prot · GK0964 · 1997-02-12 00:00:00 — Därförskall svensk utrikespolitik och säkerhetspolitik hasom främsta syfte och mål att verka för demokrati.Att demokratier inte startar krig med varandrabygger på det enkla faktum att människorna, medbor-garna, väljarna inte vill ha krig. De är inte beredda attoffra allt det som krig innebär av lidande, död ochförintelse. En diktator kan negligera detta. En demo-kratiskt vald ledare kan det inte.Nu är det inte enbart genom krig som diktatoreråstadkommer stort mänskligt lidande. USA-professorn talar om democide sombeteckning för en regims medvetna mördande medpolitiska förtecken. Under vårt århundrade har uppemot 200 miljoner människor mördats i regi av rege-ringar. Kommunistiska diktaturregimer står då förcirka två tredjedelar av detta mördande och AdolfHitler för över 20 miljoner döda människor. Diktatu-rer står för av mördandet och demokratier för ettpar procent. kommer senare i debat-ten här att beröra dessa frågor.Fru talman! Ca 50 miljoner människor är påflykt inom eller utom sina länder därför att derasländer inte är demokratiska och inte respekterarmänskliga rättigheter. Om demokratin fått prägla ,, , , , , m.fl.länder skulle medborgare från dessa diktaturer intebefinna sig på flykt från sina hem.Från , världens största diktatur, får vi ständi-ga rapporter om mänskligt lidande och brott motmänskliga rättigheter. har vi i färskt min-ne de grymma scener som utspelades på 1989 liksom de grymma TV-bilderna fråns.k. , det kinesiska systemetav tvångsarbetsläger, borde vara lika känt för oss somden sovjetiska Gulagarkipelagen.Kina är en av de få kvarvarande diktaturer somutövar sitt förtryck i kommunismens namn. Det är högtid att sätta världens strålkastarljus på . Den storaoch ständiga kampen i ett historiskt perspektiv hand-lar just om kampen mot förtryck och diktatur. Desenaste decennierna har kampen varit fylld av segrar.I föll fascistdiktaturerna . Fascist-diktaturerna i föll därefter. År 1989kollapsade kommunistiska diktaturer, vilketfick till följd att en demokrativåg bröt ut i Afrika.Men än så länge har alltför litet hänt med diktaturernapå den asiatiska kontinenten.Detta uttalande gjorde statsminister vidsitt officiella besök i för några månader sedan:För mig är det oerhört slående vad politisk stabilitetbetyder för ekonomisk utveckling när man ser detkinesiska exemplet. För mig och för många andra vardet minst sagt uppseendeväckande att Sverigesstatsminister kunde uttrycka sig på detta vis. Man fårväl ändå förmoda att statsministern känner till hurKina formar sin s.k. stabilitet. Det sker genom grymtpolitiskt förtryck, genom fängslandet och dödandet avoliktänkande och genom ett brutalt och omänskligtnedtystande av all opposition.Jag förstår av utrikesministerns deklaration här att hon ämnar delta i mötet med EU-ländernas och Aseanländernas utrikesministrar iSingapore samt i mötet med ASEM-länderna därsåväl som ingår.På dagordningen för Singaporemötet återfinns så-väl politiska, säkerhetspolitiska som FN-frågor.Jag vet ju inte hur diskussionen förs vid dessamöten mellan EU:s utrikesministrar och ASEM-ländernas. Jag vill därför ställa ett par frågor till utri-kesministern innan hon far till Singapore.Kommer utrikesministern att ta upp Östtimorfrå-gan med utrikesminister? Kommer utri-kesministern att ta upp frågan om hur brutalttystar all politisk opposition i landet?På dagordningen står också eventuell utvidgningmed nya länder. Och även här har jag några frågor tillutrikesministern.Vilka länder är aktuella för att komma med i ensådan utvidgning? Och hur ser utrikesministern påTaiwans roll i ASEM-dialogen? Finns det utrymmeför och en vilja till att även aktivt deltar idetta samarbete? Eller förekommer kanske sådanakontakter ?Fru talman! "Svenskt bistånd har under årtiondenvarit nyskapande och står, trots de senaste årens be-sparingar, starkt", framhöll utrikesministern här i dag.Visst kan man säga att svenskt bistånd har varitnyskapande inom vissa områden, men