prot · GK0977 · 1997-03-12 00:00:00 — Därför behövs en tydligförskjutning av rättighetsskyddet, så att de anställdasposition förstärks. Jag yrkar bifall till reservation 3.Frågan om de homosexuellas rättigheter till likabehandling och rättsligt skydd mot diskriminering ärinte ny. Den har varit uppe här i kamma-ren, och förvisso har framsteg nåtts. Partnerskapsla-gen, stadgandet i att det är en försvåran-de omständighet om motivet till ett brott är att kränkanågon för hans eller hennes sexuella läggning samtden nu arbetande utredningen om diskriminering avhomosexuella i arbetslivet är exempel på framsteg.Samtidigt lever i samhället kvar fördomar och dis-kriminerande särbehandling. existerar råaövergrepp mot homosexuella och fortfarande lever enföreställning kvar om att det skulle kunna finnas be-hov av en diskriminerande lagstiftning mot homosex-uella människor. Det är ju botten att den föreställ-ningen - att sådana diskriminerande lagar trots alltskulle kunna behövas - ligger till grund för motstån-det mot att i regeringsformen införa ett uttryckligtdiskrimineringsförbud!Det finns inget behov av en sådan diskriminerandelagstiftning. Hur vuxna människor vill leva ut sittkärleksliv gentemot andra vuxna och mot vilka vuxnakärleken riktas är helt en sak mellan fria individer, omdet rör sig relationer utan tvång eller övergrepp.Lagstiftningen bör i förhållande till detta vara heltneutral, enligt vår mening. Men då de homosexuellagenom historien har varit en utsatt och förtryckt mi-noritet, är det nödvändigt med ett uttryckligt diskri-mineringsförbud.Jag yrkar därför bifall till reservation 1. Jag kaninte förstå varför inte kan stödja dennasak. De har ju själva motionerat i den här riktningentidigare, och jag ser egentligen inte någon motsättningi att det skulle finnas både ett förbud mot hets mothomosexuella - det skall vi diskutera sedan - och ettskydd i grundlagen.Jag vill också säga något om slaktmetoder och re-ligionsfrihet. Här kan det självfallet föreligga enkonflikt mellan religion och djurskydd. Det är någotsom bör komma upp till ytan, prövas och diskuteras.Men jag ser också att det är viktigt att värna skyddetför de allra svagaste, nämligen djuren. Det är viktigtatt vi får till stånd en saklig behandling, och därförhar vi kunnat vara överens om konstitutionsutskottetsöppna skrivning.Anf. 83 () replik:Fru talman! beklagade olika regi-mers ohyggligheter och deltagande i massmördande.Men det intressanta var att han när han räknade uppdessa regimers namn inte nämnde orden kommunismeller kommunistisk regim. 170 miljoner människorhar massakrerats under vårt århundrade, och fyraregimer står för 130 miljoner av dem. Det handlar iförsta hand om med 62 miljoner män-niskor, Kommunistkina med 35 miljoner människor,Nazityskland med 21 miljoner människor och Natio-nalistkina med 10 miljoner människor.Mot bakgrund av de nya rön vi ser om vilken be-tydelse frihet, mänskliga rättigheter, demokrati ochvästliga värden har när det gäller detta, skulle jag viljafråga om han inte är beredd attsäga: Jag skäms över att ha hyllat den här typen avkommunistiska regimer. Mitt parti skäms över att hahyllat dessa regimer. Jag skäms över att ha stått för enideologi som tagit död på så många människor undervårt århundrade.Kenneth sade att konflikten står mellandet politiska systemet och de "s.k." marknadskrafter-na. Har han inte insett, efter det totala sammanbrotteti , att marknadsekonomi är en del av frihe-ten, en del av möjligheten att öka välståndet i värl-den? Är det inte dags att han redan nu tar tillbakadetta förakt för det kan kallar de "s.k." marknadskraf-terna? Marknaden, det är vi vanliga medborgare!Anf. 84 () replik:Fru talman! Jag nämnde i mitt anförande att ocksåde stalinistiska regimerna hör till dem som förbrutitsig mot demokratin på ett vedervärdigt sätt. Hur vibetecknar dem behöver vi inte gå in på.Jag vet också att vårt parti har lagt ned omfattanderesurser och möda på att analysera sin historia ochäven missgrepp och aningslösheter