prot · GL0945 · 1997-12-11 00:00:00 — 131 Försvarsminister ():Fru talman! Jag hade faktiskt den ambitionen attförsöka att göra en insats på det här området där andrakanske inte varit så framgångsrika. Jag ville därför gåin i detalj för att se vilka program som inte fungerar ienlighet med beslut. Jag var inte nöjd meden översiktlig redovisning av ett antal möjliga miljar-der. Jag ville ha svar på frågan: Var?Det visade sig att det sannolikt inte kommer atthandla om alla program i morgondagens skrivelse.Vissa program är effektivare bundna än andra. Det ärangeläget för mig att få se vilka lärdomar vi kan draför att därigenom kunna åstadkomma ett riktigt bud-getsystem som fungerar för försvaret. Det kan kansket.o.m. vara av intresse för andra att ta till sig i sinverksamhet.Anf. 132 ():Fru talman! Det är ju regeringens ansvar att tafram underlag inför ett försvarsbeslut. komÖB:s försvarsmaktsplan , och därefter komtotalförsvarspropositionen till riksdagen.Min fråga blir då: Hur har regeringen analyseratsitt förslag till försvarsbeslut i förhållande till ÖB:sförsvarsmaktsplan? Det har alltså hänt en hel del i denpolitiska hanteringen under den här tiden.Anf. 133 Försvarsminister ():Herr talman! Det är en viktig fråga som tar upp. Jag ställde den . Mina med-arbetare på Försvarsdepartementet har ställt den. Jagvill ej heller i denna debatt åberopa den skrift som enav de högre befattningshavarna vidimerade i slutet avförra veckan. Skriften är offentlig och går att uthämtapå registratorsexpeditionen.Det som överbefälhavaren förklarade för mig i gårmuntligt och som jag räknar med att han kommer attgöra skriftligt är att det inte fanns någonsubstansskillnad mellan plus- och minusposter i detsom var försvarsmaktens plan och det som var rege-ringens förslag och beslut. Alla plus ochminus tog ut varandra. Prislapparna var desamma.Skillnaden när det gäller beslutet - enligt vadöverbefälhavaren argumenterade i går - är hur manskall använda möjligheten till rationaliseringar. Jagfår se hur han argumenterar i sin skrivelse. I går sadesdet att Försvarsmakten hade gjort en felbedömning påden punkten i förhållande till den av fast-lagda kursen.Anf. 134 ():Fru talman! Tack för det svaret. Är regeringen dåberedd att eventuellt se över formerna för framtagan-det av ett försvarsbeslut, så att den där prislappen somriksdagen beslutar om verkligen innehåller den verk-samhet som föreslås, debatteras och sedan beslutasom här i ?Anf. 135 Försvarsminister ():Fru talman! Ja, det är verkligen min avsikt. Jag ärganska optimistisk, därför att det visar sig att tillstörsta delen var beloppen på prislapparna högre iFörsvarsmaktens hantering.Det här är kanske den sista gången som det ärmöjligt att ha sådana processer inom förvaltningsor-ganisationen Försvarsmakten. Det är definitivt minmening att ta vara på de delar av ekonomisystemetsom sannolikt fungerar, där det icke är fråga om denhär typen av överbudgetering, och se vad det är somhar gjort att det fungerar och om det är möjligt attanvända erfarenheterna på de delar som inte har fun-gerat. Jag hoppas också att Överbefälhavaren kommermed förslag i den riktningen.FöräldraförsäkringenAnf. 136 ():Fru talman! Från vapen till barn. Jag har en frågatill arbetsmarknadsminister . Trotsolika föräldraförsäkringsreformer är det fortfarandeendast ett fåtal pappor som utnyttjar de reformer ocholika förmåner som vi har beslutat om. föreslår jaghelt enkelt ett nollsummespel, att vi utökar föräldra-försäkringen till och kvoterar till pappor-na, alltså till vardera förälder. Det här förslagetfår till konsekvens att även papporna "blir med barn",vilket i sig också skulle minska diskrimineringen avunga kvinnor som söker sig in på arbetsmarknaden.Min enkla fråga är om arbetsmarknadsministern ärberedd att styra över arbetslöshetspengar till föräldra-försäkringen , alltså ett nollsum-mespel.Anf. 137 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Först och främst är inte frågan omföräldraförsäkringen min