prot · GL0947 · 1997-12-15 00:00:00 — Vi konstaterar att detta sparar pengar ilandstingen, men det avgörande för vårt ställningsta-gande är möjligheten att få vårdas hemma av en näraanhörig, inte minst i livets slutskede.Fru talman! Med detta yrkar jag för tids vinnandeendast bifall till reservationerna 3, 5, 6 och 7. Själv-fallet står jag bakom alla de reservationer där Folk-partiet finns med.Anf. 4 () replik:Fru talman! Det är ganska intressant att lyssna tillSigge Godins argumentation. Han ser inte några möj-ligheter med den förändring som gäller möjlighetertill ökad samverkan som vi kommer att debatte-ra. Han ser bara en part i den samverkan, som skallstå för alla kostnader, nämligen försäkringskassan.Men i samarbetet finns faktiskt försäkringskassa,landsting, kommuner och även Arbetsmarknadsstyrel-sen samt . I alla dessa funktio-ner finns en del medel till förfogande för att kortarehabiliteringstiderna. Respektive medel skall ocksåanvändas till detta. Vad vi har att diskutera i vårtutskott är naturligtvis bara pengar.Jag vill fråga om man är beredd attalltid ha ett överuttag av socialförsäkringsavgifter.Tydligen accepterar med stor tacksamhetdetta överuttag, och tänker för framtiden utnyttja dethela på det viset. Eller hur har tänkt sigdet hela om vi nu får ordning på socialförsäkringsav-gifterna, så att man tar ut vad man behöver till sjuk-försäkringarna och inte något mer, som man gör ?Vi är kritiska från sida till regeringenssätt att ta ut sjukförsäkringsavgifterna. Vi vet att degår till andra åtaganden. De åtagandena försvinner juinte även om man ser till att förändra utgiftsuttaget.Som jag sade i mitt anförande ser vi i Centerpartietmöjligheterna till ett arbetgivaruttag som ser ut som , men med delar som kan användas till de nyapensionerna. Där finns alltså inget utrymme.Anf. 5 () replik:Fru talman! Först och främst skall jag beröra . Där säger att man inte ser någraproblem. Det finns alltså en majoritet i utskottet föratt lösa problemet. Jag frågar mig verkligen hur detkan komma sig att man inom helt frankt nuhar ändrat sig. Det är nämligen inte som säger - vi talar inte om något överskott i sjuk-försäkringarna som skall användas. Vi talar om deinbesparade sjukpenningmedlen, !Om man inte kortar tiden som människor uppbärsjukpenning får man naturligtvis inte loss de härpengarna. Genom att korta vårdköerna löser man detproblemet, och sparar pengar på det ena kontot somgår att använda till att ytterligare korta sjukvårdsköer-na.Det kan inte vara så svårt att förstå det här! Dethar inte att göra med något överskott i sjukförsäkring-en. Det handlar i stället om att använda pengarna ochaktivera sjukpenningmedlen, som säger.Det trodde jag att också tyckte, eftersom manenligt TT-meddelandet tydligen gjorde det.Anf. 6 () replik:Fru talman! Jag trodde inte att var såovan vid utskottsarbete att han trodde att utskottetsitter och behandlar TT-meddelanden som dessutombygger på en något grumlig intervju. Vi från Centernhar i utskottet behandlat vår motion. Där kräver vi ettpermanentande av de samverkansavtal som har upp-rättats i form av s.k. FINSAM-försök eller liknandesamt en utvidgning av det hela. Detta skall ges rege-ringen till känna. Vi har fått igenom vårt motionsför-slag, och jag tycker att det är det som vi skall behand-la.En journalist har i en intervju frågat om saker.Tydligen var han inte riktigt på det klara med hurfrågorna skulle ställas och hur han skulle värderasvaren. Detta kan inte ligga som grund för ett utskott-sarbete.Centerpartiet står fast vid sin motion. Vi center-partister är glada över att ha fått den bifallen och attarbetet kommer att kunna påbörjas . Vifäster naturligtvis stor vikt vid att köerna till sjukvår-den kommer att kunna kortas. Men vi har ännu intetagit ställning till hur de inbesparade medlen kommeratt kunna användas. Låt oss först avvakta! Det tar tidinnan avtal har slutits och folk har kommit i gång medett sådant här samverkansavtal och fått det att verka.Vi får se vilket