prot · GK09115 · 1997-06-05 00:00:00 — Låtoss i stället med hjälp av alla de olika åtgärderna -information, rådgivning och ersättning för omställ-ningen - ta viktiga steg i den här riktningen.Men låt oss också komma ihåg att det aldrig kanvara enbart samhällets uppgift att ersätta de kostnadereller förlorade intäkter som kan uppstå i detta sam-manhang. Det finns en princip som vi är angelägnaom, och det är principen att förorenaren betalar förden miljöskada han eller hon åstadkommer. Denmåste naturligtvis gälla också i det här sammanhang-et. Lantbruket har ett stort eget ansvar att aktivt verkaför att lösa de problem som växtnäringsläckaget gerupphov till.Anf. 162 ():Herr talman! Självklart har näringen själv ett stortansvar när det gäller att lösa de här problemen. Menjag menar att samhället också har ett stort ansvar här.Det skånska odlingslandskapet, såsom det ser ut ,är faktiskt en produkt av den jordbrukspolitik som harförts i det här landet under ett antal decennier. Lant-bruket har hela haft ett krav på sig att ratio-nalisera, lägga samman enheter, gräva ned diken, rätadiken, urvattna etc. Samhället har t.o.m. ställt uppmed bidrag för dikningsföretag. Jag menar alltså attsamhället i allra högsta grad är medskyldigt till deproblem vi ser - om vi kan enas om att mycketav problemet ligger i att vattnet inte har tillräckligtlång uppehållstid i landskapet utan rinner ut i havetför snabbt. Därför menar jag också att samhälletmåste ställa upp med betydligt större medel än vadsom görs . Näringen kan inte bära dessa kostna-der.Jag välkomnar och tycker det är spännande att hö-ra jordbruksministerns syn, som uppenbarligen stäm-mer väl överens med min egen, när det gäller att an-läggandet av våtmarker är ett viktigt redskap för attkomma åt kväve-, fosfor- och näringsläckaget tillhavet. Det hade varit väldigt roligt om vi också hadekunnat enas om att det behövs vissa regeländringarför att uppmuntra till ökade insatser på detta område.För att få stöd till anläggning av våtmark måste manta marken ur produktion. Man får inte använda vattnettill bevattning, vilket jag anser vara felaktigt. Hademan kunnat vattna med det hade man också kunnatåterföra en del av de näringsämnen som faktiskt sam-las upp i detta vatten. Det hade varit en vinst. Dess-utom hade detta uppmuntrat lantbrukaren att bidra tillatt anlägga småvatten.Jag menar också att det borde utgå bidrag till själ-va anläggandet av våtmarken. Det gör det inte i dag.Det utgår till den mark som tas ur bruk, som läggs iträda, och detta är också en brist.Vår EU-parlamentariker har ställt enfråga till Ritt , EU:s miljökommissionär. Isvaret ställer hon sig väldigt positiv till att titta påsådana här regeländringar, efter vad jag förstår. Jagskall dock inte plåga våra stenografer med att läsa upphennes danska svar till hade varit roligt om vi kunnat enas om att detfaktiskt behövs mer medel till detta. Jag har tagit meden trave åtgärdsprogram från de olika vattendragsför-bunden, och jag skall, med benäget tillstånd fråntalmannen, senare överräcka dem till jordbruksminis-tern.Anf. 163 Jordbruksminister ():Herr talman! Det finns många olika drivkraftersom har lett till att vi har fått ett modernt jordbruk.Detta jordbruk har naturligtvis producerat livsmedel ien mängd som varit önskvärd och nödvändig, men dethar också skapat en del problem. Utan tvivel har jord-brukspolitiken i gångna tider varit en av dessa driv-krafter, men de har naturligtvis även varit mångaandra - bondens eget intresse av att rationalisera ocheffektivisera, tekniska framsteg, bristande insikter ommiljökonsekvenserna av olika åtgärder etc. I ställetför att försöka skyffla över ansvaret på varandra bor-de alla ingående aktörer erkänna att man har en del iatt utvecklingen har sett ut som den har gjort hittills.Därmed har man också en del i ansvaret för att för-ändra verkligheten.Miljöstödsprogrammet är ett uttryck för att sam-hället är berett att ta sin del av det ansvaret. Jag har imitt svar också visat att vårt