fråga. Därför kan jag inteuttala mig om den i princip. Men svaret på självasakfrågan som ställde, om jag är bereddatt styra över pengar från arbetsmarknadspolitiken tillföräldraförsäkringen, är nej.Anf. 138 ():Fru talman! Det finns ju inga enkla lösningar påvägen till ett samhälle där det är naturligt att bådaföräldrarna har ansvar för sina barn, oavsett om debor tillsammans eller inte. När nu undersökningarvisar att pappor som delar ansvar för sina barn ävennär barnen är små sällan släpper sitt ansvar för barnennär de växer upp, vore det då inte värt att pröva attkvotera vardera till både mammor och pappor?Pengarna finns ju redan, och det är därför jag ställerfrågan till arbetsmarknadsministern. På det här sättetkommer fler in i arbete, och det ökar de små barnensrätt till båda sina föräldrar.Anf. 139 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Återigen: Detta är inte min fråga. Menvi har en kvotering, som till, av en månad av de tolv månaderna. Det ärinte aktuellt för regeringen att utöka , såvittjag förstår. Det är inte heller så enkelt som försöker göra det till att byta det ena mot detandra. Det är inte utbytbart. Dessutom minskar arbets-lösheten nu så pass mycket att det också av det skäletär en olämplig metod i en uppåtgående konjunktur.Styrning av statliga bolagAnf. 140 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsministern.Det gäller regeringens sätt att styra de statliga bola-gen. För att demokratin skall fungera måste naturligt-vis beslut genomföras av de statliga bola-gen.Riksdagens revisorer har i en utredning om statensroll som ägare till bolag gjort klart att det är litet sioch så med den statliga styrningen av statligt helägdabolag. Man menar att om syftet med ett bolag är någotannat än rent kommersiellt så bör det i bolagsordning-en skrivas in ett mål för bolaget att följa. Man kanockså tänka sig ett ägardirektiv.Jag vill som exempel ta upp . Riks-dagen har ju fattat beslut om en omställning av ener-gisystemet genom förnybar energi, effektivisering ochavveckling av kärnkraften. I propositionen och riks-dagens beslut står det att blir en viktigfaktor för omstruktureringen och att de pengar somVattenfall genererar kommer att ha stor betydelse iomställningen.Jag läste i en artikel i den8 december att i själva verket använderpengarna till att investera utomlands. Hur tänkerstatsministern se till att lever upp till riks-dagens beslut? Kommer det att bli en ändring i bo-lagsordningen vid nästa styrelsesammanträde, somäger rum ?Anf. 141 Statsminister ():Fru talman! Det är en viktig fråga som BirgittaHambraeus tar upp. Den gäller mer än enbart styr-ningen av , precis som hon själv säger.Revisorerna har ju pekat på att det finns brister istyrningen av de statliga företagen. Det här studerar vijust nu i . Det är självfallet så att enstatlig aktör inte enbart har att se till kommersiellaaspekter utan också har en samhällsbyggande funktion- att bidra till att utveckla en infrastruktur, att bidratill att förnya en produktion eller att stimulera enteknisk utveckling. Det är den klassiska rollen förstatliga verksamheter, och den har varit mycket fram-gångsrik genom åren.Det aktuella exemplet med behöver intestå i motsats till vår ambition att ställa om energisys-temen. För att försäkra oss om en koppling mellanriksdagens uppfattning och regeringens inriktningfinns nu också en nära länk mellan Näringsdeparte-mentet och . Syftet är att se till attvi får ett genomslag för tankarna också i den verk-samheten.Anf. 142 ():Fru talman! Jag är tacksam för statsministerns svaroch utgår då ifrån att man överväger det som ocksåRiksdagens revisorer har föreslagit, nämligen en änd-ring av bolagsordningen för bl.a. , så attriksdagens beslut om avveckling av kärnkraften, ef-fektivisering av energisystemet och en kraftfull sats-ning på de förnybara energikällorna kommer att bliVattenfalls överordnade policy.Anf. 143 ():Fru talman! Den här frågan är ju också giltig närdet gäller företag där staten har