resultat som kommer fram.FINSAM-försöken var inte alldeles entydiga. Detfanns områden där de inte gav så stora vinster. Men vivet att detta kommer att ge vinster på de flesta områ-den om det kommer i gång på ett bra sätt. Dessavinster kommer naturligtvis att kunna genereras vida-re i sjukvården till hjälp för att ökarehabiliteringsinsatsen.Anf. 7 () replik:Fru talman! kan bara svara ja el-ler nej. Delar uppfattningatt inbesparade sjukpenningmedel skall användas föratt korta köerna i vården?614 miljoner kronor - det är rehabiliteringspeng-arna, som jag tycker skall användas också till andrasaker än att korta köerna. Vi kan dela upp pengarnapå antalet landsting så ser vi genast att det inte blir såhemskt många kronor. Det kommer inte att få deneffekt som tycker är viktig. Det kan låta påmig som att detta är matematik, men det är inte någonmatematik alls! Det handlar i stället om synen påsjuka människor. Skall de - inklusive socialdemokra-tiska landstingspolitiker som också står i köerna - ståi jättelånga köer och vänta när man kan effektiviseravården genom att använda inbesparade medel i sjuk-penningen?Tycker ni i att det är en rimlig modellborde ni svara ja, men säger ni nej. Jag förstårinte av vilken anledning ni säger nej. Det här harnämligen inte att göra med överskotten i sjukförsäk-ringen, . Det har inte att göra medegenavgifter eller arbetsgivaravgifter till sjukförsäk-ringen. Det handlar om de inbesparade medel som vikan få fram. Köerna i vården måste kortas.Anf. 8 ():Fru talman! De övergripande målen för Vänster-partiets politik är att få människor i arbete och på detsättet upprätthålla en god välfärd. ser vi fleraexempel på hur den stora arbetslösheten och hur be-sparingar inom t.ex. socialförsäkringarna och i verk-samheter ute i kommuner och landsting starkt hotarvälfärden. Detta har också fått betydelse för de frågorsom vi skall diskutera här under utgiftsområde10.Vänsterpartiet lämnar därför omfattande förslagbåde i sin budgetmotion och i sina arbetsmarknads-politiska motioner för att minska arbetslösheten. Ar-bete åt alla - det är grunden i välfärdsbygget.Det är nödvändigt att se över och för-bättra de sociala systemen. Det är därför viktigt attställa upp mål, och att arbeta med systemen så att deomfördelar resurser och minskar inkomstklyftorna. Vimåste ha ett system som bidrar till ökad jämställdhet.Vi måste ha ett system som är stabilt, och ett systemsom framför allt omfattar alla. Ingen skall lämnasutanför. Det är också viktigt att inkomstbortfallsprin-cipen inte gröps ur.Det finns kritik att rikta mot att de här målsätt-ningarna inte uppfylls . Sänkta nivåer i socialför-säkringarna och införande av karensdag har direktmotverkat målet om att utjämna inkomster. Storagrupper anser sig t.ex. inte ha råd att vara sjuka.Det faktum att kvinnor påverkas mer negativt avbesparingarna i transfereringssystemen gör att denutvecklingen är ohållbar i ett jämställdhetsperspektiv.Att ersättningsnivåerna nu höjs till ser vi iVänsterpartiet som ett steg på rätt väg. Vi kommer attunder nästa mandatperiod jobba för att öka nivåernaytterligare.Efter vad jag förstår av den interpellationsdebattsom jag och förde för någonvecka sedan kommer inte höjningen till att fi-nansieras med ändring av den sjukpenninggrundandeinkomsten.Jag tycker att det i och för sig är bra eftersom vihar framfört kritik mot den inställningen, precis somLO har gjort. kan ju också höjningen bli en reellhöjning.Men inställer sig ju frågan: Var har nihittat de här pengarna? Det var ju trots allt nästan 1miljard det var frågan om. Jag hoppas att någon före-trädare för Socialdemokraterna kan svara på fråganlängre fram i debatten.Stabila system skapar trovärdighet. Under 90-talethar vi egentligen upplevt den raka motsatsen. Bespa-ringar och ändrade regler har skapat osäkerhet hosmånga människor. Det har varit svårt att planera sinekonomi, och det har blivit svårt att planera sin fram-tid. Att korttidsanställda eller s.k. dag-från-dag-anställda får lägre, och