prot · GL0948 · 1997-12-16 00:00:00 — Dels hotar de naturligtvis denvilda laxen eftersom fisket sker på uppväxtområdenapå ett blandat bestånd, dels vet vi att vi har tumlaren iÖstersjön som är ekologiskt unik här och som fastnari drivgarnen.Vi hade på gång en bra skrivning i utskottet. Ty-värr försvagades den vid det senaste utskottssamman-trädet, men det känns ändå som att det börjar finnasen liten öppning i den här frågan. Är det något landsom skall driva det här i EU är det , eftersomdet är vi som har sett till att vi fått det olyckliga un-dantaget. Egentligen borde FN-resolutionen ocksågälla . Det skulle innebära att det blir väldigtsvårt att få lönsamhet på fisket ute i på detfria vattnet på blandade bestånd. Det skulle alltsåinnebära att fisket hamnade där det skall vara, nämli-gen ut efter kusten där det kan bedrivas utan att hotaden vilda laxen. Att vi behöver ett fiske på den odladelaxen är vi helt överens om. Den odlade laxen harmånga ekologiska fördelar framför den vilda, t.ex.kan man behandla dess yngel med tiamin, vilket göratt den inte samma utsträckning som den vilda falleroffer för miljösjukdomen M 74 som drabbar laxyngeloch som beror på någon miljöfaktor, vad vet man inteän.Vi kommer säkert att återkomma till diskussionenom den vilda laxen. Här kan man verkligen visa menar allvar med ekologisk hållbarhet. Här finnsdet möjlighet för att gå från ord tillhandling, och det är bråttom. Alla de rådgivandeorgan som finns både i och i EUhar entydigt sagt att man måste upphöra med fisket påblandade bestånd. Skam till sägandes är det väldigt fåländer som bedriver ett fiske på blandade bestånd påuppväxtområdena. Här har stor anledning atttänka om.När det gäller jordbruket hanteras även här en stormängd frågor i betänkandet. Jag kommer inte attkunna hinna gå in på allt, utan en del kommer jag attta upp i anförandet under nästa avsnitt som handlarom budgeten. En del skall jag försöka hinna med.Sverige ansöker nu om pengar till ett nytt REKO-stöd, resurshushållande konventionellt lantbruk. Detär ett mycket viktigt stöd. Vi hade gärna sett att dethade kommit direkt när vi kom med i EU. Det fannsett förslag i den SOU som föregick miljöstöden, ettförslag som var mycket bra och som hade gjort att vihade fått ett resurshushållande jordbruk. Vi hade käntatt vi hade tagit ett steg åt rätt håll. Tyvärr blev detinte så, utan förslaget avslogs. Det förslag som nuligger på bord anser vi däremot är dåligt.Vi kan inte på något sätt se att förslaget skulle leda tillett resurshushållande jordbruk, utan vi ser det snararesom ett allmänt stöd till alla jordbrukare som hargiftsprutor. Det är nämligen förutsättningen för skall kunna få det miljöstödet. Det kan bara gestill det konventionella giftjordbruket. En jordbrukaremed ekologiskt jordbruk kan aldrig söka det stödet.Det är alltså ett mycket märkligt stöd. Det innebär skall veta hur man hanterar sin sprututrustning.Svenska lantbrukare slår sig ofta för bröstet och sä-ger: Vi är på väg mot ett hållbart lantbruk. Då kännsdet mycket märkligt att man helt plötsligt skall habetalt för att veta hur man hanterar giftsprutan. Mantycker att sådant borde varje lantbrukare i Sverigekunna . Man skall gå kurser för att lära sig dethär. Man skall ha samtliga bekämpningsmedel inlåstai ett säkert utrymme. Man skall se till att icke längregodkända bekämpningsmedel destrueras. Man skallha kunskap för att få använda bekämpningsmedelklass 2 L.Det här känns som krav på någonting som jagfaktiskt trodde att varje lantbrukare i kunde.Om jag var lantbrukare och läste det här skulle jagtycka att det går min ära för när. Vad är detta? Intekan väl tro att vi inte kan det här? Uppen-barligen är det här någonting som ochSocialdemokraterna har förhandlat fram, och jagförmodar att LRF också varit med på ett hörn ochtittat på det, eftersom man t.o.m. i annonser skrytermed att man har direktkontakt med regeringen.Vi kan inte stödja det här förslaget. Det är alltså295 miljoner som skall gå till det. Vi