prot · GK0997 · 1997-04-29 00:00:00 — Det har man nämligen gjort underde . Också en borgerlig regering uppvak-tades vid ett flertal tillfällen av , men denkunde inte gå in på annat sätt än med visst projekt-stöd. Det har också vi gjort med 3 ½ miljon kronor.Det som Venantius gjorde på slutet enligt de uppgiftersom jag har fått var att man ville ha en långsiktiglösning och se till att det fanns en ledning som kanklara det ekonomiska ansvaret.Anf. 38 ():Fru talman! Min följdfråga blir: Avser regeringenatt initiera någon ersättning för den här verksamheten,som ju bevisligen har inneburit väldigt mycket brabehandling? Om verksamheten inte skall fortsätta blirdet ju helt plötsligt ett gap. Det finns ju inte så värstmycket liknande, om någon, behandling i vårt land.Anf. 39 Socialminister ():Fru talman! Jag vet att har strävatefter att kunna försälja en del stora fastigheter ochkanske göra sig av med någon av de stora anläggning-arna för att ändå förhoppningsvis kunna fortsätta. Vifår därför se hur själv tänker hantera denuppkomna situationen. Men när uppvak-tade mig på departementet sade jag att jag anser attdet finns anledning att snabbt skaffa sig en överblicköver vad som händer när det gäller institutionsvårdentotalt sett över landet. Det är ju inte bara dessa hemsom har haft svårt att fylla platserna. Är det så att vikanske för framtiden helt enkelt gör oss av med förmånga institutionsplatser? Och hur behåller man i såfall kompetens och annat? Det är alltså riktigt somChatrine säger, att man behöver se över dettaför att skaffa sig en bild för att kunna planera förframtiden när det gäller institutionsvården.ArbetstidsförkortningAnf. 40 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till arbetsmark-nadsministern om en förkortning av arbetstider, del-ning av jobben och arbetslösheten.Som arbetsmarknadsministern vet ville vi i Miljö-partiet förkorta arbetstiden mycket snabbt från 40timmar , därför att vi tror attdet ger jobb. Men jag har förstått att Socialdemokra-terna är inne på en annan väg, nämligen avtalsvägen,dvs. att arbetsmarknadens parter skall försöka för-handla ned arbetstiden per vecka.Jag menar att detta kan ge en del välfärdsvinster, mendet kommer inte att ge speciellt många jobb.Delar arbetsmarknadsministern min och Miljöpar-tiets syn på detta, att ett stort steg ger jobb men attnågra minuter ger mycket få jobb?Anf. 41 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Frågan om en arbetstidsförkortning ärinte ny. Om man ser tillbaka i historien kan man se attvi har genomfört arbetstidsförkortningar i form avminskad veckoarbetstid, ökad föräldraledighet, ökadsemester, osv. Detta tillsammans med ett par andrafaktorer har sannolikt bidragit till att vi i somett av få länder har kunnat ha full sysselsättning.Huruvida enbart en arbetstidsförkortning ger enmycket stor effekt på arbetsmarknaden i form av flerjobb, därom tvistar de lärde. Jag är inte lika övertygadsom om att så blir fallet.Regeringens uppfattning är att detta i första handär en fråga för parterna, och den diskussionen pågårsom bekant. Innan vi vet vad parterna till slut enar sigom har jag för min del inte mer att säga här och nu.Anf. 42 ():Fru talman! Min fråga var egentligen en helt an-nan. Tror att en minskning avarbetstiden genom attavtalen förändras leder till fler jobb? Inser inte ävenarbetsmarknadsministern att en rejäl minskning avarbetstiden, med låt oss säga pervecka, , ger fler jobb?Delar inte arbetsmarknadsministern det synsättet? Detär detta som jag vill ha svar på. Ger det fler jobb minskar arbetstiden litet åt gången än att ta ettstort steg på en gång? Vilket är bäst?Anf. 43 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Det är sannolikt bäst att minska ar-betstiden ordentligt, men det har en baksida som maninte kan bortse från, vilket jag tycker att BirgerSchlaug gör, nämligen att detta skall betalas. Fråganär då på vilket sätt det skall betalas. Där är vi av denuppfattningen att parterna