prot · GL099 · 1997-10-02 00:00:00 — Ni vill ha in pengar, punkt och slut.Att för att rädda sig undan debatt referera till folkhäl-soeffekter tycker jag är litet dålig stil. Helt klart beroren ökad smuggling på ett pris.De svenska rökarna tycker att det är konstigt att deskall betala ett pris som markant skiljer sig från allaandra EU-länders. hade danskarnahögre priser på cigaretter än vi hade i . I dagligger man under.Det talas om ökade marginaler. Man säger att ensvensk tobakshandlare har väsentligt större margina-ler. Jag tror inte att det är någon mar-ginal som skiljer sig internationellt eller jämfört medandra EU-länder.Man kan helt visst som riksdagsledamot inte upp-mana till olaglighet. Det är helt orimligt. Man skallfölja gällande regler. Men när politiker säger att del av våra väljare närmast totalt struntar i debeslut som vi har fattat, måste man ställa sig frågan:Är det inte i det fallet i första hand fel på oss ochmindre fel på väljarna? Den smugglingsvåg som finnsi dag är en protest som man gör därför att man anseratt det tak som man kan acceptera nu har överskridits.Till sist, fru talman, vill jag fråga: Varför var detså brått att införa höjningen , närman inte var tvingad till det? Vi hade dispens en läng-re tid. Varför skulle man göra den här minst sagtprovocerande höjningen?Anf. 13 Statsrådet ():Fru talman! Det är möjligt att sig provocerad av tobaksskattehöjningen.Faktum är att det är en viktig åtgärd när det gällerfolkhälsan. Det var också en åtgärd som vi vidtog avstatsfinansiella skäl i det läge vi befann oss i undervåren för att skapa utrymme för angelägna satsningar.I den mån brottsligheten ökar, och det finnsmycket som tyder på att den gör det, skall den framförallt bekämpas som brottslighet skall bekämpas, medkontroll, med bättre lagstiftning och med bättre verk-tyg, inte med generella skattesänkningar.Sten uttrycker oro för att statsfinanser-na inte tillförs de intäkter som de bör. Men när StenAndersson tittar på regeringens budgetpropositionenser han också att vi går mot offentligfinansiell balans1998. I så måtto behöver inte varaorolig.När det gäller kontrollen av inbetalda tobaksskat-ter finns det all anledning att skärpa lagstiftningen ochge de verktyg som behövs. Det arbetet pågår i rege-ringen. Det sker remissbehandling, och vi kommer attlägga fram förslag under 1998.Anf. 14 ():Fru talman! Det är bra att statsrådet närmar sigverkligheten litet grand. Han började med att säga attdet fanns risk för ökad smuggling. I ett följande in-lägg sade han att det fanns tendenser och i det senastesäger han att de har ökat. Välkommen till verklighe-ten!Jag känner ingen oro för att de kalkyler som stats-rådet har förelagt inte skall hålla. Det ärinte mitt problem. Men jag noterar att man har . Det är pengar som manmåste ha tänkt använda till något vällovligt, hoppasjag. De pengarna saknas . Då är min fråga: Vad ärdet man skall ta bort? Måste man senarelägga denomskrutna barnbidragshöjningen? Man kan inte barakasta bort pengar som man har tänkt använda tillnågonting. Det svarar inte statsrådet på.Det sägs att polisen och tullen skall få resurser.Varifrån då? Alla vi som sysslar med politik och somhar någon kontakt med polis, tull och åklagare fårhöra långa litanior över deras bristande resurser. Demåste prioritera bort brott som det tidigare var själv-klart att man skulle lösa. kan de inte det. Skallman nu lägga på dem ytterligare arbete och inte genya anslag, frågar jag statsrådet: Vad är det i dagenshårdprioriterade polis- och tullverksamhet som maninte skall hantera framöver, om man skall lägga kraf-tigt ökade resurser på att bekämpa smuggling av to-bak?Anf. 15 Statsrådet ():Fru talman! Jag rekommenderar titta på budgetpropositionen. Där går vi mot stats-finansiell balans. Vi gör en mycket stor satsning påvård, omsorg och skola. Vi höjer barnbidragen. Vividtar ett antal andra åtgärder i en miljö som StenAndersson nog inte känner igen sig i - starka statsfi-nanser. Intäkter