program är oerhört am-bitiöst - definitivt på en högre nivå än det danskamiljöstödsprogrammet, som interpellanten hänvisartill.Det är också viktigt att understryka att när detgäller att ansöka om medel för miljöstödsåtgärdernaligger initiativet hos den enskilde brukaren.Jag tror att är förbi då man passivt kun-de vänta på att samhället skulle styra i den ena ellerden andra riktningen och låta sig ledas av enbart poli-tiska beslut. Jordbrukspolitiken bygger numera imycket högre grad på initiativ från den enskilde bru-karen och på den självklara förutsättningen att denenskilde brukaren också är intresserad av att lösamiljöproblemen, och så tror jag definitivt att det för-håller sig.När det gäller regelverket delar jag uppfattningenatt det finns olägenheter och krångligheter. Det be-kräftas ju också av den utvärdering av miljöstödspro-grammet som vi själva har gjort. Självfallet tycker viatt det är angeläget att föra dessa synpunkter vidaretill kommissionen, så att vi kan föra en diskussion omatt förenkla och förbättra regelverket och därigenombättre uppfylla de önskvärda målen.I övrigt vill jag än en gång hänvisa till det arbetesom nu pågår med det utökade miljöstödsprogram-met. Jag vill också säga att det väl ändå inte kan haundgått interpellanten att staten har haft en del pro-blem med sin ekonomi, bl.a. beroende på tidigareregeringars framfart. Vi är mycket stolta att vi, trotsen ekonomi som har varit svår, finner det möjligt att iår föreslå en ytterligare utökad satsning på miljö-stödsprogrammet med sammanlagt 700 miljoner kro-nor. Jag är mycket stolt över att vi kan lägga fram ettsådant förslag till . Jag ser inga möjligheteratt nu ta ytterligare steg i den riktningen, utan jag troratt vi skall gå in för att använda och förvalta dessaresurser så effektivt som möjligt.Anf. 164 ():Herr talman! Även när det gäller resonemangetom lantbrukarnas enskilda ansvar är jordbruksminis-tern och jag fullständigt överens. Jag skulle ocksåvilja påstå att lantbrukarna är väldigt intresserade avden här typen av anläggningar, för man ser behovetav dem.Men vad som behövs utöver det som vi tidigarehar talat om är just utbildning. Jordbruksministernnämner i sitt svar att det finns ett stort utbildningspro-gram. Men jag menar att inte riktigt de resurser finnssom tidigare fanns i de gamla lantbruksnämndernaoch i de gamla programmen. T.ex. NOLA-programmet hade en väldigt fin individuell rådgivningoch utformning av stöden.Jag talar ju mycket i ett sydsvenskt perspektiv, ettskånskt perspektiv. Vi vet också att iSkåne, under vilken lantbruksenheten sorterar, ärstadd under omorganisation. En ny organisation hållerpå att byggas upp, och där finns inte särskiltmycket mer resurser än till den löpande verksamhe-ten.Jag talar som sagt i ett sydsvenskt perspektiv ochmenar att i just skulle den här typen avanläggningar få betydligt större effekt än i övrigaSverige på grund av klimatfaktorerna. Det skulle blien bättre avgång av kväve till luft och en bättre re-duktion i småvattnen i . Där är behovetockså större på grund av de väldigt korta avrinnings-vägarna. Det vore glädjande om departementet villetitta särskilt på detta när man nu utformar de nyastödreglerna.Anf. 165 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag vill bara avslutningsvis säga attvi har ett miljöstödsprogram, att det finns resurserinom detta som är avsedda för det här ändamålet,vilka ännu inte är fördelade. Det är fullt möjligt förlantbrukarna att ansöka om medel inom ramen förmiljöstödsprogrammet för att vidta den här typen avåtgärder. Det är naturligtvis min förhoppning att mankommer att göra det, särskilt i och Göta-land, där den här typen av problem är som störst.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på interpellation 1996/97:341 omsvenska lantbrukares konkurrensmöjligheterAnf. 