prot · GK09112 · 1997-06-02 00:00:00 — Men det är vik-tigt att beskriva den riktiga situationen.Hur vi skall ställa oss till ett eventuellt åttondevarvsdirektiv, eller vad det kan komma att heta, vetjag ännu inte. Det som är viktigast är att vi hårtdriver frågan om att ta bort driftsstöden. Det kännsmycket viktigt. Det visar sig då att vår linje kan bli konkurrensfördel. Då har vi ju ett antal varv somfaktiskt överlevt utan subventioner, och helt plötsligthamnar varven i vår omvärld i samma läge som vibefinner oss i. Det ger oss en fördel i förhållande tillandra länder. Just nu är det naturligtvis jobbigt. Menden industri som har klarat sig bäst i är ju densom har levt under de hårdaste villkoren och haft denhårdaste konkurrensen. Om vi då lyckas få bort stats-stöden till varven kan det bli en framgång. Jag känneratt vi är ganska nära den situationen. Med litet kraftkan vi kanske orka bryta igenom under hösten.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1996/97:291 om denelintensiva industrinAnf. 12 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig om det ärmin avsikt att fullfölja den nuvarande energi- ochenergiskattepolitiken mot de elintensiva industrierna.Ett viktigt mål för regeringens energipolitik är attvärna om den elintensiva industrins internationellakonkurrenskraft. De energipolitiska program sombehandlas i innebär en omfattande ochmålmedveten satsning på teknisk utveckling inomenergiområdet. Genom att bidra till ett ekologiskt ochekonomiskt uthålligt energisystem skapar vi förut-sättningar för långsiktiga konkurrensfördelar försvenskt näringsliv.I propositionen 1996/97:84 En uthållig energiför-sörjning framhålls att stängningen av de två reakto-rerna i skall genomföras på ett sådant sättatt en strukturomvandling inom industrin inte orsakasav höjda marknadspriser på el. Stängningen av de tvåreaktorerna skall inte äventyra den industristrukturoch det uppvärmningssystem som har byggtupp under decennier.Energibeskattningen är ett viktigt styrmedel i strä-vandena att skapa ett ekologiskt uthålligt samhälle.Sverige har valt att, i väsentligt högre grad än deflesta andra länder, använda ekonomiska styrmedelsom skatter och avgifter för att påverka resursanväd-ningen i miljövänligare riktning. Energiskatterna harockså stor betydelse för produktionskostnaderna i denenergiintensiva industrin och för industrins konkur-renskraft.Energibeskattningen måste därför utformas så attden ger goda förutsättningar för den svenska indust-rins konkurrenskraft. Det skall vara lönsamt att inves-tera i varu- och tjänsteproduktion i , och detskall vara fördelaktigt att investera i ekologisk energi-teknik, bl.a. effektivare energianvändning.En översyn av energiskattesystemet kommer attgenomföras i . Översynen skall utgåfrån de riktlinjer för energibeskattningen som anges i1997 års energipolitiska uppgörelse. Översynen be-räknas vara genomförd så att förslag kan lämnas tillriksdagen under år 1998.Avsikten är att översynen skall omfatta i principhela energiskattesystemet. För den elintensiva indust-rin är det främst produktionsskatterna på el som harbetydelse. är förhållandena på elmarknadensådana att produktionsskatterna kan föras vidare frånproducenterna till såväl industrin som hushållen ge-nom ökade elpriser.Produktonsskatten på kärnkraft kan medföra sned-vridningar i elproduktionssystemet. Eftersom denrörliga kostnaden påverkas av skatten snedvrids denkostnadsmässiga rangordningen av elproduktionsan-läggningarna med ett sämre resursutnyttjande somföljd. Dessa problem med produktionsskatterna på elhar uppmärksammats under de senaste åren.Riksdagen beslutade att det andrasteget av tidigare beslutade höjningar av produktions-skatterna på kärnkraft och vattenkraft skulle återtasoch ersättas med höjda energiskatter på el och fossilabränslen. beslutade riksdagenockså att den rörliga vattenkraftsskatten skulle läggasom till en fastighetsskatt baserad på markvärdet.Regeringen har föreslagit attfastighetsskatten på vattenkraft sänks avden