prot · GK09118 · 1997-06-11 00:00:00 — Nå-got som jag sällan gör är att uttala mig om framtiden,men jag tror att jag vågar mig på det den här gången.När det gäller den genomsnittliga arbetslösheten un-der 1997 är jag rätt säker på att kom-mer arbetslöshetssiffran för den öppna arbetslösheten1993 - - att visa sig vara högre än den genom-snittliga siffran . Jag är säker på att det kom-mer att vara så. Vi kan kolla detta i en senare debatt. Iövrigt var de siffror som jag nämnde helt korrekta.Anne är för en höjning av socialförsäk-ringarna. Av statsfinansiella skäl har vi socialdemo-krater tvingats att sänka ersättningsnivå-erna till . är trycket inte så stort, så nu kan vihöja till i föräldraförsäkring, sjukersättning ocha-kassa. Då är det intressant att ett parti - jag skallinte nämna dess namn - som vill samarbe-ta med säger nej till detta av ideologiska skäl. Detpartiet vill inte att det skall vara så höga ersättnings-nivåer i socialförsäkringarna. Då står införett vägval. Det går an att säga att vi tycker si och vitycker så, men kvar står att är det domi-nerande partiet i den treallians som ni har försökt attbilda.Anf. 27 () replik:Fru talman! Jag har tre kommentarer till JanBergqvists anförande. Det gäller drömmen om folk-hemmet, om historieskrivningen under den förramandatperioden och slutligen om tresamarbetet.Drömmen om folkhemmet hålls levande av soci-aldemokraterna, säger . Det är bra, menmänniskor upplever knappast en bra skola, vård ochomsorg . Och vem är det som har skurit ned pådetta?Enbart i har socialdemokraternatillsammans med Vänstern och ett pro-gram för att skära bort från vårdoch omsorg. borde vara litet mer för-siktig med detta. Med den företagsfientliga politiksom har förts - med bl.a. 28 dagars sjukförsäkring-speriod - kommer denna dröm att förbli en dröm.Beträffande historieskrivningen vill intrycket av att socialdemokraterna var en väldigtåterhållande kraft när det gällde utgifter under denförra mandatperioden. En lätt kontroll i protokolletkommer att ge en helt annan bild. När vi satsade 100miljarder på infrastrukturinvesteringar, då ville soci-aldemokraterna satsa 155 miljarder. När vi försökteföra en ansvarig politik ville socialdemokraterna ökapå utgifterna ytterligare. Vi fick jaga för att få ihop till en strambudget . Så historieskrivningen,, är inte trovärdig.Slutligen frågan hur vi skall kunna arbeta tillsam-mans med och . Socialdemo-kraterna har ganska lätt att ena sig med olika partierom hur man skall dela på en kaka. Det är alldelesuppenbart. Men det som vi har visat är hur vi villskapa ett mer löntagarvänligt och företagsvänligtklimat som skapar resurser att dela på. Sedan överlå-ter vi åt väljarna att ta ställning till hur tyngdpunkten ien framtida regering skall se ut.Anf. 28 () replik:Fru talman! Först och främst vill jag påstå att vivar ett parti som tog ansvar även i oppositionsställ-ning. Det visade vi på många sätt, bl.a. genom ettantal smärtsamma överenskommelser med den dåva-rande regeringen. Vi lade också fram program somhöll ihop. Detta kan vi gärna föra en diskussion om.Före valet gick ju både ochMats ut och sade att det var nödvändigt attstaten tillförde mer medel till sjukvården. Vi vet ju attdärav blev intet. har vi nästan samma situation.Det dominerande av de tre partierna säger att depengar som kommunerna och landstingen får är nogredan i dag, att det inte behövs mer tillskott utan attdet bara är att ändra om, även om deras lokala politi-ker kanske inte tycker det.Det kanske är synd att säga detta till en f.d. kom-munikationsminister, men jag tycker att i finanspolitiken på samma sätt som dentrafikfarlige bilisten som kom till en vägkorsning -han blinkar åt vänster men svänger åt höger.Anf. 29 () replik:Fru talman! Det var inte mycket svar på de frågorsom togs upp här i debatten.Socialdemokraterna tog ansvar i oppositionsställ-ning, säger . Jag måste säga att jag påden tiden väldigt sällan hörde stå italarstolen och dundra att den som är satt i skuld äricke fri. Tvärtom