nu får undersöka om de kananvända en del av det framtida löneutrymmet för attminska arbetstiden. Låt dem ta det ansvaret, så får vise vad som händer.Anf. 44 ():Fru talman! Arbetslösheten är ju jättestor, och härfinns det alltså en möjlighet. Arbetsmarknadsminis-tern delar också uppfattningen att ett stort steg vorebättre för att skapa jobb. Låt oss säga att en arbets-tidsförkortning från 40 ger 200 000 nyajobb - 200 000 människor kommer in på arbetsmark-naden. Då tjänar staten på mins-kade utgifter för a-kassan. Varför inte använda dessapengar för att sänka skatten för låginkomsttagarna, såatt låginkomsttagarna får ungefär lika mycket pengaröver i plånböckerna? Det ger ju jobb. Ni har självasagt att arbetslösheten är det största problemet, ocharbetsmarknadsministern säger att en minskning avarbetstiden med många timmar på en gång skapar flerjobb. Varför gör ni då inte det?Anf. 45 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! , det är faktiskt inte såenkelt. Då skulle vi kunna minska arbetstiden till 20,15 eller och tjäna mycket pengar.Men det klara sambandet finns faktiskt inte. Dessutomkan vi inte använda arbetsmarknadspolitiska pengar,vare sig a-kassepengar eller andra pengar, för attpumpa in dem i företagen för att subventionera enarbetstidsförkortning. Det inser nog även BirgerSchlaug. Vi måste göra detta stegvis, och det måste iförsta hand vara en fråga för parterna. Om de inteklarar detta, låt oss då återkomma till den diskussio-nen.Anf. 46 ():Fru talman! Detta är sannolikt ingen ny fråga. Detvar LO som drev frågan om en arbets-tidsförkortning. Sedan kom TCO, mitt förbund, sedankom , och sedan blev det stoppmed förslaget om sex timmars arbetsdag. Vad händedär egentligen? Nåväl, nu är det så att Miljöpartietgärna hjälper till att försöka hitta konstruktiva idéeroch förslag. Vad säger arbetsmarknadsministern omett samhällskontrakt i gammal Saltsjöbadsanda, ettsamhällskontrakt mellan staten och arbetsmarknadensparter, där statens insats skulle bli att stå för en kraft-fullt sänkt normalarbetstid på engång och en sänkning av egenavgifterna med 50 %och sänkta skatter för dem som har de lägsta lönerna,medan arbetsgivarna skulle ge ytterligare anställning-ar och stå för kompetenshöjande utbildning, och ar-betstagaren i sin tur skulle stå för en större flexibilitetvad avser arbetstiden? Vad säger arbetsmarknadsmi-nistern om det?Anf. 47 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Det är självklart omöjligt för mig atthär och i denna talarstol - rakt över bordet så attsäga - ta ställning till det ena förslaget bättre än detandra, som det verkar vara. Vi har ju en viss bered-ningsprocess i regeringen. Dessutom är jag inte detansvariga statsrådet, utan det är somär det. Därför är det omöjligt för mig att ha synpunk-ter på det ganska långa och komplicerade förslag somEwa nu lade fram.Miljökrav på bilindustrinAnf. 48 ():Fru talman! Jag har en fråga till kommunika-tionsministern. Frågan berör också litet grand nä-ringsministern, eftersom den gäller vår bilindustri.Men ni får gärna lyssna allihop.Det gäller nollvisionen, den fantastiskt bra visionsom vi har satt upp och som handlar om att få nedantalet döda eller svårt skadade i trafiken till noll. Hurskall vi kunna implementera detta även när det gällermiljön och de skador på människor som miljön ger -skador som härrör från avgaser och partiklar från bilaroch lastbilar? Ett sätt kan vara att minska bilarnasenergiförbrukning. Vi vill ju gärna ha en bra ochmodern bilindustri i . Då gäller det att ävenvåra biltillverkare ligger långt framme beträffandebåde forskning och utveckling av motorerna, så attdessa drar litet energi.Kan ministern på något sätt bidra till att påskyndautvecklingen mot en modernare och miljövänligaretrafik ?Anf. 49 Kommunikationsminister ():Fru talman! När det gäller nollvisionen och dettamed en trafiksäkrare miljö handlar det om tre delar:vägarna, förarna och bilarna. Bilarna skall vara bådesäkra och så