prot · GK0973 · 1997-03-05 00:00:00 — De behöver alltså sesöver. Jag vet lika väl som att det pågåren utredning om anknytningsfall, och det tycker jag ärjättebra. Men pekade jag på någonting annat- att det finns kvinnor i som skickastillbaka till sina bödlar och riskerar att återigen utsät-tas för systematisk våldtäkt. De kan inte vänta pånågon utredning! För dem är det väldigt viktigt att detsker någonting nu.Anf. 62 () replik:Fru talman! Som vet finns det ing-en möjlighet att diskutera enskilda fall här. Sverigehar i olika sammanhang tagit upp frågan om våldtäktsom en del av flyktingfrågorna, bl.a. i samband medPekingkonferensen. Jag tycker att den frågan självfal-let skall vägas in, och jag tror också att så görs i fler-talet fall även om jag inte nu kan kommentera det avUlla framlagda ärendet.Anf. 63 () replik:Fru talman! I hela skrivelsen och i det betänkandesom arbetsmarknadsutskottet kommit med hävdarman att i är det bra, och att arbetarmed jämställdhet internationellt. Jag påpekar detåterigen, och vi i har sagt detta i vårmotion med anledning av skrivelsen. Men vad jag villsäga med att visa på de bosniska kvinnorna och kvin-nor från latinamerikanska länder är: Det är icke bra iSverige! Det är det som jag skulle vilja att MartinNilsson kommenterar.Jag tog också upp en annan sak. En av anledning-arna till varför man har svarat som man gjort när detgäller anknytningsfallen är att inte har blivitprickat. pekar jag på att US State Department i sinrapport har prickat för brott mot de mänskligarättigheterna vad gäller just jämställdheten. Jag skulleväldigt gärna vilja höra vad har attsäga om det.Anf. 64 ():Fru talman! Kära systrar och bröder! Vi arbetaralla hårt för ökad jämställdhet. För bara ett och etthalvt år sedan var vi 17 000 kvinnor från hela världensom tillsammans antog en plattform för arbetsplan omhur vi tillsammans skall försöka öka jämställdheten.Det är alltså . Likaså är detbara kvinnans rättigheterockså inkluderades i de mänskliga rättigheterna. Så niförstår hur lång väg vi har kvar!Men i drev vi på inför ,och vill gärna framstå internationellt som ettav de ledande länderna i världen på området. När mantittar på den parlamentariska representationen här iriksdagen är ledande i världen. Så nu måstevi försöka hjälpas åt att leva upp till detta på ett ännubättre sätt än vad det här betänkandet visar på. Det ärväl ingen här i kammaren som kan säga att betänkan-det är en höjdare. Det är fullt av en massa "avvakta","vänta och se", "vi har samma uppfattning" och "vihar gemensamma ståndpunkter med tidigare talare"osv. Men hur länge skall vi vänta i ?I den plattform för aktion som jag nämnde finnsdet tolv punkter som länderna tillsammans sagt skall verka för. Jag skall lyfta fram två punkter.Den första, och den centrala, är att fattigdomenhåller på att feminiseras. I arbetsplanen sägs att kvin-nor utgör en växande andel av världens fattiga och attde måste få ökad tillgång till ekonomiska resurser ochsocial service. Det är regeringarnas ansvar att resur-serna omfördelas så att kvinnornas villkor förbättras.Jag suckar, därför att jag tycker att det mesta återstårnär det gäller finansieringen och fattigdomens femini-sering.På s. 105 i finansutskottets betänkande nr 15 från isomras, En ekonomisk politik för att halvera denöppna arbetslösheten , m.m., står det att demål för arbetsmarknadspolitiken som fastställdes ibörjan av i sina huvuddrag fortfarandegäller. Huvuduppgiften för arbetsmarknadspolitikenär att bidra till att lösa upp strukturella obalansergenom att med olika åtgärder underlätta och påskyndaanpassningen mellan utbud och efterfrågan på arbets-kraft.På 1960-talet kallades detta flyttlasspolitik - dåvar det raka rör. Jag vet inte vad man inom ,som har undertecknat betänkandet, kallar det för . Det skulle vara intressant att höra.Jag skulle också vilja att definie-rade ordet mainstreaming. Vad betyder det på svens-ka för ?Jag vill påstå att vi återigen har satt i gång en rö-relse åt fel håll. Jag