nivå som fastställdes vid omläggningen.Regeringen har således genom de åtgärder somvidtagits inlett en process med omvandling av pro-duktionsskatterna på el.Regeringen avser att senast 1998 återkomma till frågan om nivån och ut-formningen av produktionsskatten på el. Regeringenkommer därvid, om den bedömer att produktionsskat-ten på el till någon del skall behållas, att överväga omdet är möjligt och ändamålsenligt att ersätta den nuva-rande skatten på kärnkraftsproducerad el med en fastskatt som är oberoende av produktionsnivån.Anf. 13 ():Fru talman! Jag tackar ministern för svaret. I sva-ret säger ministern att regeringen har vidtagit en heldel åtgärder och inlett en process med omvandlingenav produktionsskatterna på el och att man senast iseptember i budgetpropositionen kommer att gebesked om just den här produktionsskatten. Längrened i svaret står det att om regeringen därvid bedömeratt produktionsskatten på el till någon del skall behål-las kommer man att lägga om den på kärnkraftselen såatt den blir oberoende av produktionsnivån.Kan jag tolka det, ministern, att det även diskute-ras att helt och hållet ta bort produktionsskatten på el?Jag tycker att ministern i svaret är positiv till densvenska elintensiva industrin och till att den skallkunna fortleva i landet. Ministern säger också att inteens stängningen av två reaktorer i skallpåverka eller på något sätt orsaka att det blir höjdamarknadspriser på el. Därför skall man utforma ener-gibeskattningen på ett sådant sätt att den elintensivaindustrin behåller sin konkurrenskraft. Man skallockså göra en total översyn av energiskattesystemet,och förslag skall lämnas till under 1998.Under 1998 skall man inom , sominterpellationen gäller, ha en omförhandling om köpav el. Den omförhandlingen kräver ju att förutsätt-ningarna på marknaden är stabila. vill ju haett avtal som täcker en så som möjligt såatt man vet vad som händer när det gällerkostnader för tillverkningen.I pågår just nu överläggningar mellan denelintensiva branschföreningen och regeringen omkontrakt som skall ändras eller omförhandlas år2004-2007. De kommer att gälla fram till år 2020-2025. Det handlar alltså om som denelintensiva industrin i är garanterad avtal. Detär helt andra tidsfaktorer än i , där det kanskekommer att handla . Det är alltsåmycket oförutsebart.I har det statliga elbolaget gjort uppmed regeringen om att sänka elpriset underen treårsperiod. Vad jag vet är elpriset för den elin-tensiva industrins stora elanvändare på väg ned även iUSA och i Sydafrika.Jag tycker inte att vår elintensiva industri under dehär förutsättningarna har den konkurrenskraft somden borde kunna ha med lägre skatter och avgifter.Jag tycker att det verkar omöjligt, herr minister, attskapa detta med de här förutsättningarna. Man behö-ver längre framförhållningstider än vad som ärfallet.Anf. 14 Näringsminister ():Fru talman! Först och främst vill jag än en gångunderstryka att vår avsikt är att ha ett energiskattesys-tem som ger vår elintensiva industri starka konkur-rensfördelar. Det är också så att har en storsådan verksamhet, men det innebär inte att allt är bra.Eva tar upp två exempel, ochFrankrike, där man tydligen skall kunna erbjuda läng-re kontrakt. Det finns naturligtvis skillnader i energi-politiken i i förhållande till både ochFrankrike. Om jag börjar med , skall vi ha klartför oss att , till skillnad från , är ett landsom importerar el. Marknadsförutsättningarna i Norgeär alltså sämre än i . De har en stor import avel, och det har de haft . De har ocksåstörre svängningar i sitt elförsörjningssystem än vadvi har. Samhället är ju stor ägare till elkraften i Norge.Kommunen och staten äger i stort sett all elkraft.Därför gör elföretagen ibland andra bedömningar änkommersiella. De gör mer samhällsekonomiska be-dömningar vid elleveranser. Så är det också i Frankri-ke. Där är elmarknaden fortfarande starkt reglerad.När nämner just de två exemplen, måstevi alltså komma ihåg att det är två exempel där ener-gipolitiken är uppbyggd