kommer att ivårt budgetförslag ta bort de pengarna. Vi yrkar av-slag på det stödet eftersom vi inte på något sätt kan seatt det är resurshushållande. Dessutom kan man kon-statera att det finns även andra pengar i budgeten, 2miljoner, för att funktionstesta giftsprutor. Samtidigtvet vi alla att giftjordbruket inte kan få fortgå. Det ären återvändsgränd. Till skillnad från ärjag övertygad om att det finns en framtid efter dettaoch att det finns en utveckling av ny teknik även inomjordbrukssektorn.Naturligtvis är det inte så att vi har nått ett slagsoptimalt tillstånd just nu och att det inte kommer attske förändringar . Naturligtvis kommeräven det som anses som självklart att kritiserashårt - framför allt eftersom mycket av detsom människan gör orsakar så mycket mil-jöproblem som kommande generationer får ta handom. Vi anser alltså att det här REKO-stödet inte skalltas fram. Vi yrkar avslag i den frågan.Vi har också en motion som handlar om lantraser.Vi menar att det är viktigt att behålla den biologiskamångfalden i jordbruket. Här är det viktigt att bevarade gamla lantraserna. får man stöd för idisslare- inget annat. får hästar, höns, ankor, gäss,kaniner osv. Det gäller också t.ex. grisar.Nu föreslår man att finullsfåret och Linderödssvinetskall få stöd.Men det märkliga är att i det som sändes till Brys-sel, yrkade man också att hästarna skulle få detta;ardennerhäst, nordsvensk brukshäst och russ. Fördetta finns det pengar anslagna. Totalt handlar det om7 , dvs. en ökning med 3 miljoner.När proppen kommer har hästarna försvunnit.Menar man allvar med att man skall bevara lantra-serna, så menar vi att alla skall djur bevaras. Då ärnaturligtvis de gener som finns hos hönan lika viktigasom de gener som finns hos korna. Då måste samtligade hotade gamla lantraser vi har ges stöd. Det kanantingen ges per djurenhet eller till genbanksbesätt-ning. Men att stöd skall utgå till samtliga tycker vi ären självklarhet om man verkligen menar allvar medatt det här är viktigt att bevara.Hästarna har alltså diskuterats mycket, och det ärbeklämmande att de har försvunnit . Jag vet interiktigt hur man har tänkt sig att använda de pengarsom man har ansökt om.Vi kan också se att det behövs stöd till föreningar-na. De gör ett mycket bra jobb . Det utgår en delstöd, men inte till själva bevarandearbetet. Det ärförvånande att vi i inte har fått stöd för dehär motionerna eftersom det finns andra partier somtidigare har sagt sig vara intresserade av detta. Mendet här kanske också är en uppgörelse som jag interiktigt vet hur den ser ut i slutändan. finns det enreservation att stödja för dem som anser att hästarnaskall ha stöd.Det finns all anledning att oroa sig för framtiden.Vi kan se att EU håller på att se över de bekämp-ningsmedel som finns. Det finns en stor risk att för-bjudna bekämpningsmedel kommer att bli tillåtnaigen. Bland de tre som just nu testas märks särskildtvå, med beteckningarna aldicarb och paraquat. Detena har varit förbjudet , det andra sedan1983. Båda föreslås bli godkända. Det innebär att vikan få tillbaka många av de bekämpningsmedel somvi har haft och som vi börjar finna i vårtdricksvatten. Det är naturligtvis fullständigt oaccepta-belt.Vi anser att från sida att det härskulle innebära att vi börjar ta de steg tillbaka när detgäller miljön som vi inte vill se. Vi menar att Sverigeskall vara konsekvent här. Vi skall säga: Finns detnågon miljögaranti värd namnet så skall vi kunnafortsätta att förbjuda de här medlen.Aldicarb var ett medel som förbjöds på grund avhög akut giftighet. Det var ett jorddesinfektionsmedel.Paraquat var ett ogräsmedel som var så giftigt att manansåg att ingen människa skulle hantera det. Ändåföreslås de bli godkända.I det här betänkandet talas det mycket om ekolo-gisk hållbarhet. Vi menar att det jordbruk vi har i daginte är ett optimalt jordbruk. I begreppet ekologiskhållbarhet måste det också finnas en möjlighet för ettframtida jordbruk. Därför har vi föreslagit att manfaktiskt