166 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat mig omjag är beredd att medverka till mer konkurrensneutra-la kostnader inom jordbruks- och trädgårdsnäring ochom jag är beredd att verka för en utvärdering av mil-jömotivet för mineralgödselskatter.Vad gäller första fråga redovisa-de jag i samband med ett interpellationssvar den17 april regeringens syn på frågan. Härav framgick attregeringen anser att ett ställningstagande rörande denfaktiska konkurrenssituationen för svenskt lantbrukmåste föregås av en noggrann analys av rådande för-hållande.Ingvar påstår att dieselskatten och mine-ralgödselskatten har konkurrenssnedvridande effekter.Jag menar att en jämförelse av konkurrensförhållan-den inte kan begränsas till enstaka faktorer utan måstebeakta samtliga faktorer som är relevanta. T.ex. ärjordbruksmark i belagd med fastighetsskatt,vilket inte är fallet i Sverige.Regeringen har därför tillsatt en särskild utredaremed uppgift att utreda vissa frågor av särskild bety-delse för livsmedelssektorns omställning och expan-sion. Utredaren skall bl.a. klargöra vilka åtgärder sombehövs för att svenskt lantbruk skall ha jämbördigavillkor med omvärldens. Utredaren förväntas lämnasitt slutbetänkande i september 1997.Beträffande andra fråga kankonstateras att ett av de största miljörelaterade pro-blemen inom jordbruket är de effekter som förlusterav växtnäringsämnen orsakar i form av övergödningoch försurning av vatten och mark. ladesgenom beslut grunden för åtgärdspro-grammet mot växtnäringsläckaget från jordbruket.Programmet har senare kompletterats med åtgärdermot ammoniakförluster från jordbruket. Åtgärdernainnefattar lagstiftning, ekonomiska styrmedel, råd-givning och information samt forsknings- och utveck-lingsinsatser. Det är angeläget att arbeta med mångaolika åtgärder som verkar i samma riktning för att fåbästa möjliga resultat. Detta betyder att ekonomiskastyrmedel och därmed skatter ingår som ett av fleraviktiga medel som påverkar utvecklingen.Riksdagen har satt som mål att användningen avhandelsgödsel skall vara lägre än 1986års förbrukning. följer löpandeförbrukningen av handelsgödsel i syfte att registreraförändringar i användningen som bedöms motverkaatt mål nås.För närvarande pågår ett flertal utredningar somberör jordbrukets växtnäringsfrågor. har i uppdrag att utarbeta mer effektrelate-rade miljömål och utforma mer kostnadseffektivaåtgärder inom ramen för havs- och vattenfrågorna.Det är en naturlig del av utredningens arbete att stude-ra såväl nuvarande som ytterligare åtgärder för attminska växtnäringsförlusterna från bl.a. jordbruket.De ekonomiska styrinstrumentens kostnadseffektivitetär en viktig del i detta arbete.Regeringen kommer således att få anledning attpröva dessa frågor när uppdraget redovisats.Anf. 167 ():Herr talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret påmina frågor.Min utgångspunkt är att det var väldigt viktigt attsvenska lantbrukare vid EU-inträdet skulle få rimligtlika villkor som övriga EU-länders lantbrukare ochproducenter. Att så inte har varit fallet framgår påmånga olika områden. Jag har nämnt dieselskattenoch mineralgödselskatten. Mineralgödselskatten är juobefintlig i många länder. Det medför givetvis högrekostnader i med lägre lönsamhet som följd.Ett annat område är ju elskatterna, som knappast lärbli lägre framöver med tanke på regeringens energi-politik. Jag kan också nämna andra områden somgenerationsskiftesproblem och annat.Dessutom vet vi att vi, vilket vi ju är eniga om, harhöga krav på miljöområdet och när det gäller djur-hållningen. Det medför givetvis också högre kostna-der. Det är därför så oerhört viktigt att vi försöker attbegränsa de, som jag brukar kalla dem, politiskakostnaderna, vilka är högre i än i andra län-der.När det gäller den första frågan har statsrådet isvaret hänvisat till en tidigare debatt. Jag har faktiskttagit del av svaret, som tar upp ungefär samma fråge-ställning som jag har berört.I det svar som jag nu har fått påstår statsrådet, ut-över den hänvisningen, att man har högre fastighets-skatter i och att vi inte har sådana av jäm-förbart snitt i när det gäller jordbruket.Jag är beredd att hålla med jordbruksministern