talade man om att den borgerligaregeringen med vällust skar i välfärden. Det skulle blislut på nedskärningarna, om Socialdemokraterna komtill makten. Då skulle det vara slut på slakten i välfär-den. Det var ju det budskap som ni vann valet på. Nivann också valet på budskapet att man snabbt skullepressa ned arbetslösheten. Men vi har hört av debat-ten här att det har blivit precis tvärtom.Jag skall gärna erkänna, fru talman, att det var ensak som vi misslyckades med i regeringsförhandling-en, nämligen att överföra pengar från löntagarfonder-na till vårdsektorn. Jag beklagar att vi den gångenkanske inte var lika väl förberedda som vi är nu närdet gäller att bedöma hur vi skall åstadkomma denödvändiga resurserna. Det motstånd som vi möttefrån de övriga partierna var ju just mot att ta pengarsom var fonderade för att överföra dem till vårdsek-torn.I det här fallet har vi visat på att vi har en gemen-sam uppfattning med flera av de aktuella partierna omhur detta skall genomföras. Sedan överlåter vi - jagupprepar det igen - åt väljarna att ta ställning till hurtyngdpunkten skall ligga i en kommande riksdagsma-joritet.Jag är helt övertygad om att svenska folket inseratt vårdsektorn behöver mer pengar, att det behövsresurser för att klara vården och omsorgen, inte minstpå grund av den demografiska utvecklingen. Sverigegår till mötes en utveckling fram med32 % fler människor som är . Det är ganskaenkelt, , att peka på dessa elementärasaker, och jag tror att svenska folket kommer att vägain dem när de går till valurnorna i september nästa år.Anf. 30 () replik:Fru talman! får man gå tillbaka i tiden, ochjag tycker att det är viktigt att inte histo-rieskrivning blir bestående. Han började med att påståatt vi försökte smuggla in det öppna mandatet påväljarna. Vi var ju väldigt tydliga och tog en mycketsmärtsam diskussion om olika konkreta frågor, t.ex.karensdagar i föräldraförsäkringen där vi fick tamycket stryk i fråga om opinionsbildningen. Sedanhar vi ändå inte ens genomfört detta, trots att vi harbetalat det politiska priset om.Vi underströk verkligen mycket tydligt i valrörel-sen 1994 att ekonomiska problem varmycket allvarligt och att det krävdes exceptionellaåtgärder. Vi sade också tydligt att vi stod inför detöverhängande hotet att situationen för barn och ung-domar kunde bli sämre än för den tidigare generatio-nen, vilket skulle vara alldeles unikt i mo-derna historia.Anf. 31 () replik:Fru talman! Fred, rättfärdighet, solidaritet - ja,jättebra. Varför då inte skära i de militära utgifternalika mycket som ni skär i resten av staten och ökabiståndet? Det är ju faktiskt en ynklighet av den soci-aldemokratiska regeringen och den socialdemokratis-ka majoriteten här i att göra nedskärningarför de allra fattigaste i världen. Vi har ett proportio-nellt sett omfattande militärt försvar som vi faktisktskulle kunna skära ned på lika mycket som vi skär nednär det gäller resten av statsförvaltningen. Det har viinte gjort. Men vi i tycker att vi bordegöra det.Det är högstämda ord vi hör från från , som varken är socialister ellerborgerliga, kör ett tredje alternativ. Vi kallar det fördet gröna alternativet. I land efter land runt om i värl-den växer det fram ett annat sätt att se på politiken.För oss är det inte så självklart att tro på dessa hög-stämda visor. Vi ser på vad ni faktiskt gör.Problemet med er socialdemokrater är att ni sägermycket som kan låta bra. Men vad gör ni? Vi har juhaft en del förhandlingar och träffat en del uppgörel-ser med regeringen. Men vi konstaterar att det intealltid är så att de fullföljs på det sätt som är avsett. Jagtog upp en väldigt viktig sak, nämligen en redovisningav hur det går med miljöskulden. Jag vet att JanBergqvist är intresserad av dessa frågor. När vi nudiskuterar den ekonomiska politiken vore det därförintressant att få en redovisning av hur miljötillståndetförändras. Det skulle ge en bild av hur naturkapitaleteventuellt försämras eller förbättras. Vi skulle få enbild av de totala kostnaderna