prot · GK0953 · 1997-01-22 00:00:00 — Jag tycker att Sverigesbönder gör bra insatser för att utveckla det som engång var den mest utpekade sektorn i miljödebattentill något som verkligen är en spjutspets i utveckling-en. Jag tycker att det är bra. Det är värt ett erkännan-de. Därmed förnekar jag inte att det finns problem.Anf. 171 () re-plik:Herr talman! Jag tycker att skallsvara på frågorna.Det är mycket bra med framsteg, men man skallinte bluffa. När det gäller halveringen av bekämp-ningsmedel är det inte en halvering av giftdoser. Detkan vi vara överens om. Jag skulle gärna se att bön-derna kom ifrån hela gifthanteringen.Min andra fråga var vilka åtgärder jordbruksminis-tern tänker vidta för att se till att den biologiskamångfalden i det fågelbestånd som är beroende av ettöppet landskap inte minskar, som , utan börjaröka igen.Ställer jordbruksministern upp på ett ekologisktmål för äggproduktionen, t.ex. att skall varaomställt ? Anser som jagatt höns som inte kan värpa sina ägg är lika genetisktdefekta som belgisk blå som inte kan kalva själv?Anf. 172 Jordbruksminister () replik:Herr talman! Jag har redogjort för att vi har ettmycket omfattande miljöprogram där ett av de mestuppskattade och utnyttjade delprogrammen just är attförsöka vara med och öka den biologiska mångfaldeni odlingslandskapet. Det här är nytt för oss. Vi haralldeles börjat med det. Vi har bara hållit på meddet . Resultaten kommer inte så snabbt. Jagär säker på att vi också här kommer att gå åt rätt håll.Därutöver handlar det naturligtvis också om ut-bildning och information och också om utbildning ochinformation till oss konsumenter så att vi gör våramedvetna val och även genom vår konsumtion är medoch stödjer och stärker utvecklingen.När det gäller genetiskt defekta djur måste vi na-turligtvis vidga perspektivet. Belgisk blå har blivit ensymbol, men det handlar också om många andra raserdär vi måste gå från en avel som är emot djurens naturtill något som är förenligt med en hållbar utveckling.Anf. 173 () replik:Herr talman! Jag vill instämma i jordbruksminis-terns synsätt om ett resursbevarande och miljöriktigtjordbruk. Jag tycker också att det är bra att jord-bruksministern ser detta globalt. Det handlar om att viskall försörja en allt större världsbefolkning medlivsmedel.I december förde vi en jordbrukspolitisk debatt, dåministern dessvärre inte kunde vara med. Då presente-rade jag för del vår principiellahållning inför reformeringen av den europeiska jord-brukspolitiken CAP. Vi är ju just nu inne i utred-ningsarbetet. Den socialdemokratiska representanten idebatten lyfte då fram ökad marknadsorientering ochavreglering. Det tycker jag är ett ensidigt synsätt.Inför CAP-reformen vill jag då fråga jordbruksminis-tern: Skall all i princip bevaras så att denkan nyttjas för livsmedelsproduktion, och skall vi iSverige sträva efter att ha fortsatt livsmedelsproduk-tion i hela landet?Anf. 174 Jordbruksminister () replik:Herr talman! Exakt hur stor åkerarealen skall varai framtiden tänker jag inte ha någon bestämd uppfatt-ning om. Men att vi har ett jordbruk i hela landet,tycker jag är oerhört viktigt. Jag är säker på att detfinns en mycket stor samstämmighet i den uppfatt-ningen från vänster till höger i den svenska politiken.Det är dock inte säkert att ett regleringssystem ärdet bästa sättet att bevara och utveckla jordbruket.Vad vi har sett är att den europeiska unionens jord-brukspolitik, som nog var nödvändig när den byggdesupp, nu faktiskt har överlevt sig själv och iblandt.o.m. motverkat sitt syfte. Därför är det nödvändigtatt avreglera den. Därmed inte sagt att vi skall släppajordbruket helt utan stöd. Jag är övertygad om attsåväl miljöåtgärder som regionalpolitiska åtgärderäven kommer att behöva ett stöd genompolitiska beslut.Anf. 175 () replik:Herr talman! Jag blir litet orolig. Jag blev det ock-så när jag debatterade detta med IngeCarlsson. Jag uppfattade då just den hållningen att detändå är avreglering som är det tunga. Man talade dåockså