldeatt få en beskattning som behandlade medborgarnasval av olika typer av sparande så neutralt som möjligt.Jag tror nämligen att det på lång sikt är en bra gene-rell regel. Det är bra att staten, riksdag och regering,så litet som möjligt genom olika typer av skatteför-ändringar snedvrider det valet.Samtidigt kan man inte säga att det gäller till100 % i alla lägen. Man får göra en bedömning. Finnsdet ett skattesänkningsutrymme? Hur kan vi användadet för att på bästa sätt stimulera investeringarna.Det tycker jag att regeringen har gjort på basis avmodern analys, som steg för steg ändåtar till sig. Jag tycker att det finns en viss skillnad idiskussionerna vi hade jämfört mednu. Det finns ett erkännande av att en generell lättnadinte ger en sänkt kapitalkostnad och därmed inte hel-ler ökade investeringar, men att en selektiv lättnad gerdenna lättnad i kapitalkostnad och därmed ocksåökade investeringar. Vi har ett sådant utrymme, och vihar använt det därför att vi vill stärka små och medel-stora företag.Det var också mycket tidigt under regeringsperio-den tydligt att vi inte ville ha det system med en gene-rell lättnad som och den borgerligaregeringen hade infört. Det gav inte lägre kapitalkost-nad, det kostade väldigt mycket pengar och vi varoerhört angelägna om att snabbt kunna sanera detstatsfinansiella moras som hade lämnatefter sig.Men vi sade också tydligt i propositioner - läst.ex. tillväxtpropositionen - att regeringen gav nyadirektiv till om att ta framen lämpligt utformad lättnad som riktade sig till desmå medelstora företagen. Det kom, och det är nu ikraft. För en del av småföretagen ger det en störrelättnad än det system med generell lättnad som gälldetidigare. Det är viktigt. Detta är vi beredda att göraför att skapa den livskraftiga miljö som små och me-delstora företag måste ha - särskilt nu när konjunktu-ren och tillväxten vänder och vi har litet efterfrågan iekonomin. Då är en sådan här selektiv lättnad viktig.Bo Lundgren nämnde med några ord den skatte-politik som han genomförde. Det märks att Bo Lund-gren är litet grand på reträtt. De skattelättnader somhan var så stolt över har nukrympt ihop till 2 miljarder. Tittar vi på arbete ochkapital uppdelat ser vi vad som hände under perioden:mycket kraftiga sänkningar av skatten på kapital.Sedan höjde han också skatten på arbete kraftigt, såmöjligen blev det netto inte så stor lättnad generelltsett. Men detta var i en miljö med 240 miljarder iupplåningsbehov. Det är klart att det fanns en generellönskan om att höja skatten litet grand för att kommaur den knipa vi var försatta i.Titta på den egentliga skattekvoten! Borgerliga le-damöter i brukar ofta vara stolta över sänkte den formella skattekvoten ned mot 50 %under period som skatteminister. Menden egentliga skattekvoten, dvs. skatteuttaget plusupplåningsbehovet, var uppe i . harvi tagit ned den egentliga skattekvoten, och den när-mar sig . Det är en politik som ser till att vi intefår ett stort skatteökningsbehov framöver. Vi ser tillatt betala för de utgifter vi har och att börja amorterapå statsskulden, och då minskar behovet att höjaskatter . Det lämnade eftersig var ett mycket stort skatteökningsbehov för att taigen det vi hade förlorat under egenperiod.Anf. 85 BO ():Fru talman! Det är som påstår attskatterna sänktes med 2-4 miljarder. Det jag påpekarär att man då inte gärna kan hävda att det raseradestatsfinanserna. Försök att vara litet stringent ochenhetlig själv!Sedan definierar skattesänkningarlitet udda. Sänkningen av arbetsgivaravgiften 1992tillhör det som han räknar som skattesänkning påkapital. Det var det vi var överens om i den andrakrisuppgörelsen. Även om inte varmed var vi överens om detta. Men det beteck-nas i den beräkning använder sig avsom skattesänkning på kapital, och det är naturligtvishelt fel. Jag har den själv, så det kan vi sluta diskute-ra.Sedan skulle jag vilja ställa en fråga till ThomasÖstros. Det är val , och Socialdemokraternamåste ju försöka utnyttja situationen. Men kan Tho-mas med handen på hjärtat förneka riktigheteni den beskrivning jag gav av 80-talets ekonomiskautveckling och av de brister som fanns under 80-talet- spekulationsbubblan, bankkrisen osv.? Det var juinte lånen som beviljades utan lånenunder 80-talet som skapade problemen. Det var desom betalades tillbaka, och det var då den inhemskaefterfrågan föll. Det vet lika väl somjag.Låt mig sedan komma tillbaka till dubbelbeskatt-ningen. Skattereformens princip var enhetlig beskatt-ning. Och fly nu inte undan frågan, utan ta tillfället iakt och svara: Om vi nu faktiskt skall ha enhetligaskatteregler, varför skall då avkastningen på det egnakapitalet i aktiebolag principiellt dubbelbeskattas? Jagsäger principiellt - strunta i lättnader och teknik; detgäller den principiella frågan. Finns det något ratio-nellt motiv, sett från skattesystemssynpunkt, för skall ha en högre beskattning för det egna riskbä-rande kapitalet? Så är det ju ; det