kan inte förstå på vilket sätt 1960-talets arbetsmarknadspolitiska inriktning gynnar ettjämställt . Jag skulle vilja ha det här betän-kandet analyserat ur ett genusperspektiv. Jag utgårifrån att helheten då vägs in.I det här betänkandet på s. 34 tabell 5 om arbets-marknaden kan man notera hur många som är syssel-satta och hur många som planeras vara sysselsat-ta inom jordbruk, industri, byggnadssektorn,privat sektor, offentlig sektor osv. Men statistiken ärinte könsuppdelad, och detta efter det att Sveri-ge på en internationell konferens har skrytit med hurduktiga vi är på könsuppdelad statistik. Med interna-tionella mått mätt är vi ju duktiga, men skall vi intevisa det i vårt eget riksdagsunderlag, i ett betänkandefrån finansutskottet där grunden för den ekonomiskapolitiken fastställs? Det är fundamentet för oss.Fru talman! Jag tänkte lyfta fram en punkt till urplattformen för aktion. Det är punkt nr 6 som handlarom den könsuppdelade arbetsmarknaden där lö-neskillnaderna är stora. Flera talare har tidigare talatom att löneskillnaderna också ökar. Jag tycker att detär skrämmande. efter det att rege-ringen har åtagit sig att verka för den här plattformenökar löneskillnaderna. I det här betänkandet står detatt vi avvaktar och ser, finns många konkreta förslag från olika partierpå hur man skulle kunna komma åt detta. För ett parår sedan sade jämställdhetsledamoten från till min stora sorg att Kommunförbundetinte vill verka för generella arbetsvärderingsprinciper.Jag tror att vi faktiskt behöver det, och att vi skullebehövt det . Jämställdhetsministernsade här tidigare att man hoppas att kommunernasjälva tar sitt ansvar och lägger upp dessa värderingar.I har man tröttnat och gjort det. Är det så attvarje kommun skall jobba med detta? Hur lång tidkommer det att ta då? Vi vill ha generella arbetsvär-deringsbeskrivningar, och det är mycket akut, efter-som löneskillnaderna ökar.Jag skulle också vilja ta upp att vi kanske inte baraskall dela på jobben, som vi har sagt här. Vi behöverkanske också dela på regeringsmakten för att sättalitet sprutt på jämställdhetsarbetet.Till sist vill jag yrka bifall till min motion A813som ett exempel på att det behövs sprutt. Den motio-nen tar upp att vi vill göra ett tillägg till jämställdhets-lagen som innebär att sexuella trakasserier förbjuds.Vi vill också gå vidare med att EU:s definition avsexuella trakasserier skall införas i vår jämställdhets-lag. Den här motionen lade jag fram ocksåoch fick då precis samma svar som , nämligen att viskall avvakta och se. Hur kan man svaraprecis samma sak? Vad har ni för tidsdimensioner?Jag vill alltså yrka bifall till reservation 7 mom. 7.Anf. 65 ()replik:Fru talman! En målsättning kan juverka ganska mossig vid det här laget. Men det berorväldigt mycket på vad man lägger in i målsättningen,och den här är ganska allmängiltig. Man skall matchautbud mot efterfrågan inom arbetsmarknadssektorn. Idet fallet är olika insatser på arbetsmarknadsområdet,med utbildning för män och kvinnor så att man kanbryta den könsdiskriminerade arbetsmarknaden, vikti-ga saker. Det är innehållet i politiken som är avgöran-de, inte varifrån man har fått formuleringen.Det är viktigt att vi följer upp de här frågorna.Centern ställde inte upp på flyttlasspolitiken , och det gör vi inte nu heller. Det finns anledningatt också titta efter hur regionalpolitiken fungerar urett jämställdhetsperspektiv. Det får vi fortsätta attgöra. Vi måste över huvud taget se till att detta funge-rar på ett bättre sätt. Vi är nog inte färdiga med jäm-ställdhetspolitiken. Men det innebär inte att en mål-sättning är oanvändbar även om den är formulerad förmånga år sedan. Man kan säkert använda den. Det ärju innehållet som är det viktiga.Anf. 66 () replik:Fru talman! Om inriktningen på arbetsmarknads-politiken modell hade varit en lyckosam inrikt-ning hade vi förmodligen inte haft den situation vi hari dag i med väldigt stora skillnader över helalandet. Med hjälp av finansutskottets betänkandet,och