miljöanpassade som möjligt.Svensk bilindustri har ju en nisch som innebär satsat på större bilar. Därmed har bilarna dragitmera "soppa" per mil. är den stora utmaningen försvensk bilindustri, och för europeisk bilindustri totaltsett, att se till att man kan klara av en inblandning avandra bränslen, t.ex. biobränslen, och en minskadenergiåtgång. Detta är viktigt för att slippa konfliktenmed trafiksäkerheten. De två stora svenska biltillver-karna har ett program för det här. De brukar varaseriösa, så jag förutsätter att de är seriösa också i dethär fallet.Anf. 50 ():Fru talman! Jag tror också på den svenska bilin-dustrin, och jag tror att man där är seriös. Men jag harnästan fått uppfattningen att man ligger något i bak-vatten - om jag får uttrycka mig så. Det finns bilin-dustrier runt om i världen som visar att bilar kan ha enväldigt liten bränsleförbrukning per mil. Jag har upp-fattat det så att vår bilindustri när det gäller forskningoch utveckling inte riktigt legat så långt framme attdet går att få fram en bra och miljövänlig produkt somdrar litet bränsle. Hur kan kommunikationsministernbidra till en sådan förbättring?Anf. 51 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag delar uppfattningen att det finnsde som, åtminstone i retoriken, har kommit längre pådetta område. Det gäller även biltillverkare som till-verkar litet större bilar. Bl.a. finns det sådana programi . Även japanerna smyger fram bra effektivi-seringsprogram. Det har vi märkt under den senastetiden.Vad som kan göras från svensk sida är att poli-tiker, konsumenter och, naturligtvis, producentersamverkar - politiker genom att ställa politiska kravoch genom regelverk och konsumenterna genom attställa krav på att bilar som de köper skall för detförsta kunna visa att de faktiskt är energisnåla. För detandra ställs kravet att bilarna måste bli allt snålare vadgäller bensinåtgången. Jag tror att konsumentmaktenär något effektivare än t.ex. kraven i , där manhar lagstiftat om en viss procent biobränslebilar.Anf. 52 ():Fru talman! Det finns bl.a. europeiska tillverkaresom, inte bara i retoriken utan också tekniskt, harkommit bra mycket längre än och svenskabiltillverkare över huvud taget.Om svensk bilindustri inte når upp till de miljömålsom vi fastställt och om svensk bilindustri släparefter, kan ministern då ställa sig bakom en avvägningsom innebär att man via ekonomiska styrmedel ellerandra, lagtekniska, styrmedel stärker miljöskyddet, påbekostnad av den svenska bilindustrin?Anf. 53 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag tror att det är väldigt viktigt attkomma ihåg att denna bransch är internationellt bero-ende. Om vi ställde krav på och som viinte ställer på Opel eller , skulle vi bara förstöraen mängd arbetstillfällen i - utan att därmedförbättra vare sig trafiksäkeheten eller trafikmiljön.De krav som vi skall ställa måste alltså ställas på enstörre marknad, dvs. inte bara på den svenska mark-naden. För svensk bilindustri är det viktigt att ligga påframkanten när det gäller energieffektiva bilar. Det äralltså ett viktigt konkurrensmedel för svensk bilindu-stri.Anf. 54 ():Fru talman! Jag tänkte komplettera med en frågaom nollvisionen. Svenskproducerade bilar sägs varaväldigt säkra. Det finns forskare som hävdar att de ärsäkra just därför att de är stora, inte så mycket bara pågrund av konstruktionen. Om kommunikationsminis-tern har studerat de här forskningsresultaten kundehon kanske också säga något här i kammaren omdetta. Ju större bilar som byggs, desto större är natur-ligtvis säkerheten för dem som sitter i de stora bilarna,men inte för andra resenärer ute på våra vägar. Det ärganska viktigt, framför allt i diskussionen om bensin-förbrukningen. Det hävdas alltså att stora bilar ärsäkrare och att de därför måste de dra mera bensin,men jag tror att det är en felaktig bedömning.Anf. 55 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det är alldeles riktigt, , att de stora bilarna är säkrare