närhon säger att vi skall ta med alla faktorer när vi gör dehär jämförelserna. Den uppfattningen delar jag. Menäven om man gör det kan man konstatera att skillna-derna ur konkurrenssynpunkt ligger på ungefär enmiljard, om man jämför på ett relevant sätt, vilketjordbruksministern har angett att man bör göra.Det är mot den bakgrunden den här frågan är såviktig, inte minst därför att regeringen säger att jord-bruket är en framtidsnäring. Vi vet att jordbruket ärganska pressat genom den öppna marknaden och denökande konkurrensen. Det gäller att ge rättsignaler. Det är de signalerna vi måste få.Statsrådet hänvisar också till utredningar som på-går även i det här sammanhanget. Vi får naturligtvisinvänta besked från dem. Men jordbruksministern harväl ändå genom sin vana gett signaler om att ha enviss uppfattning i olika frågor, även innan regeringen isin helhet har gett sin syn. Mot den bakgrunden, ochdet ansvarsområde statsrådet har, tycker jag att detkan vara intressant att höra om statsrådet även på dethär området kan ha ett positivt besked att ge.Jag tycker att frågan om mineralgödselskatten ärmycket angelägen. Man kan nämligen inte leda i bevisatt just handelsgödseln leder till de här problemen.Därför tycker jag att frågan är relevant att ställa. Omman inte kan ha ett bärande motiv för en handelsgöd-selskatt ska man naturligtvis inte ha någon. Därförtycker jag att det resonemang som förs här inte är tillfyllest. Jag vill ha ytterligare kött på benen när detgäller detta.Anf. 168 Jordbruksminister ():Fru talman! Låt mig först av allt konstatera att detekonomiska styrmedlet när det gäller handelsgödseloch kväve uppenbarligen fungerar. Det finns en upp-enbar relation mellan användningen och det ekono-miska styrmedlet. I den delen kan det inte råda någotsom helst tvivel. Det är ett effektivt styrmedel. Jag harsvårt att se att vi kan nå målen utan att använda eko-nomiska styrmedel. Men det är också uppenbart attdet finns en gräns för effektiviteten hos ekonomiskastyrmedel. Därför är det viktigt att vi, när vi analyse-rar och bedömer varför vi inte har nått de uppsattamålen, funderar över hur vi skall arbetaför att våra verktyg skall fungera bättre, så att vi nårde mål som vi gemensamt har satt upp för oss.Låt oss återkomma till den diskussionen när har gjort sin analys.När det gäller jordbrukets villkor i övrigt är detmin uppfattning att jordbruk bör ha rimligakonkurrensvillkor i förhållande till sina kolleger iandra länder. Det betyder inte att man kan uppnå ensituation där villkoren är exakt likadana. Det är natur-ligtvis omöjligt av en rad skäl. Det finns geografiskaoch klimatologiska skillnader som vi inte kan göranågonting åt. Det finns skillnader som går tillbaka påsamhällsutvecklingen i stort och som vi kanske inteheller kan påverka.Självfallet är syftet med att tillsätta en utredningatt vi först skall skaffa oss en gemensam verklig-hetsbild. När vi har skaffat oss den gemensammaverklighetsbilden skall vi fundera över vad someventuellt behöver åtgärdas.Jag har noterat att de bedömningar som har gjortsav hur stora de påstådda skillnaderna till Sverigesjordbruks nackdel är redan har hunnit ändra sig. Vart-efter utredningen arbetar vidare krymper gapet mellanSveriges jordbruk och andra länders jordbruk. Jagtycker att det är intressant. är bedömningen, somIngvar också ger uttryck för, att det kanskehandlar om en miljard.Låt oss vänta tills utredningen är klar så kanskegapet har krympt ytterligare. Vi kanske i varje fall harfått en bättre förankrad gemensam bild av hur detfaktiskt ser ut i verkligheten.Jag tycker att regeringen ger många signaler tilljordbruket om att vi faktiskt menar allvar när vi sägeratt vi betraktar jordbruket och livsmedelsproduktio-nen som en framtidsnäring. Utökningen av miljö-stödsprogrammet är en sådan mycket tydlig signal.Jag tror också att det är viktigt att påpeka att ett avskälen till att vi bedömer vår livsmedelsproduktionsom en framtidsnäring är de krav som om när det gäller miljö, djurhållning