i det stycket. Jagtror att vi har vi gjort mer än vad något annat partigjort i fråga om sitt förflutna. Alla politiska partierhar nog lik i garderoben när det gäller stöd till impe-rialistiska krig och annat som kännetecknat partiernapå högerkanten. Vi har gjort upp med vårt förflutnapå ett tydligt, bra och hederligt sätt med hjälp avoberoende forskare. Vi hoppas att andra partier följerden vägen.Det är inte så enkelt att det är vi vanliga konsu-menter som är marknaden. Marknadskrafterna utgörsju ofta också av dem som har makt att spekulera ivalutor och räntor, vilket påverkar hela landets eko-nomi. Här finns det verkligen en skärningspunkt mel-lan politikens och demokratins inflytande över sam-hällsutvecklingen och dessa krafters inflytande. Stri-den mellan höger och vänster står säkert om det ärpolitiken, demokratin och folkstyret som skall kunnastyra mer eller om kapitalintressena skall styra mer.Där finns det en skärningspunkt.Anf. 85 () replik:Fru talman! Om vi tittar också bakåt i tiden trorjag inte att det finns något annat parti i denna riksdagsom så hårt har lierat sig med det kommunistiskasystemet och de kommunistiska regimerna runt om ivärlden som . hette manVänsterpartiet kommunisterna och ännu tidigare hademan bara ordet kommunism i sitt namn.Nu tar sin tillflykt till att oberoendeforskare har tittat på vad som har hänt i det här i . Men parlamentär den plattform där partierna har den yttersta möjlig-heten att nå hela svenska folket och tala om vad devill. Därför är min fråga till om det inteär ett renlighetskrav att han här och vågar gå ige-nom den bekännelseakt som han påstår att de har gjorti ett annat sammanhang.Är beredd att säga att han skämsöver att hans parti och han själv har hyllat dessa ter-rorregimer och de system som förtryckt frihet ochdemokrati i vårt århundrade och som har mördat mil-jontals människor runt om på vår jord?Anf. 86 () replik:Fru talman! har kanske inte följtvänsterdebatten; det kan jag se. Redan från 60-talethar det förts en utomordentligt starkt kritisk diskus-sion i vänstern om de demokratiska missförhållandeni och om de gigantiska brott som har be-gåtts i stalinismens och kommunismens namn, intebara gentemot mänskligheten utan även mot socialis-tiska principer.Jag tycker att vårt parti har klargjort sin hållningoch inte behöver belastas med något dåligt samvete.Dess praktiska inställning i de demokratiska frågornahär i för folkflertalets intressen har varitotvetydig och något som jag kan se tillbaka på medstor stolthet.Anf. 87 () replik:Fru talman! Jag skall inte fortsätta det polemiskautbytet som och varinne på. Annars tror jag att det finns ganska mycketsom man skulle vilja tillägga.Jag skall i stället göra en korrigering och ställa tvåfrågor till . Korrigeringen gäller när hantalar om att det i grundlagen t.o.m. finns detaljeradebestämmelser om ersättning. Det gör det inte, utan iandra kapitlets 18 § står det att ersättningen skallbestämmas enligt grunder som anges i lag. Det är justdetta som vi anmärker på som varande icke tillräck-ligt. I stället skulle vi vilja ha fastslaget litet klarareprinciper just i grundlagen om hur ersättningen skallkunna utgå. Det bör vara en full ersättning i alla olikasammanhang.Sedan har jag två frågor. talade härom kapitalistisk egendom. Jag blev nyfiken på detuttrycket. Innebär det att det finns en icke-kapitalistisk egendom också?Han talade också litet suddigt om de större ellermindre enheter som man då kunde äga. Är det enligtKenneth Kvists mening moraliskt försvarbart att hanågon mindre enhet men inte någon större? Var går iså fall gränserna? Är det ett tunnland kontra hundratunnland, eller vad är det fråga om i sammanhanget?Är det ett nymarxistiskt språkbruk som förekommerhär? I så fall är jag mycket dåligt insatt. Det voreintressant att få svar på det.Anf. 88 () replik:Fru talman! I den mån det är ett marxistiskt språk-bruk förstår jag väl att är dåligt insatt.Det är klart att när det gäller ersättning står det ocksåstadgat i förarbetena tidigare att ersättningen inte fårvara symbolisk, och det uttolkas också på olika sätthur ersättningsnivån skall utgå. Jag tycker att vi harett osedvanligt starkt skydd, ett alldeles för starktskydd, för äganderätten.Det är klart att det finns icke-kapitalistiskt ägande.