prot · GL0931 · 1997-11-20 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1997/98:31Torsdagen den 20 novemberKl. 10.00 - 12.4314.00 - 15.01Det justerade protokollet beräknas utkomma -------------------------------------------------------------1 § Särskild debatt om register m.m.Anf. 1 BO ():Fru talman! Vårt land behöver - tyvärr - en säker-hetspolis och också personalkontroll för vissa känsli-ga arbeten. Säkerhetspolisens verksamhet måste del-vis vara fredad från allmän insyn. Det är desto vikti-gare att medborgarna kan känna sig säkra på att sä-kerhetspolisen följer de lagar och regler som ställtsupp.Reglerna för har förändrats till detbättre. Men det räcker inte. Den politiska kontrollenbör flyttas till en särskild parlamentarisk nämnd. Denabsoluta och eviga sekretessen för polisregister, in-klusive , bör avskaffas. Systemet med hemligaregeringsföreskrifter till bör upphöra.Vår grundlag förbjuder registrering enbart pågrund av politisk åskådning. Ett exempel är denparlamentariska SÄPO-kommittén.Fru talman! blev innehål-let i den s.k. Leanderakten känt. förefaller habrutit mot grundlagsförbudet, och den dåvaranderegeringen tycks ha vilselett Europadomstolen.I min interpellation krävde jag en snabb juristut-redning. Regeringen har nöjt sig med ett mycket merbegränsat uppdrag än det föreslagna, gett det till och gett nämnden tid till efter valet.Regeringens agerande och uppgifter om ytterligarefall har fått alla partier - utom Socialdemokraterna- att kräva en bredare genomgång. Tyvärr har Mode-raterna nöjt sig med en genomgång av IB:s agerande.Det betyder ändå att det nu tycks finnas en majoritetbakom en riksdagsbeställning om utredning av IB.Bäst vore att alla riksdagspartier enades om attockså utreda verksamhet fr.o.m. andravärldskrigets utbrott, eller t.o.m. från Molotov-Ribbentroppakten.Utredningen bör genomföras av en grupp juristeroch allmänt ansedda medborgare. De bör få rätt attkräva att vittnesmål avges under ed och att lösa fråntystnadsplikter.Fru talman! Det är dags att skapa klarhet. Det ärmöjligt att detta kommer att skada fler partier änVänsterpartiet, vars skamliga förflutna ju kommer attbelysas. Det kommer kanske också att skada kraftersom och med gott uppsåt motarbetadediktaturanhängare. Sanningen måste ändå kommafram. Därför, fru justitieminister: in ljuset!Anf. 2 ():Fru talman! Hade det inte i säkerhetens namn be-gåtts övergrepp på de demokratiska fri- och rättighe-terna hade dagens debatt inte behövts. Tyvärr behövsden.I en miljö där spioneri, sabotage, terrorism ochbrott riktade mot demokratiska institutioner ellerenskildas demokratiska rättigheter förekommer krävskanske dessvärre en säkerhetstjänst. Men denna måsterespektera rättssäkerheten. Den måste försvara dedemokratiska rättigheterna: åsiktsfrihet, informations-frihet och föreningsfrihet.Den måste endast riktas mot kriminella aktiviteteroch förberedelser till sådana. Den får aldrig användasför att stämpla mot åsikter och samhällskritik. Mensäkerhetsverksamhet tycks uppenbart befordra kon-spirationsteorier och angiveri. Den medför övertrampsom strider mot rättsstatens principer.Därför att de har utnyttjat sina demokratiska rät-tigheter - sin åsiktsfrihet, sin yttrandefrihet, sin rätt atttillhöra vilken organisation de vill, sin demonstra-tionsfrihet - har människor i vårt land hamnat i regis-ter. Dessa uppgifter har sedan använts för att stoppadem i arbetslivet. Personer har blivit dömda ohördautan att ha begått något brott.Det finns dolda och mörka sidor i vår historia. Demåste öppnas för allmänheten. Det måste vädras ut förtilltron för demokrati och samhälle. Därför behöver vien kommission. Kunde man det i kan vi detockså i Sverige.Anf. 3 (mp):Fru talman! Kärnfrågan för denna debatt är:Kommer socialdemokraterna att visa att de vill grans-ka den svenska övervakarstaten i dess helhet? Detgäller IB, och dess underavdelningar samt detsocialdemokratiska , som det kan kallas. I daghar ni chansen