prot · GL0950 · 1997-12-18 00:00:00 — Citatet är hämtat ur näringsut-skottets betänkande NU 1973:49.Riksdagen beslöt enhälligt att inte ställasig bakom de planer på 24 reaktorer som regeringenhade redovisat.Regeringen tog riksdagsbeställningen utifrån ettallsidigt beslutsunderlag, bl.a. genom att ge samtligastudieförbund resurser att ordna ett brett samråd.Oljekrisen berörde oss alla. Svenska folket studeradeenergi som aldrig . Ju mer man lärde sig om kärn-kraften, desto mer negativ blev man.År 1975 beslöt att satsa på en stränghushållning med energi.Kärnkraftsmotståndet växte och var enav anledningarna till regeringsskiftet . Fälldinre-geringarna drev frågor om effektivisering och utveck-ling av förnybar energi. Under hela denna regeringstidvar kärnkraften det stora trätoämnet, som till sistledde fram till folkomröstningen 1980.I maj 1980 beslöt med en överväldigan-de majoritet - det var bara som reserve-rade sig - att med anledning av folkomröstningenavveckla kärnkraften , att utveckla deförnybara energikällorna och att effektivisera energi-användningen.Detta beslut upprepades under hela80-talet - med avslag på motion; mode-raterna var ju ensamma om att vilja riva upp beslutet.Barbro har i debatten re-dovisat besluten . T.o.m. i den var man överens om att en reak-tor kan avvecklas utan att det behövs ersättningskraft.Alltmer förnybar energi används i . Störstaförbrukaren av bioenergi är den synnerligen ener-gikrävande massaindustrin, som kan använda det somförr förorenade vatten på ett sådant sätt att det går attvara självförsörjande med processvärme och produce-ra ett överskott av el. Vindkraften växer, trots mot-stånd från många myndigheter, genom privata initia-tiv. Men så länge kärnkraften fyller elledningarna ärdet svårt för de förnybara alternativen att ta övermarknaden. Det borde alla som anser att marknadse-konomi är bra också för energin kunna vara överensom.Sverige har mycket gott om el. Skulle vi endastanvända den redan utbyggda vattenkraften och ingenkraft alls från kärnenergin skulle vi ändå ha mer el perperson än en tysk och dubbelt så mycket el som enengelsman.Herr talman! har verkligen under långtid hållit fast vid att kärnkraften bara är en parentes,inte en långsiktig lösning. Under drygt ett decenniumangavs slutår för kärnkraften i landet. Näringslivetbrukar betona att det är viktigt med långsiktighet, ochman har verkligen fått långsiktiga beslut från dennakammare.Reaktorägarna borde självfallet ha ställt in sig påavveckling för länge sedan men de har nonchaleratdemokratiskt fattade beslut. De har alltså inte tagitdem på allvar.Man har hävdat att det behövs en lag för att riks-dagsbesluten skall bli verklighet. har vi denna lag.Varseltiden har varit i det närmaste två decennier,vilket borde räcka. Det finns all anledning att glädjasåt att äntligen på allvar påbörjar omställning-en till ett energisystem för kretsloppssamhället.Herr talman! Hur är det då med vårt rykte interna-tionellt? Tycker inte folk att det är konstigt att viavvecklar kärnkraften? Detta har framförts i en delutskottsdebatter. Jag tror faktiskt att utländska iaktta-gare undrar vad vi i egentligen håller på med.Näringslivets enorma bundenhet vid kärnkraftenär man inte van vid i andra länder. Internationellaenergikonferenser räknar inte längre med kärnkraften.Den är för farlig och för dyr, och det folkliga mot-ståndet är för stort. Jag skall ge några exempel.Italien stängde sina fyra reaktorer efterTjernobylkatastrofen. avbröt byggandet avflera reaktorer, med stora skadestånd som följd.Tyskland stängde de östtyska reaktorerna omedelbartvid återföreningen och satsar inte längre på kärnkraftdärför att folk inte vill. har ett långsiktigtmoratorium. har definitivt lämnat kärn-kraftsplanerna. och har börjatavveckla sin kärnkraft.Danmark, som inte tänker satsa på kärnkraft, harefter Tjernobyl vädjat till att stänga Barse-bäck. Det ligger för nära Köpenhamn.I finns det en intressant parallell. Kärn-kraftverket Shoreham på i