prot · GK0974 · 1997-03-06 00:00:00 — Arbetet inom delegationen för ekologiskomställning, som jag leder, kommer också att påverkautvecklingen.Därmed har jag klargjort att insatserna mot kli-matpåverkan ingalunda kommer att mildras; i självaverket kommer de att intensifieras.Anf. 141 ():Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret. I dethär sammanhanget är vi nog inte lika överens som vivar sist när det gäller vissa frågor.Jag blev utomordentligt konfunderad över svaretoch miljöministerns agerande. Här har vi en proposi-tion om åtgärder mot klimatpåverkan. I den har rege-ringen redovisat . Där framgårklart att var och en av dessa parter skall föra en natio-nell politik, och vidta motsvarande åtgärder, för attmotverka klimatförändringar genom att begränsa sinautsläpp av växthusgaser. Detta har skrivitunder på.Om vi tittar på den skrivelse som vi fick så sentsom för sedan hänvisar miljöministern på s.35 just till det beslut som vi har fattat i riks-dag att vi skall se till att vi stabiliserar utsläppen på1990 års nivå . Det står bl.a. så här på s. 36:För att åtgärda problemen är det av vikt att Sverigeagerar pådrivande i det nationella arbetet, vilket bl.a.omfattar EU:s klimatstrategi.Sedan kommer miljöministern hem från Brysseloch har med sig ett paket där vi skall få öka vårautsläpp helt i strid med , Sveri-ges riksdags beslut, den skrivelse hon lämnade för 14dagar sedan och det riksdagsbeslut som vi har fattat idenna kammare när det gäller koldioxidmålet. Mankan fråga sig hur en minister kan agera på det sättet.Jag är utomordentligt kritisk!Ministern skriver i sitt svar att vi bidrar till respektför koldioxidmålet bl.a. genom att vi själva visarvägen och går först på det här området. Sedan gårmiljöministern och gör raka motsatsen!Jag måste fråga: Är det så att de andra miljömi-nistrarna har satt sig på miljöminister ochförbjudit att fullfölja koldioxidmålet i över-enskommelsen? Har de tagit över den svenska klimat-politiken, eller har försvarat riksdagsbe-slutet i ? Det är en ganska intressant och viktigfråga. Om det är så att har försvarat riks-dagsbeslutet, varför får då rätt att släppa utytterligare koldioxid? Det måste ju finnas någonlogik i resonemanget i de här sammanhangen.Ministern skriver på första sidan att de räknar medatt inleda kärnkraftsavvecklingen utan någon avgö-rande ökning av utsläpppen. Vad ligger i begreppetavgörande ökning av utsläppen? Är det de fem pro-cent som vi nu skall få öka utsläppen med? Är det denicke avgörande ökningen? Det skulle också vara in-tressant att veta.Jag skulle också vilja fråga om miljöministerndelar uppfattning att vi nu i storomfattning skall introducera fossilgas i ge-nom att dra en ledning från till överSverige och därmed själva utnyttja den? Vilken effektskulle det i så fall få på svensk klimatpolitik?Jag har uppfattningen, herr talman, att en i EU skall driva de frågor somSveriges riksdag har fattat beslut om. På miljöområdethar riksdag sagt att klimatfrågan är en av deviktigaste frågorna. Men här agerar miljö-minister i direkt motsatt riktning i . Så får dethelt enkelt inte gå till!Anf. 142 ():Herr talman! Jag skall börja med att tacka miljö-ministern för svaret. Jag tappade nästan andan efterGöte inlägg, men jag skall försöka nyanseradet litet grand. Jag har en del direkta frågor som jagvill ställa till miljöministern efter Götes Jonssonsinlägg och efter det jag skrev i min interpellation.Det finns några frågeställningar som är väldigtotydliga för mig, framför allt när jag läser miljöminis-terns svar. Någon avgörande ökning av utsläppenbehöver vi inte räkna med - vad innebär det? Är deten förändrad inställning jämfört med vad vi tidigarealltid har uttryckt i , nämligen att koldiox-idutsläppen inte skall öka?Kan miljöministern, som miljöministern gjordeunder frågestunden, klart och tydligt uttala att den 5-procentiga ökning som vi nu har till godo i någotslags pott inte kommer att användas? Det vore bra ommiljöministern kunde uttrycka