och utgifter är ungefär lika stora.Sten brukar utmärka sig på två sätt viddiskussionerna i . Det ena är att han gärnagenerellt sett vill ha mycket lägre skatter, en mycketmindre gemensam sektor, mindre av trygghet. Detandra är att han har en ganska bekymmerslös hållningnär det gäller alkohol- och tobaksfrågor. Det är ingenuppgift för samhället att gripa in för att stimulera tillatt minska konsumtionen av dessa produkter. Där harvi olika uppfattning, jag och frågan om ökad smuggling ser regeringenmycket allvarligt på och kommer att lägga fram för-slag till åtgärder mot. Det är inte en brottslighet som iförsta hand skall mötas med sänkta skatter, utan fram-för allt med att vi ger de redskap som behövs för attsätta stopp för den.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionenAndre vice talmannen meddelade att följandefaktapromemoria om förslag från Europeiska kom-missionen inkommit och delats ut till kammarensledamöter:Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv omdet gemensamma systemet för mervärdesskattKOM (97) 3257 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner1997/98:12 till skatteutskottet1997/98:21 till socialutskottetAjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.8 § FrågestundAnf. 16 TALMANNEN:Riksdagens frågestund inleds . Jag hälsar rege-ringens företrädare välkomna. Regeringen företräds av statsminister , statsrådet , näringsminister , miljömi-nister , statsrådet , för-svarsminister och statsrådet besvarar allmänpolitiska frågor.Övriga statsråd besvarar frågor som avser deras re-spektive ansvarsområden i regeringen.MiljöbalkAnf. 17 ():Fru talman! har vi talat ombehovet av att samla den vildvuxna av miljöla-gar till en sammanhållen miljöbalk. En parlamentariskutredning tillsattes 1989. Den kom efter några årsarbete med ett förslag till miljöbalk. Vi väntar fortfa-rande på regeringens förslag.Så sent som i en arbetsplan an-gavs att miljöbalkspropositionen skulle komma ,så att den skulle ha kunnat behandlats av riksdagenunder sommaren. I regeringens nya lista över kom-mande propositioner anges att förslaget kommer idecember.Jag vill fråga miljöministern: det troligt att re-geringen lyckas samla sig till att lägga fram en pro-position så att fårrimlig tid på sig att genomföra detta synnerligen om-fattande lagstiftningsarbete på ett seriöst sätt?Anf. 18 Miljöminister ():Fru talman! Regeringen avser att återkomma inomnågra få månader med ett förslag till en ny miljöbalksom kommer att samla miljölagstiftningen. Denkommer också att innebära en miljölagstiftning somär bättre än både den vi har och den som presentera-des av den tidigare borgerliga regeringen.Anf. 19 ():Fru talman! Under den borgerliga regeringsperio-den lades en proposition fram som återkallades avIngvar . Då sade AnnaLindh att det skulle kunna bli halvtannat års förseningi ikraftträdandet.Vilken är miljöministerns bedömning av förse-ningen nu? Betyder Lagrådets yttrande någonting förtidsplanen?Anf. 20 Miljöminister ():Fru talman! har blivit försenad jäm-fört med vad regeringen ursprungligen trodde - det ärriktigt. Å andra sidan kommer den proposition somregeringen presenterar att vara bra. Därmed har detockså funnits skäl att vänta på detta balkförslag.Lagrådets remiss, som jag har läst, innebär attLagrådet på de flesta viktiga punkter tycker att rege-ringens förslag är bra. På några punkter har Lagrådetviss kritik, och där kommer regeringen att ta till sigsynpunkterna. Regeringen räknar med att Lagrådetsyttrande inte kommer att innebära någon ytterligarefördröjning av miljöbalken.Det finns ett ordspråk som säger att den som vän-tar på något gott aldrig väntar för . Detta böräven gälla för miljöbalken.Anf. 21 ():Fru talman! Det där ordspråket är möjligen till-lämpligt den här gången också, men har kammarenoch haft ett närmast oändligt tålamod medmiljöbalken.Miljöministern säger att hon har läst Lagrådetssvar. I svaret riktas allvarlig kritik som gäller sam-stämmigheten med