har ThomasÖstros själv medgett. Sedan kan vi diskutera teknik-frågan.Låt mig sedan också konstatera att det finns sned-vridande effekter, som jag sade, för alla företag vaddet gäller utländskt ägande, inlåsningseffekter ochmotsvarande. De är också allvarliga. Det finns ettstort antal företag, också på börslistorna, som inte kananvända de internationella kapitalmarknaderna. Menförsök svara på frågan principiellt: varför inte likabeskattning?Anf. 86 Statsrådet ():Fru talman! inledde sin period somstatsråd - det erkänner jag - med att höja en del skat-ter för vanligt folk. Sedan har efter handlärt sig att det inte var någon särskilt klok strategi.Därefter ägnade han regeringsperioden åt att sänkaskatter på kapital mycket kraftigt, i ett läge när vi sommest hade ett upplåningsbehov på 240 miljarder kro-nor. Det är klart att det inte var lätt för Bo Lundgrennär han sedan reste till för att träffa mark-naden och mötte reaktionerna där. Att han bedrev dentypen av politik när landets stora problem var att vivar på väg mot en statsfinansiell bankruttsituation ärett arv som inte kommer ifrån. Det härförstärkte en lågkonjunktur till att bli en mycket djupkris. Vi hade en regering som inte kunde hantera denstatsfinansiella situationen och som förde landet närastatsfinansiell bankrutt. Att sänka skatter var säkert enganska trevlig sysselsättning för en skatteminister,men det var inte särskilt bra för landet.När det gäller neutraliteten i beskattningen var enviktig utgångspunkt i skattereformen, och det är detäven , att ha ett skattesystem som så långt sommöjligt ställer sig neutralt till hushållens val av olikaplaceringar. Det är viktigt. Den 30-procentiga kapi-talbeskattningen skall gälla oberoende av hur hushål-len väljer att agera. Gör inte staten så utan börjarskapa snedvridningar i skattesystemet får vi natur-ligtvis också efter hand negativa tillväxteffekter, sär-skilt när själv från talarstolen inte kanpåvisa att detta ger någon effekt på kapitalkostnadoch investeringar. säger att det har eneffekt på ägarstrukturen. Men kan sägaatt det ger en sysselsättningseffekt om vi får en för-ändrad ägarstruktur på grund av en skatteförändring?När kommer den sysselsättningseffekten - 1998, 1999eller 2000? Att detta i sig skulle ge en ökad efterfrå-gan på arbetskraft i ekonomin tror inte Bo Lundgrensjälv på.Regeringen har genomfört en politik som harsänkt kapitalkostnaderna för små och medelstoraföretag, och det är mycket viktigt.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på interpellation 1997/98:56 om pri-vat import av alkoholhaltiga dryckerAnf. 87 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att svenska med-borgare inte skall kunna importera tobak, alkoholm.m. på samma sätt som möjliggörs för andra EU-länders invånare.De EU-regler som gäller inom detta område ärföljande. Om en säljare i ett EU-land säljer tobaksva-ror eller alkoholdrycker till en konsument i ett annatmedlemsland, t.ex. via annonser eller via Internet,skall varorna beskattas enligt omdistansförsäljning. Dessa innebär att säljaren skallbetala punktskatt i medlemslandet där köparen finns.Säljaren skall ställa säkerhet för skattens betalning imottagarlandet innan transporten av varorna påbörjas.Den ansvariga myndigheten i säljarens medlemslandskall se till att han uppfyller detta krav. Ett medlem-sland får även föreskriva att säljaren skall ha en sär-skild skatterepresentant i landet som skall svara förredovisningen av landets punktskatt. En sådan regelhar införts i den svenska lagstiftningen.En privatperson i kan alltså beställa t.ex.cigaretter från ett annat EU-land, men det är ändåsvensk punktskatt som skall betalas för cigaretterna.Säljaren skall ställa säkerhet och betala punktskatt iSverige, och beskattningsmyndigheten i kanta kontakt med beskattningsmyndigheten i säljarensland för att se till att så sker.När det gäller alkoholdrycker har en privatpersoninte möjlighet att beställa varor på samma sätt från ettannat medlemsland. Det beror på att på grundav vårt detaljhandelsmonopol har särskilda regler ialkohollagen som inte tillåter sådan privat införsel avalkoholdrycker. En privatperson kan emellertid alltidbeställa alkoholdrycker från annat medlemsland viaSystembolaget. Alkoholskatt betalas i dessa fall enligtvanliga svenska skatteregler.Skatteflyktskommittén har i sitt betänkande ompunktskattekontroll (SOU 1997:86) lämnat förslag omförbättrade möjligheter till kontroll av punktskatte-pliktiga varor. Såsom jag tidigare meddelat bereds betänkandet inomFinansdepartementet, och avsikten är att förslag tillriksdagen skall kunna läggas fram . I sam-band härmed bereds även möjligheten att förbättrakontrollen vid distansförsäljning av punktskatteplikti-ga varor.Anf. 88 ():Fru talman! Jag skrev denna interpellation baseratpå att myndigheterna uppträdde ganska tvärsäkert närde kommenterade svenska medborgares försök attprivat beställa alkohol och tobak från andra EU-länder.