prot · GK09116 · 1997-06-09 00:00:00 — Det finns skäl att låtaverksamheten utvecklas med stor frihet för att manskall kunna finna den mest rationella och effektivalösningen.Regeringen har därför i den ekonomiska vårpro-positionen föreslagit att försäkringskassorna inomramen för s.k. särskilda medel ges möjlighet att bedri-va olika projekt, bl.a. i syfte att förbättra samverkan-formerna och därmed effektivisera rehabiliteringenför framför allt utsatta grupper.I propositionen föreslås också vissa mindre menmycket viktiga förändringar för den enskilde. Detgäller t.ex. det utökade särskilda högriskskyddet. Detbör förbättra situationen på arbetsmarknaden förmänniskor med omfattande sjukfrånvaro och ge dennagrupp en bättre trygghet.Det gäller också vissa förändringar av den sjuk-penninggrundande inkomsten. Det rör personer somantingen varit arbetslösa eller haft förtidspension ellersjukbidrag och som antingen får en bättre nivå påsin sjukpenning eller får sjukpenning över huvudtaget.Detta var två små reformer som kommer att få storbetydelse för den enskilde.Herr talman! Regeringen har fåttta emot mycket kritik för besparingarna i socialför-säkringarna, inte minst förstås från de politiska parti-erna här i . har t.ex. särskiltömmat för änkor och för underhållsskyldiga fäder.Dock känner de inte lika ömt för de vårdnadshavandemödrarna, som de tycker kan hänvisas till socialbi-drag. En annan grupp som de inte heller känner ömtför är blivande mödrar i tunga och farliga jobb, somnu har möjlighet att få havandeskapspenning.Moderaterna har vid ett flertal tillfällen yrkat påatt havandeskapspenningen skall avskaffas. De anseratt sjukpenning bör utges i de fall kvinnan inte fåreller kan arbeta.Men havandeskapspenningen är viktig för kvinnori tunga och slitsamma jobb. Utan denna förmån skullede i många fall vara tvingade att ta ut föräldrapenningredan 60 dagar före beräknad förlossning. Kvinnor ilättare jobb kan vänta med att ta ut föräldrapenningtill dess att barnet är fött. Det är därför en rättvisefrå-ga mellan olika kvinnor. Ytterst skulle barnen drabbasgenom att de redan från starten får olika förutsätt-ningar beroende av föräldrarnas yrke.Som om detta inte räckte, vill ocksåinföra i den tillfälliga föräldrapen-ningen. Har funderat över vad det bety-der för exempelvis ensamma mammor? Värt att note-ra är förstås förslag om oförändradeersättningsnivåer på i försäkringen. Det är enskillnad jämfört med och Kristdemokra-terna.Herr talman! Regeringen har i den propositionsom vi debatterar tagit ställning till vilken asso-ciationsform de allmänna försäkringskassorna skall hai framtiden. Regeringen föreslår att försäkringskas-sorna skall behålla nuvarande associationsform. Re-geringen anser att den nuvarande organisationen, somkombinerar en central statlig myndighet med formelltfristående regionala organ, har stora fördelar. Deninnebär ett stort inflytande från förtroendemän medlokal förankring och lokalt engagemang. Det gerverksamheten hög legitimitet i medborgarnas ögon.Regeringen redovisar i propositionen ett antalförslag till förändringar av uppgifter och funktionerför och de allmänna försäk-ringskassorna som medför att ansvaret tydliggörs ochsom medverkar till att skapa goda förutsättningar fören bättre fungerande administration av socialförsäk-ringarna.Försäkringskassornas självständiga ställning börstärkas och roll klargöras. Förtillämpningen av socialförsäkringarna och de förmå-ner där kraven på likformighet är höga, finns ett be-rättigat krav på ett starkt centralt inflytande i form avnormgivning, tillsyn och uppföljning. Inom arbetetmed insatser mot ohälsa finns det skäl att låta verk-samheten utvecklas med stor regional och lokal frihetdär man söker den mest rationella och effektiva lös-ningen. Rollfördelningen inom administrationen avsocialförsäkringarna förtydligas. Med en ökad mål-och resultatstyrning och ett förbättrat teknikstöd for-mas en modern administration som utmärks av närhet,tillgänglighet, delaktighet och professionalism.Herr