för miljön som upp-kommer till följd av den ekonomiska utvecklingen iövrigt. Varför förvägras vi denna bild? Vi får ju baralistor över åtgärder som har vidtagits av regeringen,vilka är helt ointressanta när det gäller att bedöma dentotala utvecklingen. Vi tvingas ju att gå ut utanfördetta hus till andra institutioner, internationella insti-tutioner, för att få fram bilder, och de är inte vackra.Jag har redovisat dem. De visar att det går bakåt.Varför kan inte socialdemokratin stå för sådana häröverenskommelser? Självfallet är vi intresserade avatt diskutera med andra när vi märker att vår hittills-varande samtalspartner fungerar så dåligt.Vi är också oroliga, och inte så litet heller, när detgäller synen på näringslivet och kopplingen till arbets-lösheten. Vi skrev tillsammans med Socialdemokra-terna i tillväxtpropositionen att det måste bli en till-växt på den privata sektorn, att företagen måste fåbättre villkor, att vi måste få nya företag, växande småoch medelstora företag osv. Men vad har hänt sedan?Anf. 32 () replik:Fru talman! Tillväxten sker framför allt i denprivata sektorn. Det är faktiskt så.Roy inledde med att säga att det är ynk-ligt att även biståndet har blivit föremål för bespa-ringar. Det är ju så att vi har tvingats att göra bespa-ringar över hela fältet, vilket också har inneburit be-sparingar på biståndet. Men jag tycker att man kanskeskall vara litet försiktig med orden och sätta in detta isitt sammanhang. Vid en internationell jämförelse ärSverige nämligen det tredje landet i världen när detgäller biståndet. Vi skall återgå till enprocentmålet.Nu föreslås ju att vi skall öka andelen från till0,för att därmed närma oss enprocentsmålet.Det är väldigt lätt att kasta ur sig ord som ynkligt.Men med tanke på att vi faktiskt är det tredje bi-ståndslandet i världen, att vi behåller den positionenoch tänker återgå till enprocentsmålet, är detta baraatt kasta ur sig ord som inte har med de ekonomiskaoch sociala sammanhangen att göra.Sedan är det riktigt som sade, att jagär mycket intresserad av miljöräkenskaper och av redovisar miljöfaktorerna ihop med de ekono-miska frågorna. Det är mycket viktigt. Men vi måsteockså se till att vi har metoder så att det blir rätt ochkorrekt. Det är det som är problemet. Det tar tid attutveckla metoder.Roy redovisar siffror från beräkningar avden miljöjusterade nationalprodukten. Det är mer etträkneexempel än verkliga siffror. Metoderna för attgöra en korrekt beskrivning värderat i kronor finnsinte. Det pågår ett utvecklingsarbete i Statistiska cent-ralbyrån. kommer att avrapporte-ra sitt arbete i en delrapport. Det är på väg åt rätt håll.Anf. 33 () replik:Fru talman! Låt mig först ta upp det där sista. Defaktorer man har räknat på i den miljöjusterade brut-tonationalprodukten från här i Stock-holm, är ungefär samma belopp som vi använder imiljöavgifter och miljöskatter. Det är ungefär sammaunderlag som vi har använt i den svenska statligautredningen. Det är inte speciellt högt eller så. Mankan åtminstone använda det här som minimisiffror föratt få en samlad bedömning. Visst kan man välja icke-monetära mått. Man behöver inte sätta pengar på allt.Men det borde finnas en samlad redovisning så åtminstone vet varthän det går. Det här är enviktig del av ekonomin som inte ens redovisas i Sve-riges riksdag.Jag måste också, fru talman, så att jag inte glöm-mer det igen, yrka bifall till några av våra reservatio-ner. Det gäller reservationerna 3, 6, 26, 36, 127 och147.Fru talman! Sedan var det detta med arbetstillfäl-lena i den privata sektorn. Ja, det har kommit en deldär. Det är inte så konstigt med tanke på den mycketkraftiga depressering av kronan som vi har haft. Detär den som har gjort att svensk exportindustri harkunnat gå så pass bra. Men det är konjunkturellt. Det är inte så att det här kommer att beståom man inte gör mer strukturella förändringar så attvillkoren för företagande blir bättre.Här har det gått väldigt trögt. Många av de före-satser som fanns i tilläggspropositionen