långt ifråninom alla. Ett område där svenskt bistånd inte hardrivit på utvecklingen tillräckligt kraftfullt är inomdemokratibiståndet. Svenskt bistånd har dröjt sig kvari diktaturstater alltför . och kannämnas som ett par exempel bland många. Här skullekraftfullare markeringar ha gjorts för länge sedan.Den socialdemokratiska regeringens stora ned-skärningar i biståndet, ända ned till det som bi-ståndsminister har kallat "skammensgräns", måste kraftigt fördömas. Jag har också gjortdet här vid ett flertal tillfällen. Jaghar refererat till hur det lät då personersom för Socialdemokraterna, för och förCenterpartiet resonerade om hur enprocentsmåletskulle uppfyllas. Det är en nyttig läsning att gå tillba-ka och se vad dessa personer såg som målet för bi-ståndet och att detta skulle säkras. Dessa tre partierhar nu varit med om att sänka biståndet till"skammens gräns".Regeringens övergivande av enprocentsmålet sän-der en helt fel signal från i-världen till u-världen ochstår i bjärt kontrast till alla vackra ord om internatio-nell solidaritet som framförs vid högtidliga tillfällen.Det blir inte trovärdigt.Fru talman! Det är glädjande att utrikesministernär så klar och tydlig vad gäller EU:s utvidgning.Folkpartiet delar helt regeringens åsikt, att EU ochdess utvidgning utgör navet för att förverkliga enalleuropeisk säkerhetsgemenskap och att EU:s ut-vidgning kommer att bekräfta samhörigheten mellanEuropas länder och folk.När sedan utrikesministern kommer in på de sä-kerhetspolitiska frågorna blir ministern mångordig,resonerande och inte fullt så tydlig. kan enöppnare attityd förmärkas i dessa uttalanden frånutrikesministern jämfört med vad förre försvarsminis-tern framfört i denna kammare. "NATO:s utvidgningsprocess bör vara öppen ochutvecklingsbar", fastslår utrikesministern här i dag.Statsministern däremot slog fast här i kammarenför : "Vi är alliansfria ochskall så förbli." Där fanns ingen öppning.Min fråga till utrikesministern blir då: Är det utri-kesministerns formuleringar som gäller eller är detstatsministerns i det här fallet?I detta anförande instämde , och (alla fp).Anf. 5 ():Fru talman! Utrikesministern och alla ni som i dagär med oss här och lyssnar på riksdagsdebatten omutrikespolitiken! Vad är utrikespolitik? Det är nogmånga som uppfattar temat för dagens debatt som attutrikespolitik bara är någonting för oss speciellt in-tresserade politiker och diplomater. Men om mantänker efter och läser vad barn och många önskar siginför ett nytt år handlar det om fred på jorden, att allaskall få mat, god hälsa, går i skola osv. Det är dettasom kommer högst på de flestas önskelista, även ommånga också har önskemål för egen del.Många av er som lyssnar på debatten vill säkertveta av regeringen och av oss politiker från samtligapartier vad vi gör, vad vi kan göra och vad vi vill göraför att åstadkomma en rättvis värld, en värld där barnkan växa upp utan risk för att få benet bortsprängt aven mina och där rätten till mat, skolgång och hälso-vård är självklar. I det sammanhanget skall Sverigenaturligtvis spela en positiv roll.Därav följer att vi måste verka för en hållbar ut-veckling och inte se det hela enbart i ett nationelltperspektiv. Precis som utrikesministern sade måste vise att gränserna suddas ut. I dagens värld angår alltalla. En internationell utveckling måste följas åt av ennationell utveckling och vice versa.En trovärdig svensk utrikespolitik som vinner re-spekt internationellt bygger på en trovärdig politik påhemmaplan. Från regeringen och från varje regeringsom vi haft talas det gärna om den samsyn som präg-lar svensk utrikespolitik. Det är riktigt, men jag villunderstryka att det finns många viktiga skillnadermellan partierna. Det finns åtskilliga smutsfläckar iden svenska utrikespolitiken. Jag kan bara nämnabaltutlämningen, upptäckten att under andravärldskriget tog emot guld från Nazityskland, dagenssänkta bistånd och frikostig julklapp till UD-personal,vapenexporten, den extra satsningen för att