efter ett mönster som EvaBjörne egentligen inte gillar vad jag kan förstå.Vad gäller det andra exemplet, , är det ju rik-tigt så till vida att har mycket låga skatter påenergi, framför allt på el som produceras genom fossi-leldning. Deras kol, olja och naturgas är mycket kon-kurrenskraftig. Men och min uppfattningär ju att vi skall försöka hålla tillbaka fossileldadkraftproduktion för att minska trycket på vårt klimat.Med de restriktioner som och jag gillar,finns det egentligen bara ett sätt att hantera detta omvi vill ha en fortsatt öppen elmarknad, och inte anslutaoss till och modell. Det är att ienlighet med energiöverläggningen och den energi-proposition som vi förhandlat fram, se till att vi ökartillförseln av el från sådant som är förnybart ochlångsiktigt uthålligt, och att vi har ett skattesystemsom gör att vi har mindre beskattning av industrin.Då finns det ett problem, det vill jag gärna dekla-rera. Produktionsskatten har den fördelen att det är enmycket bred skattebas. Alla konsumenter, oavsett omdet är fråga om industri eller hushåll, betalar dennaskatt. När man växlar en produktionsskatt på kärn-kraft och vattenkraft till en konsumtionsskatt, innebärdet att en betydande del av skattebasen faller bort. Enstörre börda måste bäras av hushållen. Under denperiod som vi nu har haft, har vi genomfört budgetsa-neringen som vi har klarat av medlemskapeti EU. Då har vi sagt att det är rimligt att vi, i varje fallnu, har en ganska bred skattebas, för just nu är betal-ningsförmågan hos den elintensiva industrin god. Menpå sikt skall vi ur detta system, och åstadkomma enbeskattning där vi lyfter bort skatterna från produk-tionsbeskattning till mer av konsumtionsskatt. Mendet måste ske i en takt där de som skall betala detta,nämligen hushållen, faktiskt också har råd att göradet. Det är därför vi går försiktigt fram.Anf. 15 ():Fru talman! Herr ministern har helt rätt när hantalar om systemet med det statsägda elbolaget iFrankrike osv. Men resultatet blir ju ändå att denelintensiva industrin i får sämre konkurrens-förhållanden. Det är så jag anser att det inte skallvara. Man måste försöka utjämna det här. Det kanman göra med hjälp av de skatter och avgifter som vihar i . Ministern säger att vi skall ha ett skatte-system som ger fördelar till den elintensiva industrin,och att denna har haft, och än så länge har, betalnings-förmåga. Jag skulle naturligtvis helst se att vi ävenslapp konsumtionsskatterna på hushållen. Det är ju inte heller bra att de drabbas.Om man ser på just , som jag har frågatom här, försvinner , i och med den här produktions-skatten, de vinster som har genererats där under sena-re år. Dessa vinster skulle främst ha använts till inves-teringar i företaget. av tillverkningen i Grängessker i en del av fabriken som är ganska ålderdomlig,där det är stora utsläpp i både luft och vatten. Man harbyggt om och fått ned utsläppen kraftigt.I svaret pekar ju ministern på att man genomskatter och avgifter vill styra mot en miljövänlig an-vändning ute i industrin. Men det här är inte mil-jövänligt. Här har vi utsläpp. Här har vi det som på-verkar miljön i . Vi vill ha kvar den härindustrin. Vi tycker att det är en bra industri både förregionen och för landet. Men vi vill ha den så mil-jövänlig som möjligt, och det förutsätter att företagetkan generera vinster, och att man har en långsiktigplaneringsperiod som man kan arbeta under. Det ärdet som ministern kan påverka genom de här skatter-na och avgifterna. Det handlar om att sänka produk-tionsskatter - eller helst ta bort dem helt och hållet -och se till att och annan elintensiv industrikan arbeta på så sätt att de är konkurrenskraftiga, attde har goda produkter att sälja, att de kan genereravinster och att vi får en miljövänlig produktion.Anf. 16 Näringsminister ():Fru talman! Får jag först säga något om Gränges.Det som är glädjande med är att det nu blirett eget företag. Det måste inte i fortsättningen lever-era sina vinster till . I stället får dessa an-vändas i . Jag har följt