om 1990 års beslut som en sorts ledstjärna föravregleringen av den gemensamma europeiska jord-brukspolitiken.Vi vet att det ledde till att vi faktiskt tog mycketmark ur produktion. Man har planteratskog. En del av detta har kommit tillbaka i pro-duktionen.Jag vill lyfta fram det principiella synsättet att vibehöver ha åkermarken. Vi kanske kan använda dentill energigrödor under vissa perioder, men den skallalltid kunna ställas om och användas just för livsme-delsproduktion, inte minst mot bakgrund av hurvärldsbefolkningen ökar.Det är det principiella synsättet som är viktigt. Jagblir litet orolig när jordbruksministern säger att maninte helt skall släppa jordbrukspolitiken och stödet tillden. Är man beredd att gå väldigt långt när det gälleravregleringen och faktiskt avrusta de svenska jord-bruksmöjligheterna?Anf. 176 Jordbruksminister () replik:Herr talman! Låt mig säga att avregleringen avEU:s jordbrukspolitik är ett ämne som förtjänar någotlängre tid än en enminutsreplik här i kammaren. Minuppfattning är att det grundläggande felet är interven-tionssystemet, dvs. att man köper upp och lagrar olikaprodukter för att sedan försöka få ut dem på markna-den och att man med den typen av regleringar sätterhela marknaden ur balans.Det är viktigt att konstatera att även om vi har ettmycket omfattande regelsystem för jordbruk ochlägger stora resurser på det så lyckas man inte på detsättet bevara ett jordbruk i alla de regioner i Europasom man skulle vilja. Människor flyttar ändå frånlandsbygden in till städerna. Jordbruket rationaliserasoch effektiviseras. Det är en utveckling som jag troratt vi måste acceptera och som också är av godo settur perspektivet av global livsmedelsförsörjning.Vi måste ha en jordbrukspolitik som låter det eu-ropeiska jordbruket utvecklas som en näring. Vimåste också bedriva en politik som bevarar regioner.Vi får följa två olika spår . Det går inte attblanda ihop allt i en smet.Anf. 177 () replik:Herr talman! Jordbruksministern verkar optimis-tisk när det gäller svenskt jordbruks framtid. Jag tror också att svenskt jordbruk har en framtid,och en positiv sådan. Det krävs dock vissa förutsätt-ningar för att den här optimismen skall infrias.Svenska bönder skall få konkurrera på rimligt likavillkor. Det är inte riktigt så . Det gäller politiskakostnader. Det gäller höga avgifter i fråga om diesel-skatten. Det gäller också höga avgifter för mineral-gödsel.Vi skulle vilja att man gör en utvärdering av självamiljömotivet för de avgifterna och dess situationjämfört med omvärldens konkurrenter.En annan fråga som jag också vill ha besked på ärhur det egentligen blir med det vallstöd som riksdagenhar beslutat. Kommer det att utgå ? Ansök-ningsblanketter har gått ut till bönderna, men det ärinte med. Därför är det en intressant fråga att få svarpå.Anf. 178 Jordbruksminister () replik:Herr talman! Låt mig först påminna om att ämnetför den här diskussionen är det långsiktigt hållbarasamhället. Det betyder att det även på jordbruketmåste ställas krav som leder till en god miljöanpass-ning. Ett av de verktyg som vi har valt att arbeta med iSverige är t.ex. avgifter på bekämpningsmedel ochhandelsgödsel.Vi måste självklart vara beredda att värdera ochutvärdera de åtgärder som vi genomför. Låt mig bara idetta sammanhang helt kort säga att det är ganska lättatt i statistiken avläsa att användningen av bekämp-ningsmedel följer avgiftsutvecklingen ganska nära.När avgifterna har minskat har användningen ökat,och när avgifterna har ökat har användningen minskat.Det bekräftar ju att avgifterna har en tydlig styrandeeffekt i den riktning som vi önskar.När det gäller vallstödet kan jag säga att formernaför stödet inte blev klart så tidigt att det gick att fåmed i ansökningarna. Det beror på när riksdagenfattade beslut. Jag skall göra allt som står i min maktför att stödet skall utbetalas under 1997.Anf. 179 () replik:Herr talman! Det sista beskedet tackar jag för. Detmåste vara möjligt att genomföra detta förutsatt attregeringen