prot · GL0947 · 1997-12-15 00:00:00 — Innan makarna avledhade de genom det generella trygghetssystemet för-säkrat sig om att deras efterlevande skulle få en rimligchans att klara sig och en rimlig kompensation för detinkomstbortfall som familjen skulle drabbas av. Närman väl är änka kan man inte gardera sig; man kaninte försäkra sig i efterskott.Förslaget att pröva frågan om privata pensionsför-säkringars ställning vid inkomstberäkningen visarockså på en ideologisk förskjutning i inställningen tillsocialförsäkringssystemen.Jag instämmer i fråga till LennartKlockare: Vad betyder besparingen på 8 miljonerkronor? Vad tappar vi i ideologi på den?Regeringen säger att det är viktigt att åter byggaupp fötroendet för socialförsäkringssystemet. Ett avde bästa sätten vore att riva upp beslutet om behovs-prövningen av änkepensionerna. Vi har därför avsatt800 i vår helt finansierade budget fördetta ändamål.I vår budget har vi också avsatt 10 miljoner för deäldre invandrade kvinnor och män som inte får folk-pension beroende på att de beviljats uppehållstillståndav humanitära skäl. Eftersom jag inte tror att alla ärmedvetna om att tillgången till våra sociala system ärberoende på status av uppehållstillståndet förtjänardet att påpekas att den som beviljats tillstånd av hu-manitära skäl inte automatiskt erhåller folkpensionvid - så icke heller i det nya pensionssys-temet. Dessa pensionärer måste gå till socialkontoretoch ansöka om bistånd för sitt uppehälle. Flera partierhar tidigare lyft denna fråga, och jag tycker därför attdet är märkligt att regeringen inte lyfter den, vare sig iintegrationspropositionen eller inom utgiftsområde11. Vi har avsatt 10 miljoner i vår finansierade budgetför att äldre invandrare skall få folkpension.Herr talman! Det allra första yrkande jag fick ige-nom i socialförsäkringsutskottet var att det skullegenomföras en levnadsnivåundersökning för pensio-närerna. I den skall alla de beslut som rör pensionärertas med, t.ex. kostnader för medicin, läkarvård, hem-tjänsttaxor och basbelopp. har det inte gjortsnågon sådan sammantagen undersökning. Det harvisserligen presenterats en ekonomisk rapport där detsägs att pensionärerna som grupp har fått det bättre iförhållande till andra grupper. Men pensionärerna äringen homogen grupp; det finns låginkomstpensionä-rer och höginkomstpensionärer, äldre med pengar påbanken, kvinnor och män. Regeringen prioriterar nuen sådan levnadsnivåundersökning. Vi uppskattardenna prioritering, som med all säkerhet kommer attleda till förbättringar för framför allt låginkomstpen-sionärerna.Herr talman! Hade inte vårt nya budgetsystem settut som det gör hade jag förstås kunnat yrka bifall tillflera reservationer, men eftersom vi har finansieratalla våra förslag har de fallit i och med budgetbeslu-ten. Hade jag kunnat hade jag därför yrkat bifall tillvårt särskilda yttrande på utgiftsområdet som handlarom de äldres ekonomiska situation.Anf. 86 ():Herr talman! Vi i föreslår en grund-pension. Vi har talat om den , men jagkan nu säga något om vilka summor det rör sig om.Ersättningen skall vara ett grundskydd lika för allapå ungefär samma nivå som dagens ålderspension fören låginkomsttagare som tjänar permånad. Modellen motsvarar vårt förslag till ersättningvid långvarig ohälsa, som behandlades i den förradebatten. Vi vill t.ex. på samma sätt räkna in i grund-skyddet ett belopp som motsvarar det nuvarande bo-stadstillägget vid en basbostadskostnad på 2 200 kr.Men vi har höjt den till när det är högre hyra.Det som står här är alltså inte riktigt.Vi anser att även den statliga ålderspensionen börbygga på principen om en grundtrygghet lika för alla.Riksdagen har dock fattat principbeslut om att dagensATP-system skall ersättas av ett nytt, reformerat sys-tem. Det känner vi alla till, och vi har hört en del omdet här . Vi menar att det systemet har storabrister och inte håller vad det lovar. I budgetmotionenredovisar vi bara kortfattat vår syn på regeringensavgivna budgetproposition