det.När man tittar på det nederländska ordförandeska-pets förslag och de förhandlingar som då fördes, fin-ner man en fotnot där det står om 5-procentiga ökning. Där hänvisas till en förmodadkärnkraftsutfasning. Har man angivit det skälet?Det är egentligen ingen långsiktig konspira-tionstanke när man funderar på vad energiöverens-kommelsen kommer att innebära, eftersom man skallersätta med fossilbränslen i en övergångsperiod. Mankommer ju att få använda sig av dansk kolkraft ochsvenskproducerad oljekondenskraft , vilket naturligtvis kommer att öka koldi-oxidutsläppen. var inne på denna fråga:Står också miljöministern bakom den fossilgasintro-duktion som säger att han och stats-ministern är överens om? Eller är det något slagsgaskomplott bakom ryggen på miljöministern? I så-dana fall skulle jag vilja att miljöministern aktivtstoppade detta vanvett.Man säger inte att det är fossilgasledningar manskall föra genom och förmodligen ocksåkoppla in sig på - inte mensenare, vilket också näringsminister talat om vid en del tillfällen. I stället talar manom naturgas. Förmodligen låter det litet bättre i debat-ten. Jag vädjar till miljöministern att stoppa dettavanvett, och det skulle vara intressant att höra vadmiljöministern har att säga i den frågan.Anf. 143 ():Herr talman! Jag går in i den här debatten trots attjag sitter i och egentligen redan har förtdebatten med . Men det var i ett annatsammanhang.Vi i tycker att det är mycket bra attEU nu äntligen börjar komma till skott och hitta ettsätt för hur man skall reducera utsläppen av koldiox-id, metan och lustgas. Vi hade naturligtvis gärna settatt reduktionsmålet varit tuffare än till år 2005och de . Vi hade också egentligengärna sett att man delat upp gaserna och behandlatlustgas, metan och koldioxid var för sig. Det finnsnämligen vissa länder som har stora utsläpp av metan,t.ex. jordbrukstäta länder som ochBelgien, och där hade man kanske kunnat kräva enstörre reduktion.Men har man gjort som man har gjort. Det ärett första steg, och vi är övertygade om att det i allafall är ett bra första steg. erövrades ju inte på endag, som bekant.Detta handlar egentligen om hur man skall fördelabördan mellan olika länder. Antingen kan man somGöte hävda att EU som union inte skall han-tera frågan utan att den skall ligga på nationell nivå.Eller kan man anse att EU skall samarbeta i det härfallet. Eftersom jag är negativ till EU kan jag säga attjag hyser en viss sympati för som inteanser att unionen skall vara en union utan att varjeland skall hantera detta självt. ser jag förde-lar med att i det här fallet faktiskt hantera frågan i ettsammanhang.Man kan ha många utgångspunkter när det gällerfördelningen av bördor. Om utgångspunkten är attväxthusgaserna skall reduceras till år2005, är det naturligtvis angeläget att de länder som har ett högre utsläpp per capita än vad andraländer har tar en större del av bördan. Det vore lo-giskt, och man kan också se att det där skulle finnasstörre potential att minska utsläppen av dessa växt-husgaser.Det som är intressant för Miljlöpartiet är emeller-tid om kommer att använda sig av den ökningsom man har fått efter att den här modellen använts.Vår bedömning var att det egentligen inte fanns någonstörre anledning att gå emot modellen som sådan. Detfann vi inget skäl till. Vi trodde nämligen inte att detvar möjligt för att komma längre än tillår 2005 och . Det skulle i sådana fallha varit en förutsättning för att göra om bördefördel-ningsmodellen. De som fått äralltså en effekt av bördefördelningsmodellen.I den debatt vi hade i fick jagmycket klarare svar från än hon ger isvaret . Jag hoppas att vill upprepadet som då sades. Från sida är det oer-hört viktigt att det svenska målet ligger fast, dvs. attSveriges utsläpp av t.ex. koldioxid inte skall varahögre än det var 1990 och att det därefterskall minska. Det är väsenligt att veta att de nationellamålen står kvar. ser man över miljömålen ochskall eventuellt revidera dem. Det är vad som