talman! Jag är övertygad om att en bra all-män sjukförsäkring som omfattar alla dels är enomistlig del av ett generellt välfärdssystem, dels är detsom bäst främjar såväl effektivitet som rättvisa ochjämlikhet.Anf. 33 () re-plik:Herr talman! De med de lägsta lönerna får genomvårt förslag en högre ersättning än andra. Så det varett litet fel i ministerns inlägg. De får en högre pro-centuell ersättning, och först efter lång tids sjuk-skrivning, , inträder grundtryggheten. Menäven då får många av dem, de lägst avlönade, mer ände har haft i lön, och de får betydligt mer än socialbi-draget. Det är där de här människorna ofta hamnar.Man behöver inte be om det heller. Det är en rättig-het. Denna grundtrygghet är betydligt högre än delägsta pensionerna. Jag tror att vi har haft 9 000 krtidigare, men det varierar litet. När basbeloppet stiger,stiger också det här.Först efter lång tids arbetslöshet kommer grund-tryggheten in. Den är en rättighet. Man behöver inteödmjuka sig på som man får göra försocialbidraget - som ger betydligt lägre ersättning ärgrundtryggheten. Vi menar att vi har givit ett braskydd åt låginkomsttagare ända upp till 12 700 kr.Sedan har vi också minskat socialbidragen, för vitycker att det är statens skyldighet att ge en minimier-sättning åt människor som inte kan försörja sig själva.Socialbidragen blir då bara något tillfälligt vid kriseroch annat. Det blir som det var meningen från början.Anf. 34 Statsrådet ():Herr talman! Det var inget riktigt slut på RagnhildPohankas inlägg, så jag har egentligen inget behov avatt lämna något svar. Vad den allmänna sjukförsäk-ringen står för i den utformning den har , är ju enmaximal riskutjämning mellan olika grupper. Detinnebär att de som har de lägsta inkomsterna får ut enbra del av den allmänna sjukförsäkring som vi har.Denna maximala riskutjämning är naturligtvis en avde stora vinsterna med det sjukförsäkringssystem vihar. Detta är förstås också en finansiering som gör attdet finns ett utrymme. har det dessutom givit ossmöjlighet att lägga fram förslag om en höjning till80 %. Det betyder naturligtvis oerhört mycket fördem som har de lägsta inkomsterna.Anf. 35 () re-plik:Herr talman! Det är klart att det betyder mycketför dem med lägst inkomster, men vi menar att vårtförslag har ett bättre skydd. Vi undrar vad socialför-säkringsministern vill göra åt de människor som ärutanför systemet. Vad skall man göra åt de männi-skorna? De går på knäna . De får ingen sjukpen-ning. De får ingen arbetslöshetsförsäkring. För demåterstår bara socialbidrag. Vad vill Socialdemokrater-na göra åt de människorna, som vi ömmar specielltför? Enligt vårt förslag kommer vi inte att få männi-skor som hamnar i den situationen.Anf. 36 Statsrådet ():Herr talman! Utgångspunkten i en socialdemokra-tisk politik för en god välfärd är naturligtvis arbete.Arbete är det som ger möjlighet till både utvecklingoch ekonomiskt oberoende. Den allra högst priorite-rade frågan för den socialdemokratiska regeringen äratt minska arbetslösheten och ge människor möjlighetatt försörja sig.Anf. 37 () replik:Herr talman! Jag delar statsrådets uppfattning attvi skall ha stabila, trygga socialförsäkringar som ock-så bygger på rättvisa. Men vad är det för rättvisa omman får betala avgifter över taket men inte får förmå-nerna? I och för sig har man glädje av att vara friskoch sällan sjuk, men på det sättet bidrar man ju tilldenna utjämning. Det är vi överens om att man skallgöra. Men skall man dessutom betala avgifter, slutardet med att många skaffar sig privata försäkringar ochsäger: Sänk skatterna, för jag får ändå inte ut något avdet här! Den debatten borde vi komma bort ifrån. Allaborde vara överens om att vi skall ha socialförsäk-ringssystem som är rättvisa och rimliga. Det är ju vaddetta bygger på. På det sättet räddar vi också de sämstställda i vårt samhälle.Statsrådet talar om vad det kommer för proposi-tioner här; inkomstbegreppet, administrationen ochförtidspensioneringen. Ja, det väntar vi på. Men var kommer