prot · GL0913 · 1997-10-09 00:00:00 — Framkomligheten torde vid behov i ställetkunna underlättas genom att ett särskilt körfält an-läggs för trafik som svänger till höger. "Det är förvisso sant att övergångsställen mestadelsanläggs i anslutning till gatukorsningar just med tankepå säkerheten, eftersom det är i korsningar som for-donens hastighet är som lägst. Vid en korsning medtrafikljus händer samma sak som vi motionerat om,förutom att man stannar vid det röda ljuset tills detblir grönt och då svänger till höger. Tyvärr finns detmånga bilister som överrumplas avbåde fotgängare och cyklister, som även de har fåttgrönt ljus. Högersväng vid korsning, oavsett gröntljus eller inte, innebär inte att det är fri framkomlighetför bilisten. Jag hävdar med bestämdhet att uppmärk-samheten på de gående och cyklande skulle skärpasom man införde möjligheten att svänga till höger vidrödljus.Argumentet från utskottet, att framkomlighetenvid behov i stället torde underlättas genom att ettsärskilt körfält anläggs för trafik som svänger tillhöger, är befängt. Kommunernas ekonomiär redan bekymmersam, och man säger sig inte ha rådmed basuppgifterna och kraven som ställs på en braskola, god omsorg och vård. Då är det inte realistisktatt tro att kommunerna har ekonomiskt utrymme attbygga bort dessa vägproblem.Dessutom borde man i så fall separera gång- ochcykeltrafiken medelst bro eller tunnelbygge. vardet mode att installera trafikljus i snart sagt varjekorsning. Då var rondeller och fyrvägsstopp intetrafiksäkert, trots goda erfarenheter i utlandet. Menverkligheten har kommit i fatt även oss, och är detförenligt med smidig trafikföring, hög trafiksäkerhetoch dessutom bra ur miljösynpunkt att ha både rondel-ler och fyrvägsstopp.Herr talman! Jag kommer inte att yrka bifall tillmotionen, men hoppas att detta inlägg leder till efter-tanke. Det finns mycket att lära av andra länder ochäven av människor med lång erfarenhet.Anf. 107 DAG ():Herr talman! betänkande Nollvi-sionen och det trafiksäkra samhället är ett mycket bradokument, och med dess målsättning kan vi alla arbe-ta vidare för att skapa ett trafiksäkrare samhälle.På avsnitt 6.2, Användning av cykelhjälm, har jagoch flera andra motionerat om att införa krav på obli-gatorisk användning av cykelhjälm.Skälet till motionen är bl.a. den samlade experti-sens bedömning, att obligatorisk användning av hjälmskulle kunna få ned dödsfallen från 60 till 40 per år.Experterna vet också att antalet skallskador i sambandmed cykelåkning är mellan 5 000 och 10 000 ,men de är övertygade om att det finns ytter-ligare ett stort antal skador som ej registrerats. En delav dessa skallskador är mycket stora, men de flestadrabbade blir till synes lindrigare skadade.Men dessa till synes lindriga skador yttrar sig oftai efterhand som intellektuellt och socialt nedsatt kom-petens. Det håller oftast i hela livet ut. Påfrestningarnaoch kraven på de anhöriga blir mycketstora. Den skadade får i många fall svårt att klara avett arbete, och den sociala kontakten med medmänni-skor blir dålig.Både regeringen och utskottet understryker viktenav att cykelhjälm används, men anser att det inte idagens läge skall införas obligatorium.Utskottet anser att en ökning av cykelhjälmsan-vändningen tills vidare skall ske genom en intensivinformationskampanj. säger utskottet att omhjälmanvändningen inte ökar på ett godtagbart sätt,skall frågan om ett obligatorium övervägas på nytt.Herr talman! Med dessa försäkringar från utskottetär jag som motionär nöjd och kommer således inte attbegära att motion T83 tillstyrks. Men jag vill samti-digt framhålla, att de informationsinsatser som utlovasskall genomföras. Material till dessa finns det storamängder av. Med dessa informationsinsatser är detmin förhoppning att opinionen blir stark för att an-vända cykelhjälm. På så vis behöver vi inte införaobligatoriet. Men kommer dessa förhoppningar påskam är enda utvägen att ta upp frågan om att införakrav på att använda