för dem som sitteri bilen. Däremot är de inte lika säkra för dem somfinns utanför. Särskilt om man krockar med en litenskruttig japan, om jag får uttrycka mig så, kan det bliganska eländigt. Det bästa vore att alla bilar var likatunga och lika säkra. Om två sådana bilar krockar,händer inte riktigt lika mycket. Det finns alltså enkonstruerad motsättning, kan man säga, mellan trafik-säkerheten och miljön.Svenska bilar är icke de tyngsta och heller icke deallra största. Det finns betydligt större bilar. Menockså mellanklassens bilar tillhör de allra trafiksäkras-te, och de inte så farliga för de små bilarna.Avregleringar och skattesänkningarAnf. 56 ():Fru talman! I har ett omfattande ochframgångsrikt avregleringsarbete genomförts somomfattat stora sänkningar av skatter och bidrag samtavregleringar av bl.a. arbetsmarknaden.Vid en studieresa dit fick vi beskedet atten av arkitekterna bakom avregleringen, RogerDouglas - tidigare finansminister, numera en starkman i partiet , andTaxpayers - numera av den anli-tas som rådgivare. Jag vill därför fråga om det är skattesänkningar eller om det är avreg-leringen av arbetsmarknaden som regeringen sökerstöd för och råd kring.Anf. 57 Statsrådet ():Fru talman! Jag har inte anlitat någon sådan rådgi-vare.Anf. 58 ():Fru talman! Annars är ett mycket braexempel, där man bör hämta råd och stöd. Där harman genom avregleringar och sänkta skatter lyckatshalvera arbetslösheten. Det besked vi fick i Nya Zee-land, att anlitas som rådgivare av densvenska ministern, tycker jag är mycket bra. Det tyderpå att ett visst förnuft kanske sprider sig också här närdet gäller avregleringar och skattesänkningar.Anf. 59 Statsrådet ():Fru talman! väcker en viss nyfiken-het. I den bok som nyzeeländarna har dragit lärdomarav finns mycket som förskräcker. Man kanske ocksåkan se det från motsatt håll. Vi skall faktiskt studeraden där boken.AkutsjukhusenAnf. 60 ():Fru talman! Jag har en fråga till socialministern.Den gäller de små akutsjukhusen.Jag och många med mig oroas över neddragningenvid och nedläggningen av ett flertal akutsjukhus iSverige. I demonstrerade 15 000 personeri lördags mot nedläggningshotet mot akutsjukvården iHudiksvall och Bollnäs.Hur skall vårdbehovet kunna tryggas med de storaavstånd som uppstår? Anser socialministern att det ärnödvändigt med de här rationaliseringarna?Anf. 61 Socialminister ():Fru talman! Hur frestande det än kan vara att hasynpunkter på sådana här frågor är det icke destomindre sjukvårdshuvudmännen som själva beslutarom hur det här skall vara organiserat. Det som Soci-alstyrelsen gör och det vi måste kontrollera är attlagarna följs. Vi har tillsyn över hur detta utförs. Mangör också regelbundna kontroller och besök på t.ex.akutmottagningarna.Anf. 62 ():Fru talman! Trots allt beror många av neddrag-ningarna och rationaliseringarna på statens minskadestöd till landstingen. Jag anser att frågan är befogad.Anf. 63 Socialminister ():Fru talman! Desto gladare är väl landstingen nunär man i samband med vårpropositionen får ett rejälttillskott. Det kommer förstås att betyda att vi underlät-tar för dem att fullfölja sin viktiga uppgift att ocksåsköta akutvården.Anf. 64 ():Fru talman! Som jag ser det täcker det tillskottetbara en liten del av de stora neddragningar som hargjorts . Det täcker bara en litendel av den förlust som landstingen gör genom höj-ningen av egenavgiften.Anf. 65 Socialminister ():Fru talman! Vilket ekonomiskt utgångsläge manhar ser mycket olika ut från landsting till landsting. Imånga landsting säger man att man med hjälp avdessa pengar faktiskt kan göra nysatsningar. I andralandsting innebär de att man t.ex. slipper säga upppersonal, vilket också är mycket betydelsefullt i dethär läget. Det är ju personalen som står för kvalitetenoch omvårdnaden. Det kommer att betyda en hel delatt man får det här tillskottet.Det är också viktigt att säga att en majoritet avlandstingen brottas med frågor av det här slaget. Hurskall vi ha vården organiserad? Ny medicinsk teknikhar medfört att man inte behöver lika många vårdplat-ser, och att man måste se till att organisera vården ochäven ekonomin på ett annat sätt.A-kassaAnf. 