skall titta på en avvecklingsplan för det kon-ventionella lantbruket, dvs. Och vigör det inte utifrån annat än kunskap.Tittar vi på vad som händer i det svenska lantbru-ket , ser vi att de bekämpningsmedel som an-vänds, framför allt insektsbekämpningsmedel ochogräsbekämpningsmedel, totalt slår sönder den bio-logiska mångfald vi har haft i det öppna jordbruk-slandskapet. Den tysta vår som skrevom - det handlade om DDT-preparaten -är här . Den nedgång som vi har när det gällerde arter som finns i jordbrukslandskapet är mycketstörre än den som beskrev.Det är svårt att titta på alla insekter och göra såda-na studier, men det är lätt att titta på dem som lever påinsekter, alltså fåglar. Där kan vi se att tofsvipa hargått ned . Sånglärka har gått ned med 27 %.Ladusvala har minskat . Stare har minskatmed 46 %.I har man gjort en studie som verkligentittar specifikt på jordbrukslandskapet. I den kan vi seatt siffrorna är lika höga. Där vet man också när dethär börjar. Det börjar när vi får de här nya bekämp-ningsmedlen, de som brukar kallas för lågdospreparatmen som borde kallas för höggiftspreparat. De slårfaktiskt ut de ogräs och insekter som de här fåglarnalever på. Jag menar att man inte kan prata om ettlångsiktigt hållbart lantbruk om vi håller på att skapaen odlingsöken. Det är inte långsiktigt hållbart, för iden långsiktiga hållbarheten måste också ingå att denbiologiska mångfalden inte slås ut.Jag kommer som att be att fånågra minuter av mitt nästa anförande till det häranförandet. Vi hanterar frågorna på de sättet.Vi menar alltså att det som måste göras är att läg-ga om det konventionella lantbruket till ett ekologisklantbruk. Är det då möjligt? Ja, det är de faktiskt. Vikan se att det i den miljöbalk som kommer att kommastår att man skall använda bästa möjliga teknik. Ochdet finns en ekologisk teknik framtagen. Här har detskett en stor utveckling . De försök somhar gjorts på flera lantbruksskolor, bl.a. utan-för , visar att det inte bara går att återskapa denbiologiska mångfald som vi har förlorat. Det är fak-tiskt också lönsammare att odla ekologiskt än attodla konventionellt.Tekniken är framtagen. Det handlar inte alls omatt gå tillbaka till det jordbruk som vi hade i början av1900-talet eller slutet av . Här har man lärtsig mer. Det är det som är det intressanta med teknikoch utveckling; man kan lära sig nya saker. Uppen-barligen existerar inte sådana möjligheter i modera-ternas värld, men i verkligheten är det så.På mjölkar de kor som är ekologiskt håll-na mer än de kor som får produkter från giftjordbru-ket. Den minskning i spannmålsskördar som manhade räknat med skulle bli blev i stället 7 %.Men eftersom man inte har utgifter för bekämpnings-medel och handelsgödsel, och eftersom man harekostödet och får ett mervärde för produkten, är detmer lönsamt att odla ekologiskt.Det är intressant att se på många av dem som i daggår över till ekologisk odling. De gör det naturligtvisav ett intresse. De känner att det är fel att hanteragifter på det sätt som man har gjort under många år.Det är fel att producera mat som innehåller småmängder av bekämpningsmedel. Men när man ocksåupptäcker att det finns en stor efterfrågan, större änvad marknaden kan mätta , går man över tilldetta. Då kan man se att man både får glädjen attslippa hantera gifterna, och ett mer lönsamt jordbruk.När nu de här möjligheterna existerar, är det jukonstigt om vi i inte skall välja den bästamöjliga tekniken. Den är möjlig. Den är ekonomisktlönsammast. Den gör att vi slipper slå ut den biolo-giska mångfalden och få restsubstanser i jordbruket.Vi menar alltså allvar med det här. Vi menar att deprocenttal som man laborerar med här, och som inne-bär att vi skall gå litet långsamt fram, egentligen är försmå. Det finns möjligheter . Låt oss utnyttja dem.Vi har också i en motion talat om att vi anser attgentekniken inte hör hemma i det här lantbruket.Gentekniken som den utvecklas nu är anpassad tillkemikaliejordbruket. Man ser till att grödor är