Ägandet av personliga tillhörigheter är t.ex. ett icke-kapitalistiskt ägande. Ägandet av resurser genomvilka man tillskansar sig makt över andra människorsarbete och liv och vinner på deras arbete vill jag be-teckna som ett kapitalistiskt ägande. Sedan är det klartatt det finns gränser. Vi är för privat småföretagsam-het. Det är möjligt att vi måste ha en aktiemarknadosv., men det bör också kunna sättas upp gränser fördensamma och gränser för den makt som ägandet ger.Det är därför som vi är kritiska till att det i grundlagenfinns en sådant starkt skydd för äganderätten.Anf. 89 () replik:Fru talman! Att det skulle vara ett starkt skyddtorde vara en av de få som anser. Iövrigt kan jag bara konstatera att när jag nu hör Ken-neth tala känner jag väl igen den gamle marxis-ten och kommunisten.Anf. 90 () replik:Fru talman! Det är bra att kännersig litet orienterad i verkligheten.Att jag har en marxistisk inställning i min samhäll-sanalys skäms jag icke för. Däremot är jag lika upp-rörd som någon annan över de förbrytelser, som jagdiskuterade med , som har begåtts imarxismens namn.Jag förstår att , som anser att detnästan är omöjligt att höja skatterna, tycker att ägan-derätten även i den mycket starka utformning som denhar i svensk grundlag är otillräcklig. Det är väl detmoderata klassintresset som gör att man vill gå denvägen och ytterligare stärka de privilegierades makt.Jag vill gå en helt annan väg.Anf. 91 ():Fru talman! inledde denna debattmed att ta upp väldigt principiella frågor kringmänskliga fri- och rättigheter. Jag kan väl i stor ut-sträckning hålla med om det som hon tog upp. Det ärnaturligtvis förutsättningen för ett någorlunda an-ständigt samhälle att vi har en fungerande demokratimed ett starkt skydd för mänskliga fri- och rättigheter.Det är för också en grundläggande an-ledning till att vi försöker kämpa hårt när det gällersvensk utrikespolitik och hållning internatio-nellt och även här hemma i dessa frågor.Jag tänkte i huvudsak ta upp ett annat perspektiv.Det är att det också går att använda den här högtra-vande retoriken kring mänskliga fri- och rättigheterför att rättfärdiga motsatsen, för att rättfärdiga våld,för att rättfärdiga djurplågeri och för att rättfärdiga attmänniskor och företag har rätt att smutsa ned och attbegå försyndelser som rimligen borde vara brottsbe-lagda.I debatten har vi sett flera exempel på denenligt mig tråkiga inställningen att en mycket princi-piell hållning i grundläggande mänskliga fri- ochrättigheter leder till motsatsen, att man rättfärdigar enicke humanistisk hållning och våld.Ett sådant exempel är den fråga som jag tänkte taupp, nämligen egendomsrätten. I fick vi kringvalet en grundlagsändring som innebar att Sve-rige nu har en av världens starkaste egendomsrätter.Samtidigt sade då att detta i praktiken inteskulle ha någon betydelse. Vi genomförde en radikalförändring i grundlagen, men man sade att den i prak-tiken egentligen inte har någon betydelse. Det är na-turligtvis en schizofren inställning som inte är möjligatt ha i praktiken, särskilt som vi i Sverigehar en pågående förskjutning som innebär att sådanaförarbeten till lagstiftning inte alls har samma dignitetsom de har haft tidigare. Svensk historia har varit litetspeciell i fråga om detta. Men ser vi en föränd-ring. Det är lagens bokstav som i större utsträckningän tidigare gäller. Och detta är en process som vi harsvårt att komma ifrån, speciellt under trycket från ettEU-medlemskap men också av andra skäl. Jag tyckerockså att det är mycket riktiga skäl.I arbete menade man attdetta kommer att ha betydelse. Det sades att grund-lagsändringen kommer att påverka rättsläget, att denkommer att ha betydelse och att den kommer att ledatill en dyrare kärnkraftsavveckling. Också