cykelhjälm på nytt.Anf. 108 ():Herr talman! Jag har begärt ordet med anledningav trafikutskottets betänkande 4 och motion T414.Motionen handlar om att införa ett förbud mot attköra stående trafikanter i buss på motorväg.Utskottet säger att motionen är tillgodosedd ochhänvisar till EU:s beslut om att lagstifta om säker-hetsbälten i bussar som är registrerade för sittandepassagerare.Jag håller inte med om att motionen är tillgodo-sedd. EU:s beslut kan faktiskt innebära att bussarregistreras för stående passagerare i stället för sittan-de. Då blir följden en försämrad säkerhet för passage-rarna.Tänk vilken spännvidd det blir i säkerhet! Anting-en får man sitta fastspänd när man åker buss ellerockså får man färdas stående i mittgången flera mil i90 km/tim på en motorväg. Det är många som åker såi dag. Det vet jag som själv ofta åker buss mellanStockholm och , där detta förekommer. Jagvill påstå att det kommer att inträffa en storolycka, och många människor kan bli skadade.I detta sammanhang vill jag också påpeka attmånga skolbarn som åker skolskjuts till skolan får åkapå det här mycket riskabla sättet. Jag tycker inte attdet är att se till barnens bästa, som vi alltid skall göra.Herr talman! Jag har inget yrkande , eftersomdetta betänkande har en övergripande inriktning. Jagåterkommer i frågan om att lagstifta om ett förbudmot att färdas stående i buss på motorväg när denstora trafikpolitiska propositionen kommer under1998.Anf. 109 ():Herr talman! har ingen egen motionvad gäller det här betänkandet. Det beror bl.a. på attvi tycker att propositionen är mycket bra. Vi tycker attdiskussionen om trafiksäkerhet har kommit mycketlångt. Det är ju en inriktningsproposition som vi be-handlar , och inriktningen är bra.Trots det skulle jag vilja ta upp en liten fråga somjag tycker har kommit litet i kläm vad gäller trafiksä-kerheten. Det har bedrivits utredningar och forskning.Man har utrett ganska mycket kring trafiksäkerhet.Det finns många som hävdar att det egentligen bara ärtvå faktorer som är av avgörande betydelse för trafik-säkerheten.Den ena faktorn är hastigheten, som både utskottetoch regeringen har tagit upp. Man har även lagt frammycket bra förslag på dels hur man skall ge mer ut-rymme åt hastighetskontroller, dels hur man kan be-gränsa hastigheten, framför allt inom tätbebyggdaområden. Vi välkomnar kommunernas ökade möjlig-het att begränsa hastigheten där mananser att det finns behov för det. Vi återkommer sena-re till det.Den andra faktorn som jag tycker har kommit liteti skymundan är trafikvolymen. Den kanske påverkartrafiksäkerheten allra mest. Det finns många olikaanledningar till det. Det handlar om allt från stress tillmiljö- och hälsoproblem. Miljö- och hälsoproblementas inte heller upp riktigt i samband med trafiksäker-heten. Det är många människor som helt enkelt blirsjuka av för mycket utsläpp från trafiken. Jag skullegärna vilja att vi i fortsättningen när vi diskuterardetta också tar upp trafikvolymen som ett enskiltproblem.Vänsterpartiet hade en reservation och har jobbatmed , precis som allaandra partier. Vårt förslag i Kommunikationskommit-tén landade i det förslag som presenterades som mil-jöalternativet bland de olika alternativen. Det var detenda alternativ som både uppfyllde kravet på trafiksä-kerhet och miljöhänsyn. Jag tycker att det är värt attnotera att miljöfrågorna och trafiksäkerheten ofta gårhand i hand. Vi får återkomma också till det.Jag skulle vilja påpeka, bara så att inte någonmissuppfattar mitt inlägg i den här debatten, attVänsterpartiet inte vill förbjuda all vägtrafik bara föratt vi menar att det faktiskt finns stora problem. Fram-för allt vad gäller persontransporter inom våra störrestäder ser vi nu att det finns trafikinfarkter m.m. somskapar enorma problem. Det är också i de stora stä-derna som alternativen är möjliga att bygga ut och kanbli samhällsekonomiskt lönsamma, vilket vi också böråterkomma till.Det finns mycket att diskutera i fråga om att mins-ka bilismen, och jag skall fatta mig kort här . Detfinns anledning att återkomma till såväl bensinprissom vanefrågor, mönster, det som vi är vana vid attgöra och hur vi bygger nya bostadsområden, t.ex. nyashoppingcenter. I bygger vi fortfarande in ettdirekt beroende av bilen där. Det här påverkar natur-ligtvis också trafiksäkerheten. Det är faktiskt så, somnågon tidigare sade och som kommente-rade, att en ökad användning av kollektiva trafikme-del också är en direkt satsning på trafiksäkerheten.