rehabiliteringen in förhela landet? Var kommer samverkansfrågorna in? Hurskall de lösas som helhet? Kommer de också med idet här? Skall vi vänta eller till år 2001innan vi löser samverkansfrågorna? De handlar ocksåom pengar, men det handlar framför allt om männi-skors möjligheter att få en bra rehabilitering och attsnabbt komma tillbaka till jobbet. Vad händer medköerna i vården, som jag tog upp tidigare? Jag skullevilja ha en kommentar till det. Och varför anvisar interegeringen rimligt mycket pengar till rehabilitering föratt korta köerna i vården och för att människor skallkomma tillbaka till ett arbete? Det ju ändå det som viär överens om.Anf. 38 Statsrådet ():Herr talman! När det gäller förstasynpunkt om bl.a. taket i sjukförsäkringen - jag upp-fattade att hans fråga handlade om det - så finns detju besked i propositionen. Det är en fråga som beredsvidare i Regeringskansliet.Samverkansfrågorna, , är vad vi läg-ger fram förslag om i denna proposition. Det gäller enutvecklad samverkan som omfattar alla aktörer ochsom bygger på, eller öppnar möjligheter för, en radolika modeller för lokal utveckling och lokal kraft.Det är en av de viktigaste delarna i den här proposi-tionen. Den handlar just om samverkan som ett nyttarbetssätt, som ett medel att framför allt hjälpa männi-skor med långa sjukskrivningsperioder och ett antalproblem. Det är, vid sidan av nivåhöjningarna, detviktigaste innehållet i den här propositionen.Beträffande köerna i vården vill jag säga till SiggeGodin att det är ganska intressant att ta del avtvå beskrivningar av vårdsituationen som vi har kun-nat följa i de två kvällstidningarna. Uppenbarligen harde kommit fram till två mycket olika bilder. Det kanvara en illustration till detta. Men det som naturligtvisär viktigast för mig som representant för regeringenatt tala om är den ökade satsning som vi nu kangöra på vården tack vare att vi ser att vi har balans iekonomin 1998.Anf. 39 () replik:Herr talman! Jag hoppas att statsrådet inte läserkvällstidningarna för att få reda på hur köerna i vår-den ser ut. Om hon gör det är det förskräckande.Om man går ut på sjukhusen kan man konstateraatt läget är förtvivlat. Människor får vänta på åtgärderi stället för att snabbt få vård och kunna komma till-baka arbetet.Ministern har fel när det gäller samverkansprojek-ten. De som tillhör de olika projekten säger att detinte räcker, att projekten inte får permanentas och attdessa människor inte kan göra det som är viktigt, detsom är bra för människorna och det som spar pengar.Och vi måste ändå tro på dem som arbetar med detta.Herr talman! Jag vill ställa ytterligare en fråga,som kanske är den viktigaste, om sjuklöneperiodenslängd. Om en arbetsgivare förbättrar arbetsmiljön ochsänker sjukfrånvaron bland de anställda, skall denarbetsgivaren då kunna göra en vinst på det?Jag vill också fråga: Delar statsrådet och uppfattning om att någotmåste göras åt sjuklöneperioden, eller tycker statsrå-det som , att de skallligga fast? Detta är mycket viktigt och avgörande förframtiden.Hela regeringens arbete med socialförsäkringarnahandlar om, som jag sade i min inledning, att ni integör några konsekvensanalyser och att ni inte vet hurförslagen i realiteten utfaller. Men jag tror också att nistyrs av så till den milda grad attbesparingarna är överordnade allt annat som Social-departementet gör. Jag beklagar att det är på det sät-tet. Då får vi socialförsäkringar som vi i Folkpartiettycker är dåliga och som vi inte kan stå bakom. Detbekymrar mig att regeringen inte inser konsekvenser-na av detta arbete.Anf. 40 Statsrådet ():Herr talman! Jag tyckte att det var intressant attredovisa att det finns olika bilder, men självklarthandlar det om hur det ser ut ute på våra sjukhus ochvårdinrättningar. Det är därför som vi nu när vi börjarfår ordning på våra finanser skall använda pengarna iförsta hand till vården, omsorgen och skolan. Det ärväl ett mycket tydligt och konkret svar med ett mycketkonkret innehåll, , när det gäller köerna ivården?Sigge