regeringsformen. Det sägs ocksåatt idén med miljödomstolar inte är rimlig och attförslaget är av lagtekniskt dålig kvalitet. Det finnsalltså mycket, och mycket allvarlig, kritik.Jag väljer en av punkterna, och frågar: Hur tänkermiljöministern hantera samstämmigheten med rege-ringsformen?Anf. 22 Miljöminister ():Fru talman! Jag vill påminna omatt när den tidigare regeringen lade fram ett förslagvar Lagrådet mycket kritiskt - mer kritiskt än det varitden här gången. Lagrådet konstaterar också i yttrandetatt lagstiftningen på många punkter klart har förbätt-rats i det nya förslaget till balk.Det är Lagrådets bedömning att lagtexten i rege-ringsformen fått en utformning som inte motsvararlagstiftarens intentioner. Lagrådet menar därför attarbetet med en grundlagsändring bör inledas. Men detkonstateras också att detta gäller oavsett miljöbalkensvara eller inte vara.Regeringen skall titta på Lagrådets synpunkter,eftersom detta är en grundlagsfråga. Naturligtviskommer också detta, och vilken värdering man skallgöra, att diskuteras med andra partier. Men det ärviktigt att komma ihåg att Lagrådet inte motsätter sigatt läggs fram utan en grundlagsändring.Anf. 23 ():Fru talman! Uppenbarligen står detta, som miljö-ministern säger, i en skarp konflikt med grundlagen. Imiljöministerns svar fanns en antydan om att detkommer en grundlagsändring som en följd av miljö-balken.Det är möjligt att det fanns kritik mot den förraregeringens förslag, men det är inte det som är aktu-ellt . Det som är aktuellt nu är - åtmins-tone jordbruksutskottets - beställning av en lag somträder i kraft . Det lär väländå vara litet för häftigt att klara det tidsmässigt, vadjag förstår.Anf. 24 Miljöminister ():Fru talman! Jag har försökt förklara för LennartDaléus att diskussionen om och diskus-sionen om regeringsformen är två olika debatter.Detta konstaterar också Lagrådet. Det finns alltsåingenting som hindrar att man lägger fram miljöbal-ken. Sedan får parti och naturligtvisockså andra partier värdera det som Lagrådet skriverom regeringsformen.Regeringen ser inte Lagrådets yttrande över mil-jöbalken som någon anledning att förändra tidsplanen,utan menar att det går att tillgodose ett antal av synpunkter och att det går att lägga fram enproposition inom den avsedda tiden.NaturgasAnf. 25 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsminis-tern. När statsministern var iMoskva och träffade premiärminister de en presskonferens ihop. TT rapporteradedärifrån, och satte telegramrubriken: vill köparysk naturgas. TT rapporterade att det hade sagts attSverige efter en avveckling av kärnkraften kan kom-ma att importera stora mängder fossilgas från Ryss-land. Jag såg i för några veckorsedan att statsministern när det gällde byggandet avett fossilgasnät i sagt:"Jag är inte främmande för att pröva tanken. "Fru talman! kommer presi-dent Jeltsin på statsbesök till . Jag föreställermig att han är ganska intresserad av att få reda på hurstatsministerns prövning av frågan har utfallit. Jag ärockså väldigt intresserad, och jag föreställer mig attkammaren också är det.Min fråga till blir alltså: Vilket be-sked kommer president att få?Anf. 26 TALMANNEN:Anders svarar, på statsministerns upp-drag.Anf. 27 Näringsminister ():Fru talman! När det gäller gasledningar genomoch i är regeringens bedömning att det intekrävs någon investering i ett nytt gasnät för att nupåbörja omställningen av energisystemet.Däremot krävs, för att klara de miljömål som sättsupp i , att minskar användningen avkol och olja och ökar användningen av naturgas. Föratt få en sådan utveckling måste man se till att ha entrygg försörjning av gas till från tre områ-den: , och . ärberett att medverka i en sådan utveckling, där enbättre miljöpolitik i kan åstadkommas.Sverige behöver inte i det korta perspektivet ersät-ta kärnkraft med naturgas. Däremot kan inte jag sägavad som händer i det långa perspektivet. satsas5 miljarder kronor på att ta fram ekologiskt starkaalternativ till kärnkraften. Jag hoppas att Odenbergstöder arbetet att göra omställningen lång och plane-rad för att förhindra användning av naturgas i detsvenska systemet.Anf. 28 ():Fru talman! Jag får tacka för näringsministernslångsiktiga synpunkter. Mitt intresse var närmastfokuserat på vilka slutsatser statsministern har dragitav sina ganska många tidigare uttalanden i fossilgas-frågan. Men jag får väl nöja mig med näringsminis-terns exposé över sina synpunkter och återkomma tillstatsministern i ett annat sammanhang.Arbetslösheten i EuropaAnf. 