att ge svenska folket rätt till sin egenhistoria.För detta behövs en kommission efter förebild frånNorge och deras . Kriterierna var:tidsperioden fram , personernasom inkallades talade under ed och utredarna varfristående från den politiska makten, s.k. oförvitligapersoner. Kommissionen granskade den politiskamaktens kontrollfunktioner, och både den civila sä-kerhetstjänsten och militären granskades.Allt material offentliggjordes i den norska utred-ningen. Man granskade all tänkbar olovlig övervak-ning av norska medborgare. Dessutom fick kommis-sionen omfattande ekonomiska och materiella resur-ser. Detta behövs nu här i . Ingen svensk ut-redning uppfyller dessa punkter. Det vet de som harläst utredningarna.Det är inte färdigutrett. Man kan dra paralleller tillvad som hände i före . Dethade varit utredningar av speciella händelser som inteuppfyllde behoven. Det fanns frågetecken kvar. Nyauppgifter tillkom, och det gjordes spekulationer.Anf. 4 Justitieminister ():Fru talman! Den här debatten handlar om SÄPO.Jag ser därför som min första uppgift att slå fast be-hovet av en svensk säkerhetspolis. En säkerhetspolissom kan fullgöra sin uppgift och har förtroende såvälhos medborgarna som i relation till andra stater.Det ter sig ganska märkligt att behöva tala om be-hovet av en säkerhetspolis inför en riksdag som tidi-gare inte sviktat när det gäller den frågan. Mot bak-grund av den senaste tidens delvis förvirrade debattfinner jag det emellertid helt nödvändigt att inledamed att kort tala om grundläggande uppgif-ter.SÄPO:s uppgift är att förebygga och avslöja brottmot rikets säkerhet. Det innebär att arbeta med bl.a.kontraspionage, terrorismbekämpning, författnings-skydd och säkerhetsskydd. Det som är föremål fördiskussion är i första hand uppgift att försva-ra vår demokrati och vårt statsskick.I dag ägnar sig åt framför allt högerextre-mistiska grupper. Bland dessa bedöms det allvarligas-te hotet komma från de nynazistiska grupperna. De ärsom bekant inte främmande för att använda våld.Vidare vet vi att de sprider rasistisk och främlingsfi-entlig propaganda. Få torde invända mot för nynazisterna. står det klart föralla och envar att det saknas skäl att på sammasätt bevaka extrema kommunistiska grupperingar.Vi får dock inte glömma att situationen var en heltannan under det . Under den tiden prakti-serade kommunistiska diktaturer våldet som politisktmedel såväl inom sina egna länder som i förhållandetill sina grannländer. Det borde således inte förvånaatt den efter det kommunistiskamaktövertagandet i gav stödför registrering av dem som tillhörde eller visadestarka sympatier för politiska ytterlighetspartier. Ändafram till 1969, då personalkontrollkungörelsen inför-des, fanns regler som gav direkt stöd för registreringav medborgare uteslutande på grund av deras politis-ka tillhörighet. Detta känner vi till. Det borde såledesinte vara en nyhet för någon i denna riksdag.Inte heller borde förvånas över att vissaregistreringar av politiska åsikter förekommit ochvarit lagenliga även efter införandet av förbudet motåsiktsregistreringar. De som har bekänt sig till enpolitisk inriktning som har till mål att omstörta sam-hället med våld har registrerats om det har kunnatanses att de varit beredda att verka för en sådan om-störtande verksamhet. verksamhet har ifråga-satts tidigare just med utgångspunkten att otillåtenåsiktsregistrering har ägt rum. Flera omfattande ut-redningar har ägt rum, och genom dem har vi enganska god bild av hur arbetet har skötts såväl när detgäller författningsskyddet som övriga uppgif-ter.De erfarenheter som vunnits vid framför allt ut-redningarna och har lett till ett omfattande reformarbete avseendeSÄPO:s organisation och arbetsmetoder samt regel-verket för . Vi har därför nu en helt annan sä-kerhetspolis än under det dagar. Densenaste stora ändringen tillkom för endast drygt ett årsedan då som ett led i strävan att öka öp-penheten och rättssäkerheten beslutade