och hänsyntill konsumenternas krav och önskemål. Det är precisden typen av krav och önskemål som vi ser växa runtom i världen. Det är vår bedömning att eftersom viredan har kommit långt i den utvecklingen bör vårlivsmedelsproduktion, om någon, ha en möjlighet atthävda sig i den här förändrade världen, med de för-ändrade kraven från konsumenterna och med de för-ändrade möjligheter som EU-medlemskapet ger oss.Anf. 169 ():Fru talman! Jag tackar för det kompletterande in-lägget. Statsrådet talar om rimliga konkurrensvillkor.Vi är överens om att man aldrig kommer att få exaktlika villkor, men rimligt lika villkor kan ju ocksåSveriges bönder ha rätt att kräva.Det är uppenbart att vi kommer att följa det härmycket noga. Vi kommer också att ta del av de ut-redningar som är på gång och analysera detta noga.Just nu får man faktiskt en känsla av att man ute påfältet är orolig, man känner osäkerhet. Det är just denosäkerheten som jag tror att jordbruksministern kanbidra till att minska.När vi kommer in på frågan om mineralgödsel-skatterna är det ju riktigt att det har gjorts mycket.Men effekten av just åtgärden med mineralgödselskat-ten är av allt att döma minimal. Man har en heltannan syn på jordbruket och ett helt annat hushållandemed näringsämnena jämfört med sedan.Det är en stor kunskap som kommit . Manhar hanterat näringsfrågorna på ett helt annat sätt äntidigare. Därför menar jag att det är onödigt att belas-ta med en skatt som inte kan motiveras av miljöskäl.Jag har fortfarande den uppfattningen.Det är t.o.m. så att man starkt kan ifrågasätta, vil-ket även statsrådet har gjort, om utlakningen av nä-ringsämnen är större från konventionellt odlad markän från ekologiskt odlad mark. Det vittnar om att detär en relevant fråga. Det är därför jag är så intresseradav att driva den.Styrinstrumenten kan vara viktiga. Men det måstevara riktiga styrinstrument som är väl motiverade omde skall kunna accepteras. Då kan även vi accepteradem. Men i det här fallet tycker jag inte att man kansäga det.Svaret andas ändå att det kan komma nya obehag-ligheter. För att röja sådana tankar ur vägen hoppasjag att statsrådet i sitt nästa inlägg kan ge klart beskedom att det inte blir tal om några nya höjningar, och också är beredd att gå på djupet i den här frågan.I så fall skall jag kunna vara nöjd med detta.Jordbruksministern tar också upp frågan om detnya miljöstödet och regeringens insatser därvidlag.Det är en fråga som vi länge har drivit hårt. Det kanvara relevant att fråga: Kommer de här miljö-pengarna, vallstödet, att kunna gå ut ? Förraåret kämpade vi för detta, men det blev förskjutet ettår på grund av regeringen och med medver-kan.Vi är i en situation där det har sports att mankanske inte hinner med detta. Man kommer då attförlora det här biståndet till en bättre lönsamhet somskulle vara så angelägen.När det gäller det framtida miljöstödet är det ange-läget att det blir mindre krångligt än det gamla. Vihoppas verkligen att statsrådet sätter till alla klutaroch hjälper till att göra det så administrativt enkelt attdet går att hantera på ett vettigt sätt. Annars är riskenstor att det får en missriktad effekt. Det är olyckligtatt de tidigare, enbart svenska miljöstöden som vihade på olika håll, har fallit undan i vissa områ-den.Många brukare känner sig väldigt osäkra om deskall våga söka när det gäller det nya. Om de intevågar söka är risken stor att det inte får den effektsom kan vara positiv, som även statsrådet ställer upppå.Anf. 170 Jordbruksminister ():Fru talman! Det är alltid lika fascinerande att hörarepresentanter för Moderata samlingspartiet falla ut iböner om mer stöd och bidrag till jordbrukssektorn.Det finns då inte ett spår av den önskan om liberalismoch minskade stöd och bidrag från samhällets sidasom annars är så framträdande i den moderata politi-ken när det gäller arbetslösa, sjuka eller människorsom är i behov av vård och omsorg. Jag tror upprik-tigt sagt, fru talman, att bönder betackar sigför den framtoning som vill ge