har det intehänt så mycket med. Det har varit mycket marginellaåtgärder. I stället har den här valperioden på någotsätt präglats av olika interna uppgörelser inom social-demokratin - ledarskapsfrågor, motsättningar osv. -och väldigt litet av att man faktiskt tänkt om och tänktnytt för att få ett starkare och bättre näringsliv i Sveri-ge, ett näringsliv som kan bära den välfärd som vi allavill ha.Ser man på konkreta förslag, kan man t.ex. ta denhär förlängningen av arbetsgivarperioden. Det finns också andra åtgärder som faktisktförsämrar för företagen. Då upptäcker vi att det ärlättare att diskutera med de borgerliga partierna kringjust de här frågorna. Det är inte ointressant.Anf. 34 () replik:Fru talman! Det är ett faktum att företagsklimatet iår är bättre än något , ochvi fortsätter att undan för undan förbättra företagskli-matet. ser vi faktiskt en betydande tillväxt i denprivata sektorn. Den kan bli ännu större, men det gåralldeles tydligt åt rätt håll. Alla resonemang som vihar hört tidigare i debatten om att det går nedåt ochbakåt stämmer faktiskt inte. Ser man på verkligheten,så är det tvärtom.Sedan visade det sig väl i inlägg attskillnaden mellan oss inte är att vi har olika uppfatt-ningar om huruvida det är värdefullt att man redovisarmiljöfaktorer ihop med de ekonomiska sammanhang-en. Det är mycket önskvärt och eftersträvansvärt. Mendet är en helt annan sak om man begär att Finansde-partementet skall redovisa officiella siffror om maninte har utvecklat metoder som gör att siffrorna ärtillförlitliga. Det skulle kunna undanrycka tillförlitlig-heten i hela det mycket gedigna arbete som utförs iRegeringskansliet när det gäller att redovisa officiellasiffror, prognoser osv. Man måste först ha ordning påmetoderna, så att man kan säga att detta är siffror somman kan lita på.Vi är inne i ett utvecklingsskede. Jag har jobbatmycket med detta, och det är svårare än man kanskeförst tror att få det dithän att den miljöjusterade natio-nalprodukten kan redovisas i kronor. Det är fråga omett utvecklingsarbete - kanske ännumer. Jag har varit ute internationellt och sett hur långtman har kommit i olika länder, och det är samma sak iandra länder. Det finns fortfarande mycket att göra ifråga om metodutveckling.Anf. 35 () replik:Fru talman! Det här är egentligen inte en replik påvad sade, utan på vad han inte sade. Jagställde en fråga till med utgångspunktfrån hans inlägg i om att ett svenskt EMU-medlemskap skulle betyda förlorad demokratisk kon-troll över penningpolitiken. Min fråga handlade omden här fempartiöverenskommelsen. På vad sätt bety-der den ett annat demokratiskt inflytande över pen-ningpolitiken? På vilken punkt skiljer det sig konkret?Eller är lika kritisk mot den härfempartiöverenskommelsen som han i Arbetet-artikeln var mot EMU-medlemskapet?Jag vill också passa på att ta upp den andra frågan.Den tror jag att jag riktade mer allmänt till de social-demokratiska företrädarna. Den handlade om dettamed att skriva in att skall stödja syssel-sättningen utan att inflationsmålet åsidosätts. Vadbetyder det konkret? Kan ge någotkonkret exempel på att det här skulle ha betytt enannan politik från jämfört med den somhar bedrivits?Jag har uppfattningen att om man t.ex. skulle sättaett par socialdemokratiska fotbollsstrumpor på Fred-rik i kvällens fotbollsmatch, så skulle detinte betyda att han plötsligt började spela med detsocialdemokratiska laget. Jag har en känsla av att detlitet grand är samma sak när det gäller det här med attskriva in sysselsättningen som ett slags rubrik. Manändrar inte på grundkonstruktionen i EMU och iöverenskommelsen mellan de fem partierna när detgäller genom att skriva in litet rubriker.Det måste vara något mer konkret och substantiellt.Vad handlar det då om, ?Anf. 36 () replik:Fru talman! Det är riktigt att jag är kritisk när detgäller den direkta demokratiska kontrollen över deneuropeiska . Jag tycker att det är ensvaghet i det här projektet att den kontroll som finnsär indirekt. Den tar också, om