sker iAgenda 21-kommittén, där bl.a. sittermed.Nu vill jag fråga: Är det så att målet står kvar ochatt regeringen inte har någon ambition att ändra det?Kommer regeringen, när vi nu ser över dessa mål, attföreslå ett mål som är identiskt med det gamla? Ellerkommer regeringen att vilja ändra koldioxidmålet ochförsämra det, med utgångspunkt från att harfått en ökning på ? I sådana fall stämmer det somde övriga interpellanterna har sagt, nämligen att Sve-rige kommer att utnyttja detta till att öka koldioxidut-släppen. Jag håller med den kd-representant som iEU-nämnden sade att om tänker behålla sittkoldioxidmål hade det varit bättre om hadefått en ökning på mycket , en ökning somvi i så fall inte hade utnyttjat. Det hade ju inneburit attreduktionen i EU totalt hade blivit mer än 10 %.Jag vill ha klara besked, ! Det är härviktigt.Anf. 144 Miljöminister ():Herr talman! Om alla länder hade vidtagit sammaåtgärder som vad beträffar att minska koldi-oxidutsläppen - det gäller att införa koldioxidskatt, setill att man höjer skatter på bensin och drivmedel,satsar på stora investeringsprogram, satsar på forsk-ning och utveckling för att få energisparande och föratt gynna alternativa bränslen - hade vi inte haft någotklimatproblem. Vi har bland de lägsta koldioxidut-släppen inte bara i EU utan i hela . Det är detviktiga. Det skall man komma ihåg. Det ser andraländer faktiskt upp till oss för.Vad är det då som har skett i EU? Inför de globalaklimatförhandlingarna har vi kommit överens 2010 minska utsläppen . Precis somjag sade i mitt svar har man gjort en fördelning mellanolika länder. När den fördelningen har gjorts harordförandelandet tittat på hur stor andel tungindustri vi har, hur stor kolanvändning vi har och hurstora utsläpp i övrigt vi har. Utifrån det har man gjortett förslag. Utifrån det förslaget skulle få enökning med 5 %.Det innebär inte att vi behöver öka utsläppen med5 %. Men om vi hade fått detta förslag av ordföran-den, åkt till EU och sagt att vi inte ville ha ökningenoch att vi tyckte att den skulle tilldelas någon annanhade den tilldelats någon annan. Det handlar faktisktom att fördela rätten till utsläpp inom EU.Moderaterna har talat för en s.k.bubbla. Vi vill ha en så stor del av denna bubbla sommöjligt. Vi har inte kämpat för en större andel avbubblan, men det är en fördel att vi har en andel avbubblan som vi inte utnyttjar.Riksdagens mål står fast. Jag står fast vid riksda-gens mål. Vi skall stabilisera koldioxidutsläppen tillår 2000. Vi skall minska dem . Ingentinghindrar oss från att ha hårdare regler än den prelimi-nära bördefördelningen i EU innebär, tvärtom.Jag tycker att vi skall utnyttja vår del. Vi skall be-hålla den, men avstå från att göra dessa utsläpp. Jagtycker att det både förhandlingstekniskt och sakligthade varit vansinnigt om nu hade avstått frånde och i stället sagt till Storbritannienatt använda dem för att släppa ut mer kol. Det är fak-tiskt det de skulle ha använts till.Sedan vill jag kommentera frågaom korgen för växthusgaser. Det är riktigt. målför koldioxid, metan och dikväveoxid hade egentligenvarit renare, men det var en del i kompromissen. Vityckte att det var väldigt viktigt att vi fick en kom-promiss och att vi fick en överenskommelse i EU, ochdå var vi också beredda att acceptera den s.k. korgen.Slutligen vill jag bara påminna interpellanternaoch speciellt om att den största ochviktigaste utsläppskällan - den som vi har destörsta problemen med när det gäller koldioxidutsläp-pen - är transporterna. partikamraterhar hånat mig här i kammaren för att jag vill ha insat-ser och åtgärder mot de ökade transporterna och dekoldioxidutsläpp som följer av de ökade transporter-na. Jag tycker att de vore glädjande om ifortsättningen ägnade sin klimatenergi åt att vara medoch diskutera hur vi kan minska transportutsläppenoch därmed minska problemen för klimatet i framti-den.Anf. 145 ():Herr talman! Jag tycker i och för sig att bubblan ärbra. Det var vi som kom med bubblan