vad gäller pensioner. Menenligt uppgift skall garantipensionen i det nya pen-sionssystemet höjas med en ganska stor summa permånad, och därmed närmar sig det nya systemet vårtanke om ett grundskydd. Det är inte längre så storaskillnader.Miljöpartiets förslag till skatteväxling, som harredovisats ingående i skatteutskottet, innebär högrekostnader för energi. Detta beräknas medföra en höj-ning av basbeloppet, och kostnaderna inom anslagetökar därför med 265 miljoner för och mer år2000. Men det gäller nästa år.När det gäller bostadstillägg till pensionärer anservi att man inte skall ta upp värdet av fritidsbostad iberäkningsunderlaget för bostadstillägg. Generelltanser att beräkningsmodeller för bo-stadsbidrag och bostadstillägg i de flesta avseendenbör utformas på ett likartat sätt, så att alla medborgarei samhället har samma grund när det gäller bidrag,bostadsbidrag osv. Vi anser att man kan ha ett mindrefritidshus, men det kan finnas en gräns för hur stortdet får vara och vilket underlag det är. Vi förstärkervår budget med 20 miljoner för det.Grundskyddet bör enligt vår mening räknas upp itakt med den allmänna löneutvecklingen för de för-värvsarbetande. Vårt förslag skiljer sig i det avseendetfån förslaget till reformerat pensionssystem. I detsystemet kommer den inkomstgrundade pensionen attfölja den allmänna löneutvecklingen, medan garanti-pensionen bara skall följa prisutvecklingen. Detta göratt de flesta låg- och medelavlönade som får pension ihuvudsak får en garantipension. De kommer att halkaefter dem med högre inkomster ytterligare. Det gällerinte minst kvinnor med lågavlönade yrken.Miljöpartiet kan inte acceptera att klyftorna mel-lan olika pensionärer på detta sätt kommer att ökaännu mer.Premiereservsystemet har sagt nej till.Om egenavgifterna vill jag prata litet mer. Man fårvälja vad man vill ta upp när talartiden är begränsad.Vi vill att egenavgifterna skall trappas ned och såsmåningom försvinna. De har bidragit till att minskaskatteunderlaget med 400-500 miljoner i Dalarnaslandsting, t.ex. stad har ungefär 49 000invånare, och skatteunderlaget har minskat med49 . Perssonpengarna ger Dalarnaslandsting 39 miljoner. Det står helt klart vilken bety-delse egenavgifterna har för kommunernas ekonomi.De med lägre inkomster förlorar dessutom på ege-navgifterna. Det kommer förhoppningsvis ett omfat-tande betänkande i vår om de nya pensionerna. Vi fårta den stora pensionsdebatten i utskottet och i kamma-ren då.Jag skall slutligen ägna mig åt egenavgifterna enstund.När skattereformen genomfördes var ett avde viktigaste målen att sänka den direkta inkomstskat-ten under devisen "kvar". Det innebar attdet framför allt var marginalskatterna för medel- ochhöginkomsttagare som sänktes.Teoretiskt skulle detta finansieras fullt ut genombreddning av momsen, borttagande av avdrag m.m.En del skulle finansieras med s.k. dynamiska effekter.Vi vet alla hur det gick med dem. De lyste helt enkeltmed sin frånvaro. Så gick det som det gick. Skattere-formen blev kraftigt underfinansierad, och det är enav orsakerna till de stora underskott i statsfinansernasom började uppstå strax efteråt.För att råda bot på denna underfinansiering blevman tvungen att höja inkomstskatterna igen, men numed den förskönande omskrivningen egenavgifter. Deallmänna egenavgifterna uppgår till nästan7 % och ger bruttoinkomster till staten på omkring55 miljarder kronor. Det är nästan lika mycket somman totalt sänkte inkomstskatterna med under skatte-reformen.Det är bara ett litet problem. Medan skatterefor-men gav de största sänkningarna av inkomstskattenför höginkomsttagare är det tvärtom med egenavgif-terna. De är avsiktligt konstruerade så att de blir sär-skilt kännbara för låginkomsttagarna, medan högin-komsttagare slipper undan väldigt lindrigt, eftersomegenavgiften är avdragsgill mot inkomstskatten ochdet dessutom finns ett avgiftstak vid inkomster över270 om året.Vad som i realiteten har hänt efter skattereformenoch införandet