29 ():Fru talman! har frågan om syssel-sättningen snarare än frågan om den jättelika arbets-lösheten i EU-länderna varit stor. Den diskuteras ivårt land, den diskuteras här i och den har,om jag har förstått det rätt, diskuterats i flera EU-länder.Sverige har ju drivit frågan om något som harkallats en sysselsättningsunion. I går fick vi reda påatt har lagt fram sina förslag tilldet toppmöte som stats- och regeringscheferna skallha i , och skriver på det somhar kallats det nya Amsterdamfördraget.Efter denna korta bakgrund vill jag ställa en frågatill statsministern: Hur ser statsministern på möjlighe-terna, och kanske också svårigheterna, att inom ramenför EU lösa dessa för medborgarna i våra länder såviktiga frågor?Anf. 30 Statsminister ():Fru talman! Det är rätt, , att det äri dag som fördraget skrivs på, och detta fördrag inne-håller ett sysselsättningskapitel. Det var ju, som skrev, en stor framgång för attdet kom in i fördraget. Det är vi glada för. Vi kommerju ihåg hur debatten gick här hemma. Det var enomöjlighet, det var en förflugen tanke och det varorealistiskt. Det var näst intill att göra bort sig i Euro-pa att driva sysselsättningsfrågan. det ändå, och har vi nått framgång.Jag tror att vi nu kommer att få se en offensiv iEuropa mot arbetslösheten, delvis beroende på att detär vänsterregeringar i och Frankrike.Det är ju två av viktigaste länder. Det kom-mer att vara en konferens i om någraveckor. Den kommer att sätta en aktiv arbetsmark-nadspolitik, utbildning och den typen av insatserfrämst i kampen mot arbetslösheten på ett helt annatsätt än den nyliberala eran gjorde. svängersakta men säkert över i en politisk inriktning som vikan säga är mer svensk. Det har vi anledning att varastolta över.Sedan är det naturligtvis en lång väg kvar att gå.Det är självklart.Anf. 31 ():Fru talman! Är det statsministerns bedömning attdet nu finns möjligheter till det som förre statsminis-tern så ofta talade om, nämligen ettgemensamt agerande inte bara strikt inom arbets-marknadspolitiken utan också på det ekonomiskafältet i ett slags vid mening?Anf. 32 Statsminister ():Fru talman! Jag vill nog fortfarande sätta ett fråge-tecken för det sista. Där återstår mycket, men det ärklart att om det har gått att samordna den ekonomiskapolitiken för att åstadkomma den typ av konvergensvi har , kan man kanske också samordna politi-ken i en mer stimulerande riktning i . Det ärnaturligtvis någonting som vi är intresserade av attdiskutera.Men jag konstaterar att de fyra rubriker man sam-las kring i är entrepre-nörskap, anställningsbarhet, anpassningsbarhet, dvs.underlättande av strukturomvandlingar, samt jäm-ställdhet mellan män och kvinnor. Här finns en svenskansats i ett nötskal, och vi tänker naturligtvis varaoerhört aktiva under den här konferensen. Jag serfram emot den och ser det som en framgång för Sve-rige att den nu kommer till stånd.Anf. 33 ():Fru talman! För att kunna göra gemensamma of-fensiva satsningar krävs det ju också en gemensaminriktning på den politik man skall bedriva. Det krävsatt man har samma synsätt på politiken och att manhar en gemensam vision.Då undrar jag: Hur ser den gemensamma europe-iska vision ut som socialdemokraterna i pro-pagerar för tillsammans med de vänsterinriktade re-geringar som statsministern tar upp här? Vad har viför likheter med t.ex. den franska storskalighetsprin-cipen osv.?Anf. 34 Statsminister ():Fru talman! Jag tror att det