jordbru-ket och jordbrukspolitiken, dvs. jordbruket som enbidragsälskande och stödtagande näring, som inteklarar sig på egen hand. Min uppfattning är att denviktigaste drivkraften för ett framgångsrikt jordbrukär den framtidstro, energi och optimism som finns ijordbruket självt. Jag är övertygad om det och sertecken på att detta finns.När det gäller det s.k. vallstödet, dvs. utökningenav miljöstödsprogrammet, som föreslogs och besluta-des av , är det ett enkelt faktum att riksda-gen fattade sitt beslut . Jag förstårinte riktigt om menar att det skullefinnas någon fördröjning som beror på regeringen.Jag antar att tycker att regeringenskall avvakta beslut i budgetfrågor innanvi börjar använda de pengar som finns i budgeten. Detär precis vad vi har gjort. Det har varit vårambition att få ett beslut som gör det möjligt för ossatt fördela ett stöd . Vi arbetar fortfa-rande med den ambitionen, och det finns inga teckensom tyder på att vi inte skulle lyckas i den avsikten.Vi förväntar oss ett beslut från , som vi nu för gemensamma förhand-lingar med.Låt mig sedan återgå till frågan om handelsgödseloch ekonomiska styrmedel. Jag vill framhålla attförbrukningen av handelsgödsel var 15 %lägre än . Och 1985 är det basår som vi utgårfrån när vi talar om den önskade reduktionen på 20 %.Minskningen beror naturligtvis på flera faktorer. Detfinns många olika delar i politiken som är avsedda attverka i samma riktning och stödja en utveckling tillminskad användning. Men det är uppenbart attminskningen också beror på de avgifter som finns,som kväveskatten. Det är också uppenbart att avgifts-höjningen har haft en stor betydelse.Jag vill gärna säga att den här skatten, enligt minuppfattning, fungerar i många avseenden bra. Den ären signal från samhället att jordbrukets miljöproblemär allvarliga och måste åtgärdas. Den är också ettsystem som är helt i linje med principen att förorena-ren betalar. Den minskar förbrukningen, eftersomkostnaderna ökar för att använda handelsgödsel. Denbidrar också till att uppvärdera stallgödseln och får pådet sättet den indirekta effekten att vi också lär oss attta till vara den gödseln bättre. Då minskar vi natur-ligtvis också i förlängningen miljöproblemen vidhanteringen av stallgödseln.Jag vill korrigera på en punkt. Jaghar inte sagt att det ekologiska lantbruket ger upphovtill likadana problem med avseende på kväveläckagesom det konventionella lantbruket. Däremot har jagsagt att problemet naturligtvis också kan finnas i detekologiska lantbruket. Det beror oerhört mycket påhur man använder gödsel. Det är därför som det är såviktigt att vi kan hitta regler och föreskrifter för han-delsgödsel men givetvis också för stallgödsel.Anf. 171 ():Fru talman! Jag tackar också för detta inlägg. Menjag blir litet förbluffad. Statsrådet säger nu att förore-naren betalar. Då menar hon att man förorenar genomhandelsgödsel. Det är just det som jag tycker att maninte kan leda i bevis. Det är därför vi vill ha en analysav detta.Jag vill än en gång fråga: Är statsrådet beredd attgöra en djup och rättvisande analys på det området?Om man kan leda detta i bevis accepterar jag ocksåden synpunkten, men jag tycker inte att man har gjortnågra ansträngningar för att verkligen göra detta. Detär det jag hoppas på.När det gäller det ekologiska lantbruket har vi nogsamma uppfattning. Jag ställer upp på ekologisktlantbruk, och vi i Moderata samlingspartiet är förmångfald.Jordbruksministern gick inledningsvis till ettfrontalangrepp och sade att bara vill hamer bidrag och mer stöd till jordbruket. Det är intefråga om det. Faktum är att vi har kommit med i EU,som driver en helt annan jordbrukspolitik, med sänktapriser på produkterna och ökat direktstöd. Vi villarbeta för att minska detta, precis som vi har uppfattatatt regeringen vill. Men vi tycker att det är rimligt, attom man har förhandlat sig fram till vissa pengar frånEU skall man också utnyttja dem. Jag tycker att det ärett berättigat krav att ställa på regeringen att den full-följer detta.