beslut, accelererarflyttningen från landsbygd och glesbygd till storastäder, och till min hembygd . Det får varaslut på den politiken . Jag skulle vilja ha en analysur genusperspektiv på det här betänkandet. Jag kanskekan få det också. Jag hoppas det.Anf. 67 ()replik:Fru talman! Jag håller med om detmesta. Jag vill inte heller att folk skall flytta hit om deinte verkligen vill det. De flesta flyttar ju på sig för attde skall få ett arbete. ställde inte upp påden målsättning som regeringen hade , ochvi gör det inte nu heller.Regeringen har ju utlovat ett genusperspektiv påalla dessa frågor. Jag hoppas att den kommer att ståför det löftet i framtiden.Anf. 68 () replik:Fru talman! Om delar Miljöpartietsuppfattning om att vi skall låta hela leva,undrar jag varför skriver på ett betän-kande där det står att huvudinriktning skall vara 1960års arbetsmarknadspolitiska inriktning. Jag undrarockså om på något sätt kan dementeraatt flyttlasspolitiken har satt i gång igen och att effek-terna är att fler människor får flytta än för fem årsedan.Anf. 69 () replik:Fru talman! Jag tror att det är ganska få riksdags-betänkanden som är höjdare, vad det nu innebär ex-akt. Jag har inte stött på så vansinnigt många höjdare igenren riksdagsbetänkanden.Men det är sant att det finns en vilja att snabbt nåförändringar. Det finns en otålighet. Det är bra att detfinns en otålighet, men måste man inse att viinte bara avvaktar och ser, som den litet elaka scha-bloniseringen från flera talare i den här debatten harlåtit göra gällande. Det sker en seriös och noggrannberedning av olika förslag. Man kan ju alltid tycka attdet borde gå snabbare, men det sker, och det kommerförslag. Dessa förslag skall bedömas när de kommer.Man skall inte säga att nu avvaktar vi och ser och göringenting. Till råga på allt gör vi ju dessutom saker.Vi har tidigare diskuterat de extra anslagen till JämOför att få en bättre tillämpning av den lag som finns idag.Sedan skulle jag vilja kommentera den fråga somMargareta och är inne på omflyttlasspolitiken.Låt mig först säga att jag tycker att det är bra attEwa på egen hand har försökt göra den jäm-ställdhetsanalys som säkert hade behövts i det härbetänkandet från finansutskottet.Men det är ändå så att viljan att matcha utbud ochefterfrågan på arbetsmarknaden till väldigt litendel består i traditionell flyttlasspolitik, det begrepp jagtror att använde. Den absolut störstadelen består ju i kompetensutveckling, i utbildning, isatsningar som till väldigt stor del är till nytta förkvinnor. Att se till att lågutbildade kvinnor får del avdet kunskapslyft som genomförs i är , aktiv och bra jämställdhetsreform. Jag tror inteatt jag hade haft någonting att frukta om man hadegjort en jämställdhetsanalys på det här betänkandet.Anf. 70 () replik:Fru talman! Jag vill ha en definition från MartinNilsson på vad mainstreaming betyder på svenska förhonom.Jag vill också tala om att vi i gärnabidrar till att utforma betänkanden som blir "höjdare",betänkanden som vi alla kan känna stolthet inför. Jagvill igen påminna om att vi faktiskt har fått exaktsamma svar på vår motion om förändringar vad avserlagstiftning mot sexuella trakasserier som vi fickföregående år. Trots att väldigt många, inklusiveJämO naturligtvis, vill se de här förändringarna får viprecis samma svar.När det gäller finansutskottets betänkande är detså att man i kommunerna och i regionerna i Sverigearbetar aktivt på allra högsta nivå för att kunna över-leva i sin egen kommun, by och stad. Men vi i riksda-gen tenderar att ha en ekonomisk arbetsmarknadspo-litik som går åt andra hållet, och faktum är att flyttlas-sen till städerna ökar.Anf. 71 () replik:Fru talman! Det finns ju en arbetsmarknad som ärsådan att expansionen i huvudsak sker i storstäder.Det är ett problem om inte hela kan leva. Detär också en ambition i regionalpolitiken att se till atthela verkligen kan leva, och vi har ju nu ettökat stöd genom olika former av EU-stimulans ochsådant.Men jag tycker ändå att