befrämjaexporten av JAS-plan, inhuman flyktingpolitik samtökade klasskillnader i Sverige.Jordens resurser är ändliga. Tillståndet i världen ärinte det bästa. Det finns mer än 800 miljoner männi-skor som är undernärda och som lever i armod. Kon-flikterna i världen handlar ofta om de grundläggandenaturresurserna, tillgången på vatten, energi osv. MenHanna kommer senare att tala mera omdetta.Utrikesministern inledde med rätta sitt anförandeom arbete i FN. har alltid varit enstark anhängare och tillskyndare av FN-arbetet. Dennya uppgiften i säkerhetsrådet innebär självfallet ettökat ansvar och en ökad betoning av en aktiv rollsnarare än observatörens roll. Utrikesministern pekarpå reformbehovet och att ett antal reformförslag harlagts fram. Men det enda nya konkreta förslaget somutrikesministern pekar på är inrättandet av ett gemen-samt i fält. Men hur ställer sig utrikesmi-nistern till en rad andra förslag som har lagts fram,bl.a. i den rapport som åberopas? Förslagen gäller hurman skall stärka det folkliga inflytandet och hur manskall ändra rutinerna vid val till generalsekreterare.Och vad har egentligen gjort för att öka jäm-ställdheten i FN, något som är under all kritik? Jagkan inte hitta något exempel.Det gemensamma arbetet i lag i säkerhetsrådet ärnaturligtvis en riktig inriktning. Jag vill gärna betonamin glädje över att har spelat en positiv roll iförhandlingarna om fredsövervakare till Guatemala.Likaså förefaller att kunna bidra aktivt till attfå fram underlag för en lösning av konflikten i Sudan.Förutsättningarna att långsiktigt kunna lösa konflik-terna i området vid de i ärbetydligt svårare, men inte heller dessa kan lösas utanaktiva insatser från FN och andra internationella or-gan.Men jag efterlyser fler initiativ i rådet, där justSverige skulle kunna spela en roll, exempelvis vadgäller och . I fråga om Colombiaskulle definitivt svenska förslag till fredssamtal väl-komnas, även om jag också kan förstå att dessa måsteförberedas genom diskreta samtal utanför säkerhets-rådet innan de kan hamna i rådet. Men varför inteförsöka skapa en grupp av vänländer för Colombiaprecis som skedde för ?Fru talman! Utrikesministern tar upp att biståndet,trots de senaste årens besparingar, står starkt. Jagtycker att det borde kallas vid dess rätta namn, nämli-gen stora uppseendeväckande nedskärningar. Detfinns en trend i världen - det är inte bara somhar minskat biståndet - mot en minskning av bistån-det. Minskningen är den största som har skett sedan45 år, enligt en , trots att u-ländernasskulder ökade med närmare tio procent.Vid ett möte som ägde rum i de s.k. G 77-länderna och krävdes att de rikaländerna skulle infria sina löften att lyfta av skuldbör-dan, eftersom många utvecklingsländer använder av sina inkomster av utrikeshandel för att betalaskulder.Jag kan nämna ett land som man nu diskuterar attavveckla biståndet till, nämligen somär ett av världens fattigaste länder. Det är helt obe-gripligt att svenskt bistånd skall upphöra just där.Jag vill understryka att trots att den svenska bi-ståndsviljan har minskat, bl.a. på grund av regering-ens inställning, finns det en genuin biståndsvilja hosdet svenska folket.I utrikesministerns anförande är det anmärknings-värt hur litet tid som ägnas åt konflikter och situatio-ner utanför . Det är självfallet bra att regering-en uppmärksammar och driver på en förändrad syn påAfrika genom Partnerskap för . Detta projekttror jag att det kan komma ut något bra av. Naturligt-vis är också engagemanget i och desvenska insatserna i bra. Men det är ändåEuropa och arbetet med länderna runt somstår i blickpunkten. Vi skall bara inte tala om Modera-ternas syn på den utrikespolitiska debatten. GöranLennmarker hade lika gärna kunnat hålla sitt anföran-de under rubriken , för det handladeju egentligen ingenting om världen utanför Europa.Likafullt är det naturligtvis viktigt vad som sker i vårtnärområde. Samarbetet om Östersjöfrågorna är ange-läget. Här kan spela och spelar en viktig roll,speciellt