om den nyasäkerhetsskyddslagen som ersätter personalkontroll-kungörelsen.Fru talman! Det viktigaste i det pågående refor-marbetet är enligt regeringen att göra verk-samhet säkrare och öppnare i olika avseenden. Möj-ligheten för författare och forskare att ta del av histo-riska uppgifter i register har ökat väsentligtefter en lagändring . Att professor fick del av personakt är ettexempel på den nya öppenheten. En rad andra, främstförfattare, har med stöd av de nya reglerna fått till-gång till historiskt material i arkiv.Registerutredningen har i sitt slutbetänkande Poli-sens register lämnat förslag om hur registerskall bli mer tillgängliga för allmänheten. Utredning-ens förslag innebär bl.a. ökade möjligheter för denenskilde att få del av uppgifter som finns registreradeom honom eller henne.Vidare föreslår utredningen att sekretessen skalltidsbegränsas vilket skulle innebära att stora delar avSäkerhetspolisens historiska arkiv öppnas. förslag bereds inomJustitiedepartementet. Utgångspunkten för arbetet äratt insyn skall medges så långt som det är möjligt.En annan mycket viktig fråga är vilka de framtidagrunderna för registreringar inom det s.k. subversi-vområdet skall vara. finns hemliga föreskriftersom reglerar detta. har i sitt be-tänkande föreslagit att reglerna avskaffas och att re-gistrets innehåll i stället bör regleras i lag. Enligt minmening är kritiken mot de hemliga föreskrifternaberättigad. De hemliga reglerna bör ersättas medoffentliga. Vi skall inte ha några hemliga regler förregisterverksamheten. Alla föreskrifter om grundernaför registrering i Säkerhetspolisens register måste varaöppna för att kunna granskas och kritiseras. Regering-ens förslag presenteras i samband med en lagrådsre-miss inom ett par månader.Det ligger i sakens natur att delar av verk-samhet måste vara hemliga. Hos gemene man kommerdärför sannolikt misstankar alltid att finnas om attSÄPO bakom sina stängda dörrar sysslar med förbju-den verksamhet, exempelvis olaglig åsiktsregistrering.Inte minst för att motverka sådana misstankar är detviktigt att allmänheten även ges en indirekt insyn ochkontroll i verksamhet. En sådan insyn skersedan länge genom parlamentariker i . Men det räcker inte. Det säger oss erfa-renheten.En avsevärd förstärkning av insynen tillkom där-för genom inrättandet av Registernämnden.Förstärkningen var av största betydelse för rättssäker-heten och den personliga integriteten i ärenden omregisterkontroll. Nämnden är en självständig myndig-het som utövar prövning av utlämnande av uppgifter iregisterkontrollärenden. Den har till uppgift att kon-trollera registerverksamhet, såväl den nupågående som den som ägde rum i förfluten tid. fungerar även som ett effektivtfilter för att förhindra att gamla och irrelevanta upp-gifter lämnas ut vid registerkontroll. Registernämndenhar också fått regeringens uppdrag att granska i vilkenmån handläggningen av personalkontrollärendenenligt den numera upphävda personalkontrollkungö-relsen på ett rimligt sätt påverkat personers anställ-ningsförhållanden.Som regeringen redan aviserat i budgetpropositio-nen för övervägs frågan omytterligare insyn i Säkerhetspolisens verksamhet ge-nom en utvidgning av uppgifter.De åtgärder som således är aktuella är just sådanasom motiveras av den kritik och de befogade krav omökad insyn i verksamhet som har framförts idebatten.När det gäller den del av historien som handlar omden militära underrättelsetjänstens verksamhet kan jagi dag meddela att regeringen kommer att ta initiativtill en bred och oberoende forskningsinsats om densvenska militära underrättelse- och säkerhetstjänstenfrån fram t.o.m. IB. Olika nazistorganisa-tioner, eventuella nazistsympatier i den svenska offi-cerskåren, registrering av medborgare av judisk börd,kommunistiska partiers utlandskontakter och aktivite-ter på arbetsplatser är exempel på historiska företeel-ser som kommer att belysas. Detta historiska forsk-ningsprojekt måste utföras