är ett missförstånd atttro att vi skall ha samma politik i hela . Det ärdet nationella parlamentet som bär ansvaret. och kollegerna här i församlingen skall fak-tiskt bestämma vart skall gå. Men vi kan julära av andra, och vi kan lära andra. Vi kan lära oss avandras erfarenheter och av egna. Det är detta dethandlar om.Fransmännen ger nu uttryck för en ny inställning ibekämpandet av arbetslösheten jämfört med dengamla högerregeringen i . kan vi se iEuropa att den tanke som förut hävdades av högern,nämligen att det krävdes ökade klyftor i samhället föratt tillväxten skulle komma i gång och arbetslöshetensjunka, är på avskrivning. Det är en oerhörd seger fördem som står för jämställdhet, jämlikhet och solidari-tet.Anf. 35 ():Fru talman! Jag vill bara tala om att jag citeradedet som statsministern sade om gemensamt agerande,gemensamma offensiva satsningar och samma synsätt.Det var statsministerns egna ord, och då frågade jagvad den gemensamma visionen var för att man skallkunna göra dessa satsningar med samma synsätt.De tidigare erfarenheter jag har av vänstersocia-listisk politik i länderna inom EU är att man koncent-rerar sig på stora infrastruktursatsningar, dvs. flerabroar, mera kärnkraft och flera vägar.Anf. 36 Statsminister ():Fru talman! Då tror jag att har stude-rat dokumenten dåligt inför mötet i . Jagtror att det centrala vid kommer attvara utbildning, utbildning och åter utbildning.Education, education and education, som Blair ut-tryckte det i valrörelsen. Så har även vi svenska soci-aldemokrater formulerat det. Där ligger tyngdpunktennu.Därutöver handlar det också om anställningsbarhetutifrån andra utgångspunkter. Det finns en del inslag iförberedelserna inför som innehållerväldigt mycket av svensk arbetsmarknadspolitik.Sedan får man väl fundera på varför det ser ut så.Dessutom lyfts jämställdheten nu fram som enfaktor också i det här sammanhanget. Det handlar omkvinnornas rätt i ett arbetsmarknadspolitiskt perspek-tiv. Jag skulle nog passa mig litet för att kalla det förstorskaliga och kärnkraftsorienterade superlösningar.Det är en ny våg i , . Jag be-klagar om de gröna står vid sidan av den vågen.Folkrätten i TurkietAnf. 37 ():Fru talman! har frånoch till bedrivit anfallskrig i sin närregion, bl.a. långtin i . Det är naturligtvis ett brott mot folkrättensom måste fördömas. var det fråga omen ny offensiv med 15 000 man, flygplansangrepp ochpansarfordon. Hundratals människor dödas och lem-lästas.Vilken är den reaktion pådetta övergrepp mot folkrätten?Anf. 38 Statsrådet ():Fru talman! Det är riktigt som sä-ger att har ånyo, denna gångmed 10 000 man, gått in i strid mot folkrätten i Tur-kiet. Det förorsakar stort humanitärt lidande. Detupprycker också stabiliteten och säkerheten i regio-nen.Därför kräver vi att avbrytersin militära operation och drar tillbaka sina trupper.Anf. 39 ():Fru talman! Tack för svaret! Vilka åtgärder vidtarregeringen för att också mobilisera EU i denna kritik?Det är naturligtvis viktigt att EU tar sitt moraliskaansvar med det samarbete som är etablerat mellan EUoch på handelsområdet.Anf. 40 Statsrådet ():Fru talman! samlas EU:s utrikesmi-nistrar. Jag är övertygad om att frågan kommer uppdå. Vi här i får själva anledning att ta uppfrågan under turkiska besök.Direktverkande elAnf. 41 ():Fru talman! Jag står här med en liten folder somjag har fått som elkonsument i . Det är enliten artikel om hur vi som har direktverkande el skallgöra.Det står så här: Vi har direktverkande elvärme.Hur blir det för oss ? Sitter vi som hardirektverkande el med ? Ja, så kanskeman kan se på situationen, men precis som i kortspe-let gäller det att spela rätt.Sedan står det hur man kan söka olika bidrag.Då konstaterar jag att om alla de i min kommunsom har direktverkande el söker dessa bidrag påmaximalt finns inte mycket pengar kvar förde övriga 500 000 hushållen i som har direkt-verkande el.Min fråga till näringsministern är: Menar rege-ringen allvar med kärnkraftsavvecklingen, eller