majoritetsägande. där staten är majoritetsägare harAssi Domän en ganska tuff hantering av sittskogsmarksinnehav och en ganska tuff attityd när detgäller att ta ansvar för regional utveckling bl.a. Jagskulle vilja fråga statsministern om den principiellainställningen, att staten skall ta ett ägaransvar närstaten är majoritetsägare eller helägare av statligaföretag, också skall gälla . Är man bereddatt där gå in med ägardirektiv t.ex.?Anf. 144 Statsminister ():Fru talman! Det är inte så svårt att förstå att detkommer in fler som skall vara med och bestämmainriktningen i de bolag där staten inte är ensam ägare.Man kan inte bara med hänsyn till majoritetsställning-en trumfa igenom en inriktning gentemot minoritets-ägare exempelvis, dessutom i ett läge då en del avaktierna kanske finns spridda på en marknad via bör-sen. Där finns det särskilda regler för hur man uppträ-der gentemot minoritetsägare. Så det är ett annat fallsom tar upp. Det går inte att jäm-föra med Vattenfall.Jämförelser mellan religionerAnf. 145 ():Fru talman! Det förekommer en ständig debatt omvåra fristående skolor inom medievärlden. Den senas-te debatten har gällt huruvida det skall finnas muslim-ska skolor eller ej.Religionen är oerhört viktig för många människor,som den orsakar misstroende och konflikterhos somliga. Vi kommer att ännu mer leva i ett mångkulturellt samhälle. För att kunnamötas måste vi bl.a. få mer kunskap om varandrasreligioner.Min fråga till integrationsministern är därför: Äm-nar ministern ta initiativ till en fördjupad debatt omlikheter och olikheter mellan religioner och om deolika religionernas förhållande till demokratin? Ochvidare: Ämnar ministern att tillsammans med utbild-ningsministern utveckla ämnet religion inom samtligaskolor, såväl de vanliga skolorna som de friståendeskolorna?Anf. 146 Statsrådet ():Fru talman! Jag håller på och för-bereder en dialog kring islam. Det är en uppföljningav den verksamhet som hadeför , då man i ett internationellt per-spektiv diskuterade den muslimska tron. skall vigöra det också i vårt eget land för att få just den härspeglingen och belysa likheterna mellan religionerna.Det handlar också om att försöka avdramatisera endel av de spänningar som finns när det gäller tros-riktningen islam i förhållande till andra trosriktningaroch till människor som kanske inte tror alls. Mankanske har en föreställningsvärld som inte stämmermed vad den här trosriktningen står för. Det är enväldigt viktig debatt och dialog.Sedan gäller det skolorna, friskolorna. I den debat-ten fick jag frågan: Är friskolor när det - som i dethär fallet - gäller muslimer, bra för integrationen?Mitt svar var nej. Det bevisas ju också av det senastesom vi har kunnat se från exempelvis . Därfrämjas mötet över de etniska gränserna bäst om detfinns elever med olika etnisk bakgrund i en och sam-ma skola och en och samma klass.Anf. 147 ():Fru talman! Jag tycker att det är bra att man för-djupar sig och får mer kunskap om just islam. Mendet jag tycker är ännu viktigare är faktiskt att vi sam-tidigt gör det med samtliga religioner för att just visapå likheter och olikheter. Det är också viktigt att viverkligen följer upp att det undervisas i skolorna omsamtliga religioner - även inom den fristående skolan.Det visar också synen på demokratin, som är för-längningen av kunskapen om själva religionen.Anf. 148 Statsrådet ():Fru talman! Ett skäl till att föräldrar som tillhörden muslimska trosriktningen väljer friskolor är ofta -men inte alltid - att man inte är tillfredsställd med hurden offentliga svenska skolan fungerar. Man kännersig inte riktigt respekterad varken som individ ellersom bärare av den muslimska tron. Då är det väldigtviktigt att vi försöker åstadkomma en större flexibili-tet i den meningen att också barn med föräldrar somhar den här trosriktningen kan känna sig hemma i denoffentliga skolan. Det måste ju vara ett mål för oss attarbeta i den riktningen.Sedan är det ju meningen när vi tar upp en islam-dialog internt hemma i