av egenavgifter är alltså en kraftig ochorättfärdig omfördelning av inkomstskatten från hög-inkomsttagare till låginkomsttagare.En annan nackdel med att egenavgifterna är av-dragsgilla är att de gröper ur kommunerna skatteun-derlag. Totalt sänks nivån på kommunernas ochlandstingens skatteinkomster fram medomkring av detta skäl, vilket deinte fått någon kompensation för. Det skall jämförasmed Perssonpengarna, som jag talade om . Det är8 miljarder t.o.m. 1998.Av någon underlig anledning har man kallat dessaegenavgifter för sjukförsäkringsavgifter, trots att detinte alls har behövts några nya avgifter för att finansi-era sjukförsäkringen. Det känner vi alla till. Tvärtomhar sjukförsäkringen gått med gigantiska överskott desenaste åren.Detta vill regeringen nu trolla bort genom att döpaom avgifterna till pensionsavgifter. Man hoppas att påså sätt kunna stoppa in dem som en del av finansie-ringen av det nya pensionssystemet.Miljöpartiet anser i stället att egenavgifterna påsikt bör avskaffas både därför att de har en felaktigfördelningsprofil och på grund av att de gröper urkommunernas och landstingens skatteunderlag. Vi hari vårt budgetalternativ lagt fram förslag som gör detmöjligt att avstå från höjningen av egenavgiften meden procentenhet 1998 och sedan sänka den med ytter-ligare fram t.o.m. år 2000.Det kan göras dels som ett led i en skatteväxlingmed högre energi- och miljöskatter, dels genom satsar rejält på en arbetstidsförkortning till 35timmar fram , vilket leder tillminskade kostnader för arbetslösheten.Jag har inga yrkanden under denna avdelning.Anf. 87 () replik:Herr talman! Det diskuterades mycket om ege-navgifter. Det finns nog behov av ett förtydligande.De egenavgifter som man skrev om i princippro-positionen, som antogs av , skulle kommatill genom en löneväxling. Man skulle få lika mycket ihögre lön som man skulle få betala i högre egenavgif-ter. Det var på fint språk ett nollsummespel. Detskulle varken bli mindre pengar till kommunerna ellertill den enskilde. Det var frågan om ett byte.Sedan använde den socialdemokratiska regeringentermen egenavgifter och införde en ny sorts skatt.Inför man en skatt - det kan t.ex. vara i form av ege-navgift eller arbetsgivaravgift - innebär det att hushål-len får mindre inkomster. När det är fråga om enstatlig skatt minskar det kommunala skatteunderlaget.Det är vad som händer när man höjer egenavgifternaupp till fram 1998.Jag vill bara påpeka att man laborerar med två ty-per av egenavgifter. Det är inte bra. Kom för klarhe-tens skull ihåg att kommunernas skatteinkomster kanminska när det är fråga om skatter. Hushållens in-komster gör det i vilket fall som helst. När det gällerlöneväxling får man inte alls de effekterna.Anf. 88 () re-plik:Herr talman! Jag får tacka för förklaringen. Vi ärhelt överens. Jag var kanske otydlig. Det som MargitGennser talar om är helt klart.Anf. 89 ():Herr talman! Jag har inga yrkanden på utgiftsom-råde 11 - dock viktiga synpunkter.Det kan, när vi behandlar trygghetssystemen i vårtland, vara intressant att tänka sig tillbaka ungefär tremånader till den socialdemokratiska partikongressen iSundsvall. Jag tror att det bestående minne som deflesta av oss har från den kongressen är det guldregnsom föll över . Meningen var väl att detskulle falla över hela landet.Först hade man genomfört fördelningspolitisktundermåliga nedskärningar på många olika håll ochkanter när man hade skurit över hela fältet, till synesutan strategi. före valet öppnades plötsligtdammluckorna. Det som släpptes loss be-räknades av någon vara värt ca 500 miljoner kronorper kongresstimme.Detta var efter det att inkomstprövning-en av änkepensionerna hade införts genom ett majori-tetsbeslut här i . Det förslaget hade i sin turinte kommit upp mitt under värsta krisen, när kris-medvetandet var på topp i vårt land, utan efter det attregeringen hade blåst faran över. Förslaget kom i ettläge då regeringen hade börjat avisera återställare avandra nedskärningar. Detta