väljer en administrativt enkel väg. Det harinte regeringen visat innan när det gäller medel somåterflyter från EU. har komplicerat det, ty-värr. Detta bör vara möjligt att fylla.Jag talade inte om avgifter på bekämpningsmedel,utan på mineralgödsel. Det skulle vara intressant att fåsvar.Det är inte säkert att den uppläggning man har föratt få ett hållbart samhälle är riktigt den rätta. Jag troratt det vore bättre att satsa mer på det vanliga jord-bruket och stötta de krafter som jobbar för t.ex. odlingi balans och liknande. De har stora möjligheter attmed små medel göra stora insatser för en miljövänli-gare produktion i i framtiden.Jag tycker att man försummar detta från regering-ens sida.Anf. 180 Jordbruksminister () replik:Herr talman! Jag nämnde ju i mitt anförande att viinte just när det gäller växtnäringsläckage kommer attnå de uppsatta målen. Det är naturligtvis ytterligare enbekräftelse på att vi också måste söka andra vägar ändem vi traditionellt har arbetat med. Det är ett avskälen till att det har tillsatts en särskild utredningmed uppgift att se över detta i en del av landet - jagtänker på som har varit särskilt drab-bad av växtnäringsläckage - och se om man kan finnaformer som leder till en bättre måluppfyllelse.Jag delar uppfattningen att vi ständigt måste sökanya former så att vi ännu mer effektivt kan arbeta medatt lösa dessa problem. Att däremot av detta dra slut-satsen att jag tycker att vi skall slopa avgiften påhandelsgödsel är helt fel. Den slutsatsen skall maninte dra. Men den metoden behöver säkert komplette-ras med andra åtgärder.Anf. 181 () replik:Herr talman! Jag vill fråga jordbruksministern hurdet är med kommunikationen mellan Jordbruks- ochMiljödepartementen när det gäller miljöfrågor. Dethänder inte sällan att vi märker att Miljödepartemen-tet gör uttalanden om jordbrukets miljöpåverkan somär irrelevanta. Detta är inte bra. Vi har märkt det iutskottet i samband med propositioner, skrivelser ochannat och även i andra sammanhang. Här är det ange-läget att man verkligen ser till att departementen talarsamma språk och att inte går utoch sprider en bild av jordbrukets miljöpåverkan somär felaktig. Jag skulle vilja vädja till jordbruksminis-tern att ni får den formen av kommunikation.En annan fråga gäller det konventionella jordbru-ket och miljöfrågan. Det har framställts önskemål omett särskilt program inom ramen för miljöstödet tillkonventionellt jordbruk. Vi ser det som viktigt därföratt det, precis som jordbruksministern säger, är detkonventionella jordbruket som skall miljöanpassas.Då är min fråga: Kommer ministern att se till att detblir ett program för det konventionella jordbruketinom miljöprogrammens ram?Anf. 182 Jordbruksminister () replik:Herr talman! Låt mig försäkra attkommunikationerna mellan ochJordbruksdepartementet är de allra bästa. Men det ärMiljödepartementets uppgift att ta oss alla ganskahårdhänt i örat när utvecklingen till bättre miljöan-passning inte går tillräckligt fort på olika områden.Det som säger är ju närmast en bekräf-telse på att tar den uppgiften påallra största allvar.Låt mig också säga att det vallstöd som vi nu ut-formar inom ramen för miljöprogrammet med de nya600 som har fattatbeslut om i första hand är ett stöd som på grund av sinutformning kommer att vara till för det konventionellajordbruket.I övrigt gör nu en utvärdering avmiljöprogrammet så här långt. När den utvärderingenär klar måste vi fundera över hur vi skall kunna gåvidare.Anf. 183 () replik:Herr talman! Med all respekt för ryckandet i öratfrån är det viktigt att de rycker irätt öra och att de gör det på rätt sätt. Om de ryckerfel mister man respekten för ryckandet. Och det hållerman på att göra. Om man skapar en miljöbild avsvenskt jordbruk som inte är relevant, då blir man intetrodd. Då får man ingen respekt. Det är därför somjag vill vädja till jordbruksministern om att departe-menten faktiskt går i takt.Jag är tacksam för att jordbruksministern här sägeratt jordbruket är en framtidsnäring. Jag