i och genom Sverigesordförandeskap i . Men jag beklagarnaturligtvis att inte har kunnat satsa ekono-miskt på samma sätt som . Här borde regering-en tänka till. kommer att kom-mentera arbetet inom ytterligare.Vad gäller samarbetet inom EU säger utrikesmi-nistern att regeringen strävar efter en tydlig, öppenoch gemensam utrikes- och säkerhetspolitik för EU.Självfallet skall vi samordna, men måste utrikes- ochsäkerhetspolitiken vara gemensam. Vart tog densjälvständiga svenska utrikespolitiken vägen? FrånVänsterpartiets sida hävdar vi att den måste finnaskvar. Vi undrar också varför regeringen är så flatinför holländarnas bud om IGC. Skall vi accepteranedtoningen av jämställdheten, som holländarna intevill poängtera, och försvagningen av sysselsättnings-avsnittet? Det motsatta kan sägas om exempelvistobaksreklamen, där inte ens verkar viljastödja förbudet mot indirekt reklam. I positionspappe-ret som vi har fått från står ingentingom barns rättigheter - det som på endirekt fråga sade var en svensk profilfråga.Jag vill också för räkning uppma-na regeringen att vänta med ett ställningstagande omstabilitetspakt i 2 tills det finns ett riksdagsbe-slut om EMU och understryka att Schengensamarbe-tet inte bör genomföras. Däremot är det naturligtvisviktigt att ta upp det Europasamarbete som pågårinom andra forum, såsom och Organisa-tionen för säkerhet och samarbete osv.Fru talman! Att stödja demokrati, mänskliga rät-tigheter och människors frihet är grundläggande ele-ment för alla politiska partier. Men de måste konkreti-seras. Vi har kunnat följa utvecklingen i ,och ochkunde med glädje konstatera att opposi-tionen i har fått regeringen att acceptera val-resultatet.Jag vill också peka på bristen på demokrati i Asi-en. "Tigern vill inte längre dresseras", var Aftonbla-dets rubrik om händelseförloppet i nyligen.Jag vill understryka vikten av att vi stöder fackligutbildning och fackliga rättigheter i men ocksåutvecklingen i , och . ärett av världens fattigaste länder. I har detskett en lyckad ekonomisk utveckling, men det ärbekymmersamt vad gäller mänskliga rättigheter, t.ex.har användningen av dödsstraff ökat. Jag vill instäm-ma i de frågor som väckte tillutrikesministern med anledning av besöket i Singapo-re. Vilka frågor kommer regeringen att ta upp?Det är glädjande att demokratin i Latinamerikaoch befästs, som utrikesministernsäger. Men det måste understrykas att de stora socialaoch ekonomiska orättvisorna består i exempelvisChile. Blockader mot drabbar befolkningen hårtoch måste motarbetas. Förekomsten av politiska fång-ar kan inte ursäktas. Våldet i har stegrats.Vad säger vi om situationen i med en avgå-ende president, de otaliga övergreppen när det gällermänskliga rättigheter i och situationen i Chiapasi , där kidnappningar, övergrepp och våldutgör oacceptabla metoder för att få uppmärksamhet?De kan bara mötas genom demokratisering och djup-gående sociala reformer.Demokrati får inte bara bli demokrati till formenutan också till innehållet. Det får inte enbart vara enelit som styr, vilka därmed i formell bemärkelse kansägas ha uppnått de demokratiska spelreglerna. Pådetta finns det många exempel.Många av oss läste för sedan med stort in-tresse en artikel i om problemen med en otygladmarknadsekonomi. Artikeln var mycket intressant isig, men innehöll egentligen inte så mycket nytt. Detintressanta var naturligtvis att skribenten var GeorgeSoros - en av de kapitalister som har tjänat miljardbe-lopp på det internationella kapitalet. varnar hanför en otyglad marknadsekonomi som inte styrs avpolitisk ledning och politiska beslut. Han efterlysermarknadsekonomi med social trygghet och politiskstyrning. Men varför har det inte gått att se dessaförhållanden tidigare? och andra radi-kala krafter har ju påtalat just dessa problem. Måstedet vara en miljardär för att få människor att förstådetta?Säkerhetspolitiken är ett viktigt område inom utri-kespolitiken. De diskussioner som förs om NATO äroerhört märkliga. Jag vill återge