under väldigtmånga år, . Det är ett företag som underlång tid genererat bra resultat, men som inte alltid fåttanvända pengarna till att investera i sin elintensivaverksamhet. Jag är övertygad om att den nya organi-sationen ger företaget ökade möjligheter, och att mandärmed kanske också kan ta det andra steget i Sunds-vall för att minska miljöpåverkan och, för det har manockså uppnått i den modernare delen av anläggningen,få betydligt lägre elkostnader. Det känns bra att mankan åstadkomma detta.Vad jag fastnar litet grand vid är re-sonemang om att vi vill ha det som i . Vigillar inte regleringen, men den ger ju ändå fördelarför vår elintensiva industri. Jag är inte så övertygadom det. Jag är rätt övertygad om att den franska mo-dellen, eller den norska, faktiskt i det långa loppet ärtill nackdel också för deras egen elintensiva industri.Vi skapar en mer konkurrenskraftig, effektiv, elpro-duktionsapparat. Det gynnar naturligtvis ocksåvår egen elintensiva industri. Vi skall också se till attvi ställer om skattesystemet så att konkurrenskraftenbibehålls. Den elintensiva industrin i har enmycket god konkurrenskraft. Den har en bra utveck-ling i förhållande till andra länder.Anf. 17 ():Fru talman! Jag sade inte att jag vill ha det som iFrankrike. Jag sade att vi här i skall ha förhål-landen som gör att vi kan möta produktionen i Frank-rike på en konkurrenskraftig nivå. Jag menar att skat-ter och avgifter skall sänkas och hållas på en sådannivå att konkurrenskraften kan vidmakthållas.Jag frågade i mitt första inlägg om jag kunde tolkaministern så att produktionsskatten antagligen kom-mer att försvinna, att vi inte kommer att behöva hakvar skatten. Jag tycker nog att man, när man sätterskatter och avgifter, även skall titta på att företagenhar möjlighet att bedriva sin produktion på ett mil-jövänligt sätt. Ministerns svar genomsyras av att detskall vara en ekologiskt hållbar produktion i svenskaföretag, det skall vara miljövänligt. Det är hela rege-ringens inriktning att vi skall ha det på det sättet. Dåfår man inte sätta skatter och avgifter på ett sådant sättatt man förhindrar företagen att investera så att manfår en sådan produktion.Som Sundsvallsbo undrar jag: Varför skall just vi iSundsvall utsättas för en extra miljöstörning som viinte skulle behöva med ett annat skattesystem?Anf. 18 Näringsminister ():Fru talman! Först vill jag säga något om produk-tionsskatterna. Mitt svar är att produktionsskatternasuccessivt skall tas ut ur det svenska systemet. I vil-ken takt vi klarar det kan jag inte säga, men det skallske successivt. Vi visar också att vi gör det. Vi harfattat två beslut, och skall fatta ett tredje,som går i den riktningen.Det andra är konkurrenskraften. Jag följer ju väl-digt noga de elintensiva industriernas konkurrenskraft- också hur det ser ut för Aluminium iSundsvall och hur de olika enheterna i serut. De har en hyfsad konkurrenskraft, kan man säga,om man ser till den sammantagna bilden. Sedan kanman naturligtvis önska att vi skall ha allt i Sverigesom vi har , men utan skatter och avgifter. Detgår naturligtvis inte ihop. Vi måste ha både och. Vimåste ha skatter och avgifter, och vi måste också haett välfärdssystem som fungerar bra.Jag vill säga, och det är det viktigaste tycker jag,att energipolitik faktiskt är mycket konkur-renskraftig gentemot sådana länder som ochNorge. I likhet med har vi mycket vattenkraft,men förutom att vi har vattenkraft, som de har i Nor-ge, har vi också bioenergi. Vi har också kärn-kraften, som svarar för en betydande del av vår elpro-duktion. Vi har alltså betydligt bättre möjligheter attleverera konkurrenskraftig el än vad har i ettlångt perspektiv.Sedan kan naturligtvis , som är ett land medväldigt stora statsinkomster, subven-tionera sin industri, men jag är inte säker på att det ärlångsiktigt bra. Det kan också syssla med,men jag är inte heller säker på att det kommer att varatill fördel i det långa loppet. Jag tror fak-tiskt att vi kommer att tjäna på det här.5 § Svar på interpellation 1996/97:298 om ef-fektivare energianvändningAnf. 