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutJuU3 RattfylleriMom. 1 (drograttfylleri)1. utskottet2. 1 (c, fp, kd)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.TU2 Lag om tilldelning av spårkapacitetMom. 1 (Lag om tilldelning av spårkapacitet)1. utskottet2. (m)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.TU3 Mer tillgänglig kollektivtrafikMom. 4 (färdtjänstvillkor)1. utskottet2. 2 (mp)Votering:268 för utskottet15 för res. 266 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 65 m, 21 c, 19 fp, 17 v, 9 kdFör res. 2: 1 v, 14 mpFrånvarande: 24 s, 15 m, 6 c, 7 fp, 4 v, 4 mp, 6 kdMom. 9 (trafikförsörjningsplaner)1. utskottet2. 3 (m)Votering:219 för utskottet66 för res. 364 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 136 s, 21 c, 19 fp, 19 v, 15 mp, 9 kdFör res. 3: 66 mFrånvarande: 25 s, 14 m, 6 c, 7 fp, 3 v, 3 mp, 6 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.TU4 Nollvisionen och det trafiksäkra samhälletMom. 2 (kostnader för innehav av tyngre fordon)1. utskottet2. 1 (m)Votering:218 för utskottet66 för res. 165 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 20 c, 19 fp, 18 v, 15 mp, 9 kdFör res. 1: 66 mFrånvarande: 24 s, 14 m, 7 c, 7 fp, 4 v, 3 mp, 6 kdMom. 5 (nuvarande trafiksäkerhetspolitiska mål m.m.)1. utskottet2. 2 (mp)Votering:271 för utskottet15 för res. 263 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 66 m, 21 c, 19 fp, 19 v, 9 kdFör res. 2: 15 mpFrånvarande: 24 s, 14 m, 6 c, 7 fp, 3 v, 3 mp, 6 kdMom. 38 (tillståndskrav för vägtransporter av farligtgods m.m.)1. utskottet2. 10 (mp)Votering:Kammaren biföll utskottets hemställan genom upp-resning.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.BeslutPå förslag av förste vice talmannen medgav kam-maren att återstående ärenden på dagens föredrag-ningslista fick avgöras i ett sammanhang efter avslu-tad debatt.12 § Jordbruk m.m.FöredrogsJustitieutskottets betänkande 1997/98:JuU3Jordbruk m.m.Anf. 110 ():Herr talman! I jordbruksutskottets betänkande nr 3behandlas hela 56 motionsyrkanden från den allmän-na motionstiden . Det kan tyckas litet märk-ligt att vi först , när vi skrivit nya motioner, behand-lar de här. Många av de här förslagen kommer av alltatt döma att ventileras under kommande år.Motionerna rör väldigt viktiga jordbrukspolitiskafrågor. De rör reformeringen av EU:s gemensammajordbrukspolitik. De rör mjölkkvoter och en hel radandra frågor.När det gäller EU:s gemensamma jordbrukspolitikär vi förhoppningsvis överens om att en reformeringav politiken behöver ske. Vad som i det samman-hanget, menar vi moderater, är väldigt viktigt är attjordbrukspolitiken även framöver blir gemensam. Jagsäger detta, herr talman, av det skälet att det nu kom-mer att bli fråga om att steg för steg minska jord-brukspolitikens ekonomiska andel av EU-budgeten.Med anledning av den debatten är det en del de-battörer, inte minst i andra EU-länder, som talar omatt man kan tänka sig att renationalisera jordbruks-politiken. Med renationalisering menar man att deenskilda EU-staterna själva skall få ta ställning tillden inhemska jordbrukspolitiken i större utsträckningän man gör i dag.Vi moderater säger ett bestämt nej till en sådanförändring. Vi gör det av det tunga skälet att konkur-rensen mellan EU-länderna då återigen skulle sned-vridas, utöver den snedvridning som vi redan harberoende på att kostnaderna i EU-länderna är olika.Detta gäller inte minst i där man kan konsta-tera att kostnaderna i produktionen