Godin säger att besparingarna är överord-nade allt annat. Det har sagts i kamma-ren, men uppenbarligen får man upprepa det igen, attmed en barlast på 240 miljarder är ansvaretnaturligtvis tungt när det gäller att klara av en mycketsvår ekonomisk situation. kan vi se att det ljusnaroch att arbetet börjar ge resultat. Det är därför som vinu med tillfredsställelse kan göra bl.a. denna satsningpå kommuner och landsting. Det är också med till-fredsställelse som det går att lägga fram ett sådant härförslag när det gäller sjukförsäkringen med höjdaersättningsnivåer och med förslag om en utveckladsamverkan.Jag har väldigt svårt att förstå den diskussion somhar förts här . Regeringens förslag innebär att vigår längre än de fem FINSAM-projekt som pågår ivårt land. Vi går längre än SOCSAM-projekten. Vigör det möjligt för alla aktörer på detta område attsamverka. Vi lämnar det mycket fritt och öppet fördem som arbetar med detta lokalt ute i vårt land atthitta de modeller som de vill arbeta efter. Det innebärverkligen att man bygger på det lokala initiativet ochatt man ser till att detta kommer att få effekt över helalandet.Anf. 41 () replik:Herr talman! Jag ställde två konkreta frågor tillBörje om samverkansmodeller. Varför var niså aktiva tidigare, och varför är ni så passiva nu? Jaghar inte fått något klart svar på detta trots allt somstatsrådet har sagt. Det är väldigt mycket prat menlitet innehåll.När statsrådet var ordförande i utskottet skrev honen artikel i den 5 oktober 1995om att det brådskar, att man måste komma till skottoch att de goda tankar som har tänkts och de förslagsom arbetats fram omsätts i handling.Hur kommer det sig då att t.ex. projektledaren förFINSAM-projektet i sade till mig häromda-gen att detta innebär att man får lägga ned försökenfrån och att man inte kan fortsätta? Vem ärdet som har rätt? har frågat omdetta, och jag frågar om det återigen.Jag frågade också: När kommer sjuklöneförslagetatt avskaffas? Vi har inte fått något klart besked omdet. Jag konstaterar att ni är djupt oeniga i regeringenom detta. Näringsministern har faktiskt gett utfästelserom att det skall ske någon ändring. Här har jag intehört något i den stilen.Däremot får vi höra väldigt mycket om Modera-ternas förfärliga förslag. Då är statsrådet mycket tal-för. Jag har sagt att det är viktigt att renodlasystemen. Vi menar t.ex. att havandeskapspenningenbör kunna samordnas med föräldraförsäkringen, medsjukförsäkringen och med arbetarskyddslagstiftning-en.Statsrådet och jag har helt olika syn. Vimoderater tycker att det är viktigt att vi som är lång-tidsfriska tar ett ökat eget ansvar för att vi skall kunnage de människor mest hjälp som bäst behöver den.Där gör regeringen precis tvärtom.När det gäller änkorna handlar det om ett avtalsom ni helt enkelt har gått ifrån.Anf. 42 Statsrådet ():Herr talman! erinrar mig om dediskussioner som vi förde i socialför-säkringsutskottet. De handlade väldigt mycket om attlåta de fyra aktörerna - , hälso- ochsjukvården, kommunerna och arbetsförmedlingen - fåchans att samverka med varandra. Det är med storglädje som jag har kunna lägga fram ett förslag i denhär propositionen som möjliggör en sådan samverkanmellan samtliga fyra aktörer.Om går tillbaka till reglerna förFINSAM kan hon se att skillnaden mellan FINSAM,där det är två aktörer, och den öppning som förslaget ipropositionen innebär egentligen handlar om att det iFINSAM är som ensam står förpengarna. Sedan gör man en delning av vinst ochförlust.I det förslag som regeringen nu har lagt fram bi-drar samtliga inblandade parter med medel som står iproportion till deras ansvar för åtgärderna. Och resul-tatet blir helt enkelt minskade utgifter, om det går bra.Det är vad som gäller rent tekniskt. Men hela idénmed en utökad samverkan är ju att göra det möjligtför alla att samverka för att man skall få ett så gottresultat som möjligt för den enskilda. Man får integlömma bort att det ytterst handlar om den enskildamänniskan och hur vi på allra bästa sätt skall kunnahjälpa