19 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig omdels en indragning av en reservation på 281 miljonerkronor från anslaget Vissa åtgärder för effektivareanvändning av energi, dels hur regeringen avser ageraför att skall vara ett föregångsland inom ef-fektivare energianvändning.I propositionen 1996/97:84 En uthållig energiför-sörjning presenteras ett omfattande program för ettekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem.Totalt föreslår regeringen att ca 9 miljarder kronoranslås . Vidare föreslåsen ny myndighetsorganisation med en ny energimyn-dighet som bl.a. skall verkställa huvuddelen av om-ställningsåtgärderna och samordna omställningsarbe-tet.Regeringen föreslår att anslåsför teknikupphandling av energieffektiv teknik. Det ären fortsättning på den nuvarande verksamheten vidNUTEK, som interpellanten hänvisar till. Anslagetsstorlek motsvarar den omfattning som teknikupp-handlingen har haft inom verksamheten med energief-fektivisering under de gångna sex åren.I det nya programmet finns åtgärder för minskadelanvändning, ny elproduktion från förnybara energi-källor, effektivare energianvändning och utvecklingav ny energiteknik. Verksamhet som har finansieratsöver det nuvarande anslaget för effektivare använd-ning av energi kommer att kunna fortsätta under fleraav de föreslagna delprogrammen. Jag vill särskiltpeka på de nya anslagen för minskad elanvändningoch effektivare energianvändning och på det nyaenergiteknikbidrag som föreslås i den stora satsningenpå teknikutveckling.De medel som föreslås för minskad elanvänd-ning () är inriktade på bo-stadsuppvärmningen och ersätter delvis åtgärder somtidigare vidtagits inom samma program som tekni-kupphandlingen.Anslagen för effektivare energianvändning (450miljoner kronor) är inriktade på teknikupphandling avenergieffektiv teknik och information, utbildning,rådgivning m.m. om effektivare användning av energi.Jämfört med tidigare avdelas betydligt större resursertill lokal information och rådgivning.Det nya energiteknikbidraget (sammanlagt1 ) är avsett för introduktion avny energiteknik på marknaden och gäller teknik påsåväl tillförselsidan som användningssidan. Det beto-nas uttryckligen i propositionen att teknikupphandlingbör kunna utnyttjas inom ramen för denna verksam-het.I den ekonomiska vårpropositionen föreslås attenergiöverenskommelsen finansieras genom delsbefintliga anslag och reservationer inom Utgiftsområ-de 21 (Energi), dels ianspråktagande av tillgängligtreformutrymme som vi lyckats skapa. Vissa reserva-tioner har därför dragits in, bl.a. 281 miljoner kronorfrån anslaget Vissa åtgärder för effektivare använd-ning av energi.För att undvika missförstånd vill jag betona att in-dragningen av dessa medel inte berör något vidNUTEK beslutat projekt och inte heller någon verk-samhet som inbegriper avtal med en extern part. Där-emot kan givetvis projekt som man planerar att startasenare behöva omprövas inom de nya program somtar vid efter nyår.De resurser som anslogs till energieffek-tivisering har i stort sett legat inom ett enda program,och medel har anslagits på ett anslag. I den nya, om-fattande verksamhet som föreslås i propositionenfinns det flera delprogram. Resultaten av de delverk-samheter som tidigare låg inom ett och samma pro-gram kommer att redovisas vart och ett för sig. Det ärviktigt för statsmakternas styrning och resultatvärde-ring. En effektiv användning av energi är en viktiguppgift för hela den nya myndigheten, inte enbart förverksamheten under en särskild anslagsrubrik.Därmed har jag besvarat bådafrågor. Indragningen av reservationen är ingen ned-skärning, utan gäller finansieringen av en utvidgadverksamhet för effektivare energianvändning. Sverigefortsätter att vara ett föregångsland inom effektivenergianvändning.Anf. 20 ():Fru talman! Först vill jag tacka näringsministernför svaret. Statsminister talade påSSU:s och miljöseminarium. Han nämndedå att belysningsindustrin i hade en