är högre än i deflesta andra EU-länder. Det leder till en snedvridningav konkurrensen. Det menar vi är väldigt olyckligt.Den andra farhågan är att man, om man inför enmer nationell jordbrukspolitik, skulle få nya subven-tioner i de enskilda EU-länderna. Då skulle mansnedvrida konkurrensen även den vägen.Jag hoppas att i den här debatten få ett besked frånsamtliga partiers företrädare om att man accepterarden linje och den synpunkt vi har i det här samman-hanget. Jag förutsätter att vi kan vara eniga om deninriktningen.Vi vet att sysselsättningen i jordbruksnäringen ärmycket viktig och att man i stora delar av vårt land ärväldigt beroende av denna näring. Om vi inte lyckasatt skapa mer konkurrens på lika villkor är riskenväldigt stor att vi tappar produktion och sysselsätt-ning, och det skulle slå hårt mot just de regioner som har stora andelar jordbruk när det gäller det totalanäringslivet.Vi moderater ser EU-medlemskapet som positivt.Det öppnar i sig möjligheterna för konkurrens pårimligt lika villkor. Trots att marknaden nu är öppenoch trots att vi har betydligt bättre möjligheter i Sve-rige att exportera livsmedel, har man inte fullt ut kun-nat utnyttja den möjligheten. Visserligen har exportenökat, och detta från en mycket låg nivå och om manräknar i procent blir ökningen ganska betydande. Meni mängd har man inte nått de nivåer som man hadehoppats på. Här har vi en jätteutmaning inför framti-den. Vi politiker kan hjälpa till att skapa de bättreförutsättningar som skulle leda till en ökning av pro-duktionen i , vilket också skulle bidra till ökadsysselsättning.Lantbrukets konkurrenskraft har som jag tidigaresade skadats litet grand av snedvridande kostnader.Det finns bl.a. en mycket snedvridande kostnad, ochdet är miljöavgifterna i jordbruket. Vi har avgett enreservation, nr 4, som gäller detta. Vi vill att manskall utvärdera miljömotivet för mineralgödselskatter,eller handelsgödselskatter som de flesta kallar demför.Det finns inget sakligt underlag som motiverardessa avgifter. När vi inte kan få gehör för att minskaeller avskaffa dem är det väldigt viktigt att vi får entotal uppställning för att man skall utvärdera motivetför dessa skatter. Det är ganska märkligt att samtligapartier inte ens är beredda att ta reda på sanningenbakom detta, och det beklagar jag djupt. Jag hoppasockså att mina meddebattörer är beredda att ge sin synpå saken.Man kan inte i någon stor utsträckning härledaurlakningen till handelsgödsel. Urlakningen kan i vissmån komma från naturgödsel, men de stora utsläppenkommer från luften genom nedfallet. Detta hamnar dåpå marken och - dvs.från oktober månad fram - rinnerallt det som kommer från luften genom marken ut tillhav och vattendrag. Det skall vi väl i alla fall intebeskylla jordbruket för.Detta är ett exempel på hur viktigt det är att mantar reda på fakta innan man går ut i en allmän debatt.Den allmänna debatten har inte den inriktningen, utanman talar om att jordbruket är en storsyndabock i sammanhanget. Jag tycker att detta ärorättfärdigt. Jag hoppas verkligen att de som represen-terar andra partier här i kammaren är beredda attmedverka till att det blir en utvärde-ring.Vi har avgett en annan reservation, reservation nr1, där vi tar upp etablerings- och servicemöjligheternapå landsbygden. Det gäller boendet och de regler somskapar hinder i dessa sammanhang. Där är vi bereddaatt ställa vissa krav, vilket vi också framhåller i reser-vationen. Det gäller det familjepolitiska området - dethar inte med jordbrukspolitik att göra - som också harbetydelse för landsbygdens utveckling och möjlighe-terna att bo kvar på landsbygden. Vi tar upp den nyatekniken, inte minst inom dataområdet. Den har öpp-nat nya vägar för landsbygden. Det borde man utnytt-ja bättre än vad man har gjort . Det förs endebatt om bilkostnaderna. Bilen är ett måste på lands-bygden. Mot den bakgrunden borde man se bilen somen möjlighet att förbättra för landsbygdsborna, och dåär bensinpriserna och