man tänker på sådanasaker som att ändra , väldigt långtid. Det är en kritik som jag inte är ensam om. Denhar ju framförts . Man kan läsa om den i och på många andra ställen. Det är ensvaghet med det här projektet.När det gäller hur vi skall hantera det här i Sveri-ge, är det ju så att vi nu är inne i den andra fasen avden ekonomiska och monetära unionen. Det ställervissa krav på dem som är medlemmar i - också påSverige. Vi skall göra två förändringar. Vi skall införaett tydligt instruktionsförbud och vi skall stärka riks-bankschefens ställning på det sättet att han inte underlöpande mandatperiod kan avsättas på lösa grundereller av rent politiska skäl. Det är vad som görs ,och det ser jag som en uppföljning av våra åtagandeni samband med att vi blev EU-medlemmar.När det gäller den demokratiska kontrollen, tyckerjag i och för sig att den ordning vi har haft, och harjust , med ett riksbanksfullmäktige fungerar bra.Men jag tror också att den nya organisation som ärföreslagen kommer att fungera bra. Det finns en de-mokratisk kontroll genom att det är somutser riksbanksfullmäktige, och det demokratisktvalda riksbanksfullmäktige utser i sin tur riksbanks-chef och direktionsmedlemmar. De följer upp verk-samheten, fastställer hur vinsten skall användas och ärindragna i en kontrollverksamhet och insynsverksam-het. Även ordföranden och vice ordförande i riks-banksfullmäktige har närvaro- och yttranderätt viddirektionens möten.Anf. 37 () replik:Fru talman! Även enligt fempartiöverenskommel-sen ändrar man ju på grundläggande punkter när detgäller t.ex. instruktionsförbudet. får medde här nya reglerna t.ex. inte ta några som helst in-tryck av vad vi säger i exempelvis den här typen avdebatter. Att man sedan har litet ändringar i fråga omdet rent formella, har ganska liten betydelse. Återigenefterlyser jag det konkreta innehållet. Kan JanBergqvist ge något exempel på ett ekonomisk-politiskt läge där den här nya konstruktionen skullebetyda något annorlunda jämfört med om vi fullt utvar medlemmar i eller jämfört med nuvarandesituation? Jag vill alltså ha litet konkretion i det hela.Till sist: Det är naturligtvis bra att det riktas kritikfrån olika socialdemokrater mot denna konstruktion.Men varför driver de inte detta vid regeringsförhand-lingarna? Det kanske jag skall fråga . Jaghar inte sett ett spår av att man aktivt har drivit dessafrågor om att ändra på själva konstruktionen av EMU.Detta är något slags allmän debatt som pågår framförallt i medierna, men den ger inga konkreta spår i detfaktiska förhandlingsarbetet.Anf. 38 () replik:Fru talman! Jag kan nog ge något sådant exempelom jag får tid och möjlighet att fundera över det, menjag är inte säker på att jag kan göra det på rak arm.Jag vill däremot säga att det verkar som om JohanLönnroth resonerar som om vi skulle strunta i våraavtalsenliga förpliktelser. Vi kan välja att gå med iden tredje fasen eller inte genom ett riksdagsbeslut.Men när det gäller den andra fasen, som vi redan ärinne i, är alla EU-stater, utom som harfått ett direkt undantag, skyldiga att göra förändringarpå dessa två punkter. Jag ser därför inget alternativ.Om skulle säga att vi har internationella åta-ganden men att vi inte bryr oss om dem, måste det i såfall vara en speciell situation.Anf. 39 ():Fru talman! Jag har med intresse lyssnat på debat-ten som har pågått i snart . Men jag villockså uttrycka att jag känner en oro över den mång-miljardrullning som en del debattörer ägnar sig åt.Många tycks ha glömt de svåra åren då vi hade ettstort budgetunderskott och var i bankirernas händer.Den ekonomiska utvecklingen har en avgörandebetydelse för sysselsättningen och välfärden i ett land.Utan en stabil ekonomisk bas kan inte ha ettbra näringsklimat och en hållbar välfärd, och helasamhället hamnar på defensiven, och tillväxten häm-mas.Glädjande nog finns det nu många tydliga teckenpå hur ekonomin förbättras. med ekonomiskaproblem och budgetunderskott är på väg att vändastill balans och budgetöverskott. Det