resis-tenta mot Roundup, ett bekämpningsmedel som fak-tiskt börjar ifrågasättas mycket, framför allt i Dan-mark. Där kan man se att man hittar mycket restsub-stanser i vatten. Det bryts inte alls ned på det sätt somsägs. Det lagras betydlig längre i jorden. Framför alltslår det ut den biologiska mångfald vi just talade om.Jag skulle önska att vi var fler som verkligen togde här varningssignalerna på allvar. Hade vi haft enminister här hade jag velat ställa två frågor till denministern. Jag får väl göra det till . Hur tänker regeringen hantera det faktum att detjordbruk vi har gör att den biologiska mångfal-den så drastiskt minskar? Hur ser den strategi ut somskall göra att vi kan stoppa den här utvecklingen? Denandra frågan är: Hur tänker sig regeringen att drivafiskefrågorna ? Kommer man att börjadriva att vi bara skall fiska med 2 ½ kilometer driv-garn i ?Det är några av de frågor som jag skulle vilja hasvar på. Mycket av det som vi har diskuterat härkommer också upp i nästa debatt. För tids vinnandekommer jag att yrka bifall till reservationerna 19, 24,26 och 33. Men vi står naturligtvis bakom samtliga dereservationer som har skrivit under. Detär inte heller säkert att jag kommer att begära voteringi fråga om samtliga de här reservationerna.Anf. 14 () replik:Fru talman! säger att hon villskära ned och förändra de här miljöstöden. Hon villinte satsa på fortbildning för den svenske bonden. Detär vad hon står här och säger.Vi vet ju att det sker och snabb och ständig ut-veckling i rätt riktning, . Men ni villinte satsa på den utvecklingen. Jag konstaterar detta.I reservationen angående avveckling av det kon-ventionella jordbruket och djurhållningen i Sverigeanförs att den konventionella odlingen och djurhåll-ningen drar med sig stora folkhälsoproblem och sam-hällsekonomiska kostnader. Jag skulle vilja ha merfakta och bevis från . Detta är ettpåhopp på och på alla de krafter iSverige som arbetar med livsmedel. Det är ett an-grepp som inte får stå oemotsagt.Menar att den här avvecklingsplanenför det konventionella jordbruket skulle lösa proble-men i ? Jag tror att det blir väldigt stora pro-blem. borde fråga de vanliga lant-brukarna. Då får hon säkert ett svar.Det är inte så att det skulle vara lönsammare medett ekologiskt jordbruk. Det kan vara det i vissa fall.Det beror på produktionsinriktningen. Det finns godamöjligheter om man bedriver mjölkproduktion exem-pelvis. Men det är den enskilde bonden som får avgö-ra detta själv.Vi moderater är öppna för utveckling, forskningoch för att satsa så att vi går i en mil-jövänlig riktning, men vi vill vara realistiska.Anf. 15 () re-plik:Fru talman! Det är självklart att kemikaliejordbru-ket och den kemikaliehantering vi har i övrigt i sam-hället skapar hälsoproblem. Enligt FN är cancer denandra vanligaste dödsorsaken i världen . Detanses bero på kemikaliejordbruket.Man börjar också alltmer ifrågasätta de gränsvär-den som finns för maten. Vad tål egentligen småbarn? Kadmium finns i dessa medel. börjar manstarkt ifrågasätta om de gränsvärden som finns verkli-gen är riktiga. börjar man tro att dessa gränsvär-den borde vara betydligt lägre för barn. Visst är det såatt det finns hälsoproblem på grund av det kemiskajordbruket. Allergierna ökar ju också dramatiskt ivästvärlden där vi har det här jordbruket. Vi har enmängd miljöproblem som naturligtvis kostar i slutän-dan. Det är ingenting man kan förneka, . Det är bara så.Det är intressant att höra att är intres-serade av forskning. Det finns alltfler forskningsresul-tat som just pekar på att det är mer lönsamt att odlaekologiskt. Vi har tekniken . Det är inte baradjurbönder som lägger om. Det har snarare varittvärtom. Det har faktiskt varit rena växtodlare somhar börjat att lägga om. Det är därför vi har ganskamycket åker omlagd. Men vi har haft förvånansvärtlitet djurhållning omlagd. Det är lättare att lägga omåkermark. Där vet man precis hur man skall göra.Man får inte speciellt stora problem. En stor bondesom nu har