i sådana former att det inteuppkommer risk för underrättelse- och säkerhetsorga-nets möjligheter att och arbeta ef-fektivt för bästa. Under sådana förutsätt-ningar bör de som har verkat inom underrättelse- ochsäkerhetsområdet kunna lämna uppgifter och infor-mation som behövs för att genomföra forskningsupp-draget. bör härvidlagkunna spela en väsentlig roll.Fru talman! Låt oss fortsätta det stora gransk-nings- och reformarbete som påbörjades för tio årsedan. Låt oss inte börja om från början, utan låt ossfortsätta framåt! Med ord: Låt oss fortsättamed att skapa klarhet! Låt oss fortsätta att släppa inljus i vår historia!Anf. 5 ():Fru talman! Allra först vill jag påminna om att densenaste uppmärksamheten kring Leanderfallet, som juär grunden för dagens debatt, möjliggjorts genom enav beslutad ändring i lagen ompolisregister. Denna lagändring innebär att undantagfrån sekretess för uppgifter i ett polisregister som försav Säkerhetspolisen får göras. Denna ändring geruttryck för en ökad öppenhet på samma sätt som den1993 beslutade ändringen i personalkontrollkungörel-sen. Den innebar att vid en personalkontroll skall densom en uppgift rör få tillfälle att yttra sig om denkontrollerades intresse av att yttra sig skäligen bör haföreträde framför det intresse som sekretessen skallskydda.Debatten är alltså, precis som justitieministern sa-de, ett resultat av en ökad öppenhet som givit profes-sor Töllborg möjlighet att ta del av materialrörande . Debatten har emellertid främst kret-sat kring frågan om i fall en oberoende kommissionskall granska Säkerhetspolisens register för att efter-forska åsiktsregistrering.Det finns skäl att påminna om att Säkerhetspoli-sens verksamhet varit föremål för flera grundligagenomlysningar av parlamentariska kommissioner, avJO, av JK och även av andra särskilda utredningar. Ijanuari 1990 redovisade JK ett regeringsuppdragrörande frågan om otillåten åsiktsregistrering före-kommit hos efter 1969. JK:s undersökning varomfattande och utgjordes av en genomgång av perso-nalkontrollärenden samt granskning av 1000 slumpvisutvalda poster i Säkerhetspolisens register av personerfödda . Efter genomgången slogJK fast att någon otillåten åsiktsregistrering inte hadeskett. hade inte ägnat sig åt registrering avpersoner enbart på grund av deras politiska åskåd-ning, och det fanns därför inte någon grund för dentidens beskyllningar om att fortlöpande registreringskett av medlemmar eller sympatisörer till miljö-,freds- eller andra liknande organisationer. Det nuuppmärksammade Leanderfallet ingick i JK:sgranskning.I sammanhanget är det inte irrelevant att ägna entanke åt från vilket håll de röster främst kommit sominitialt krävt en s.k. oberoende kommission. Jo, dethandlar om en del personer som så gott som alltidvelat misskreditera verksamhet. Kravet på enkommission har med andra ord klara politiska överto-ner, med rötter i de politiska strömningar i vilka manunder i vissa fall förespråkade sam-hällsomstörtande verksamhet, revolution och stats-kupp och hyllade diktaturerna i och Albanien.Med detta vill jag ha sagt att de krav som fram-förts om att verksamhet på nytt skall granskasockså måste tolkas utifrån den korrekta politiska his-torieskrivningen. I vårt land pågår tillbaka endiskussion om "Vänsterns skuld", och jag tycker attdet finns anledning att något erinra sig den diskussio-nen även i detta sammanhang.Det finns naturligtvis också skäl att ställa sig frå-gan om står helt fritt från hot från poli-tisk extremism av olika slag och om verk-samhet bara är ett ont påfund som framför allt vi mo-derater, som låtit oss bländas av polisens och militä-rens blanka knappar och revärer, inte kan stå emot.Låt mig erinra kammaren om . Enpsykiskt störd man i det militära fick för sig att iförduniform och med skarpladdat vapen skjuta ihjäl ettantal människor. Denna fasansfulla händelse inträffa-de tidigt som jag och mina borgerligastatsrådskolleger skulle bedrivaEU-kampanj