det är en litet felvridenbeskrivning av politiken. Om det fannsen ambition att matcha utbud och efterfrågan i ar-betsmarknadspolitiken - och det fanns det - blir frå-gan: Är den inriktningen fel?Det måste svara på, därför att det ären viktig principiell fråga. Är det fel att försöka se tillatt de kvinnor som har kontorsarbeten, arbeten som vivet i stor utsträckning kommer att försvinna, får enutbildning som bättre matchar det behov och denefterfrågan som finns på arbetsmarknaden i framti-den? Det är nämligen det som är huvudinriktningen ipolitiken. Det är att se till att man genom utbildningmatchar utbud och efterfrågan. Den beskrivningen äralltså inte helt riktig.Mainstreaming för mig är att jämställdhetspoliti-ken genomsyrar politiken på alla tänkbara områden.Det är den traditionella enkla beskrivning som fleraanvänder sig av. Jag tycker också att den skall ge-nomsyra verksamheten på alla områden, inte bara istaten. Därför tycker jag att det är bra när exempelviskommunerna - , , m.fl. kommuner - tarfram egna arbetsvärderingsmetoder. Det visar nämli-gen att även i kommuner och landsting har diskussio-nen om lönediskriminering och jämställdhet fått ge-nomslag. Det innebär för mig att mainstreaming fak-tiskt har fått rejält genomslag. Att det inte händernågonting är en förvanskning av verkligen. Det hän-der mycket på det här området.Anf. 72 () replik:Fru talman! Då delar vi uppfattningen att finansut-skottets betänkande, En ekonomisk politik för atthalvera den öppna arbetslösheten fram ,inte genomsyras av jämställdhet.Om vi skall ha något berättigande här i riksdagenatt fatta politiska beslut om ekonomiska spelreglermåste vi väl fatta ekonomiska beslut, fatta beslut omspelregler, som gynnar det som vi tycks vara enigaom, nämligen att hela skall leva, att männi-skor inte skall behöva flytta. Då måste vi se överskattelagstiftningen, och vi måste se över energibe-skattningen. Vi måste se över miljöskatterna, vi måstese över beskattningen på tjänstesektorn och vi måstesänka arbetsgivaravgifterna - för att göra det möjligtför hela att leva. Då håller jag med om att vikan verka för jämställdhet i den ekonomiska politi-ken.Anf. 73 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka för jäm-ställdhetsskrivelsen. Jag vet att många använder den som ett uppslagshäfte när de får frågor. Det kännsockså bra att det händer så mycket i jämställdhetspo-litiken, även om jag kanske är litet otålig, som UllaHoffmann, och vill skynda fortare fram.Jag tänkte lämna frågorna om arbetstider ochkvinnovåld . De kommer ju ochvi skall ha den debatten då.När det gäller de motioner som s-kvinnorna harskrivit med anledning av regeringsskrivelsen, A814och A6, har jag några kommentarer inför det fortsattaarbetet.Det räcker inte med att vi säger att kvin-noperspektivet skall finnas med från början och attden skall genomsyra all verksamhet från början tillslut. Det har inte riktigt slagit igenom ännu.Jag sitter t.ex. i . Viskall lämna ett slutbetänkande.När jag tog upp diskussionen om mainstreaming därvisste inte alla ledamöter vad det var. får vi själv-klart både mainstreaming och ett särskilt jämställd-hetsavsnitt i det slutbetänkandet.Men jag tror inte riktigt att vi kan slå oss till rooch räkna med att det här går automatiskt. Därför villjag uppmana både arbetsmarknadsutskottet och rege-ringen att följa upp det som händer i kommittéer ochutredningar. Också vi riksdagsledamöter som sitter ide här grupperingarna måste ta vårt ansvar.För att inte tappa greppet om det goda initiativsom har tagits är det nog nödvändigt att vi får denregelbundna uppföljning av jämställdhetsarbetet somvi vill ha. Det kanske var att ta i litet grand att säga attvi vill att det skall ske - men näst intill tror vivore bra.I motion A6 har vi pekat på invandrarkvinnornasförutsättningar på arbetsmarknaden. Det är en gruppsom särskilt måste beaktas. I betänkandet sägs attfrågan togs upp som ett tillkännagivande i budgetpro-positionen om en studie av en eventuell dubbel