lagt om säger att den tid han tidigare till-bringade på traktor för att sprida gifter kan han likagärna använda till att gå ut och rycka upp tistlarna förhand. Vi har tekniken och vi har kunskapen. Då är detnaturligtvis intressant att ta vara på den.I nästa debatt kan jag ta upp vad vi vill satsa på istället för REKO-stödet. Men det handlar bl.a. om ettrennäringsstöd och ett stöd till ekologisk äggproduk-tion. Det börjar fattas pengar för många av de miljö-stöd som finns . Vi tycker att man bör förstärkadem i stället för att införa ett REKO-stöd som vi anserär ett allmänt stöd till alla konventionella odlare.Anf. 16 () replik:Fru talman! säger att det är väl-digt allvarligt med det s.k. giftjordbruket. Det är ettoförskämt påstående att kalla det konventionella jord-bruket för ett giftjordbruk. Vi har ju en utvecklingsom går stadigt mot mindre användning av gifter. Vihar en utveckling som innebär att man ökar använd-ningen av biologiska bekämpningsmedel. Vi vet attekologisk odling också kan medföra problem. Detfinns även urlakningsproblem med det ekologiskajordbruket. Vi vet också att det ekologiska jordbruketkan drabbas av stora förluster vid sjukdomsangreppoch liknande. Det är faktiskt i många fall en uppoff-ring för de lantbrukare som satsar på denna typ avjordbruk.Men trots det är vi moderater positiva till att denenskilde bonden själv skall få välja. Vi är för mång-fald. Om det är så som säger, att detekologiska jordbruket är både lönsammare och bättrepå alla sätt, kommer givetvis denna odlingsform attöka kraftigt . Det har vi ingenting emot.Men det måste ske i den takt som det är möjligt attklara konkurrensen, försörjningstryggheten osv.Det är uppenbarligen så att forskning och utveck-ling har lett till framsteg för det svenska lantbruket.Det gäller både på den konventionella sidan och påden ekologiska sidan. Vi moderater är beredda attsatsa på båda. Men vi är som sagt realistiska, och jagtycker att är motsatsen.Anf. 17 () re-plik:Fru talman! Det här handlar naturligtvis om vilkenacceptans man har för gifter. Jag är yngre än IngvarEriksson och har vuxit i en annan tid där gifter kallasgifter. Har man själv hanterat gifterna vill man kanskeinte se allvaret med dem. Men sedan vi i allt störreutsträckning har börjat använda gifter, framför allt des.k. lågdospreparaten som jag vill kalla höggiftsprepa-raten, har vi fått den effekten att insekter, ogräs, dvs.mångfalden i , och fåglar faktiskt håller på attförsvinna. Då borde vi ju fundera litet grand. Om degifter som vi sprider är så giftiga att hela den biolo-giska mångfalden slås ut i odlingslandskapet, skall detdå inte leda till någon eftertanke? Skall vi inte dåbörja fundera på hur det kan komma sig att om manodlar ekologiskt börjar man få tillbaks detta?Gifter är gifter. Det är bara så.Nu har vi en möjlighet att lägga om lantbruket ochbehålla den biologiska mångfald som vi anser att vivill ha. Vi har en möjlighet att ha öppna landskap sominte blir odlingsöknar. Att då inte ta den möjlighetenär mycket märkligt. Naturligtvis anser vi i Miljöpar-tiet att vi skall använda ekonomiska styrmedel. Viskall påverka så att lantbruket lägger om till ekologiskodling. Det är kanske det som skiljer moderater ochmiljöpartister. Vi anser att det är bra att bönder självafår bestämma, men vi anser också att det finns någon-ting som heter politik där vi skall påverka utveckling-en. Vi anser nämligen att politik är att driva utveck-lingen framåt. Här finns det goda möjligheter att ge-nom ekonomiska styrmedel och på andra sätt, t.ex.genom bidrag till ekologiskt lantbruk, se till att vi fåren omläggning så att vi slipper gifterna i framtiden.Då kan vi återfå den biologiska mångfalden och få ettjordbruk som är ekologiskt långsiktigt hållbart. Detnaturliga steget och LRF har varit överens om attdagens konventionella jordbruk inte är ekologisktlångsiktigt hållbart. Varför skall vi då ha kvar det?Anf. 18 () re-plik:Fru talman! Jag reagerar mot att här i debatten försöka ta