närheten avNew ägs av det privata företaget , . Det var då helt klart och helt nytt.Ungefär fattade regeringen i staten ett politiskt beslut om att reaktorn inte fick kö-ras kommersiellt. Man fick alltså inte starta och arbetasom ett kärnkraftverk därför att verket låg för närastaden . LILC gick till domstol med anled-ning av det beslutet. Man blev dock nöjd med att manfick höja elpriset för att kompensera sig för sina kost-nader. , 1989, togs kärnbränslet utur reaktorn. Så odramatiskt kan man alltså stänga ettkärnkraftverk. I har debatten faktiskt fåttorimliga proportioner.Herr talman! Omställningen har börjat och opti-mismen växer över hela landet hos en mängd företagsom nu börjar se en marknad öppnas. Runt om i lan-det skapas nya arbetstillfällen för kretsloppsenergin.Det är en stor glädje för mig att yrka bifall till nä-ringsutskottets hemställan om en lag om kärnkraftensavveckling.Anf. 149 () replik:Herr talman! Med den här avvecklingslagen försnya, tidigare helt otänkbara, principer in när det gällervärderingen av tillgångar som staten med tvång löserin.Det förvånar mig litet grand att ochBirgitta accepterar detta. Jag har upplevtCenterpartiet som ett parti som i alla fall tidigarevärnat rättsstatens principer och skyddet av äganderät-ten. De nya principerna och 40-årsregeln innebär juatt man accepterar att staten ensam i lag kan slå fasten viss livslängd eller ett visst värde för en fastigheteller en egendom; detta utan att den enskilde gesmöjlighet att processa och motbevisa statens talan.Vid utfrågningar konstate-rade professor att det är otillfreds-ställande att inte kunna motbevisa 40-årsregeln. Pro-fessor ansåg att den inte var i över-ensstämmelse med expropriationsrättsliga principer.Ändå väljer att ansluta sig tillmajoriteten i KU. Där "anser alltså utskottet det utrettatt ersättningsreglerna i lagförslaget inte strider motexpropriationsrättsliga principer".Hur är detta utrett i , eller påannan plats? Varför väljer att "sälja ut"för äganderätten viktiga och centrala principer just pådet här området?Anf. 150 () re-plik:Herr talman! Genom idoga kamphar vi verkligen ordentligt utrett frågan. Vi har lyssnatpå många jurister. Vi har också lyssnat på rättschefeni och på ministern. Vi har se-dan sammanvägt de olika synpunkterna.En del saker tar självfallet inte upp,bl.a. att professor sagt att det för-modligen inte behövs någon 40-årsregel därför attkärnkraften kommer att vara avvecklad dessförinnan.Jag skulle tro att , där man är vanvid den tyska debatten och inte klamrar sig fast vidkärnkraften som det svenska näringslivet gör, kommeratt tycka att det här är en ganska bra lösning. slip-per man lägga ned många hundratals miljoner på attrenovera ett gammalt och slitet kärnkraftverk.Naturligtvis vill man ha ut så mycket pengar sommöjligt men den behandlingen överlåter vi självfalletpå regeringen.Ola fortsätter här med sin advokatyr meddetaljer. Äganderätten är inte absolut i . Dethar faktiskt inte heller ansett. Om detfinns allmänna intressen har man enligt grundlagenrätt att inskränka äganderätten och man skall få er-sättning i rimlig omfattning för att den egna ägande-rätten har inskränkts.Just när det gäller kärnkraften tycker jag att detta,efter en så pass lång diskussion som det har varit, ärså väl genomarbetat att det finns all anledning förriksdagen att nu med gott samvete fatta beslut om enlag som äntligen gör allvar av beslut som fattats underett helt decennium.Anf. 151 () replik:Herr talman! De jurister som deltog i konstitu-tionsutskottets utfrågning konstaterade ju att dettastrider mot de expropriationsrättsliga principerna.Rättschefen i , som deltog i enutfrågning, konstaterade att det inte skulle vara fören-ligt med expropriationsrättsliga principer, utan hanhöll i princip med om att detta stred, och strider, motpraxis i expropriationsrätten. Ändå väljer majoritetenmed att säga att det här inte stri-der mot expropriationsrättsliga principer. Det är möj-ligt att man hänger upp sig på