övriga bilkostnader för höga.Jag vill bara påpeka att detta har stor betydelse förlandsbygdens utveckling.De areella näringarna - jorden och skogen - utgörgrunden för verksamheten på landsbygden. Det ärdärför av helt avgörande betydelse för landsbygdensframtid hur utvecklingen blir inom dessa områden. Enmålsättning för det svenska skogsbruket är att väsent-ligt försöka att öka förädlingsgraden av skogsråvaror.På det sättet skapas ny sysselsättning och mer inkoms-ter till landsbygden. Vi ser detta som väldigt viktigt.Vi talar också om att man skall stärka familjejord-bruket. Trots dagens jordbrukspolitik med ökad ef-fektivisering och ökade storleksrationaliseringarmåste man ändå se till att människor som har ett litetjordbruk kan få annan sysselsättning för att kunna bokvar och verka på de små jordbruken.Jag vill också poängtera vikten och betydelsen avatt man slår vakt om det enskilda ägandet. Äganderät-ten är oerhört viktig i detta sammanhang. Inte minst iden kommande debatten om miljö måste det vara enrimlig utgångspunkt att de som äger och brukar markoch som drabbas av intrång också får full ersättningför dessa intrång.Jag hoppas få svar på de frågor som jag har ställt.Det gäller främst detta med renationalisering av jord-brukspolitiken och det gäller också kostnaderna ochkonkurrensneutraliteten som är så viktig. Här måste vita vårt ansvar för att skapa de bästa möjligheterna försvenskt jordbruk och skogsbruk. Man skall få jobbapå samma villkor. Det vore intressant om man i denhär debatten tog upp dessa frågeställningar.Till sist vill jag yrka bifall till reservation nr 1 ibetänkandet.Anf. 111 ():Herr talman! Det här betänkandet behandlar precissom det har sagts en uppsamling av motioner. Mångaav de frågor som berörs i motionerna kommer att tasupp i andra sammanhang under detta . Detgäller t.ex. frågan om EU:s jordbrukspolitik. Rege-ringen har aviserat en proposition under våren 1998.Därför avser jag inte att nu diskutera CAP. Den debat-ten kan vi spara till dess att propositionen läggs fram.Det finns inte heller några reservationer till just denpunkten i betänkandet. Vi i utskottet var överens omatt den debatten skulle vi spara, och då tycker jag attvi skall göra det.Det finns också andra frågor som kommer att tasupp och som har synpunkter på. Dethandlar framför allt om bekämpningsmedel. På detområdet sker det en miljökatastrof beroende pådet konventionella lantbruket. Det finns gifter igrundvattnet och i dricksvattnet. De består av be-kämpningsmedel som har förbjudits för länge sedan.Det kommer studier som visar att den biologiskamångfalden förändras dramatiskt i jordbrukslandska-pet. Man har gjort studier i där man konkrethar tittat på hur den biologiska mångfalden har ut-vecklats. Det är nu som vi står inför en tyst vår. Detsom skrev som varingenting jämfört med hur det är . Jag hoppas såsmåningom kunna presentera dessa siffror mer utför-ligt t.ex. i en interpellation. Det rör sig om dramatiskasiffror.Även i kan vi se exempel på detta. Antaletfågelarter som är knutna till jordbrukslandskapetminskar starkt. Det beror alltså på att det råder enakut giftsituation där man slår ut hela ekosystem.Man kan säga att vårt konventionella lantbrukhåller på att utvecklas till en odlingsöken. Att tala ombiologisk mångfald när det gäller åker i ärinte riktigt relevant längre. Detta måste vi börja ta påallvar. Det konventionella lantbruket är icke ekolo-giskt hållbart. Vi måste komma ifrån gifthanteringen.Vi menar därför att det är mycket beklämmandeatt vi inte har klarat det mål som fanns när det gällerminskningen av bekämpningsmedel. Dessutom ärberäkningsgrunden, som vi också har framfört vidmånga tillfällen, där man bara ser på antal kilon fel-aktig. Man måste se på det antal doser som sprids.De nya bekämpningsmedel som finns , de s.k.lågdospreparaten är oerhört obehagliga. De är nämli-gen höggiftiga. Det behövs en mycket, mycket litenmängd för att uppnå samma effekt som de gamlakemikalierna gav