66 ():Fru talman! Jag har en fråga beträffande a-kassantill arbetsmarknadsminister regeringen gjort någon analys av effekterna avdet a-kasseförslag som Moderata samlingspartiet harlagt fram och jämfört det med det förslag som rege-ringen har presenterat här i ?Anf. 67 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Eftersom det ursprungligen var tänktatt debatten om a-kassan skulle hållas är detklart att vi har analyserat samtliga partiers förslag.På frågan om förslag kan man svaraatt det de föreslår är ett bibehållande av . Det äralltså ingen höjning. De föreslår en kortare periodmed a-kassa, alltså . Det skulle i dagenssituation innebära att 300 000 personer skulle åka ura-kassan. Det betyder att man inte heller kan ange ivilket system de skulle hamna eller hur de skulleförsörjas. Det skulle vidare betyda att 35 000 personerinte skulle komma in i a-kassan, därför att man harhårdare kvalifikationsvillkor.Man skulle spara ungefär 20 miljarder i a-kassesystemet och 8-9 miljarder i den övriga arbets-marknadspolitiken. Med andra ord står Moderaternaför ett helt annat system än det a-kasseförslag somregeringen lade fram. Det är inte så konstigt, eftersomvi har olika människosyn. Det kommer tydligt tilluttryck i det här förslaget.Anf. 68 ():Fru talman! Jag har en följdfråga som gäller a-kassan. Har arbetsmarknadsministern eventuellt tänktsänka karensdagarna för de människor som slutar utangiltig anledning? I de här fallen är det ,och det drabbar människor mycket hårt.Anf. 69 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Nej, någon sådan tanke har jag inte.Resursarbete i offentlig sektorAnf. 70 ():Fru talman! Jag har också en fråga till arbetsmark-nadsministern.Regeringen föreslår i vårpropositionen s.k. re-sursarbeten i offentlig sektor. Det krävs att man harvarit öppet arbetslös , och ministern harredan nämnt den s.k. Kalmarmodellen.Lönen utgörs av a-kassa samt att arbetsgivarenstår för mellanskillnaden av dagpen-ningen. Vi har redan något liknande, det s.k. offentligttillfälliga arbetet, OTA eller 55-plus. Där krävs skall vara också. Men lönen är i det falleta-kassa plus 45 kr.Då kommer jag till min fråga: Får man välja vil-ken man skall ha av de här två åtgärderna om man är55 år eller äldre? Vem är det som väljer, är det ar-betsgivaren eller arbetstagaren? Lönen blir ju olika.Anf. 71 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Det här är två helt olika åtgärder.Tanken är att man när det gäller resursarbeten skallkomma överens på den enskilda arbetsplatsen omdenna vikariepool, där ett antal arbetslösa skulle ingå.Det gör man från arbetsförmedlingens, arbetsgivarensoch fackets sida. Det är viktigt att facket är med så attinte denna vikariepool eller dessa resursarbeten träng-er undan de ordinarie arbetena. Där spelar facken enviktig roll. Detta är en sådan åtgärd som kan organise-ras på vissa platser.Den andra åtgärden, 55-plus eller OTA, kommeratt leva vidare parallellt med det förstnämnda syste-met. Man får i den handlingsplan som varje arbetslösskall få göra upp om vilken av de här två åtgärdernasom passar den enskilde. Det sker i en dialog mellanarbetsförmedlingen och den arbetslöse.Svensk köpkraftAnf. 