i vissa fall ingen, sjukersätt-ning vid sjukdom är ett tydligt exempel på att försäk-ringen inte omfattar alla.Den höga arbetslösheten gör också att kvalifika-tionskrav till a-kassa och sjukförsäkring upplevs somouppnåeliga för dem som har svårt att få fotfäste påarbetsmarknaden. Det handlar i första hand om våraungdomar. Det här problemet kan egentligen aldrigriktigt lösas om vi inte får fler människor i arbete.Vi behöver också system som har till målsättningatt sätta människan i centrum, där helhetssyn ochhelhetslösningar råder. Vi står därför bakom deskrivningar som finns i betänkandet angående fördju-pad samverkan på rehabiliteringsområdet. Vi ser dettasom en utveckling av de positiva inslag som försökeninom ramen för FINSAM gav upphov till. Ett mycketviktigt inslag är nu att samverkan skall permanentasoch inte längre drivas i termer av projekt eller liknan-de.Vänsterpartiets utgångspunkt i de här diskussio-nerna har varit att just sätta individen i centrum. Vihar velat komma ifrån den väldigtkränkande behandling som det innebär att bli slussadmellan olika myndigheter. Vi måste också kommabort från långa handläggningstider. Det är viktigt medsnabba insatser, dels av ekonomiska skäl för denenskilde, dels för att motivera åtgärder för att snabbtkunna komma tillbaka till ett aktivt liv.Det har pratats om ekonomiska vinster i de härsammanhangen, och det är absolut inte oviktigt. Menminst lika viktigt är ju att riva barriärer mellan myn-digheter för att få en större samsyn. Man kan nästansäga att det är en förutsättning för att någon gångkomma åt de ekonomiska vinsterna.Jag skall ta upp en annan fråga som inte ligger in-om utgiftsområde 10, utan som ligger utanför stats-budgeten. Det gäller reduceringen av det särskildagrundavdraget för förtidspensionärer som också hararbetsskadelivränta. Vi gick emot det här förslaget närdet behandlades i finansutskottet. För att anknyta tillvad jag tidigare sade om att systemen måste varastabila och inte ändras från till ett annat, tyckerjag att det här är ett paradexempel på hur det inte börgå till.Genomförs den här förändringen kommer drygt9 000 hushåll att få en sänkning av inkomsten medhögst . 20 000 hushåll får en sänkning från1 och . 2 000 hushåll fåren sänkning . De här siffrornabygger på material som har tagitfram.Precis det som inträffade med efterlevandepensio-nen för änkorna håller nu på att segla upp för en nygrupp. Förtidspensionärerna har varit överkompense-rade tidigare säger man från socialdemokratiskt håll.Låt så vara, men ge i alla fall de här människorna enrimlig chans och en rimlig tid att anpassa sig till nyaförutsättningar! Sedan var det väl också meningen attdet särskilda grundavdraget, i och med pensionsupp-görelsen, skulle fasas ut från år 2000.Vänsterpartiet har två reservationer när det gällerarbetskadeförsäkringen. Vi är kritiska till den skärp-ning som gjordes av arbetsskadebegreppet. Därför tarvi i en reservation upp vad det betytt för t.ex. kvinnormed belastningsskador. Vi tar också upp elöverkäns-ligheten, som vi tycker skall kunna erkännas som enarbetsskada.Fru talman! När det gäller de frågor som omskrivsi vårt särskilda yttrande tänkte jag ta upp några. Vihar nog inte tid med alla. Det gäller bl.a. situationenpå försäkringskassorna. JO har ju påpekat att kassornahar ett högt och ökande antal handläggningsfel. Denenskildes rättssäkerhet är i fara. Detta måste vi ta påfullaste allvar. Det är en lång rad regeländringar somhar trätt i kraft . Dessutom har tidenmellan att vi fattat beslut här i kammaren till dess attbesluten skall verkställas ute på kassorna varit allde-les för kort. Det har också varit uppe till diskussion iutskottet.Dessutom kommer ytterligare drygt160 000 nya ärenden att behöva handläggas på kas-sorna i och med att vi förkortar sjuklöneperioden.Detta i kombination med besparingskraven gör attsituationen är nästan ohållbar. har en majoritetbestående av Socialdemokraterna och beslu-tat att ge ytterligare resurser till kassorna. I