dis-kriminering. Jag skulle vilja veta om den här studienhar kommit i gång och i så fall vad det är som händeroch vilka direktiv som har getts. Det kanske MartinNilsson eller någon från utskottet kan svara på.Vi s-kvinnor har länge drivit frågan om 100 000kvinnor tillbaka till den offentliga sektorn, för attklara löftet till kvinnorna om att halvera arbetslöshe-ten . Jag vill tacka för svaret i betänkandet,som just berör det här. Min enda synpunkt är att det ärbråttom. Vi ser en uppgång nu vad gäller antalet jobb.Men det är inte i första hand kvinnornas arbetslöshetsom lättar.Får vi se åtgärder för kvinnorna? Detär bara , och om det här inte gårautomatiskt måste vi sätta in riktade åtgärder, även iden offentliga sektorn. Vi måste särskilt titta på hurneddragningarna har drabbat. Det är kanske ocksådags att vi börjar prata mer om den statliga sektorn,inte bara om kommuner och landsting.Inrikesdepartementet har uppskattat att det extrastödet och investeringsbidraget till ROT-jobb gav ca14 000 årsarbeten till en kostnad hitintills av ungefär2,9 miljarder, eller per arbetstillfälle. Omskrivningen i betänkandet om mål och inriktning ifråga om jämställdhetspolitiken skall bli trovärdig harkvinnorna mycket pengar till godo. Vi hoppas att dekommer nu i aprilpropositionen.Jag tänkte också gå in på frågan om arbetsvärde-ring och löner, som flera har pratat om . Vihar i haft en ökande lö-neskillnad mellan kvinnor och män. Därtill har alltfler kvinnor, speciellt , ocksåtvingats till en ofrivillig deltid. Det är inte acceptabeltatt kvinnor under sin mest produktiva tid påarbetsmarknaden inte tjänar tillräckligt, och får en lönsom de inte kan försörja sig på och ännu mindre levaav när de blir gamla och pensioneras.Jag tror inte att någon i tycker att det ärrimligt att kvinnor inom alla yrken och inom alla delarav arbetsmarknaden tjänar mindre än män och därtillinte får det antal arbetstimmar som de önskar. Detbrådskar nu med den här frågan, och jag vädjar tillbåde utskottet och regeringen att göra någonting.Med det lönesystem som vi har får vi löne-ökningar i procent av lönen, vilket betyder att de somtjänar bra får en hög löneökning och de som tjänarmindre, dvs. kvinnorna, får en mindre löneökning.Det blir bara värre om det inte sker en uppvärderingav kvinnors arbete överallt i hela samhället. Vi s-kvinnor kommer inte att ge oss på den här punkten.Fru talman! Jag vill också något gå in på utbild-ningsområdet. Det händer något mellan skolan ocharbetslivet som gör att kvinnorna inte väljer brett. Avde kvinnor som ändå gör det och börjar arbeta inomnäringslivet väljer en stor del efter ganska attlämna det och gå över till den offentliga sektorn. Vimåste förändra hela arbetsmarknaden, så att alla kän-ner att de är välkomna. Om vi misslyckas med det,kommer vi att fortsätta att ha en könsuppdelad ar-betsmarknad långt in på 2000-talet.Jag vill också ta upp de satsningar på de lägst ut-bildade som nämns i betänkandet. Det gäller främstunga kvinnor med barn. Vi måste våga satsa på enutbildning för den här gruppen som gör det möjligtför dessa kvinnor att klara familjeekonomin på längresikt. Det betyder att vi i måste få tillbaka ettsvuxa-bidrag eller något motsvarande. Annars kom-mer vi att få se utbildningsplatser som inte fylls avunga ensamstående kvinnor eller som står helt tomma.Jag vill också kort beröra frågan om en kvinna påvarannan post i samhället. Det var glädjande att viantog en så bra text i budgeten , men deträcker inte med detta. Vi måste alla hålla frågan vidliv och överallt tala om vilket resursslöseri det är att inte ta vara på de kompetenta kvinnor som finns.Jag vill vidare kort bemöta vad några harsagt. Jag vill börja med , somtyvärr är kvar i kammaren. Jag menar att vinu faktiskt skall tillsätta bara kvinnor, om det någongång skall bli en kvinna på varannan post i hela sam-hället. Detta är inte någon diskrimering av män utanen fråga om matematik - och att räkna är någontingsom vi kvinnor kan.Till vill jag säga att jag gärnaär militant feminist, om det är vad som behövs för attge kvinnorna jobben tillbaka, ge oss rättvisare löneroch heltid i stället för deltid liksom en arbetsmarknadsom är till både för kvinnor och för män.Slutligen vill jag till vad gäller na-tionella resurscentra säga att det är tack vare dentvärpolitiska kvinnomotionen som vi fick till ståndförlängningen och den utvärdering som vi hade efter-frågat.