delar denuppfattningen. Men då är det också viktigt att signa-lerna, inte minst på miljöområdet, är de rätta frånregeringens sida i dess helhet.När det gäller frågan om program för konventio-nellt jordbruk är vi tacksamma för vallstödet. Menvad jag menar är att man inom ramen för utformning-en av vallstödet skulle man kunna gå längre inommiljöersättningens ram och se till att man får ett hel-täckande program för det konventionella jordbruket.Anf. 184 Jordbruksminister () replik:Herr talman! Det är inte bara min uppfattning attjordbruket är en framtidsnäring. Statsministern har iregeringsförklaringen gett uttryck för samma uppfatt-ning, och den är hela regeringens, även miljöministerAnna Lindhs. Även om inte tycker atthan kan ha respekt för arbete,måste jag säga att jag i allra högsta grad har det. Jagär stolt över att vi har ett särskilt miljödepartementsom med ett så stort engagemang verkar för en bramiljöutveckling på alla områden.Anf. 185 () replik:Herr talman! i debatten har den svenskaanimalieproduktionens bekymmersamma situationvitsordats. På disku-terades ytterligare en pålaga på den svenska animalie-produktionen, eller för övrigt kanske på hela EU:sanimalieproduktion, nämligen införandet av vad som idebatten har betecknats som kopass, dvs. att varjenötkreatursproducent skall ha ett dokument för varjedjur. Det skall finnas ett register på varje gård. Dess-utom skall föra ett nationellt registeröver samtliga inom landet befintliga nötkreatur. Dettainnebär en mycket stor och utökad byråkrati. Jagskulle vilja fråga hur den agerar idessa frågor när de diskuteras i ministerrådet.Anf. 186 Jordbruksminister () replik:Herr talman! Den välkomnaratt vi nu på Europanivå arbetar med att införa ettsystem som gör det möjligt att identifiera och följa ettdjur från dess ursprungliga besättning och i principfram till konsumenten. Vi välkomnar det därför att dethar varit ett mycket starkt krav från konsumenter iSverige att få ursprungsmärkning på maten. Och omvi vill ha ursprungsmärkning på livsmedel i butikeninnebär det nödvändigtvis att vi också måste veta varlivsmedlen befann sig innan de kom till disken i buti-ken. Ett bra ursprungsmärkningssystem för konsumen-ten förutsätter att vi har ett bra identifikationssystemför djur.Sedan är det naturligtvis med den utgångspunktengivet att vi försöker arbeta för att detta system skallbli så enkelt som möjligt. Vi menar att vi också iSverige redan nu har en mycket god kontroll över hurdjuren kommer från ursprungsbesättningen och tillkonsumenten och att vi inte behöver ett alltför inveck-lat system för att behålla den goda kontrollen.Anf. 187 () replik:Herr talman! Syftet är naturligtvis gott med detta.Och som ministern säger har vi ett bra märkningssys-tem i som skulle kunna utvecklas. Med det nuföreslagna säger att man behö-ver nyanställa 140 personer bara för att hålla det na-tionella register som skall föras i varje land á jour.Min fråga är: Är detta ett rimligt system i förhållandetill ambitionen att klara denna märkning?Anf. 188 Jordbruksminister () replik:Herr talman! Så långt som till diskussioner exaktom hur vi i skall bygga upp det eventuellaytterligare kontrollsystem som kan behövas har viännu inte kommit. Jag vill därför inte här hanågon uppfattning om de bedömningar som har gjort i detta tidiga stadium av dennafrågas hantering. Beslutet är faktiskt ännu inte fattat iEU:s ministerråd. Jag tycker därför att det är alltförtidigt att gå in på den diskussionen. Men det gällernaturligtvis att göra en avvägning mellan attfå ett så gediget och pålitligt system som möjligt ochatt få ett system som är så enkelt och lät-tadministrerat som möjligt. Den balansen skall viförsöka hitta.Anf. 189 () replik:Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tilljordbruksministern. Hon talade i början av sitt anfö-rande om vikten av ett ekologiskt skogsbruk. Jaghåller med om att det är oerhört viktigt. Om man intesköter det bra blir det mycket långsiktiga skador.Hemma i mitt län, i , befarar man enny våg av skogsskövling, precis som man hade förnågra år sedan. Det var alltså skogsklippare som komoch köpte fastigheter som var avverkningsbara. Deskövlade av allt som gick att avverka och försvann välmedvetna om att de inte kunde bli straffade i enlighetmed bosättningsplikten.Jag skulle vilja fråga jordbruksministern om honhar någon åtgärd på gång, så att vi kan möta dettanästa gång det händer.Anf. 190 Jordbruksminister () replik:Herr talman! Arbetsfördelningen mellan departe-menten är sådan att frågor kring bruket av skog sedannågra år tillbaka hanteras hos Näringsdepartementet.Det är därför egentligen inte mitt ansvarsområde. Mennaturligtvis är det oroande om det finns sådana ten-denser till att skogen skövlas och inte återbeskogas itillräcklig utsträckning. Den utvecklingen följer na-turligtvis regeringen, och framför allt Näringsdepart-mentet, mycket noga.Hittills har väl bedömningen inte varit att man be-höver gå in och vidta ytterligare åtgärder när det hargällt lagstiftning. Men tendensen är oroande, ochsjälvfallet är det viktigt att följa utvecklingen så att viinte än en gång hamnar i det som t.ex. runt sekelskif-tet präglade den svenska skogsproduktionen.Anf. 191 ():Herr talman! Mitt uppe i den övergripande debattsom nu förs tänkte jag bryta av och utgå från ett meralokalt perspektiv.Örebro län lider av en omfattande strukturkris somslår hårt mot företag och enskilda individer. Ned-dragningar inom bl.a. stålindustrin, den offentligasektorn och försvarsindustrin får ödesdigra konsek-venser i ett län som till stor del baseras på dessa bran-scher. har länet förlorat över20 000 arbetstillfällen.I dag står ca 23 000 personer utanför den ordinariearbetsmarknaden i län. Kommunerna hör till de kommuner i landetsom har den högsta arbetslösheten. stårutanför den ordinarie arbetsmarknaden. Ungdomsar-betslösheten är dramatisk. I står drygt 40 %av ungdomarna under utanför den ordinariearbetsmarknaden.Jag själv kommer från . Där har vi, somni vet, en stor och dominerande industri, nämligenBofors. Jag vill ta upp problematiken i somett dramatiskt exempel på hur den strukturkris som nuråder har drabbat och län.I slutet av 1970-talet arbetade nästan9 000 personer på i . finns3 200 anställda kvar. har minsk-ningen på uppgått till mer än 1 000 personer. kommun med knappt 33 000 invånare är det enoerhört dramatisk minskning och en strukturkris somsaknar motstycke i modern tid. står drygt3 000 personer i utanför den ordinariearbetsmarknaden.Trots kraftiga neddragningar är med sina3 200 anställda fortfarande dominerande i . Även om antalet anställda har minskat un-der står för ungefär 20 %av den totala sysselsättningen i kommunen - och föröver , om man ser till antalet anställda inomindustrin. Om man också lägger till de avknoppningarsom skett, blir dominansen ännu större.Vilka är då möjligheterna till en långsiktigt hållbarsamhällsutveckling för och län?Karlskoga har unika tillgångar som kan vända dennegativa trenden, om tillgångarna används på ett rik-tigt sätt. Den höga tekniska kompetensen är den utanjämförelse viktigaste tillgången när Karlskogaregio-nen nu definitivt måste bli kvitt sitt beroende av na-tionella och internationella försvarsbeslut.Utvecklingen kommer dock inte att gå av sig själv.Här krävs mycket, såväl av samhälleliga insatser ochCelsiuskoncernen som av enskilda individers förmå-ga. På senare har det växt fram en stark vilja hosBofors att vara med och utveckla civil produktion.Man har bildat , som är en ren-odlad civil satsning. Företaget bearbetar nu25 intressanta affärsprojekt. Det är ett tecken på attdet i den högteknologiska försvarsindustrin finnskunskap som skulle kunna komma det civila samhällettill godo och ge nya jobb. För att alla dessa spännandeidéer skall kunna omsättas i praktiskt civil produktion,krävs det ett rejält tillskott av riskkapital.Bristen på riskkapital är ett stort problem i regio-nen. Det är egentligen inte ett problem bara för för-svarsindustrin, utan det gäller