det som står i betän-kandet, där Lagrådet i sitt yttrande skriver: Även om,som nämnts, den föreslagna lagen i vissa avseen-den knyter an till bestämmelserna i expropriationsla-gen, kan de avsedda besluten av regeringen om upp-hörande av rätten att driva en kärnkraftsreaktor knap-past betraktas som beslut om expropriation. De delarav andra kapitlet, 18 §, i regeringsformen som handlarom expropriation och liknande förfaranden är alltsåinte tillämpliga.Det finns icke någonstans i utskottets betänkandeutrett att detta skulle vara förenligt med expropria-tionsrätten. Jag vill därför upprepa frågan till BirgittaHambreaus: Hur kan man ändå landa på att dettaskulle vara förenligt med expropriationsrätten?Anf. 152 () re-plik:Herr talman! läste själv upp detstycke i propositionen som visar att det här inte enbartär ett expropriationsärende. Hade det varit det, hadedet ju inte behövts någon särskild lag. Då hade juregeringen, med ledning av alla de riksdagsbeslut somhar fattats, kunnat bestämma sig för att exproprieraBarsebäck och bara utge ersättning enligt expropria-tionslagen. har vi en särskild lag som har hänvisaten del till expropriationsrätten, men den säger ocksåatt det här gäller särskilda villkor. Förhandlingarpågår, och det finns all anledning att avvakta demmed optimistiskt sinne.Anf. 153 ():Herr talman! Jag ber att få börja med att i allt vä-sentligt ansluta mig till det som ochBirgitta har sagt i debatten här , förövrigt också till vad har anfört.Det torde ju , som särskilt påpekade, ha stått klart för envar attkärnkraften i det här landet är något som skall avveck-las, för det har vid upprepade tillfällen funnits en klarpolitisk majoritet bakom sådana konstateranden.Detta kan inte ha varit främmande för någon.Konstitutionsutskottet har, som nämnts, haft attpröva grundlagsenligheten av avvecklingslagen. Vikan konstatera att lagen är grundlagsenlig. Den beak-tar också de ersättningskrav som följer av 2 kap. 18 §regeringsformen i dess paragrafs, enligt min mening,olyckliga men dock utformning. Vi kan vidare konsta-tera att lagen uppfyller kraven i europeiska konven-tionen, eftersom äganderätten där egentligen är mernedtonad och har ett mer nedtonat skydd än i densvenska regeringsformen. Vi kan också konstatera attlagen är generell till sin karaktär.Det är, herr talman, ingen sans och måtta på hurvissa borgerliga kolleger går an när det gäller attförsvara kärnkraften. Man talar om det förevarandelagförslaget som ett bidrag till rättsstatens förfall.Men jag vill nog med emfas hävda att den svenskarättsstaten inte är stadd i något förfall. Vi kan ha olikameningar om olika lagar. Vi kan vara oroliga förbrottslighetsutvecklingen i landet. Vi kan ha olikapolitiska meningar i allehanda ärenden. Men att sve-pande tala om rättsstatens förfall är överdrivet ochfelaktigt. Det är egentligen enbart ett försök att kränkapolitiska meningsmotståndare.Man har oroat sig för, och sagt, att den här lageninte uppfyller kraven på generalitet. Men om manskall genomföra det här med kärnkraften och, somtanken är i energiöverenskommelsen och i lagen, göradet stegvis, så måste man börja någonstans. Då är detklart att lagen först gäller någon och sedan någonannan i sin tillämpning.Samma resonemang gäller ju om andra lagaregentligen. De tillämpas ju i praktiken när det gällerrättsliga fall mot dem som bryter dem. Och mot demsom bryter dem först får lagen tillämpas först. I dethär fallet handlar det nu inte om någon som har begåttett lagbrott, utan det har en annan karaktär. Men reso-nemanget blir ju ändå likartat. Det är klart att lagenförst blir tillämplig på ett kraftverk och ett kraftverks-företag. Men det är ju inte detsamma som att lageninte är generell till sin karaktär.Sedan hävdar man att det i förarbetena till dennalag borde anges vad det skulle kosta att avvecklaBarsebäcksreaktorn. Men antar vi ju en generelllag. Då vore det väl felaktigt, eller egentligen att brytamot generalitetsprinciperna, att i förarbetena börja