principtycker Vänstern att det är bra att kassorna får merpengar. Vi tyckte bara att det gjordes på fel sätt. Vihar varit kritiska till att pengarna togs från nödvändi-ga insatser till rehabilitering och samverkan.I budgetalternativ har vi därför fö-reslagit ytterligare till kassornaoch ytterligare till rehabilite-ringsarbete.När det gäller sjuklöneperioden fick vi till slut enåtergång till 14 dagars sjuklöneperiod. Men trotssmåföretagarförsäkring och trots särskilt högrisk-skydd är vi i Vänstern rädda för att sjuklöneperiodenäven i den här bantade formen skall leda till att män-niskor kan stängas ute från arbetsmarknaden. Riskenhar naturligtvis minskat, men den är inte borta. Jag ärav den uppfattningen att vi har ett arbets-marknadens a- och b-lag. Jag tror att vi måste vidtaytterligare åtgärder för att komma till rätta med detta.Vi tänker därför återupprepa vårt krav att de allraminsta företagen skall fråntas kravet på att betalasjuklön. Företag med högst tio anställda skall intebehöva betala sjuklön. Detta kostar statskassan ca 700miljoner kronor. Det finansierar vi inom ramen förvårt budgetalternativ. Vi gör det bl.a. genom att visätter ett tak på den föreslagna nedsättningen av ar-betsgivaravgiften som finns redan i dag.Fru talman! vill jag säga något om in-täktssidan. Det gäller de allmänna egenavgifterna somnu kommer att döpas om till allmänna pensionsavgif-ter. Vi i är av princip kritiska till kon-struktionen med allmänna egenavgifter. Vi anser attde är fördelningspolitiskt orättvisa, och framför allttar de bort många viktiga skatteintäkter för kommuneroch landsting. har man föreslagit en höjning med1 % fr.o.m. nyår, från till . Vi kommeratt säga nej till det. Vi går inte med på den höjningen.På så sätt kommer människor med lägre inkomster attslippa ytterligare pålagor. På så sätt kommer kom-mun- och landstingssektorn att få ytterligare två ochen halv miljard kronor.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 11, re-servation 42 och reservation 43.Anf. 9 () replik:Fru talman! Jag ställde en enda fråga till MarieEngström i min inledning. Den handlar om FINSAMoch hur man skall finansiera den samverkan. Vi skallriva barriärerna för att komma åt pengarna, sägerMarie . Exakt så är det. Vi skall samverkaöver hela den här fronten för att göra det möjligt attkorta sjukhusköer, öka rehabiliteringen osv. Då ärmin fråga: Varför har ändrat uppfatt-ning från Sjuk- och arbetsskadekommittén till ?Där var vi överens. Det är snarare så att Folkpar-tiet har närmat sig den linje som hade iden utredningen. Varför har ni en annan uppfattning ? Varför vill ni inte använda sjukpenningpengarnaför att göra det möjligt att riva barriärerna?Anf. 10 () replik:Fru talman! frågar om vi har frångåttvåra tidigare idéer. satt inte jag i Sjuk- och arbets-skadekommittén, och är det socialförsäkringsut-skottet som debatterar ett betänkande.När det gäller pengar till samverkan kan Vänster-partiet i det här läget inte ställa upp på den reservationsom har tillsammans med andra partier därdet bl.a. står att skall ha full beslu-tanderätt över sjukpenningsanslaget.Vänsterpartiet tycker däremot att det är bra att derehabiliteringsanslag som finns nu kan användas tillsamverkansprojekt. I våra budgetförslag har vi sett tillatt det finns ett ganska gott utrymme hos både kom-muner och landsting att kunna gå in med medel tilljust den här typen av samverkansarbete.Anf. 11 () replik:Fru talman! Vi vet att landstingen har underskottoch att de inte ens blir hjälpta av de s.k. Perssonpeng-arna, så det är liksom ingen lösning. Som jag sade tillKarin löses inte problemet genom att manfördelar i rehabiliteringsmedel.Marie brukar vara väl påläst och vetalltid vad har tyckt. Ni harfaktiskt tyckt att det gick att använda de här medlen -genom att spara på sjukpenningkontot kan de använ-das. Det handlar då om att förhandla med landstingenom att korta köerna och att rehabilitera fler. Medlenskall hanteras på ett sådant sätt att de får de effektersom