i . Jagkan försäkra kammarens ledamöter att de frågor somjag fick från journalisterna som sökt sig till vårt kam-panjmöte inte handlade om ja eller nej till EU, utanom vad regeringen skulle göra för att förhindra attgalna män med vapen sköt ned folk på stan. Kravendå på ökad registrering och ökad kontroll var intelågmälda, om jag säger så.Vad var det då som skulle registreras och kontrol-leras? Jo, det var förstås personer, företrädesvis ungamän, med åsikter som, om dessa omsattes i handling,skulle kunna utgöra ett allvarligt hot mot den inresäkerheten i vårt land. Jag blev vidare upplyst om attdessa män naturligtvis inte borde få förekomma i detmilitära eller på andra positioner i samhället där derasåsikter kunde tänkas utgöra ett hot mot statens ochdärmed medborgarnas säkerhet. Vad som efterfråga-des var med andra ord en förstärkt personalkontrollför att vi skulle kunna skydda oss mot extremism.Som kammaren väl känner till har inte blivit mer sluten efter Flinks fruk-tansvärda brott, utan utvecklingen har gått och går iriktning mot ökad öppenhet i fråga om verk-samhet. En sådan utveckling är inte fel, förutsatt att vihela tiden är medvetna om att öppenheten respektiveslutenheten i verksamheten är en svår balans-gång som måste väga jämnt för att vi skall kunnatillgodose behovet av skydd mot såväl inrikes hot somhot utifrån.Under 60- och 70-talen hotades demokratin ochsäkerheten från vänster, medan det efter kommunis-mens fall, som justitieministern sade, bl.a. är de ny-nazistiska krafterna som kommit att utgöra ett hot.Samtidigt måste vi ha klart för oss att det fortfarandefinns personer och organisationer som bekänner sigtill program där den samhällsomstörtande revolutio-nen står högst på dagordningen.I den nu aktuella debatten har man lätt kunnat fåintrycket att vi har ett totalförbud mot registrering avåsikter. Vad som är otillåtet är att registrera enbart påden grunden att någon givit uttryck för en viss politiskåsikt. Däremot är det tillåtet att registrera en personsom misstänks vara beredd till våldsam, samhällsom-störtande verksamhet. Något totalförbud mot åsikts-registrering har vi alltså inte i . Det är Modera-ta samlingspartiets bestämda uppfattning att det ocksåmåste förbli på det sättet.Det skall inte behöva råda några tvivel om att vimoderater tillmäter verksamhet och register-kontrollen, som det numera heter, betydelse. För att viså långt möjligt skall kunna garantera landets inre ochyttre säkerhet behöver kunna registrera uppgif-ter, och vi måste kunna utöva en fungerande person-kontroll.Fru talman! I mitt skrivna manus hade jag här för-berett ett påpekande om att det vore tacknämligt omregeringen kunde komma till skott och genomföra denförstärkning av som utlovades viddess tillkomst . Efter att ha lyssnat påjustitieministern vill jag säga att vi redan har ställt ossbakom den komplettering som justitieministern förslåri och med att vi sade ja till lagändringen 1996. Somledamot i kan jag bara beklaga attdet trots nämndens önskemål inte skett tidigare. Detär vår förhoppning att förstärkningen skall medverkatill att minska misstron till den nödvändiga registre-ringen.När det gäller frågan om att granska den militäraunderrättelsetjänsten och IB har vi moderater sagt attdet kan vara av historiskt värde. Samtliga opposi-tionspartier har därefter uttalat sig för en granskning.Redan 1973 uttalade i försvarsutskottetsom enda parti i anledning av en granskning av dens.k. IB-affären att granskningen inte blivit "så ingåen-de som önskvärt vore när det gäller den hemliga un-derrättelsetjänstens verksamhet inom landet före år1970".Fru talman! Justitieministern har aviserat attvåra önskemål kan komma att bli tillgo-dosedda, vilket vi naturligtvis välkomnar.Anf. 6 ():Fru talman! I grunden finns inget bättre försvar fördemokratins fortlevande än skydd för individens fri-och rättigheter och värn av föreningsfriheten. En välfungerande demokrati där alla känner att man