under parti-ledaröverläggningarna lade man från Näringsdepar-tementet fram en PM som just ur den här energi- ochkärnkraftsaspekten av denna fråga visade att dettakommer att ha betydelse. Det är mycket osäkert vilkakonsekvenser det kommer att få, men det kommer attha stor betydelse.Ett f.d. justitieråd, , har engageratsig starkt i den här frågan. Han menar att dennagrundlagsändring generellt kommer att ha väldigt storbetydelse för svensk miljöpolitik och att den i efter-hand kommer att ses som det storasveket i svensk miljöpolitik. En, tycker jag, tråkigpoäng här är att engagerat sig mycket starkt ifrågor som handlar om att stärka äganderätten. Sam-tidigt gör man ju miljöintresset en otjänst. Det härdubbelspelet från sida känns obehagligt.Sedan några exempel på hur detta sannolikt slår.Om en verksamhet förbjuds eller inskränks med hän-visning exempelvis till miljöskyddslagen råder i ochmed den nya lagen i princip ersättningsskyldighet intebara för investeringar som måste göras utan också förframtida vinster. Det gäller också vattenlagen.Det finns domstolsutslag som visar att äganderät-ten efter nämnda förändring i grundlagen har blivitstarkare i förhållande till allemansrätten. Det finnsenligt min mening också i det politiska livet exempelpå att grundlagsändringen fått en reell betydelse. Detgäller då överenskommelsen om kärnkraftsavveck-lingen. Jag menar att det genom de här frågorna harblivit en svagare överenskommelse. Kärnkraftsav-vecklingen har försenats och den blir också dyrare.Detta är naturligtvis en väldigt allvarlig och negativeffekt.Frågan om äganderätten har en lång historia. Dethär är en politisk-ideologisk fråga av stora mått somalla partier har engagerat sig i - kanskefrån en litet speciell aspekt.När jag studerar reservationerna på detta områdeblir jag en aning konfunderad. Antingen skiljer sigåsikterna oerhört mycket i den här frågan, eller ocksåfinns det ett slags pågående retorik. Man kanske interiktigt reflekterar över vad den i praktiken innebär. IModeraternas reservation om skyddet av äganderät-ten, reservation 5, står det: "I regeringsformen börslås fast att den enskilda äganderättens princip ärorubblig och att inskränkningar får ske endast i klartangivna fall med full ersättning till den enskilde." Detär en extrem och fundamentalistisk hållning, menarjag.Man kan ju tänka sig vilka effekter ett genomfö-rande av en sådan sak i praktiken får. Det skulleverkligen handla om den starkes rätt på alla andrasbekostnad. Det här skulle få stor effekt på vanligamänniskors möjligheter att röra sig och leva och påhur de som har tillgångar/egendomar har rätt att för-störa för andra i frihetens och äganderättens namn.Jag hoppas att inte på allvar har planerpå att genomföra en sådan förändring. Det här är i allafall ett tydligt exempel på att kanske ärdet parti i riksdag som är mest klassmedvetetoch som verkligen talar för överklassen och den rikaminoriteten.Också inställning tycker jag är all-varlig. Att det finns reella konflikter kring äganderät-ten tror jag att alla som tänker igenom frågan inser,men är det rimligt att ha ett grundlagsskyddför äganderätten. Det är rimligt att man inte skallbehöva se politiska beslut genomföras med kanskenågra veckors varsel - beslut som helt och hålletförändrar samhällets spelregler. Det är, menar jag, etträttmätigt krav att grundlagen skall innehålla en starkäganderätt. Den får dock inte gå hur långt som helst.Den här principiella rätten kan rimligen inte utnyttjasså att det hela går ut över andra och över vår gemen-samma miljö och natur. Detta bidrar ,och även , till i och med att man är med om attdriva igenom det här.Birgit tog upp frågan om slaktmetoder.Hon försöker hålla linjen att det bara är en principiellreligionsfråga, men jag menar att hon försöker petaned djurskyddsintressets fullt rimliga aspekter till ettlägre plan. Det är sorgligt. Det innebär ju att BirgitFriggebo använder religionsfriheten som ett slagträmot de djurskyddsregler som finns och för