mödosamma, oftasmärtsamma, men ack så nödvändiga arbetet med attfå en sund svensk ekonomi är på väg att föras lyckligti hamn. Det skapar då utrymme för att vi skall kunnavidta aktiva åtgärder på många områden. Vi övergårfrån defensivt sparande till offensivt satsande. OchCenterpartiet har mer än något annat parti under1990-talet tagit ansvar för att vända utvecklingen ochför att nå budgetbalans och överskott.Som ett minnesord till vännen skullejag vilja säga följande. hade vi ettstort budgetunderskott, och det var dåAnne hade ansvaret för finanserna. ärlånebehovet, enligt de prognoser som har kommit, , om man skall tro Riksgäldskon-toret. Borde inte en f.d. finansminister känna glädjeöver en sådan positiv utveckling för landets ekonomi istället för att ösa galla över en del saker, vilket AnneWibble har gjort här ?För är det viktigt att värna skolan,vården och omsorgen. Därför är det bra att vi nästa århar råd att tillföra till kommuneroch landsting och kunna frigöra pengar såatt vi kan ge kommuner och landsting 4 miljarderkronor och fördela dem på ett sådant sätt att det står irelation till ålderspyramiden i olika delar av landet.Det understryker vår omsorg om kärnverksamheternai kommunerna, framför allt skolan och vården.Jag noterade att sadeatt placerar vård och skola högt. Det tyck-er jag är bra. Det är bra att det är så i ett välfärdssam-hälle. Men hur kan då samma person, tillsammansmed Moderata samlingspartiet, vars politik ligger milifrån det som säger sig stå för, ställa sigbakom en reservation om riktlinjer för den ekonomis-ka politiken? Reserva-tion 1 som handlar om den s.k. gemensamma linjenär, enligt mitt sätt att se, prov utan värde.Vi går vidare med en utbildningssatsning somkommer hela landet till del. Det är viktigt att vi höjerutbildningsnivån i landet, så att vi kan möta konkur-rensen från andra länder men också för att kunnaskapa gynnsamma förutsättningar för ökad syssel-sättning och tillväxt. Totalt tillkommer fr.o.m. detta åroch 60 000 nya platser fram-för allt vid de små och medelstora högskolorna.140 000 platser tillförs vuxenutbildningen, och 9 000platser inrättas i den nya och framgångsrika kvalifice-rade yrkesutbildningen - lärlingsutbildningen startar.En utveckling av kunskapssamhället runt om iSverige bidrar till en bättre regional balans. Det ska-par bättre förutsättningar för att hela skallkunna leva och utvecklas. Och satsningen på de mind-re högskolorna är faktiskt en av de mest effektivaregionalpolitiska åtgärderna. Ökade forskningsresur-ser bidrar i sin tur till förnyelse av näringslivet. I entid av allt snabbare förändringar vill gemänniskor möjlighet till ett livslångt lärande.Men för att kunna möta framtidens krav krävs enordentlig kretsloppsanpassning av samhällets olikadelar. Därför medverkar aktivt för att ensådan utveckling skall komma till stånd. Det har an-slagits pengar för kretsloppsanpassning av infrastruk-turen. anslås 5,4 miljarderkronor till det som kallas det hållbara Sverige.Vi har fattat beslut om att inleda kärnkraftsav-vecklingen. satsas under de när-maste åren för att påskynda omställningen till ettkretsloppsanpassat energisystem. Mot den politiken,som hör framtiden till, står hyperkon-servativa syn på energipolitiken ordentligt fastkedjadvid kärnkraften.Med en sund ekonomi vill vi åstadkomma eko-nomisk tillväxt och fler jobb i framför allt den privatasektorn.Jag läste sedan The Econo-mist, där man konstaterade att företagskli-mat, trots vad man ibland kan höra här hemma i de-batten och vad vi även har hört här , har förbätt-rats mycket kraftigt. Av 58 undersökta länder harSverige klättrat från den artonde till den tionde plat-sen. Man understryker i undersökningen vår remar-kabla statsfinansiella förbättring som ger lägre räntor,stabilt låg inflation och en starkare valuta.En god affärsidé är långt mer värd än för tvåår sedan. har en låginflationsekonomi. Detfrämjar produktiva investeringar i förhållande tillspekulation, som vi i tidigare alltför länge harvarit vana vid.