att det också skalldelta andra trosriktningar i detta för att just speglalikheterna. Det är ju mycket mer som förenar oss änsom skiljer oss.Anf. 149 ():Fru talman! känns det som att vi glömmerbort att vi kan dra mycket lärdomar av vår egen tidi-gare historia och av hur vi en gång har löst de mot-sättningar vi hade mellan olika kristna inriktningar.Det har ju inte alltid varit självklart att alla skullevälja den gemensamma skolformen. Man har haftolika inriktningar inom kristendomen. Kunskapen omhur vi valde att forma skolan utifrån den konflikten,tycker jag att vi skall ta till vara när vi diskuterar hurvi skall forma skolan i förhållande till olika religioner.Vi behöver ju inte börja om igen med all kunskap-suppbyggnad.Anf. 150 ():Fru talman! Det är väldigt bra att tar initiativ till en sådan här bred och öppen dis-kussion omkring de fristående skolornas betydelseoch roll i frågor om integration i samhället. Integra-tion betyder ju såvitt jag förstår att var och en inomlagens gränser har väldigt stor frihet att välja sin vägin i det svenska samhället.Jag kan redovisa min uppfattning. Jag tror att jaghar besökt de allra flesta etniska friskolor - judiskaskolor, estniska skolor, muslimska skolor, sverige-finska skolor osv. Min uppfattning är att det somutifrån sett - om man inte är så insatt i frågan - verkarvara ett steg bort från det svenska samhället, faktisktkan vara, och det har också visat sig i Skolverketsrapport, ett steg in mot det svenska samhället påmänniskornas egna villkor. Det är väldigt viktigt attdet finns med i övervägandena här.Anf. 151 Statsrådet ():Fru talman! Till kan jag säga att detär självklart att vi måste ta till vara den kunskap somvi har byggt upp genom historien i de här frågorna.Det är ju väldigt viktiga frågor att diskutera just dethär med religion och religionsfrihet och möjlighetenatt utveckla detta i - var och en efter sin per-sonliga trosriktning. Det är väldigt viktigt. Där har vien historia som vi bör lära oss en del av.Till kan jag säga att det finnsfriskolor som är jättebra utifrån ett integrationssyfte.Men i den rapport som själv refere-rade till finns det också mycket kritiska ståndpunkter.Det gäller just att man väljer en friskola därför att denoffentliga skolan inte accepterar en. Man känner siginte respekterad. Det är inte bra för möjligheten attintegreras som individ om man säger: Jag vill helst gådär, men jag känner att jag inte kan det. Det måste vita tag i och göra något åt.Strukturförändringar i sjukvårdenAnf. 152 ():Fru talman! Jag har en fråga till socialministern.Inom de två stora vårdförbunden, SHSTF och , finns det en stor kunskap och erfarenhet påsjukvårdsområdet. har man från de båda förbun-den påtalat att det krävs strukturförändringar i sjuk-vården. Man säger bl.a. att man behöver en friareorganisation. Man säger att man måste få ett störreinslag av opolitisk styrning, mer professionell styr-ning i sjukvården. Det här är viktiga påpekanden, ochjag vill fråga socialministern om socialministern ärberedd att utifrån de här påtalandena verkligen sättasig ned och diskutera igenom den här frågan ochsamtidigt arbeta positivt utifrån behovet av struktur-förändringar i sjukvården.Anf. 153 Socialminister ():Fru talman! Tack för den frågan. Jag vill säga attjag tycker att det är väldigt viktigt att vi inte gräverned oss i skyttegravar, utan att det finns en ständigtlevande diskussion om vad som är den effektivasteorganisationen.För mig är grundprinciperna det viktiga. Det skallvara en gemensam finansiering skattevägen. Det skallvara en demokratisk styrning, och vi skall ha en möj-lighet att kontrollera hur kvaliteten blir. Det skallockså vara så att hälso- och sjukvården i det här lan-det fördelas efter behov, och att den finns överallt. Deprinciperna måste, menar jag, sedan styra utformning-en. Där måste man vara öppen och pragmatisk.Jag vill påstå att det pågår viktiga och bra diskus-sioner om detta. , som är riksdagsle-damot, leder nu Samverkansdelegationen, där