först. Då kriti-serade Socialdemokraterna den, men det är historia.Det intressanta är ju vad man fyller bubblan med. DetAnna säger stämmer inte. Enligt de uppgifter vihar fått gav miljöminister dennaprocentsats därför att han hade uppfattningen att Sve-rige behöver de i och med att Sverigeskall ändra sin energipolitik. Det är ganska klarlagt attdet var på det sättet. Jag vill fråga om detär fel. Har inte miljöminister gjort den for-men av uttalanden?Innan man bestämmer bubblans storlek, AnnaLindh, måste det finnas kontakter mellan den somsnickrar bubblan och dem som finns med i samman-hanget. På vilket sätt skedde de kontakterna från mil-jöministerns sida gentemot den holländske miljömi-nistern i det förberedande arbetet? Hade det kommitklara signaler från till dem som hade ansvaretför att ta fram underlaget inom EU hade man i ställetsett till att bubblan blivit litet mindre. målhade legat kvar också i det internationella perspekti-vet.Miljöministern måste hålla med om att det skullese utomordentligt märkligt ut om , som är ettav de mest industrialiserade länderna, som har legatväl framme när det gäller klimatfrågan, som har drivitfrågan och som också ligger väl till i internationelljämförelse, helt plötsligt skulle svika Rioöverens-kommelsen och FN:s klimatmål och inte vara medoch bidra till minskningen. Resonemanget är full-ständigt ologiskt i detta sammanhang.Det har sagts att utsläppen minskar omSverige tillåts öka sina utsläpp därför att viinte använder vår kvot. Om det är på det sättet skullevi i stället ha begärt . Det resonemanget är hellerinte logiskt.Hur har det varit under förarbetena? Varför haringa klara signaler gått fram till dem som har arbetatmed denna fråga?Jag skulle också vilja säga att det är utomordent-ligt ologiskt att plus , ,och är de som får öka sina utsläpp.Motiven för utsläppsökningen är helt annorlunda förde andra länderna. De finns inget samband mellanmotiven.I resonerar man om beho-vet av att få öka utsläppen i vissa länder. Det gällerframför allt i . Det är de länder där detfinns sociala motiv till detta. Det står ingenting om attde länder som ligger väl framme helt plötsligt skallsläppa sina ambitioner och börja öka utsläppen.Detta är faktiskt internationella signaler från detland som har varit pådrivande i detta sammanhang.Det är nog inte så att vi har hånat närdet gäller vissa skatter. Vad vi har sagt är att miljöfrå-gan inte får bli en förtäckt skattefråga. Det är detregeringen har gjort den till.Jag vill också understryka att det var vi moderatersom först började tala om ekonomiska styrmedel närdet gäller miljöpolitiken. Det var vi som var först.Men vi blev då hånade av bl.a. Socialdemokraterna.Det var vi som ställde de stora kraven när det gälldeatt införa katalysator på bilar och att stimulera justden möjligheten. Detta var en av de främsta åtgärder-na för bättre miljö i . Man måste tolka frågor-na om skatter och avgifter utifrån var de gör bästnytta.Anf. 146 ():Herr talman! Jag vet inte vem jag skall argumente-ra emot, men det är förmodligen miljöministern jagför debatt med. Jag skulle ändå vilja säga till GöteJonsson och till miljöministern att också vi i Folkpar-tiet har blivit hånade för förslag om miljöavgifter. Jagkommer ihåg att redan togupp frågan om miljöavgifter. Då handlade det om attsänka energiförbrukningen. Då blev vi också hånade.Det är rätt intressant att miljöpolitik ligger väldigtnära människor, och det är lätt att ta till sådana meto-der i miljöpolitiken. Jag måste ändå understryka attjag är glad att denna fråga engagerar så oerhörtmånga. Både under frågestunden och här märktes detatt det finns ett stort engagemang runt klimatfrågorna.Det är jättebra.Regeringen och miljöministern säger att vi inteskall använda de . Vi har kommit till enbubbelteknik. Är det så är det ett fantastiskt sätt atttrycka på vad gäller tredje världen och se till att deländer som håller på att utvecklas får möjligheteratt utvecklas och använda den energi som de har till-gång