i ännu högre grad försmå och medelstora företag som har en tillväxtpoten-tial i . Bristen på riskkapital harinneburit att flera intressanta affärsverksamheter harförlorats.Nya industriella utvecklingscentrum skall skapas.Karlskogaregionen med sin högteknologiska miljöoch sitt läge mitt i det industritunga Bergslagen är enlämplig placeringsort. Det teknikutvecklingscentrumsom nu byggs upp i kan med fördel utveck-las till ett resursstarkt industriellt utvecklingscentrummed hjälp av Celsiuskoncernen och andra större före-tag i regionen. Detta centrum kan då bredda sin mark-nad och arbeta i hela Karlskogaregionen för att spridadet unika kunnande som faktiskt finns.Ett resursstarkt industriellt utvecklingscentrummed ett venture-institut, som bidrar med riskkapitalför försvarsindustrins satsningar på civil verksamhet,kan bli en mycket slagkraftig kombination.Den snabba tekniska utvecklingen förändrar ar-betsplatserna. Arbeten som fanns i går finns inte kvari morgon. Nya arbetsuppgifter kommer i deras ställe,men kräver en annan typ av kompetens. För att klaradagens och morgondagens arbetsuppgifter krävs detatt man följer med i utvecklingen. Det gäller såväl förföretag som för medarbetare. Industrin har behov avkvalificerad eftergymnasialt utbildad arbetskraft, ochbehovet kommer förmodligen att löpande öka.Karlskoga kommun har ansökt om att få starta enkvalificerad eftergymnasial utbildning i nära samarbe-te med näringslivet i regionen just för att kunna mötaframtidens krav på ökad och förändrad kompetensoch flexibilitet. Jag hoppas att kommun fården möjligheten.Det är nu viktigt att vi lyckas vända den negativatrend som breder ut sig i kommunerna och att vi tartill vara alla kreativa krafter som finns för att få enlångsiktigt hållbar samhällsutveckling.Anf. 192 ():Herr talman! hade vi här ikammaren en interpellationsdebatt om åtgärder motsegregation. Jag frågade socialministern vilka initiativden då nytillträdda regeringen avsåg att vidta för att fåtill stånd ett förändringsarbete som motverkade segre-gation och som återgav människor möjligheten attpåverka sin egen situation.Socialministern framhöll att ett av målen var attbryta segregationen i boendet, liksom att stärka in-vandrarnas kompetens och ställning på arbetsmarkna-den - inte minst genom att se till att kunskaperna isvenska språket blev bättre.Socialministern tyckte att "viskall vara väldigt glada för att vi har lyckats upprätt-hålla ett välfärdssamhälle så länge i det här landet".Men när alltfler människor hamnar utanför arbets-marknaden, när alltfler människor förlorar sina möj-ligheter att styra sina liv, skall vi politiker då nöja ossmed att välfärden trots allt upprätthållits så länge?Vi befinner oss i denna kammare för att diskuteraen hållbar samhällsutveckling på . Hur serdå en sådan utveckling ut och vad krävs för att denskall bli hållbar?Jag tänker ta upp några av de faktorer som enligtmin mening har direkt betydelse för hur den framtidasamhällsutvecklingen blir. Vad vi först måste göra äratt vi måste riva ned de hinder som står i vägenför familjer som inget hellre vill än bygga en egenplattform att verka och utgå från. Det vill nästan allafamiljer. Vi borde kunna vara överens om att dagenshögskattesamhälle - kombinerat med hög arbetslöshet- inte ger familjerna de valmöjligheter och den rörel-sefrihet som krävs för att de skall kunna växa sigstarka. Vårt lands höga skattenivå har skapat socialotrygghet i familjer i stället för den sociala trygghetpå familjernas egna villkor som högskattesamhälletgör anspråk på att skapa. Socialdemokraternas miss-riktade omsorgspolitik har gett oss svaga bidragsbe-roende familjer.En förälder som inte har något arbete eller sominte kan försörja sin familj på sin lön riskerar att tappatron på sig själv och därmed också tron på sin förmå-ga att bygga upp en social trygghet för familjen. Kän-ner man sig misslyckad i detta avseende, är steget intelångt till att man även tappar tron på sin förmåga attvara viktig för sina barn.