tidigare med betydligt större mäng-der. De är också mycket svåra att finna när de brytsned. Här har kemikalieindustrin inte varit särskiltbenägen att hjälpa till med att ta fram analysmetoder.Men börjar man finna nedbrytningsprodukter - detvanligaste bekämpningsmedlet Roundup - i bådeytvatten och dricksvatten. Detta måste också tas påallvar. Som sagt är det konventionella giftjordbruketicke ekologiskt hållbart. Vi lämnar efter oss en gigan-tisk miljöskuld.Det här är alltså frågor som vi också kommer attåterkomma till i och med den proposition som rege-ringen alldeles har lagt fram, i vilken detta tasupp. Den heter hållbart fiske och jordbruk och tar upphur vi skall hantera gifterna . Jag är be-klämd över att det inte finns en större samsyn om attvi måste finna en avvecklingsplan för det konventio-nella lantbruket. Vi kan inte fortsätta på det här sättet.Vi vet att vi lämnar efter oss en giftskuld. Vi kan inteacceptera att det sker, tycker Miljöpartiet.I detta betänkande har vi också tagit upp en dis-kussion om de gamla lantraserna. Också detta kom-mer vi att återkomma till. Vi har väckt en ny motionom dem nu under allmänna motionstiden. Det finnsvissa regler som gynnar bevarandet av lantraser-na, medan andra tyvärr går åt det andra hållet. Det jagdå framför allt tänker på är fördelningen av mjölkkvo-ter. är det så att om man vill starta en ny besätt-ning med t.ex. fjällkor eller rödkulla, har man ingenmöjlighet att söka mjölkkvot på något annat sätt änalla andra människor som vill producera mjölk. Dettainnebär att man i vissa fall kan ha mycket svårt att fåen mjölkkvot om man vill starta nytt. Det kan ocksåvara mycket svårt att få den mjölkkvot man behöverför den ökning av det antal djur som man har inom enhotad ras och där man jobbar aktivt med bevarandet.På det här sättet kan mjölkkvotstilldelningen faktiskthämma bevarandet av de hotade raserna. Det gällerframför allt fjällkor men även rödkulla. Det finnsmånga fjällkobönder som hör av sig, vilka harmycket problem med detta. De vill föröka raserna ochse till att det finns fler fjällkor kvar inför framtiden.Men de kan inte, därför att de får inte den mjölk-kvotstilldelning som behövs. Därför menar vi att detmåste finnas en liten kvot avsatt av den nationellamjölkkvoten som går till dem som vill föröka de ho-tade lantraserna. Detta måste till om vi inte skall mis-sa det tillfälle som finns . Det finns nämligen ettlitet stöd för bevarande av gamla lantraser, eftersomvi har ett mjölkkvotssystem som inte hänger med.Vi har i detta betänkande också en reservationsom handlar om fäbodbruket. Detta handlar också omproblem med EU. EU har skapat regler som försvårarfäbodbruket. Vi är ju överens om att vi vill bevarafäbodbruket. Här måste vi finna lösningar. EU:s reg-ler får inte vara så stelbent formulerade att de faktisktgör det omöjligt att bedriva ett fäbodbruk i Sverige.Vi menar att det är viktigt att fäbodbruket utvecklasoch bevaras, dels därför att de har många av de gamlalantraserna, dels därför att det är ett ekologiskt håll-bart lantbruk som fungerar. Än så länge har vi ettkonventionellt lantbruk som baserar sig på s.k. skug-garealer, dvs. att det i andra länder, framför allt i , odlas en massa proteinfoder till våra djur. Mende här djuren klarar sig på det bete som finns i Sveri-ge och ger också en mycket bra produkt, en mjölksom ofta är väldigt fet. Den är dessutom intressantdärför att den innehåller många proteiner som gör attden är bra för ystning. Vi måste finna ett system föratt bevara de fäbodbruk som finns i dag.Jag måste kommentera något av det som modera-terna framför här. Det är mycket intressant att höra attdet inte är jordbruket utan det som finns i luften somorsakar kväveläckagen. funderar man: Vadär det som finns i luften? Jo, det är faktiskt trafikensom står för luftföroreningarna. fårman höra att vi måste underlätta för trafiken, se till attbensinen inte är så dyr och göra det lättare att ha bil iSverige. Detta är ju märkligt.