bespa-ringspotential på ca . Han hävdade att med den effektivare elbe-lysning som skulle kunna ske kan man spara in nästanmotsvarande båda Barsebäcksreaktorerna.Flera av de projekt som skulle leda till denna ef-fektivisering inom elbelysningsområdet kommer attavbrytas. Det är inte fråga om avtal, utan det handlarom s.k. principöverenskommelser som träffats mellanolika parter tillsammans med Kansliet för effektivareenergi. De kommer inte att kunna fullföljas. Kanslietför effektivare energi har kunnat jobba väldigt effek-tivt och bra just tack vare kombinationen av tekni-kupphandling, programkrav, nätverksbyggande in-formation, regionala energihushållningsprojekt ochsamarbete med energitjänsteföretag. Man har alltsåjobbat på olika nivåer . Det är just därför haft denna flexibilitet och därför att man kunnatjobba integrerat som man har lyckats.Sveriges regering har skrutit med den här verk-samheten inför FN. På , därman inte brukar backa upp regeringens omställning avenergipolitiken, har denna verksamhet lovordats.Likadant är det med . ochForskning och Framsteg har stöttat det här. Det gällerockså belysningsbranschen, ventilationsbranschen ochvärmepumpsindustrin. Även miljörådgi-vare och t.ex. , som är koncernchef på och som harjobbat på , har stöttat denna verksamhet.Det finns knappast någon annan energipolitisk verk-samhet som har ett sådant stöd i . Därförundrar jag, näringministern, varför man drar ned påanslagen till just den här verksamheten. Det är ju vadpropositionen i fråga innebär.Ett av näringsministerns besked förvånar mig. Detgäller då att det nya energiteknikbidraget på1 skulle kunna användas även förenergianvändning. Det är en nyhet. Det är inte någotsom framgår av propositionen. Där framhålls att detgäller teknikupphandling på tillförselsidan. Betyderdet här att regeringen har ändrat sig på den här punk-ten? Hur tänker näringsministern verka för att genom-driva dessa intentioner?Näringsministern påstår också att de 1 650 miljo-ner kronorna till bostadssektorn delvis skall ersättaåtgärder inom teknikupphandlingsprogrammet. Attsatsa på effektvakter, braskaminer och vattenburenvärme är bra, men det är inte just det som man harjobbat med inom kansliet för effektivare energi. Detgäller där inte den typen av energieffektivisering.Även om man på det här sättet sparar energi, gör detinte att man kan få samma nytta av en produkt medfärre kilowattimmar.Anf. 21 Näringsminister ():Fru talman! Två synpunkter.För det första är resurserna för det som vi i egent-lig mening avser med teknikupphandling i stort settoförändrade. Vi kommer att användaungefär lika mycket som det som historiskt har an-vänts för egentlig teknikupphandling.Vill vi, för det andra, från regeringen redan nu ut-tala att vi vill försäkra oss om att en större del av dehär pengarna används till rådgivning och informationpå den lokala nivån? Det vill i vart fall jag. Det byg-ger på min tro att väldigt mycket av besluten på dethär området måste fattas lokalt. Jag är ingen anhänga-re av stora centrala administrationer, där makten kon-centreras till några myndigheter som får väldigt stortinflytande och som riksdag och regering avhänder sigbeslutanderätt till.Jag vill att riksdag och regering skall uttala unge-fär hur pengarna skall användas. Jag vill att en del avpengarna redan nu skall öronmärkas för en lokal in-formation som skall byggas upp på den lokala nivån.Jag vet inte om jag skall tolka så att hon önskar mer av centralstyrning ochmakt till myndigheter och mindre till riksdag, regeringoch kommunfullmäktige.Anf. 22 ():Fru talman! Mycket av det arbete som utförts påkansliet för effektiv energi är mycket bra. Det harskett mycket decentraliserat. Man har jobbat medolika aktörer på marknaden, även med kommuner.Man har också arbetat med olika regionala projekt.Ett projekt, Energieffektiva , har t.ex.byggts upp tillsammans med kansliet för effektivenergi men mestadels tillsammans med de olika aktö-rerna i Värmland.Man tänker senare starta ett projekt som kallasEnergieffektiva .