är denförtida avvecklingen av bara ett bondeof-fer, och det kommer inget mer? Kommer vi att fåännu en ofinansierad överraskning när man skall beta-la bidragen till alla dem som vill ställa om sina elsys-tem?Anf. 42 Näringsminister ():Fru talman! För oss är det oerhört allvarligt attSverige så tungt och investerat såmycket i kärnkraft, dvs. i ett energislag som svenskafolket och den här enhälligt sagt skall av-vecklas.De som inte vill hjälpa till att ställa om från di-rektverkande el till någonting annat är verkligen be-redda att spela med dessa villaägare. Vi är tre partier iriksdagen, , Vänstern och Socialdemokrater-na, som har sagt att vi är beredda att ta ansvar för detbeslut som inte bara de tre partierna har fattat utanalla partier i riksdag, nämligen att vi skaställa om kärnkraften. För det har vi ett system där vibörjar omställningen.Vi tar fram lika mycket el som vi stänger av. Vihåller därmed marknaden i balans och kan på detsättet också hålla elpriset i balans. Men motfråganmåste bli: Hur har ni tänkt att lösa problemet för vil-laägarna, om ni inte är beredda att hjälpa till ställaom? Ni skall ju avveckla kärnkraften.Anf. 43 ():Tack fru talman! Jag anser att det är jag som stäl-ler frågorna. Det är vi som ställer frågorna. Det är vårkontrollfunktion på regeringen, så jag tänker fortsättaatt ställa frågor.Socialdemokraterna har ju gjort en hel del inves-teringar på det här området. Det är alldeles riktigt.Många av dem som har direktverkande el harfaktiskt fått rådet att de skulle investerai direktverkande el.Jag kan bara konstatera att det kommer att bli enganska stor ofinansierad överraskning när alla dessaskall ställa om. Det finns inte pengar i någon budgetför detta. De 1,6 miljarder som finns med räcker intetill särskilt många hushåll.Precis som Barsebäcksavvecklingen inte finnsmed någonstans, finns inte heller den här notan med.Man kan ju räkna ut att det kommer att bli ungefär 15miljarder kronor som vi skattebetalare får betala viaskattsedeln, även om det så tjusigt heter att det är ettbidrag vi får. Sedan får man lägga till de kostnadersom den enskilde får ta själv. Det kan vara ganskamycket - kanske 100 000 per hushåll.Anf. 44 Näringsminister ():Det finns faktiskt en skillnad mellan regeringenoch . Regeringen är beredd att medverkatill att ställa om energisystemet. är be-redda att stänga kärnkraften, men inte att medverkatill omställningen. Vilken konsekvens får detta förvillaägarna? Det är den fråga som måsteställa sig.Vi har tagit fram pengar för att börja omställning-en. Vi har tagit fram tillräckligt med pengar för attskapa lika mycket el som vi stänger av, så att vi hållermarknaden i balans.Slutligen vill jag säga: Det är inget bondeoffer attställa om till den ekologiskt uthålliga samhället. Detom något är att vara med och bygga det nya. Det ärtyvärr som vanligt som inte är med ochbygger det nya. Ni har en skuld outklarad med devillaägare som ni har sagt skall bli utan kärnkraft meninte få någonting annat i stället.Visering till FrankrikeAnf. 45 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetPierre . har i en skrivelse till Utrikes-departementet förklarat att man inte längrekommer att bevilja visering till dem som har främ-lingspass. Detta innebär naturligtvis stora problem förvissa invandrare i som av olika skäl inte har,och kanske inte heller kan få, svenskt medborgarskap.Jag har kommit i kontakt med en person från Li-banon som bor i och som harett sådant arbete att han ofta måste resa till riskerar han att förlora sitt arbete eftersom hanhindras från att göra dessa resor till här är bara ett exempel. Det finns säkert fler.Min fråga är därför: Är den be-redd att ta upp det här problemet med ,antingen bilateralt eller i ?Anf. 46 Statsrådet ():Fru talman! Den franska utlänningslagstiftningenär i stöpsleven. Den här frågan har kommitupp. Jag avser att i ha överläggningarmed min franske kollega i , ,och då kommer den här frågan upp.Anf. 47 ():Fru talman!