mandiskuterar hur privat och offentlig vård skall samverkabättre. Jag tycker att det händer väldigt mycket som ärpositivt här. Men jag ser inga stora behov av att utan-på allt det svåra som har skett i hälso-och sjukvården säga att nu skall vi dessutom ändrahela det organisatoriska.Anf. 154 ():Fru talman! Jag tackar för synpunkten. Jag delarstatsrådets uppfattning om solidarisk finansiering ochom att man skall ha vård efter behov. Men samtidigtär det då viktigt att man utgår från de strukturproblemsom finns. Man säger bl.a. att vi inte skall ha mono-polarbetsgivare i sjukvården. Då krävs det att manverkligen sätter sig ned och ser över dessa struktur-problem. Det är viktigt för att vi skallkunna ha en god hälso- och sjukvård. Jag hoppas attsocialministern är aktiv på den här punkten. Det be-hövs i dagens läge.Anf. 155 Socialminister ():Fru talman! Å andra sidan företräder ju ett parti som förespråkar försäkringslösningar ochprivatiseringar i högre grad. Det finns ingenting somtalar för att det skulle vara ett vare sig billigare ellereffektivare system om vi gör en internationell jämfö-relse. Dessutom måste man då undersöka vad det förmed sig för risker om man skulle gå över till en sådanfinansiering.I övrigt tycker jag att vi har en stor öppenhet ochatt vi diskuterar de här frågorna också med vårdför-bunden. Den här debatten är i högsta grad levande,och jag tror också att vi, med bibehållande av de härgrundprinciperna, kan utforma ett bra och effektivtsystem.Förbud mot barnpornografiAnf. 156 MICHAELSTJERNSTRÖM (kd):Fru talman! Jag har en fråga till justitieministern.Regeringen har aviserat en proposition om barnpor-nografi och andra grundlagsändringar. harhaft en tradition när det gäller grundlagsändringar attde i princip alltid föregås av diskussioner och över-enskommelser mellan partierna. Man brukar tala ombreda lösningar.Min fråga till justitieministern blir därför: Varförhar inte propositionen om barnpornografi varit före-mål för partiöverläggningar?Anf. 157 Justitieminister ():Fru talman! Tack så mycket för en fråga!Barnpornografi har diskuterats i i femår. Det är nog få frågor som har diskuterats så mycketav samtliga politiska partier i olika omgångar och iolika konstellationer.Det är inte så att vi har partiledaröverläggningarvarje gång som det görs grundlagsändringar. Åretsriksdag har haft anledning att ta ställning till en radpropositioner som innehåller grundlagsändringar ochsom inte har varit föremål för partiöverläggningar -däremot på olika sätt diskussioner mellan partierna.När det gäller frågan om barnpornografi utgår jagfrån att det finns en mycket stor enighet i denna riks-dag om att vi skall förbjuda innehav av barnporno-grafi. Jag ser fram emot den diskussion som kommeratt ske i utskottet och i kammaren närbeslutet skall fattas.Anf. 158 MICHAELSTJERNSTRÖM (kd):Fru talman! Det är viktigt i många frågor att fåbreda överenskommelser med en stabil majoritet iriksdagen. Det gäller speciellt vid förändringar igrundlagarna.Jag sade partiöverläggningar inte partiledaröver-läggningar. Jag tycker att det är synnerligen viktigt attha sådana överläggningar när det skall göras föränd-ringar i grundlagarna. Därför vore det viktigt att ha ensådan överläggning.Nu är det ont om tid att hinna med att lägga framett förslag före valet för att kunna ändragrundlagen. Det är bråttom. Kommer propositionenföre nyår?Anf. 159 Justitieminister ():Fru talman! Det är viktigt att iaktta ti-derna. Regeringen som fanns före förra valet missadeju att lägga fram en proposition till före dentid som är nödvändig för att en grundlagsändring skallkunna behandlas.Jag kan garantera att propo-sitionen kommer att ligga på bord såatt den kan behandlas i vanlig ordning utan någrasärskilda åtgärder från sida.Jag hoppas kunna lägga fram propositionen på riks-dagens bord nästa torsdag.Anf. 160 TALMANNEN:Därmed är dagens frågestund avslutad. Jag tackarregeringens företrädare för er medverkan.7 § (forts. från 5 §) Kommunikationer (forts.TU1), , , kollek-tivtrafiken och samhällsköpta tjänster (forts.)Anf. 161 () re-plik:Herr talman! Det har av förmiddagens debattframgått med önskvärd tydlighet att Socialdemokra-terna och regeringen inte vill lämna några detaljbe-sked i avvaktan på den proposition som skall läggasfram . Därför vill jag ställa två mer princi-piella frågor till ena frågan gäller synen på . JarlLander sade i sitt anförande att det är en värdefulltrafiklänk. Det är vi överens om. Men det är en tra-fiklänk. En kedja är ju aldrig starkare än den svagastelänken.Vid en översyn av axellasttrycken på banan hardet visat sig att det fattas delar. Det råder inte sammastyrka längs hela banan. Därför skulle det vara enintressant att få höra en kommentar. Om det skall gåatt ha godstrafik längs hela , är det inteprincipiellt viktigt att förstärka de delar som är svaga?Den andra frågan handlar om servicenivån. I dagär det regeringen som har ansvaret över SJ. Frågornaligger inte på bord. Har inte regeringen ettprincipiellt ansvar när SJ:s servicenivå håller på attramla under en lägstanivå, där det inte går att infor-mera vid trafikändringar, där förseningar och annatinte kan hanteras och den prioritering det innebär närNorrlandstågen dras in för att pengarna har använts påannat håll?Anf. 162 () replik:Herr talman! Visst kan ställafrågor om vår principiella syn på . Jagkan väl lämna ett principiellt svar.Inlandsbanan ligger egentligen utanför tankegång-arna som den trafikpolitiska propositionen skallhandla om som skall läggas fram . Det finnsväl ingen anledning att ta den diskussionen redan nu.Vår principiella syn är ju att är enbetydelsefull länk för den svenska godstrafiken påjärnväg. Det råder inget tvivel om den saken. Vår synhar sin utgångspunkt i det som regeringen i budgetenhar föreslagit, dvs. att vi skall ha en sammanhållenlänk mellan och med en bärig-het på 22 axeltryck på de sträckor där mer än95 % av trafiken går. Satsningen sker på de sträckor-na.Sedan finns det någon ytterligare enstaka länk därett antal ledamöter och partiföreträdare tycker att detskall vara en bättre bärighet för axeltrycket. Detskulle inte förvåna mig om vi kommerfram till den uppfattningen. Men dagens situationkräver inte bättre bärighet för axeltryck där. I en si-tuation med begränsade resurser är det bättre att för-dela resurserna där behoven finns. Det tycker jag attregeringen har gjort i det här förslaget.Vad gäller servicenivån hos SJ så har vi - precissom säger - lämnat ifrån oss an-svaret till regeringen men i första hand till järnvägsfö-retaget som sådant.Som jag sade i mitt anförande: Vi förväntar oss attmed den nya trafikpropositionen som komma skall attbättre förutsättningar öppnas för SJ som trafikföretag.Låt oss också hoppas att den injektion som ett skifteav direktör och ansvarig ledning för SJ innebär ocksåleder till något nytt. Låt oss vara litet lugna och av-vakta trafikpropositionen och skiftet i SJ:s ledning.Anf. 163 () re-plik:Herr talman! Jag vet inte om jag skall vara gladeller ledsen över erkännandet av att SJ har hanteratsin uppgift dåligt. Det är ju sorgligt att det är så.För några dagar sedan råkade jag ut för att manvid en sträcka hade ersatt tåget med busstrafik. Bus-schauffören gav ett snorkigt svar till två osäkra rese-närer. Det är ju inte precis någon bra reklam för SJ.Sedan var det . Det är inte så lätt atthålla en lång debatt med en replik kvar. Socialdemo-kraterna och har uppenbarligen inte ansett detviktigt att ta med alla kostnader som IBAB har haftvid upprustningen.Det finns åtminstone två reservationer där manhävdar att det behövs mer än de 50 miljoner kronorsom har anslagits för att täcka alla kostnader och föratt IBAB skall få en vettig möjlighet att också utnyttjade kunskaper och erfarenheter som de har föratt fortsätta med upprustningen.Den svagaste länken på banan är delen mellanJokkmokk och . Så länge den svaga länkenfinns kommer man ju inte att efterfråga möjlighetenatt köra där. Det blir då lätt en ond cirkel.