heder och ära av hårtjobbande svenska jordbrukare. Hon talar om att debär sig väldigt galet åt. Det är ju inte så. Vi har ettjordbruk i som baserar sig på en rimlig eko-logisk grund. Vi använder betydligt mindre gifter ochgödningsmedel än vad man gör i jordbruk på andrahåll. Det är i och för sig inte automatiskt ett försvaroch klartecken på att det är okej. Men inriktningen äratt klara både den biologiska mångfalden och miljön.Sedan säger att det är lönsamtmed ekologiskt jordbruk. Jag tror faktiskt att det ärdet. Det är det bl.a. tack vare att vi har lagt in ettordentligt stöd till ekologiskt jordbruk i det miljöstödvi har till jordbruket. Det har vi gjort därför att vitycker att det är viktigt. Vi har en målsättning som vivill försöka att nå. har vi i tyckt attdet är rimligt att man utvecklar det här och höjermålsättningen. Men efter allt prat orkar Miljöpartietinte ens stödja det.Jag håller med om att dessa häst-raser borde ha funnits med också i det slutliga försla-get. Men det var ju inte möjligt att få någon majoritetför det i utskottet. Det är bara att konstatera att det varså. Men vi lyckade ändå med att få en skrivning i detbetänkande som vi nu behandlar där det står att ilikhet med vad som anförts i motionerna anser utskot-tet det angeläget att regeringen beaktar situationen förde svenska hästraserna, särskilt ardenner, nordsvenskhäst och gotlandsruss. Utskottet förutsätter att rege-ringen inför verkar för en utvidgningav miljöprogrammet så att även de utrotningshotadehästarna omfattas.Vi kom faktiskt ganska långt, men vi kom inte än-da fram.Anf. 19 () re-plik:Fru talman! Jag är förvånad över att Centerpartiettillsammans med regeringen kan ta fram ett sådantförslag som förslaget om det resurshushållande kon-ventionella lantbruket, där man skall få betalt för attha en växtnäringsbalans och odlingsplan. Man skall fåbetalt för att gå en tvåveckorskurs, för att sprutut-rustningen testas minst , för att vid be-kämpning använda en dosnyckel osv. Det är för migobegripligt att odlaren själv inte skall stå för det här.Vi brukar tala om principen PPP, dvs. Jag undrar vad som blir kvar i det konven-tionella lantbruket som lantbrukaren själv skall ståför. Skall han ha bidrag för absolut allt? Kan mankomma längre? Skall han ha bidrag till stövlarnaockså? Det blir ingenting kvar.Vi menar att det finns delar som en verksamhetmåste betala. I många andra sammanhang brukar manhävda att jordbruket är som vilken verksamhet somhelst, men jag börjar betvivla det.Det är också märkligt att man med det nya REKO-stödet skall få på arealer upp till ,mellan 50 och och därutöver intet.Det är oerhört underliga regler. Det här innebär attden som har en areal som är större får mer, medan densom har en liten areal får mindre. kan degöra precis samma sak. Det kostar lika mycket attgöra den biologiska bädden som man skall ha när manfyller sprutan eller den fasta plattan. Det är ett mycketkonstigt stöd. Jag är förvånad över att ärmed på det.När det gäller stöd till lantraserna är det konstigtatt regeringen går ned till med ett förslag omhästraserna som man sedan avviker från i propositio-nen. är t.ex. en svensk hästras som har funnitshär mycket . Det är en hästras som det finns allanledning för oss att bevara. Vi tycker att det ärmärkligt att vi inte kan få det stödet till den hästrasen.På samma sätt är det med den nordsvenska hästen,som också är en hästras som har funnits mycket längei och som borde ha stöd. Har miss-lyckats i förhandlingarna med Socialdemokraterna,eller vad har hänt?Anf. 20 () re-plik:Fru talman! påstår att bondenskulle få betalt för olika saker, men det är inte så.Gudrun vänder på saker och ting. Det somhon räknar upp är sådant som det förutsätts att manskall ha gjort för att över huvud taget få stödet. Det äralltså ett krav för att man skall få detta miljöstöd. Detär en helt annan sak än att man får betalt för de olikasakerna. Det skulle ju vara helt tokigt om man fickdetta miljöstöd utan att ta dessa hänsyn.