socialförsäkringsutskottet och riksdagmenar att de skall få.Fortfarande undrar jag: Varför har ni ändrat er?Vad finns det för skäl till det? Vi har ju tidigare haftsamma uppfattning i frågan.Anf. 12 () replik:Fru talman! Den största vinsten med att vi nu infören samverkan är att barriären mellan olika myndighe-ter rivs för att på det sättet kunna få en ekonomiskvinst. Jag tror att själv sade i sitt hu-vudanförande att principen är att det egentligen inteskall kosta någonting. Där tror jag att jag är överens.Jag tror inte alls att vi i har ändratåsikt. Det är bara så att jag inte kan ställa upp på attförsäkringskassorna skall få full beslutanderätt översjukpenninganslaget. Jag är rädd för att det på siktkan dränera sjukförsäkringen. Vi har ju många viktigareformer framför oss bl.a. när det gäller karensdagenoch nivån på sjukförsäkringarna.Anf. 13 ():Fru talman! Debatten tror jag blir mycketintressant. Många ideologiska tankar kommer fram.Det är dessutom många nästan helt olika saker sombehandlas.Innan jag går in på det huvudsakliga innehållet villjag säga något om arbetsmiljön för småpartierna närvi har en så här lång debatt. Vi får nämligen inte ut-rymme för lunch . Detta är allvarligt. Ett parpersoner i är diabetiker. När det är så härlånga debatter måste det, anser jag, finnas möjlighettill lunch.Jag vill så börja med att yrka bifall till reserva-tion 4 avseende mom. 1, reservation 8 avseendemom. 6 och reservation 14 avseende mom. 13.En rättvisare fördelning ger många vinster i ettsamhälle. Det ger människor hopp och en möjlighetatt påverka sina liv. Det ger en bättre miljö, bådesocialt och fysiskt. Det ger en samhällsekonomiskvinst och det spar pengar. Detta får hjulen att snurra.Om de som har det dåligt ställt får litet högreinkomst blir det inte lyxvaror som de köper. I ställetskaffar de sig kanske bättre mat och ett bättre boende.Dit går alltså pengarna. De högavlönade behöver intemera pengar till olika investeringar, sparande, lyxvil-lor på etc. Det är alltså de små människornasom behöver mera pengar.Dagens debatt blir både lång och intressant. Denkommer tydligt att visa var de olika partiernas ideo-logier har sina grundpelare. Liksom EU har ocksåMiljöpartiet sina grundpelare. Det handlar om soli-daritet med människor i vårt eget land och i vår när-het, om solidaritet med människor i andra länder ochom solidaritet med naturen och med framtiden.I dag handlar de tre första debattområdena i hu-vudsak om solidariteten med människor i vårt egetland och om solidariteten med framtiden. Det gällerdå solidariteten med våra äldre, sjuka och handikap-pade, med människor som på olika sätt är utsatta. Hurskall vi skydda dem som hamnar mellan stolarna, somfaller igenom de allt grövre maskorna i skyddsnätet?Där har efter långa debatter och ekono-miska överväganden intagit ståndpunkten att statensövergripande ansvar för t.ex. sjukskrivna, arbetsska-dade och pensionärer, även förtidspensionärer, är attge dessa människor en grundtrygghet - ej att garante-ra människor att leva kvar på sin eventuellt högalevnadsstandard. Eftersom vi i har sam-ma budgetramar som alla andra partier i harvi valt denna form.Miljöpartiets förslag har en bättre fördelningspo-litisk profil och innebär därför bättre förutsättningaratt komma till rätta med de sociala orättvisor somskapats och accentuerats under lågkonjunkturenssvåra år. Huvudtanken är att förbättrade ersättningarför lågavlönade grupper och personer som står utanförnuvarande system skall bekostas genom sänkta er-sättningsnivåer i socialförsäkringssystemen för medel-och högavlönade.Vi i vill att socialförsäkringssystemet,vilket inte på något sätt är så generellt som re-geringen hävdar, framför allt skall utformas mera somett grundskydd. talade också omgrundskyddet. Det är inte så stora avstånd mellaninställningen där och vår inställning.För att ytterligare säkra försörjningen för dem somunder blir beroende av samhälletsskyddsnät gör vi i vårt förslag skillnad mellan demsom blir beroende