medtrygghet kan hävda sin åsikt och samhällssyn är i sigsjälv bästa försvar. Mörka krafter inom politikenbekämpas bäst i öppen debatt. Idéer som kan leda tillhot mot demokratin försvagas inte genom att de för-bjuds. Förutsättningarna för att försvaga deras ställ-ning ökar i stället om de sätts under strålkastarljus ochnär demokratins företrädare bemöter dem med argu-ment.Historien visar att detfinns krafter som i en politisk kamp är beredda attanvända våld som medel - för att skada ett demokra-tiskt samhällsskick men också riktat mot enskildamänniskor och politiska meningsmotståndare. Demo-kratin har rätt till ett självförsvar gentemot sådanagrupper, och att organisera ett sådant försvar är berät-tigat inom såväl polis som militärväsende.Sverige har varit och är relativt förskonat i dessasammanhang jämfört med många andra länder. His-toriska erfarenheter under ochtiden därefter ger emellertid många exempel somvisar på verksamhetens betydelse och vaksamhetensbetydelse. När gången tid skall bedömas får inte dettaglömmas bort.Även i dagens finns exempel som visar påbetydelsen av att det organiserade självförsvaret fun-gerar. Det förekommer otillåten underrättelsetjänstsåväl mot offentliga organ i näringslivet som motenskilda invånare i dagens . Mordbränder,bombsprängningar, hets mot folkgrupper och andrasätt att med våldets hjälp skada och skapa fruktantillhör dessvärre realiteterna även i vårt samhälle.Spioneri, terrorism och politikermord har förekommitunder i vårt land. Skyddet,självförsvaret, har inte alltid fungerat.De som deltar i demokratins organiserade själv-försvar utför ett angeläget och samhällsnyttigt arbete.Det måste också understrykas som denna. Debehövs, tyvärr, också i dagens . För att kunnaförebygga och bekämpa brottslighet måste de ha me-del till sitt förfogande. Till dessa medel hör möjlighe-ten att samla information om våldsverkare, även omsådana som agerar med politiska motiv.Det yttersta ansvaret för den lagstiftning och detregelverk som reglerar denna verksamhet åvilar riks-dag och regering. Säkerhetspolitikens verksamhet ochsäkerhetsarbetet inom militären måste till betydandedelar ske under sekretess. Det är dessvärre en nöd-vändighet, eftersom vi vet att det finns grupper sominte skyr några medel i sina aktiviteter. De som ärberedda att använda våld och mord för att komma åtdemokratin, för att nå sina syften, kan inte begära attdemokratins organ öppet skall redovisa hur spanings-arbete gentemot dem bedrivs eller ens att det bedrivs.Politiskt ansvariga organ är dock ansvariga ocksåför det som sker under sekretess. Det ställer till pro-blem, eftersom vi inte här på samma sätt som i övrigverksamhet kan förlita oss på att missförhållanden ochöverträdelser av gällande föreskrifter uppmärksam-mas i en fri debatt. Det ställer naturligtvis också tillproblem för dem som bär det politiska ansvaret. Inteens oberättigad eller felaktig kritik kan bemötas ef-fektivt när föremålet för granskning arbetar undersekretess.Vi måste vara uppmärksamma på behovet av sär-skilda insatser för att hindra våld och otillåtna medelsom kan användas i syfte att underminera den demo-kratiska ordningen. Men vi måste också vara upp-märksamma på att det finns en särskild risk för attenskilda individers legitima fri- och rättigheter kränksi verksamheten, även om syftet är att trygga alla en-skildas fri- och rättigheter. Det är mycket detta somden senaste tidens debatt har handlat om. Diskussio-nen om såväl som IB visar detta.När tiderna förändras, liksom hotbilden i vår om-värld, måste detta påverka även vårt självförsvar. Detsom var berättigat och möjligt att försvara i historiensljus måste inte försvaras . Det som kan redovisasutan att det skadar rikets säkerhet eller enskilda nulevande personer och deras relationer bör också re-dovisas. Brott skall självklart bryta igenom sekretess-gränserna.Även hemlig verksamhet kräver öppenhet, låt varamed fördröjning, för att upplevas som legitim.