djurplåge-ri.Ni i brukar ju skryta med att ni inte ärpopulister. I detta sammanhang vore det väl rimligt attklart ta ställning. Vill ni i avskaffa den härregeln och göra en ändring som innebär att plågsam-ma slaktmetoder blir tillåtna i ? Ett rimligtkrav på er i är att ni öppet redovisar erinställning i stället för att huka i buskarna när detgäller de här fri- och rättigheterna.I tog jag upp frågan om attdet, när vi ändå behandlar dessa frågor, vore rimligtatt ta upp djurskyddsaspekten. Det finns ju bl.a. filmersom visar hur halal- och koscherslaktmetoderna ipraktiken går till. En majoritet vägrade emellertid atttillåta att en sådan film visades. Det är ytterligare ettexempel på en tråkig inställning, särskilt som mantalar om vidsynthet, humanism och fri- och rättighe-ter.I diskrimineringsfrågan finns likartade aspekter. Idetta avseende har det blivit så att i EU isamband med den regeringskonferens som just nupågår driver kravet - såvitt jag förstår har inget partisagt sig vara emot detta - på att homosexuella böromfattas av den diskrimineringsparagraf som plane-ras. Men i riksdag är de två största partierna,Socialdemokraterna och , klart emot attde homosexuella förs in under nämnda paragraf. Jag tycker att det är en mycketmärklig inställning.Hur kommer det sig att det internationellt är vik-tigt att driva det här kravet, medan det hemma i Sve-rige inte är så? Är det rent taktiska bedömningar nigör kring opinionsläget - att ni inte vinner några nyaprocent på detta, eller vad grundar sig denna väldigtkluvna hållning på?Inställningen i frågan, att det är viktigare att vi fårin en ändring i paragrafen om hets mot folkgrupp änatt vi får in en ändring i diskrimineringslagen, är väl-digt märklig. Det kan knappast vara rimligt att ställade här sakerna mot varandra.Fru talman! Jag skulle vilja yrka bifall till flera re-servationer, men några har det redan yrkats bifall till,så jag behöver inte göra det. Det diskuteras allt oftarei att vi skall undvika voteringar i kamma-ren. Jag kan ge mitt lilla bidrag genom att endast yrkabifall till reservation 7 om skyddet för äganderätten.Anf. 92 () replik:Fru talman! Jag har i och för sig ingen anledningatt föra någon större debatt med , meneftersom han ställde en fråga skall jag svar på den.Han säger att det vore bra om talade omvad man tycker i sakfrågan när det gäller olika slakt-metoder. Sanningen är den att vi inte har någon par-tiståndpunkt. Jag vet att det finns olika uppfattningarhos olika människor inom partiet. Vad man kan kräva,och det som vi behandlar , är att frågan får enseriös behandling, att man visar samma respekt för demänniskor som ställer krav på ett ordentligt djurskyddsom för de människor som har en djupt religiös över-tygelse. De skall behandlas med samma respekt och fåmöjlighet att föra fram sina åsikter. Vad slutsatsenskall bli är en annan fråga. Att man gör en ordentligberedning och inte från början väljer den ena eller denandra infallsvinkeln på problemet tycker jag ändå ären snygghetsfråga också för . Vi har variteniga om att beskriva vilken hanteringsordning vi villha från konstitutionsutskottet.Anf. 93 () replik:Fru talman! Jag tycker att anfö-rande väldigt tydligt visar konflikten i denna fråga.Hon säger att vi måste ta samma hänsyn till de männi-skor som talar för djurintresset som till de människorsom talar för religionsfriheten. menar attvi i första hand måste ta hänsyn till djuren, som är desom närmast drabbas. Jag tycker inte att djur harsamma värde som människor. Men här handlar detfaktiskt om ytterst plågsamma slaktmetoder. Jag tyck-er att det är en humanistisk grundfråga om det ärrimligt att tillåta den typen av saker och göra det ireligionsfrihetens namn.Anf. 94 () replik:Fru talman! Jag tycker att vi har kommit väldigtlångt om erkänner att det finns enkonflikt. Det finns många människor som över huvudtaget inte gör det. Det betyder att vissa människorskall hålla tyst. De har ingen rättighet att yttra sig, attföra fram sina uppfattningar eller bakgrunden till