honom eller henne.Anf. 43 () replik:Herr talman! Det handlar om de enskilda männi-skorna, och jag vill säga att jag har varit pådrivande ilinjen att pengar inte skall använ-das på passiv sjukpenningutbetalning utan att vi görnågot för att rehabilitera människorna för att de skallfå ett bättre liv. I fråga om detta kan vi vara överens.Som ordförande var jag själv med och lade framett förslag till regeringen om att de fyra aktörerna,innefattande även arbetsförmedlingen, skulle varamed i dessa försök.Jag önskar innerligt att det är som biträdande so-cialministern nu säger, att det kommer att bli en radförsök. Tyvärr tolkar nog människorna ute på fältetdet som att var och en kommer att hålla i sin egenportmonnä i och med att de inte har fått några klararegler. Jag är åtminstone inte på det klara med vadsom kommer att gäller. Och jag känner tyvärr tillverkligheten. Så här är det. Var och en håller på sitt,och då är jag rädd för att det inte blir särskilt mångaförsök.Statsrådet gick ifrån frågan om sjuklöneförslaget,men jag hoppas att den frågan kommer upp i nästainlägg. Det här är ju den absolut viktigaste åtgärden,en åtgärd som regeringen och tillsammanshar åstadkommit och som gör att det inte blir någranya jobb.Om vi nu säger gemensamt att arbetslösheten skallminskas, kan jag peka på att minskad arbetslöshetger till statskassan. Men skallju bidrag - gåvor, eller vilken benämning som skallanvändas - ges till kommuner och landsting. Depengarna är dock redan uppätna på grund av alltfördåliga skatteintäkter. Så ser det ut när det gäller vår-den.I socialministerns eget hemlän kommerman på att operera endast akuta fall,dvs. bara om det mer eller mindre gäller livet. Jag ärdärför mycket orolig för att jag skall behöva genomgånågon liten operation. Så ser det alltså ut i socialde-mokratins , både när det gäller vård och närdet gäller socialförsäkring.Anf. 44 Statsrådet ():Herr talman! En kort kommentar om samverkan. Iförslaget ligger förstås också en påse, en möjlighet, attanvända en del kassamedel på ett friare sätt. Det är enviktig del i det förslag som regeringen har lagt framoch det kommer att kunna användas till att få i gångprocessen på de håll där man ännu inte har börjat medsamverkan. Jag tror att det är viktigt att också nämnaden detaljen.Gullan , jag har väldigt svårt att tro attdetta med sjuklöneperioden skulle vara av totalt avgö-rande betydelse för att det inte skulle bli några nyajobb. Det är väl ändå en något märklig slutsats. Jagvill betona att självklart står hela regeringen bakomde förslag som regeringen lägger fram i riksdagen.Det finns tydligen oklarheter i det avseendet.Till sist: , havandeskapspenningfår man för att man inte skall bli sjuk. Sjukpenning fårman för att man är sjuk. Föräldrapenning får man föratt man skall vara hemma hos sitt lilla barn.Anf. 45 () re-plik:Herr talman! Också jag vill ta upp frågan omsjuklöneperioden, vilket jag i och för sig gjorde i mitthuvudanförande. Jag undrar om socialförsäkringsmi-nistern delar näringsministerns åsikt att en budgetsa-nering förutsätter att bördor läggs också på företagar-na, alltså på de tillväxtskapande krafterna. Eller inserstatsrådet att bördor på företagen kostar jobb?Sedan vill jag fråga om den utredning som är utlo-vad. Först fick vi i den interpellationsdebatt somnämnts här - den gick avstapeln - löfte om en översyn av sjuk-löneperiodens effekter på småföretagen och om enutredning av försäkringen mot kostnader för sjuklön.För några veckor sedan ställde jag en fråga tillsocialförsäkringsministern som är ansvarig för dettaområde. Jag undrade om utredningen hade kommit igång och när dess uppdrag skulle vara slutfört. Ut-redningen hade inte kommit i gång . Di-rektiven skulle tas av regeringen. Det sägs inte att utredningen skallutreda något annat än försäkringen. Det sägs inget omsjuklönens effekter på småföretagen. Hur står detegentligen till med detta?Anf. 46 Statsrådet ():Herr talman! I sjuklönefrågan kan jag upprepa detsvar som jag gav till , nämligen