vad i . Han frågade om det är någonsom har sagt att det är politiskt möjligt att skapaen försvarsallians lik NATO. Jag hoppas att det inteär möjligt och att militäralliansernas tid är förbi.Jag vill också rikta frågan till , som ärså entusiastiskt för ett NATO-medlemskap, hur detkommer sig att nästan hälften av väljare, iden undersökning som nyligenhar gjort, säger nej till medlemskap, medan Folkpar-tiets ledning är desto mer positiv.Jan Jennehag återkommer till säkerhetspolitikenoch enormt positiva inställningtill NATO och en i det närmaste hetsning av Rysslandtill ytterligare rustningar. Det kan knappast gagnavare sig eller andra intres-sen. Jag vill understryka att den bästa säkerhetspoliti-ken är en god grannsämja och satsning på utveckling.Fru talman! Som kvällslitteratur under de senasteveckorna har jag haft memo-arer Som jag såg det: händelser och människor påvärldsscenen. De lyssnare som inte känner till dennaförfattare vill jag informera om att WilhelmWachtmeister är en av mer kända ambassa-dörer, framför allt som ambassadöri . Det är en välskriven och lärorik histo-ria om svensk utrikespolitik. Men särskilt intressant äratt läsa avsnittet om och hans berömda tal efterUSA:s bombning i , där han jäm-för bombningarna med Guernica och Auschwitz.Ledordet från var tortyr. Vad jag harförstått blev hela UD-etablissemanget djupt skakat avPalmes uttalande.Det finns andra intressanta exempel, t.ex. HaraldEdelstam, som inte heller fick någon djupare respekt.Jag tycker att det är tur att svenska politiker inte baragått i diplomaters fotspår, utan att de uttryckt det sommånga svenskar känner. Jag undrar: Var finns dendjärvhet som präglade , och mycketav svensk utrikespolitik ? Den kritiska dialogsom utrikesministern och regeringen talar om, varfinns den? Var finns djärvheten och modet att sägaifrån att det behövs andra medel än en dialog medländer som bryter mot mänskliga rättigheter.Anf. 6 ():Fru talman! behandlar vi här i riks-dagen såväl östbiståndet som krigsmaterielexporten.Det är viktiga områden i vår utrikespolitik som jagsparar till de debatterna och inte tar upp . Det-samma gäller mänskliga rättigheter, som behandlashär i kammaren . i vår kommer bi-ståndsdebatten. Det är förmodligen därför ministernberör vårt bistånd ganska kort. Det nämns ingentingom enprocentsmålet, som ju utlöst häftiga diskussio-ner både här i kammaren och i pressen i samband medbudgetdebatten.Helt kort vill jag förklara syn på bi-ståndet. Vi ser det som en fråga om ansvar och soli-daritet gentemot dem som har det svårt. Men vi serdet också som ett säkerhetspolitiskt instrument somblir starkare och verkningsfullare ju mer hotbildenmot vår gemensamma säkerhet förändras. De nyahoten är kopplade till fattigdom, folkökning, minsk-ningen av våra naturresurser och de ökande mil-jöproblemen. Mot den instabilitet som detta skapar iett land, och mellan grannar, hjälper inga vapen ocharméer. Därför är det enligt meninglogiskt att anslå av BNI, bruttonationalinkoms-ten, till biståndet som försvarsbudgetenminskas.Om svenska folket hade röstat om anslutningen tillEU , är det tveksamt om det hade blivit ett ja.Det är ett starkt argument för en folkomröstning omEU efter regeringskonferensen. Det är också rimligtatt svenska folket får ta ställning till de förändringarsom blir ett resultat av konferensen. Hur man i rege-ringen ställer sig till EMU ges det inga tydliga signa-ler om. Vi väntar fortfarande på den informationen.Miljöpartiet avvisar också bestämt ett medlemskap iNATO, som så många här har talat om. Men dessaviktiga och aktuella frågor i svensk utrikespolitikkommer och att uppoch diskutera i sina inlägg , och tar upp situationen i ochTurkiet.Utrikesministern tar upp finansieringen av FN:sbistånd i samband med en rapport som lämnats tillgeneralsekreteraren. Jag undrar: Innebär de konkretaförslag om en bättre finansiering av bl.a. biståndetsom de nordiska länder nu har tagit fram att de s.k.frivilliga ekonomiska insatserna skall