72 ():Fru talman! Jag skulle vilja rikta min fråga tillstatsrådet har fått alldeles färsk statistik som visaratt halkar ned i köpkraft om man gör en jäm-förelse inom EU. Vi ligger under 50-procentsnivån.Sverige har som de andra medlemsländerna enats omen rekommendation, nämligen Essenpunkterna, för attöka tillväxten och sysselsättningen.Min fråga till statsrådet är: Hur värderar regering-en den här situationen, att vi nu har halkat ned under50-procentsnivån och att sysselsättningen är besvä-rande? Hamburgsområdet har den dubbla köpkraftenjämfört med Sverige.Anf. 73 Statsrådet ():Fru talman! Det var i och för sig trevligt att få enfråga från , men detta var en allde-les speciell fråga för finansministern.Anf. 74 Finansminister ():Fru talman! Det är riktigt att har tappat irelativ position jämfört med andra länder. Det skeddeframför allt , närSverige hade en negativ tillväxt, dvs. det samladevärdet av produktionen i Sverige sjönk tre år i rad.Det var det stora raset. Det var det som innebar att vitappade väsentligt jämfört med andra länder.Det är naturligtvis en viktig uppgift för oss att fåupp tillväxten, öka sysselsättningen och få ned arbets-lösheten. Jag har goda förhoppningar ,eftersom jag menar att vi har lagt en mycket godgrund för detta genom den ekonomiska politik somhar förts de senaste åren.Anf. 75 ():Fru talman! Enligt samma statistikkälla har vi enarbetslöshet om med det mått som man mätermed inom och FN. Också det är över EU-genomsnittet. Min fråga till finansministern är: Kandetta leda till att vi nu börjar fundera litet mer allvar-ligt på att sänka arbetsgivaravgifterna, vilket är en delav Essenpunkterna?Anf. 76 Finansminister ():Fru talman! Det är riktigt att det används olika ar-betslöshetsmått, som ger olika resultat. Det är intesjälvklart vilket mått som är det bästa. Vi får nog levamed olika mått också , bl.a. därför att maninom EU har ett särskilt mått, som naturligtvis ocksåtillämpas på . Den viktiga uppgiften, oavsettvilket mått vi använder, är naturligtvis att steg för stegnedbringa arbetslösheten, och det är det som hela denekonomiska politiken är inriktad på.Jag menar att vi har mycket goda förutsättningaratt klara detta, eftersom vi har lagt en så stark grund isvensk ekonomi, med starka statsfinanser, sjunkanderäntor, ingen inflation, överskott i våra utrikes affäreroch en kraftig produktivitetshöjning. Kort sagt: Vistår mycket väl rustade inför den konjunkturuppgångsom nu är på väg.Anf. 77 TALMANNEN:Med detta är frågestund denna veckaavslutad. Jag tackar regeringens företrädare ochkammarens ledamöter för deras insatser.4 § Meddelande om fördröjda svar på interpel-lationerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1996/97:278Till riksdagenInterpellation 1996/97:278 av kulturprogram i SVT.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den20 maj 1997.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finna endebattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 25 april 1997Marita UlvskogInterpellation 1996/97:274Till riksdagenInterpellation 1996/97:274 av omjämställdhetsaspekter på fysisk planering och byggdmiljö.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den27 maj 1997.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finna endebattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 24 april 1997Jörgen Andersson5 § Svar på interpellation 1996/97:277 omtimplanen för grundskolanAnf. 78 Statsrådet ():Fru talman! har med hänvisning tillatt jag aviserat en ändring av timplanfrågat mig för vilka ämnen regeringen avser att mins-ka undervisningstiden för att ge ämnet idrott störreutrymme.Jag vill först understryka betydelsen av de prak-tisk/estetiska ämnena för eleverna. Enligt läroplanenskall skolan "främja elevernas harmoniska utveckling.Detta skall åstadkommas genom en varierad och ba-lanserad sammansättning av ämnen och arbetsfor-mer". I samband med läroplansreformen gjordes för-ändringar i olika ämnens timtal. Framför allt var detde praktisk/estetiska ämnenas timtal som reduceradesför att möjliggöra en förstärkning av de grundläggan-de kunskaperna, ge utrymme för ett utökat språkvaloch för att ge eleverna möjligheter till eget val.Den inbördes balansen mellan olika ämnen för-ändrades, varvid särskilt slöjd respektive idrott ochhälsa kom att få en förhållandevis kraftig timtalsre-duktion. Att de praktisk/estetiska ämnenas tid reduce-rades har enligt min mening inneburit att grundskolanriskerar att bli alltför teoretisk och abstrakt, särskiltför de elever som ser dessa ämnen som ljuspunkter iskolarbetet.