uppfattar jag som enmycket tydlig signal om att inkomstprövningen varnågonting som regeringen ville införa, till skillnadfrån de andra nedskärningarna. Dem hade man sagt var tvungen att genomföra utan att man ville.Också här har man i retoriken delvis försökt hållafast vid bilden att det var det statsfinansiella läget somtvingade fram detta. Men som sagt: Ord och hand-lingar stämmer inte alltid överens. Vad man hade sagtvar: Vi kan börja återställa andra nedskärningar, menhär inför vi en ny stor besparing. Och detta är faktiskten besparing som saknar motstycke under hela sane-ringsprocessen vad gäller indragningar som kan drab-ba en enskild. Den saknar motstycke! Ingen annanåtgärd kan drabba en enskild på det sätt som den härhar gjort. Ändå darrar regeringen inte på manschetten,och inte socialdemokraterna i utskottet heller. En delcenterpartister darrar litet grand.En sak som man hade bestämt sig för att återställaredan när förslaget om inkomstprövning kom varpartistödet. Där ser vi litet grand av de prioriteringarsom socialdemokraterna har gjort.Men så är vi fem partier i utskottet som är heltöverens om att vi vill avskaffa den inkomstprövningav änkepensionerna som Socialdemokraterna ochCentern har genomfört. I det läget sitter vi i utskottetoch behandlar utgiftsområde 11 i statsbudgeten. Närdå yrkar bifall till en enskild motionsom säger att detta inte bör drabba dem som har barnunder kan inte jag bara sitta där och inte göranågonting. Då blir min tanke: Här måste vi söka enkompromiss! Det är ju möjligt att börja göra någon-ting för att återställa detta, och det kan vi inte missa -för deras skull som är drabbade.Av den anledningen väckte jag tanken att vi skullesöka majoritet för detta så att vi skulle kunna göra etttillkännagivande till regeringen om att man skulleåterkomma senare med en lösning på detta. Men dågällde uppenbarligen inte yrkande längre.Det var bara ett särskilt yttrande man ville ha. Jagtycker att har anledning att ytterligare förkla-ra sitt handlande när det gäller denna fråga.Centern och Socialdemokraterna lägger tillbaka enhundradel av det som man tog ifrån änkorna - imånga fall en utsatt grupp.Jag vill aktualisera ytterligare en fråga inom dethär området som är viktig för oss kristdemokrater ochsom följde med oss genom hela vår budgetprocess dåvi skulle ta fram vårt budgetalternativ. Vi hade frånbörjan en mycket stark önskan att vi skulle klara ensak, och det var att återställa basbeloppet, dvs. att tabort det reducerade basbeloppet för beräkning avpensioner. Det var inte lätt. Jag, som har ansvar fördet här området inom partigruppen, kände mig intehela tiden under processens gång säker på att vi skulleklara det. Men jag är väldigt glad och stolt över att vigjorde det. Som det enda av sju partierprioriterar och finansierar vi 1998 ett oreducerat bas-belopp för beräkning av pensionerna.Jag kommer ihåg att jag under processens gång ien av våra kvällstidningar läste att VänsterpartietsUlla fick frågan: Vad önskar du dig mestav allt just nu? Ja, det var faktiskt pengar till att kunnaåterställa det reducerade basbeloppet.Hur stark önskan har socialdemokraterna när detgäller att återställa det reducerade basbeloppet? Vi ärfem partier som har ansvar för det reducerade basbe-loppet - fyrklöverpartierna och Socialdemokraterna.Vi kom i krisuppgörelsen överens om att basbeloppetskulle reduceras. Sedan har detta gällt 1993, 1994,1995, 1996 och 1997. har pensionärerna nuvarit med och burit denna tunga saneringsbörda. Re-geringen säger inte någonting i propositionen omnågon som helst tanke på att vilja göranågonting åt detta. kommer att bli det sjätteåret då pensionärerna skall bära den här bördan.Min fråga till socialdemokraterna är: Hur ser ni pådet här? Har ni någon ambition att lätta på krisbördanför pensionärerna, eller skall en del av krisuppgörel-serna bestå för alltid? I så fall klingar ert tal om detekonomiska läget ganska falskt.Anf. 90 ():Fru talman! Jag vill börja med att säga