till. Vi kanske t.o.m. kan sälja våra till , miljöministern, så att de kan expandera ochöka sin tillväxt.Jag känner efter denna debatt ändå att utrymmet på5 % innebär ett miljöåtagande från miljöministern. Ärdet så att man tänker öka koldioxidutsläppen genomatt införa en energiintroduktion i landet lovar jag attjaga miljöministern med blåslampa. Det lovar jagmiljöministern och och alla som ärintresserade av detta. Miljöministern har i denna de-batt ändå lovat att man inte skall använda sig av ut-rymmet. De mål som vi har fastslagit i stårfast. Jag förmodar att en regeringsrepresentant stårfast vid det ordet. Därmed kommer jag att återkommatill den här frågan med jämna mellanrum, när energi-propositionen kommer och energiöverenskommelseroch annat skall genomföras.Jag är icke så hoppfull som miljöministern är, menjag hoppas att vi kan föra den här debatten vidare.Anf. 147 ():Herr talman! Det är bra att miljöministern är tyd-lig. Det mål som vi har satt upp gäller. Regeringen harinte för avsikt att ändra det när man nu reviderar må-len.Men vi är inte riktigt där ännu; vi ligger inte rik-tigt nivå. Det skall faktiskt minskas en delinnan vi är där. Det innebär att har en litenväg att gå innan man når målet. Vi måste göra ett jobbpå . Vi måste se till att minska växthusgasut-släppen, vilket innebär att det blir en förbättring äveni . Jag hoppas att vi är lika måna om att det härmålet skall nås och också om att vi sedan skall fortsät-ta att minska växthusgaserna.Det finns mycket som är intressant i debatten.Bl.a. är det intressant att förutsätter att man,för att man skall kunna avveckla kärnkraften, måsteöka koldioxidutsläppen. Jag hoppas att kom-mer att kunna bli ett land som visar att det inte alls ärnödvändigt. Det finns möjligheter, dels genom attspara, dels genom att utnyttja el på ställen där man inte utnyttjar den. Det finns många värmeverksom inte har kraftvärmedelen utbyggd. Detskulle finnas en möjlighet att bygga ut kraftvärme istället för bara värme. Det finns definitivt en potential- man skulle inte behöva öka utsläppen ett dugg. Manutnyttjar bara energin på ett bättre sätt. Jag hoppasoch förmodar att detta också kommer att bli aktuellt.Det är intressant att höra att anser attvi skall vara duktiga själva och inte överlåta till andraatt vara det. Jag hoppas, , att detta kom-mer att bestå. Vi har ofta hört från skall göra miljöinsatserna i och Ryss-land i stället för i . Efter den här debattenförmodar jag att vi aldrig kommer att höra det igen.Vi skall dra vårt strå till stacken, och vi skall inte sägaatt det är bättre om det görs i Ryssland.Det är mycket bra att den här diskussionen kom-mer upp. Jag hoppas också att i det fortsattaarbetet kan driva på, så att målet och ambitionen blirlitet högre än . Detta är nämligen ettallvarligt miljöproblem, och vi kan se att klimatför-ändringarna redan har kommit. Vädret är extremare.Tromberna är större. Det är en ökenutbredning osv.Detta är något som vi kommer att återkomma till, meni det här fallet hoppas jag att det går bra i Kyoto.Lycka till!Anf. 148 ():Herr talman! beklagar man att man kännersig tvingad att gå in i debatten. Jag beklagar att rege-ringen valde att inte göra upp med oss kristdemokra-ter i energipolitiken. Om man hade gjort det hade visluppit den här debatten. Då hade också den oerhört besvärliga sits som hon nu har ochkommer att ha under de närmaste månaderna.Anna sade tidigare att det inte hade varitnågra problem om alla länder hade gjort som Sverige.Men det är ju ingen ursäkt, herr talman, för att Sveri-ge nu med öppna ögon kommer att bryta den klimat-konvention som skrev under i Rio1992.Vi behöver inte göra den här ökningen, säger . Men det här förslaget har väl inte upp-kommit i något lufttomt rum som en idé hos en ordfö-rande? Det har väl förts diskussioner? har juinte motsatt sig det här upplägget. Sedan säger att hon fortfarande har ambitionen att stabilise-ra koldioxidutsläppen för att därefterminska dem. Hon skriver i sitt