försvinna? Minandra fråga berör rapporten globala grannskap. diskuterades bl.a. en avgift på internationellapenningtransaktioner som till en del skulle kunnaöverföras till FN. Mer än en biljon dollar flyttas om-kring i världen. Det skulle kunna bli eninkomst för FN som fortfarande befinner sig i enekonomisk kris. Har man några planer på en inkomstfrån valutatransaktioner i det nya nordiska finansie-ringsförslaget?I FN:s miljöutskott höll delegat Pat-ricia ett anförande där hontalade för samtliga länder i Grupp 77. Grupp 77, somnumera består av 132 länder, har behållit sitt namn pågrund av dess historiska betydelse. Det är den störstatredje världen-sammanslutningen i FN, ursprungligenstartad för att ge utvecklingsländerna möjligheter atttala för sina gemensamma ekonomiska intressen inomFN-systemet och för att driva frågor som berör eko-nomiskt och tekniskt samarbete bland utvecklingslän-derna.FN:s konferens för miljö och utveckling i slogfast att handelspolitik och miljöpolitik har ett gemen-samt mål: En hållbar utveckling. I en av UD:s pro-memorior om det svenska arbetet med handel ochmiljö med utgångspunkt i står det attframtida generationer skall få ta över en nationalför-mögenhet som är minst lika stor som dagens. Det ärverkligen att sätta ribban lågt. Jag utgår ifrån att manmenar att nationalförmögenheten är ett lands naturre-surser och möjligheter att använda dessa i en hållbarutveckling. Så starkt är det internationella miljömed-vetandet , att det väl knappast finns en endastatsledning som tycker att dagens miljöstatus ens äracceptabel, tvärtom. Som målsättning borde man istället haft: Låt framtida generationer få ta över ennationalförmögenhet i det skick den hade minst engeneration tillbaka!Patricia anförande handlade om miljönoch om en hållbar utveckling. Hon talade om det storaansvar som hade lagt på utvecklingslän-derna och som dessa åtog sig i skenet av de försäk-ringar som de redan utvecklade länderna gav om fulltoch ömsesidigt stöd och samarbete.Den kritik hon kom med handlade om ansvaret,eller rättare sagt bristen på ansvar, som den värld somhar det bättre visar gentemot den fattiga världen. Honsaknade den utlovade kunskapsöverföring i miljötek-nik som utvecklingsländerna så väl behöver. Honefterlyste bl.a. också rättvisa handelsvillkor, en soli-darisk handel.I svensk utrikespolitik talas det om att:"Handelspolitiken syftar till att främja en friarevärldshandel som ett medel för att öka den ekonomis-ka välfärden och främja kunskapsöverföringen. En välfungerande världshandel är också ett medel för attfrämja internationell fred och säkerhet och minskarisken för konflikter mellan nationer. Miljöpolitikensmål är att skydda människors hälsa, bevara den bio-logiska mångfalden, främja en långsiktig hushållningmed naturresurserna samt värna om natur- och kultur-landskapen. Ekosystemets långsiktiga bärkraft och engod livsmiljö är en del av och en förutsättning förvälfärden. "Det är starka ord som man hoppas att inte baraSverige utan också alla inblandade näringslivsaktörerhar som mål. Jag tänker speciellt på de stora kraft-verksbyggena, dammarna, som har varitmedfinansiär till, eller som i där svenskaföretag är inblandade. , som ju är ettFN-organ, har mer än en gång påpekat att man saknarbåde krav och initiativ från deltagarna när det gällermiljömålet.Ett lands utveckling mäts ofta i tillväxt i procent. Iinternationella sammanhang är detta tecken på ettlands ökande välstånd och positiva utveckling. FrånMiljöpartiets sida har vi alltid påpekat att det är till-växtens struktur och kvalitet som är av avgörandebetydelse.Man kan ställa sig en del frågor. Hur fördelas detnya välståndet i ett land? Får alla invånare del av denekonomiska tillväxten eller tillfaller den en liten,utvald skara av ett lands befolkning? Ett lands nyavälstånd bör också bedömas ur sociala aspekter. Manbör t.ex. fråga: Hur lång är arbetstiden? Hur är ar-betsmiljön ur hälso- och säkerhetsaspekt? Arbetsta-garnas ålder är också en viktig synpunkt.