atthela regeringen står bakom det förslag som regeringenhar lagt fram i . En rad åtgärder har vidtagitsför 1997, och det finns ytterligare åtgärder för 1998när det gäller småföretagens situation och möjligheteratt utvecklas i vårt land. Jag tror inte att jag behövergå in på alla de åtgärderna - det är fråga om ett antalåtgärder.Utredningen gäller alltså arbetsgivarnas rehabili-teringsansvar. Där kommer också frågan om småföre-tagarförsäkringen att utredas. Direktiven är ännu intetagna, men de är förstås under beredning i Regerings-kansliet.Anf. 47 () re-plik:Herr talman! Så fick vi nu besked om att direkti-ven ännu inte är tagna. är det , så detär inte "" särskilt många dagar till,skulle jag vilja påstå. Det är väl knappast ens "". Det har ständigt varit förseningar.Inte heller fick jag något besked om sjuklöneperi-odens effekter på småföretagen skall ingå i utredning-en. Det hela verkar ha smalnat av till att enbart gällahur försäkringen skall utformas - förhoppningsvis påett bättre sätt än som är fallet. Försäkringen ärdålig på olika sätt, inte minst kostnadsmässigt. Blirdet en ordentlig utredning av sjuklöneperiodens effek-ter?Anf. 48 Statsrådet ():Herr talman! Jag upprepar att jag redan har svaratpå fråga. Utredningen kommeralltså att omfatta arbetsgivarnas rehabiliteringsansvaroch småföretagarförsäkringen.Anf. 49 () replik:Herr talman! Signalsystemen är viktiga; det harjag lärt mig. Jag har därför två frågor till statsrådet.Det gäller då privata försäkringar. Enligt det nyapensionssystemet skall garantipensionen minskas närdet gäller de kollektiva försäkringarna, men inte närdet gäller de privata.Vad gäller änkepensionen finns förslag om att deprivata försäkringarna skall undantas vid beräkningenav inkomstunderlaget, alltså det som ligger till grundför hur pass mycket änkepensionen skall minskas.Sedan till en sak som vi är på väg att genom-föra. Minskningsregeln i sjukförsäkringen gäller inteprivata sjukförsäkringar, vilka alltså inte skall räknasmed. Skulle statsrådet litet grand vilja utveckla vaddet här ger för signaler kontra det generella obligato-riska system som bådas våra partier säger sig värnaom? Det är den ena frågan.Min andra fråga rör könsperspektivet när det gäl-ler de samverkande myndigheterna och rehabilitering-en. Där hälsar jag förstås med tillfredsställelse attstatsrådet pekar på att vi skriver i betänkandet attkönsperspektivet skall ges ett särskilt utrymme i t.ex.utbildningar. Men om statsrådet har gått på denmainstream-utbildning som har funnits, och som jaghoppas finns, i undrarjag om statsrådet anser att det var en givande utbild-ning och om en utbildning som satsar på könspers-pektivet kan leda fram till något och därför bör varaviktig för den samverkan och den rehabilitering somvi här pratar om.Anf. 50 Statsrådet ():Herr talman! Först till detta med privata försäk-ringar och kollektivavtalade försäkringar. Jag villkorrigera när det gäller det nya pen-sionssystemet. Varken privata pensionsförsäkringareller kollektivavtalade pensioner kommer att avräknasfrån garantipensionen.I fråga om änkepensionerna handlar det om någotannat. Det gäller ju då hur man skall se på vad somskall ingå i inkomstbegreppet för behovsprövningen.Det handlar här om ett inkomstbegrepp som vi haranvänt när det gällt att pröva rättentill bostadstillägg för pensioner och även hustru-tillägg. Vad regeringen aviserar i vårbudgeten är enöversyn av de privata pensionsförsäkringarnas ställ-ning och inkomstbegreppet vad gäller änkepensioner-na. Det är alltså två olika saker som vi talar om närdet gäller privata försäkringar.Ulla , den höjning till som vi nugör är ett viktigt steg för att stärka den offentligaförsäkringen och för att minska behovet av tilläggs-försäkringar av olika slag.Det är en avsiktlig höjning dels för den enskilde,dels för att helt enkelt stärka den offentliga försäk-ringen.Slutligen till könsperspektivet: Genom samver-kansprojekt finns det möjligheter för försäkringskas-sorna att använda en del medel friare.