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets hemstäl-lan. Jag vill också tacka dem som har deltagit i denförda debatten.Anf. 74 () replik:Fru talman! Låt mig ta upp ett par av frågorna.Vad beträffar ett antal av de påpekanden som IngerSegelström gjorde har vi i mångt och mycket sammasynsätt. När det gäller invandrarkvinnor gjorde utskot-tet ett tillkännagivande. Jag skall villigt med-ge att jag inte riktigt på rak arm kan säga hur långtdetta har kommit. Mainstream-principen ligger påInrikesdepartementets bord med i första hand LeifBlomberg som ansvarig. Jag förutsätter att den härfrågan har varit uppe till diskussion på ministernivåoch att det relativt snart kommer synliga åtgärder påområdet.Man har tidigare diskuterat ROT-satsningar ochandra projekt som huvudsakligen berör män på ar-betsmarknaden. Det har varit en problematisk situa-tion på byggarbetsmarknaden. Jag kan väl konstateraatt det varit så också på många kvinnodomineradearbetsmarknader.Det här sker ofta litet i skymundan. Detta är kan-ske något som vi som är aktiva i jämställdhetsdebat-ten måste ta till oss. Vi måste fundera över vad vi kangöra för att detta skall komma högre upp på dagord-ningen. Vi kan se vilket liv det blir ur arbetsmark-nadssynpunkt så snart man lägger ned ett regemente,medan åtskilliga kvinnojobb kan försvinna i skymun-dan.Jag tror att det i de förslag som läggs fram i vårkommer att finnas ett antal som berör också kvinnorsarbetsmarknad. Vi har redan tidigare talat om att detnu finns resurser för offentlig sektor för att klara endel av sysselsättningen. Vi har också pratat om och annat som kan komma upp i de härförslagen.Jag håller slutligen bara med omatt det är viktigt med utbildning. För att gå vidare frånen könsreglerad arbetsmarknad måste vi hitta bramodeller för ett fungerande studiestöd. Det kommersådana förslag , där jag tror att det kommeratt tas hänsyn till kvinnors perspektiv.Anf. 75 () replik:Fru talman! Jag vill bara säga att jag inte på någotvis är emot att man satsar pengar på ROT-bidrag ellerpå de arbetslösa byggnadsarbetarna. Jag tycker att detär bra, men det är den gamla och traditionella politi-ken. Eftersom vi i statistiken kan se att kvinnornasarbetslöshet inte går ned, tror jag att vi måste vågatänka nytt. Eftersom av kvinnorna jobbar i denoffentliga sektorn, är det i första hand där som vimåste sätta in våra åtgärder.Jag tror också att det handlar om att vi på kort siktmåste ha många åtgärder på alla områden. På lång siktmåste vi se till hela arbetsmarknaden.Det var glädjande att tog upp ut-bildningsfrågorna. Det är inte så stor mening med attriksdagen inrättar en mängd utbildningsplatser somkostar pengar, om de grupper som de är avsedda förinte har råd att studera.Anf. 76 () replik:Fru talman! Jag delar naturligtvis i mycket den synsom har redovisat. Vänsterpartiethar otaliga gånger motionerat om och reserverat sigt.ex. för överföring av medel till offentlig sektor förskapande av nya arbetstillfällen för kvinnor i ställetför sådana arbetstillfällen som har försvunnit. Vi harockså väckt motioner inom många andra områden.Inger tog visserligen inte upp ar-betstidsfrågan, som är en nyckel till att komma tillrätta med kvinnors situation på arbetsmarknaden, menvi delar också där hennes syn. Kvinnor jobbar deltidmed osäkra arbetsvillkor osv.Anledningen till att jag begärde replik var att In-ger vädjade till utskottet att nu ta itu medarbetsvärderingsfrågan och motverka den löneklyftasom växer sig allt större. Jag vill vädja till att stödja de reservationer som faktiskt finnsvid betänkandet.