svar "utan någon avgö-rande ökning av utsläppen." Vi har ännu inte fått svarpå frågan vad hon menar med "avgörande ökning". Vihar tidigare hört energiministern tala om någon drop-pe olja extra i energisystemet.Herr talman! Jag tror att det hade varit bättre förregeringen om man hade valt att öppet redovisa effek-terna av den energiöverenskommelse som ligger.Det hade varit hederligare, och vi hade fått en bättredebatt. Och hade svenska folket på ett lättare sättkunnat delta i den debatten och göra jämförelser. Jagvet ju, herr talman, hur det ligger till och vad somkommer att hända. Vi kommer att ställa av de av-kopplingsbara elpannorna. Det innebär att vi kommeratt öka oljeförbränningen motsvarande . Det är en rätt stor ökning av oljeför-bränningen och därmed koldioxidutsläppen. Det övri-ga kommer i första hand att ersättas med kolimport.Och skall man bygga ut naturgaseneller, som mycket riktigt säger, fossilga-sen. Dessvärre ligger stora dröm omdet storskaliga naturgasprojektet i botten. Han kaninte avhålla sig från att redan avslöja detta. Det är bra.Då får vi en litet hederligare debatt.Det handlar faktiskt om att vi kommer att låsa fastoss i såväl ett kärnkraftssamhälle som ett fossilsam-hälle. Detta kommer att hindra möjligheten att få tilldet ekologiskt uthålliga energisystemet baserat påbiobränslen.Jag funderar faktiskt litet på hur harformulerat sig. Hon försöker att få det attframstå som att det här inte är något absolut. Vikommer inte att behöva använda det här osv. Mendessa faktauppgifter kommer vi inte ifrån. Vi kommeratt öka fossilbränsleanvändningen i . Danmarkkommer att öka den, eftersom man ökar kolförbrän-ningen. Det ingår ju inte i den svenska kvoten, mentotalt sett är det en ökning.Anna fortsätter att hävda att vi skall arbetaför en stabilisering, men det håller inte. Detta är fakta,. De går inte att springa ifrån. Jag bekla-gar att den här situationen har uppstått. Är det intebättre att faktiskt redovisa effekterna och ta den de-batten i stället för att försöka glida omkring och talaom någon oljedroppe mer i systemet? i svaret: "Vi räknar också med att inleda kärn-kraftsavvecklingen utan någon avgörande ökning avutsläppen." Det är inte sant, . Varför re-dovisar hon inte sanningen?Jag hoppas att har tagit till sig rappor-ten Tillståndet i världen. Där beskriver man noggranteffekterna av de ökade koldioxidutsläppen. 149 Miljöminister ():Herr talman! Jag kan börja med ochhans frågor om mina kontakter med den holländskamiljöministern. sade "han", men det ären "hon".Den holländska miljöministern tog hänsyn till tungproduktion, elproduktion och övriga delar, som jagsade i mitt tidigare svar. Principerna diskuterades meningen fördelning mellan länderna. Om ordförandeska-pet i EU hade valt att börja med att förhandla om allaprocentsatser innan man lade fram ett förslag hade vifortfarande inte haft något förslag. Då hade förhand-lingarna fortfarande pågått. I stället valde man attdiskutera den s.k. triptykmodellen, dvs. att man skallutgå från den tunga produktionen, elproduktionen ochövrig konsumtion som princip. Utifrån detta utforma-de ordföranden sitt förslag. Det blev för Sverigesdel, som vi nu alla vet. Och jag hade faktiskt aldrignågon kontakt med min holländska kollega om dessa5 % innan hon lade fram förslaget. Det kan jag garan-tera finns något annat som jag också tycker är vik-tigt - om man verkligen bryr sig om klimatfrågorna.Och det har inte kommit fram i debatten . Detgäller resultatet av EU:s beslut, nämligen att manutöver den här bördefördelningen mellan EU:s länderskall ta fram ett antal gemensamma EU-åtgärder så attvi faktiskt skall nå fram till en reell minskning avkoldioxidutsläppen.Det innebär t.ex. att vi nu äntligen kan få ett ge-nombrott när det gäller koldioxidskatten i ,som vi från svensk sida länge har drivit. Det innebäratt vi äntligen kan få reella diskussioner om hur viskall minska utsläppen från trafiken och transporterna,inte bara i utan också i andra EU-länder.