gesig in på vad det skulle kosta att göra i ett specifiktfall. Då har beslutet egentligen inte längre någongenerell karaktär. Då blir det ju något specifikt. Ochdet är ju inte något specifikt, utan det är en generelllag som vi avfattar.Det är ju också en viktig och klok princip när re-geringen säger att man inte vill förhandla genom att iförväg ange vad man anser vara skälig ersättning. Detfår förhandlingar utvisa och i sista hand en domstolfastställa.Man oroar sig för proportionalitetsprincipen, dvs.huruvida en åtgärd står i rimlig proportion till målen.Men jag menar att om målet är att vi skall avvecklakärnkraften, och göra det stegvis, då är det klart attnågot kärnkraftverk först måste stängas. Då är detklart att också detta står i proportion till målet att taett i sänder.Det är väl också rimligt, med tanke på det som ståri lagen om att man skall kunna ta geografiska hänsyn,att börja med det kärnkraftverk som ligger i det sam-mantaget största befolkningscentrumet och där, medtanke på de olycksrisker och annat som ligger inbyggti denna energiform, ju faktiskt hotet är som störst.Det är naturligtvis så att den kompromiss somborgerligheten och Socialdemokraterna har gjort närdet gäller att ge äganderätten ett internationellt settnästan unikt skydd, gör att den här kärnkraftsavveck-lingen kan bli dyr. Det visar det felaktiga i den komp-romissen. Men gäller det ju, i alla fall i KU-delen av denna debatt, att granska huruvida avveck-lingslagen stämmer med gällande rätt. Ingen har hellerkunnat visa något annat. Allting är egentligen i dessaavseenden helt klarlagt.Sedan är det ju en annan sak att det väl aldrig lärstå i makt att kunna tillfredsställa OlaKarlssons krav på klarläggning.Anf. 154 () replik:Herr talman! Även kommer in pådetta att kärnkraftsavvecklingen inte skall ses som ettplötsligt påfund utan att det är något som har diskute-rats och debatterats i . Detkänns ju litet konstigt eller märkligt att behöva på-minna en KU-ledamot om att styr genom attbesluta om lagstiftning och inte bara genom allmännapolitiska uttalanden.Förslaget till avvecklingslag har mött mycket starkkritik från juristhåll och från annat håll. Varken KUeller NU har i sin hantering kunnat bemöta stora delarav denna kritik i sak. Inte någonstans finns det redovi-sat konsekvenserna gentemot EG-rätt. Den mycketkraftiga kritik som fördes fram i KU:s utfrågningväljer majoriteten att strunta i totalt.Jag vill fråga : Varför driver manigenom en sådan här kontroversiell lagstiftning sommöter så utomordentligt hård kritik? I stället kan manju inleda en avveckling, om det är vad man vill, ge-nom att börja med någon av staten helägd reaktor.Varför dra på sig den här kritiken? Varför genomföraen lagstiftning utan konsekvensanalyser och utanfullständig beredning när man kan uppnå samma syftegenom ett statligt ägardirektiv?Anf. 155 () replik:Herr talman! Utomordentligt stark kritik, sägerOla . Det är klart, för dem som är anhängareav kärnkraft möter det här stark kritik. Från OlaKarlsson är, det har vi förstått , kritiken omåttligtstark.Vi hade en utfrågning av tre jurister. Två av dessauttryckte sig konkret om grundlagsenligheten i denföreslagna lagen och besvarade frågan med att sägaatt lagförslaget var grundlagsenligt. Den tredje berör-de internationell rätt och var där, när det gällde , kanske mer svävande eller tveksam. Men dåhör det till saken att det var en jurist som har haftuppdrag från kärnkraftsindustrin. Om det nu har spe-lat någon roll för hans ställningstagande vet jag inte.Men det hör i alla fall till bilden.Visst, vi har olika politiska uppfattningar. Det ärklart att de som inte gillar kärnkraftens avveckling harrätt att vara starkt kritiska mot att kärnkraften börjaravvecklas. Men det är inte detsamma som att inte gedem rätten som vill stå vid det till folket avgivnalöftet 1980 om att kärnkraften skall avvecklas attpåbörja denna process.Det menar jag att man gör , och man gör detunder för rättssamhället helt betryggande former.Anf. 