att jag kän-ner en stor glädje när jag står här . Under detförsta året av den här mandatperioden har det fattatsmånga svåra beslut här i . Det har inte varitlätt. Många har haft det tungt . Detär därför jag nu kan ge uttryck för den positiva känslajag har när vi nu kan göra någonting för dem som harhaft det svårast. Dit hör barnfamiljer och även en delav pensionärerna.Vem trodde att regeringen skulle klara att saneraekonomin? Ja, i varje fall var det ingen i oppositio-nen. Den har mest varit kritisk till de åtgärder som harvidtagits.Vad säger oppositionen nu då? Kan den vara medoch dela glädjen över att vi kan föreslå förbättringar iden generella välfärden? Nej, naturligtvis inte. Denfortsätter med sin kritik och menar att det skulle varabättre med bl.a. skattesänkningar, något som tydligenskall lösa alla problem.Vi vill dock inte ha ett samhälle som enbart är påden starkes villkor. Vi vill ha ett samhälle som byggerpå solidaritet, på att vi tillsammans bidrar efter för-måga och tar ett gemensamt ansvar för utsatta grup-per.Fru talman! Jag måste få berätta om ett telefon-samtal jag hade och som gav mig ett fint minne. Detvar en kvinna som ringde mig och var bekymrad överatt hon skulle få lägre folkpension nu när den skulleinkomstprövas. Hon räknade med att bli av med . Självklart är det inte roligt att bliav med pengar. Men vi fortsatte vårt samtal och komin på orsakerna till varför det var som det var, dvs.saneringen av ekonomin. Jag tog upp effekterna avalla åtgärder, t.ex. att räntorna hade minskat kraftigt.Då berättade kvinnan för mig att hon hade två giftabarn som båda hade varit på väg att sälja sina hus pågrund av boendekostnaden, närmare bestämt de högaräntorna. Men , sade hon, kan de behålla sina husnär räntekostnaderna har minskat med ca imånaden. Tänk vad bra det är för barnen, sade hon.Och tänk vad bra det är för barnbarnen att de kan fåbo kvar hemma. Sedan sade hon: Jag kan accepteraatt jag får mindre pension nu när det innebär att barn-familjerna får möjligheter att bo kvar i sina hus.Det här är ett av många samtal jag haft. Många harslutat i stort samförstånd, även om ingen har tyckt omatt bli av med pengar - självklart. Men här såg kvin-nan en direkt koppling till de besparingar som vi hargjort i samhället, både för att få möjligheter att behål-la välfärden och för att unga människor skall kunnabo kvar i de bostäder de har startat med.Fru talman! Vi skall nu debattera utgiftsområde11, som framför allt berör folkpension och bostadsbi-drag till pensionärer.Omfattande åtgärder har krävts för att sanera sta-tens finanser. Även pensionsområdet har varit föremålför besparingar. Redan under föregående regeringbegränsades uppräkningen av pensionerna genom attbasbeloppet minskades före uträkningen.Från år 1995 begränsas uppräkningen av folkpensio-nen med hänsyn till det budgetunderskott vi då fickärva.Från 1998 kommer folkpensionerna att räknas uppmed av kostnadsprisindex på prisökningarna.Från 1999 sker uppräkningen fullt ut avprisökningarna. Genom den låga inflation som förele-gat har konsekvenserna avden lägre uppräkningen kunnat begränsas.Fru talman! Jag vill i det här sammanhanget beto-na att utskottet tidigare uttalat behovet av en analyssom tar sikte på levnadsnivån för hela pensionärskol-lektivet. Regeringen uttalar också i budgetpropositio-nen att en fortsatt utredning och analys av pensionä-rernas levnadsförhållanden, med särskild belysning avde kommunala avgifternas inverkan på levnadsförhål-landena, kommer att prioriteras under budgetåret1998.Fru talman! När det gäller de äldre invandrarnasrätt till pension framhåller utskottet att det är angelä-get att finna en lösning. Regeringen har iår tillsatt en särskild utredare med uppgift att se övervissa frågor rörande socialtjänstlagens samband medövriga trygghetssystem utifrån de förändringar somhar skett i samhället . Jag vill erinra omatt utlänningar som fr.o.m. får uppe-hållstillstånd i landet som skyddsbehövande får rättatt