sinauppfattningar. Det tycker jag inte är särskilt bra.Det enda jag krävt är att frågan skall ges en likaseriös behandling som alla andra frågor. Det låg jusnubblande nära för att säga att djurenskulle sättas före människorna.Anf. 95 () replik:Fru talman! I det här fallet skall djuren sättas föremänniskan. Det är djuren som drabbas. Men det ärklart att det är en konflikt.Birgit menar att vi bara är ute efter enseriös behandling. Det tycker jag talar väldigt mycket.Egentligen säger hon att djurskyddsintresset inte ärnågonting seriöst men att religionsfriheten med tusen-åriga slaktmetoder är ett seriöst intresse. Om mannoga beaktar detta, konventioner och annat, då harman behandlat frågan riktigt. Jag menar att allt talarför att man noga behandlat detta förut.Jag valde till slut att inte skriva en reservation ifrågan därför att det i onödan kanske skulle blåsa uppkonflikten. Men jag skulle vara glad om Folkpartietinte bara kröp bakom religionsfriheten utan talade omvar man står sakligt.Anf. 96 () replik:Fru talman! Väldigt vad har blivitmarxistisk, eller kanske inte blivit utan alltid varit det,vad vet jag! Han talar om klasser och privilegier.Moderata samlingspartiet skulle företräda en över-klass. Det var inte dåligt. Det är närmare en miljon iden överklassen. Av allt att döma måste välståndet haökat väldigt mycket här i landet eftersom vi enligtopinionsmätningen skulle vara på väg upp mot entredjedel.Den gode läser betänkandet unge-fär som en viss potentat läser . Han säger atthär skall vem som helst kunna få förstöra hur mycketsom helst bara egendomen är helig. Då skall han läsaom de raderna i betänkandet: I regeringsformen börslås fast att den enskilda äganderättens princip ärorubblig och att inskränkningar endast får ske i klartangivna fall med full ersättning till den enskilde, alltså"i klart angivna fall". Vi brukar ha en lagstiftning därvi skall kunna förutse vad som skall ske, eller menarPeter att det i det här fallet är bättre att låtarena godtycket råda?Anf. 97 () replik:Fru talman! Jag tror att om svenska folket mer fickreda på hur agerar i skulle detinte vara en tredjedel som i opinionsmätningarnasäger sig vara beredd att rösta på det partiet. Jag troratt det skulle vara bra mycket färre om man visstevilka konsekvenser den moderata politiken skulle fåom ni verkligen ville genomföra den. Jag har fortfa-rande ett visst hopp om att ni i själva verket inte villdet utan att det i mångt mycket handlar om retorik, attni i praktiken inte är beredda att gå så vansinnigtlångt.Den formulering som både och jagläst och som handlar om äganderätten visar precis vaddet här handlar om, att man skall ha ett skydd föräganderätten som är orubblig och med full ersättning iklart angivna fall. Ägaren har inget eget ansvar. Mankan inte kräva någonting av en ägare med den härtypen av politik, utan där skall samhället ta på sig denfulla kostnaden, t.ex. om en ägare av säkerhetsskältvingas förändra någonting för att inte smutsa nedeller för att undvika att människor som bor i närhetenblir sjuka. Där anser att industrin skall fåfull ersättning, inte bara med den lagstiftning somfinns utan också med tanke på framtida even-tuella vinster, vilket blir effekten av det här resone-manget.Anf. 98 () replik:Fru talman! Gå och studera lagstiftningen ordent-ligt, snälla . Om man begår någontingsom kan karakteriseras som ett brott kommer man attställas till ansvar för det och man får också betala vaddet kostar. Det är alldeles givet. Försök att leva upptill vad som står i vår lagstiftning i dessa frågor.Jag upprepar: Inga inskränkningar annat än i klartangivna fall. Är det rena godtycket som skall råda istället? Skall det vara något slags politruker ellerkommissarier som talar som vad som skall ske i deolika fallen?Anf. 99 () replik:Fru talman! Jag tycker att man skall kunna krävaatt en företagare, en industri eller en människa somdriver en verksamhet skall ta ansvar för säkerheten iden verksamheten. Det skall inte vara samhälletsuppgift att göra det.