156 () replik:Herr talman! Det är ingen som förnekar KennethKvist och deltagarna från de andra partier som stårbakom energiöverenskommelsen möjligheten att drivaigenom en lagstiftning om avveckling av kärnkraften.Vad vi kräver här i kammaren, och har gjort i utskot-ten, är att lagstiftningen skall vara väl beredd. Vi skallkunna bemöta den kritik som kommer.Jag fick inget svar på min fråga till redovisa var i betänkandet kon-sekvenserna gentemot EG-rätten är berörda och ut-redda? Det finns inte. Man hänvisar möj-ligen till Lagrådet, som hänvisar till regeringen sominte kan hänvisa till någon eller något. Avslutningsviskan jag konstatera att den här debatten har visat attriksdagen inte kommer att kunna veta något om kost-naderna för avvecklingen. Vi kommer inte att vetanågot om de miljömässiga konsekvenserna. Vi kom-mer inte att veta något om de energipolitiska konsek-venserna. Vi kommer dessvärre icke att veta alla dejuridiska konsekvenserna av denna lag.Jag tycker att det är litet synd att den iriksdagen för värderade ordfö-rande skall behöva avslutas på ett såpass snöpligt sätt som denna debatt visar.Anf. 157 () replik:Herr talman! blir väl egentligen ald-rig till freds när han har naglat sig fast viden kritik av någonting.Vad KU har haft att ta ställning till är grundlags-enligheten, och den är klarlagd. när detgäller äganderätt är ganska oklar. Ländernas egnaregler i fråga om äganderätt och äganderättslagstift-ning skall gälla enligt EU. Därför torde detta egentli-gen inte heller strida mot EU-rätten.När det gäller torde det varaklarlagt att skydd för äganderättegentligen är svagare än det skydd som den svenskaregeringsformen åtminstone är tänkt att ge. Därmedtorde inte heller en lag som beaktar vad som står iRF 2:18 ha något som helst problem gentemot Euro-pakonventionen. Därmed kan t.o.m. -även om jag betvivlar att det är möjligt - vara heltlugn på den punkten, dvs. att detta är i enlighet medgällande rätt.Anf. 158 ():Herr talman! Som enda land i världen är Sverigepå väg att stänga väl fungerande och säkra kärnkraft-verk. Detta är befängt. För ett industrilän som Väst-manland, som jag kommer från, är det en tragedi.ABB, med svenskt huvudkontor i , är ettav världens främsta företag när det gäller kärnkrafts-kunnande. är utomlands välkänt för sin kärn-kraftsteknologi. Vetskapen om de svenska kärnkrafts-reaktorernas utomordentligt höga säkerhetsnivå göratt många länder anlitar svensk kompetens med ABBi spetsen för att förbättra reaktorsäkerheten i egnakärnkraftverk.Jag möter många västeråsare och andra, varav åt-skilliga socialdemokrater, som är bestörta över rege-ringens energipolitik. Samma reaktion möter jag närjag är på företagsbesök i andra delar av landet. Turer-na kring en eventuell avstängning av den säkra svens-ka kärnkraften möts också av förvåning utomlands.Frågan som ställs är om med berått mot tän-ker förstöra väl fungerande energiresurser med alla denegativa konsekvenser som det skulle medföra förjobb, välfärd och miljö. I vår omvärld framstår detsom obegripligt att man på fullt allvar tänker börjaavveckla en energikälla som står för halva landetselförsörjning.Det är inte bara obegripligt utan vanvettigt att So-cialdemokraterna följer taktpinne och för enenergipolitik som går ut på att försämra konkurrens-kraften för företagen och slå undan benen för landetsbasindustrier.En kärnkraftsavveckling kommer ofrånkomligenatt leda till dramatiskt ökade elkostnader. Det utgörett direkt hot mot den svenska skogs-, stål-, gruv- ochkemiindustrins överlevnadsmöjligheter.För ett år sedan var djupt oro-ad. I en skriver An-ders :"Panikavveckling skulle leda till kraf-tigt stigande elpriser. Det vore ett dödligt hot mot vårbasindustri och därmed också mot vår välfärd. Jagtror det är få som kan föreställa sig den mar-dröm som skulle bli verklighet om elpriserna för vårelintensiva industri skulle fördubblas. "Längre ned i samma artikel skriver :"Det finns de som förbehållslöst kräver att enreaktor ska