tillgodoräkna sig bosättningstiden i hemlandet.För att få oavkortad garantipension fordras 40 årsbosättning i landet. Men för att tillgodose önskemåletatt även personer med endast kort anknytningstid tillSverige skall få sin försörjning tryggad genom pen-sionssystemets försorg, som totalkostnader-na för garantipensionen hålls inom uppställda ramar,har man diskuterat en tudelad garantipension.I Ds 1997:66 beskrivs principerna för hur en så-dan tudelad garantipension skall kunna konstrueras.Men med hänsyn till att det pågår en beredning harman inte gjort något ställningstagande. Utskottet inställningen att frågan skall få en snar lösningnär beredningsarbetet är klart.Fru talman! När det gäller utbetalningen av pen-sionerna har pensionärsorganisationerna framfört ettönskemål om att tidigarelägga utbetalningarna. Detinnebär att man kommer att betalaut pensionerna den 18 och 19 . Även inne-varande månad kommer pensionärerna att få sin pen-sion utbetald den 18 och 19. Det tycker jag kännstrevligt.När det gäller änkepensionen, dvs. inkomstpröv-ningen av folkpensionsdelen, anser utskottet att dethar varit en nödvändig åtgärd för att sanera statensfinanser. Om statens ekonomi varit i ordning vidmaktskiftet 1994 skulle många av de här svåra åtgär-derna inte ha behövt genomföras.Fru talman! Det är ändå med glädje jag kan kon-statera att kompensationsgraden för bostadstilläggettill pensionärerna höjs från till . Jag vet att pensionärsorgani-sationerna uppskattar de förändringar som regeringenföreslagit i propositionen och som utskottsmajoritetenstår bakom. Men självklart skulle organisationernaönskat ytterligare åtgärder på pensionsområdet, t.ex.att återställa det beslut som fattades under den bor-gerliga regeringens tid och innebar att man reducera-de basbeloppet innan man räknade ut pen-sionen. En återställare skulle kosta i storleks-ordningen 3,8 miljarder. Tyvärr saknas de pengarna.Fru talman! Regeringen har valt en annan väg föratt ge pensionärskollektivet trygghet. Under de när-maste åren kommer regeringen att satsa 16 miljarderextra på vård, omsorg och skola.Ingen pensionär skall behöva känna oro för att bligammal. När man åldras skall det vara en självklarhetatt man skall kunna känna trygghet och veta att manfår god vård och omsorg. Det är inte minst viktigt förden enskilde pensionären, men även för de anhöriga.Det har i medierna visats påbrister i omvårdnaden om de äldre. Det är därförnödvändigt att kommuner och landsting får resurserför att öka kvaliteten i vården och omsorgen. Jag kanbara beklaga att inte enhälligt står bakomregeringens förslag om extra medel för detta viktigaområde.Fru talman! Skulle det bli regeringsskifte efternästa val måste faktiskt väljarna veta att med en bor-gerlig regering kommer det inte att bli några extramedel för vård och omsorg. I stället vill moderaternaspara ytterligare i kommuner och landsting. De ansertydligen att det är viktigare med skattesänkningar somgör att den enskilde kan lösa problemen med sin egenomsorg.Fru talman! Innan tiden rinner ut skulle jag viljaanknyta till det som sade i sittsenaste anförande. Jag tycker att det är litet konstigtatt inte skiljer på den kongresssom vi hade i och det budgetarbete somregeringen höll på med. Att det kom ut uppgifter ombudgeten i samband med kongressen är en helt annansak.De dammluckor som har öppnats talar Rose-MarieFrebran om. Ja, nu har vi lyckats med att sanera eko-nomin och då är det självklart för oss att vi skall se tillatt de som har haft det svårast under saneringsperio-den också skall vara de första som får hjälp. Jag kanbara ställa en fråga till Frebran: Vad är det för fel medatt höja barnbidraget, vad är det för fel att höja er-sättningsnivåerna?Anf. 91 BO () replik:Fru talman! Regeringspartiets företrädare inledde sitt anförande med att tala om att detvar en stor glädje för honom att stå i talarstolen i dag.Han talade om att man nu skulle kunna göra någon-ting åt dem som har haft det svårast under de gångnaåren.