och dem sombehöver en mera permanent ersättning.Vi anser att det bör införas en ny gemensam statligförsäkring som skall träda in vid långvarig ohälsaeller arbetslöshet. Renodlingen av ohälsoförsäkringenleder enligt vår mening till en ännu kraftigare utslag-ning av människor med blandade medicinska pro-blem, en svag ställning på arbetsmarknaden och kan-ske också sociala problem. En sådan renodling är enteoretisk konstruktion som inte fungerar i praktiken.Miljöpartiets förslag till skatteväxling innebärhögre kostnader för energi. Detta beräknas medföraen höjning av basbeloppet. Kostnaden inom anslagetökar därmed med ochmed för kommande år.Vi skall tänka på hela människans livssituation.Det går inte att dela upp människan i en del som ärsjuk, en del som är arbetslös och en del som har socia-la problem. Regeringens nuvarande inriktning motrenodling som en metod för att reformera socialför-säkringarna avvisar vi. Det innebär bl.a. att vi gåremot regeringens linje att utestänga alltfler från degenerella försäkringarna. I fråga om de kortvarigaförsäkringarna vill vi höja garantinivåerna och ha enhögre procentuell ersättning än vad man nu kommeratt införa. Där vill vi nämligen ha för lågin-komsttagare med en lön på upp till ungefär 13 000 kr.För den överstigande inkomsten gäller endast 40 %.Det blir då en väldigt stark fördelningspolitisk profil.Faktum är att det kostar mindre. Ändå blir det meralikhet för människorna.Människor har både rättigheter och skyldighetergentemot samhället. Rätten till grundtrygghet baseraspå att vi är medlemmar i samhället, inte i första handpå vår position i arbetslivet. Det betyder att ocksåarbetslösa, sjuka och handikappade som inte har möj-lighet att försörja sig skall kunna lita på att de inte blirlämnade utanför. måste alla som har möj-lighet att svara för sin egen försörjning göra det, menvi måste solidariskt hjälpa dem som inte har den härmöjligheten.Genom detta med ett brutet tak sparar vi årligen800 . Därefter blir det enökning . Också sparbeloppet i sjukförsäk-ringen sänker vi, till 6,5 basbelopp. Detta ger ytterli-gare i besparing.Vi reservanter - det gäller reservation 6 avseendemom. 4 och FINSAM - kan inte förstå varför social-demokraterna inte kan ta emot bra förslag från andragruppers eller partiers tankesmedja eller ens tillstyrkatillskyndandet av ett projekt som slagit väl ut. Be-handlingen av FINSAM och SOSAM, vilket dettadock inte handlar om, är ett typiskt exempel. Det harpågått en försöksverksamhet på flera håll i landet. Tillövervägande delen har det varit positiva resultat. Dethar varit ett lyckat samarbete mellan kommuner, häl-so- och sjukvården, och arbetsför-medlingen. Detta redovisas i . Vianser att det skall bli en lag om detta som under enövergångstid fasas in. Det kommer att leda till effek-tivitetsökningar vad gäller administration och för-valtning och det skulle kunna vara verklighet . Man kan inte begära att det skall ske i enhandvändning. Naturligtvis kan de kommuner fortsät-ta som har börjat.Framför allt blir det en personlig vinst för berördamänniskor att inte behöva slussas runt till olika för-valtningar och att kanske slippa utsättas för en-fyrautredningar med allt vad det innebär av andlig stripte-ase. Per kommer att utveckla detta ytterligaremed anledning av motion Sf230.När det gäller arvode för förtidspensionerade isamband med politiska uppdrag tycker vi det är all-varligt att förtidspensionen fasas ut om arvodenaöverstiger . Arvodena är olika i olika kom-muner. Det är tveksamt ur demokratisk synpunkt.Reglerna bör ändras. Om du har ett arbete och ärfritidspolitiker får du uppbära arvode på det som dugör på din fritid plus ersättning för förlorad arbetsin-komst. Det har inte förtidspensionären. Men en för-tidspensionär måste också ha rätt att vara fritidspoliti-ker. Genom att precisera det skulle man kunna få enbra form för och en gräns för tillåtna arvoden. Det ärbara fritiden man tar om man inte är anställd somkommunalråd eller ordförande i en nämnd.