vara avstängd före valet . Men förmig är inte datumexercisen det viktigaste.Det helt avgörande är att vi klarar att fullfölja heladen gigantiska utmaning som omställningen av ener-gisystemet innebär. Det kräver att omställningen re-dan i sin linda genomförs på ett omsorgsfullt sättgenom tillräcklig tillförsel och hushållning som er-sättning även till den första reaktorn som tas ur drift. "Där är vi inte . har , förmodligen som ett resultat av enöverenskommelse vid en beramad middag som GöranPersson och avåt, en middag som gårtill historien som dyraste måltid.Våra mest elberoende basindustrier är lokaliseradetill orter i Bergslagen och norra , där arbets-lösheten är hög. Bara i mitt län, Västman-land, riskerar kommuner som , , och att hamna i kris. Det ärkommuner som redan tidigare genomgått en smärtsamstrukturrationalisering.Surahammars bruk är ett exempel på ett företagsom är oerhört känsligt för prisökningar på el. är till ägt av ett brittiskt företag.Försämrade villkor för kan i värstafall innebära att man plockar hem produktionsenhetertill Storbritannien.Jag är orolig för att arbeten kommer att försvinnagenom en vettlös energipolitik.Om regeringen förstör en väl fungerande produk-tionsresurs som , kommer näringslivet atttappa förtroendet för som industriland. En avde värsta konsekvenserna riskerar att bli att svenskaoch utländska företag väljer bort vårt land vid kom-mande investeringsbeslut. Den elintensiva industrinhar redan minskat sina investeringar i med15 % 1996-1998.Kärnkraftsfrågan handlar inte enbart om den elin-tensiva industrins väl och ve. Kärnkraftsavvecklinginnebär en kapitalförstöring av gigantiska mått. Notankommer i stor utsträckning att drabba enskilda hus-håll, vilkas boendekostnader kommer att skjuta ihöjden när elpriset ökar.Vi borde inrikta alla krafter på att ge våra fö-retag möjligheter att behålla de jobb som finns ochhelst skapa nya. Om Socialdemokraterna driver ige-nom en lag för att stänga miljövänlig och säker svenskkärnkraft gör de det med full vetskap om konsekven-serna.Dränering av ekonomin, utslagning av jobb ochföretag, försämrad miljö och försämrad välfärd ärpriset. Notan för denna dumhet hamnar hos hushållenoch hos företagen, och vi blir alla fattigare.Efter alla protester från det samlade svenska nä-ringslivet, såväl från de fackliga organisationerna somfrån industriledarna, är det ofattbart att Socialdemo-kraterna står i begrepp att köra över folkopinionenoch fatta ett beslut som strider mot sunt förnuft.I detta anförande instämde ().Anf. 159 () replik:Herr talman! För att undvika missförstånd vill jagsäga att jag inte alls instämmer. Jag vill bara för tyd-lighetens skull ta upp en sak. Det sägs mycket somingår i en mytbildning.Karin Falkmer sade i, som jag tror, sin första me-ning: Som enda land i världen står i begreppatt stänga kärnkraftverk. Med det kan hon å ena sidanmena avstängning av några reaktorer. Jag vill därförfråga om om hon har hört talas om attKanada håller på att stänga reaktorer.Å andra sidan kan hon, herr talman, mena av-stängning av alla reaktorer. Jag vill då fråga KarinFalkmer om hon har hört talas om att harstängt av alla sina reaktorer.Anf. 160 () replik:Herr talman! Jag sade i min första mening attSverige blir det första land i världen som börjarstänga av väl fungerande kärnkraft. Att det stängskärnkraftverk som har tjänat ut är allom bekant, menLennart : och Moderata sam-lingspartiet kan aldrig enas i den här frågan.Jag kan gratulera till Centerparti-ets stora framgång. Ni har lyckats baxa det socialde-mokratiska partiet, som brukar stå för att åtminstoneförsöka ha basindustrins intressen i fokus, att gå in fören fullständigt oförnuftig energipolitik. Jag kan gratu-lera och till det, men för desvenska hushållen, för de svenska företagen, för densvenska ekonomin och för den svenska miljön ärCentern oerhört kostsam.Anf. 161 () replik:Herr talman! sade att somenda land i världen står i begrepp att stänga av fulltfungerande kärnkraftverk.