prot · GK09109 · 1997-05-28 00:00:00 — Behöver ni åka in tillmacken lika ofta för att tvätta framrutan för att den ärså kladdig, eller är det mera sällan?I är det så att det finns färreinsekter. Jag har pratat med många busschaufföreroch andra som kör bil mycket. De säger att det ärprecis så. Det är mycket mindre insekter i rörelse. Debehöver mycket mer sällan åka in och tvätta bilrutor-na. Detta påverkar naturligtvis all biologisk mångfald.Finns det färre insekter, finns det mindre mat förfåglarna. Vi har alltså en minskning av antalet indivi-der.Det finns en del arter som har försvunnit tidigt,t.ex. blåkråkan som försvann . Densista häckade 1967 på . De var mycket beroendeav vissa biotoper med död gammal ved och storaskalbaggar. När dessa biotoper försvann, så försvannblåkråkan också. Det finns andra som har försvunnitmer nära i tiden, t.ex. mellanspetten. Det sista parethäckade 1982. De var också ganska beroende av enspeciell biotop, nämligen stora ekskogar med insekter.De arter som blir kvar kan vi kalla generalister. Dekan äta litet av varje; de är inte så noga utan har ettbredare register. Men vi förlorar specialisterna, desom är väldigt noga med biotopen.Vi kan se att i jordbruket går förändringen ganskasnabbt. Det handlar alltså om årtionden. Om manjämför med hur det var finner man attvar tredje sädesärla, varannan ladusvala och varannantofsvipa har försvunnit. Även enkelbeckasin, gök,buskskvätta, stenskvätta, göktyta osv. minskar i antaloch försvinner. Men det här är lyckligtvis inte irre-versibla skador. Vi kan få tillbaka dessa arter om vibeter oss rätt. En sak som många ekologiska lantbru-kare berättar om med förtjusning är att de ser att de får tillbaka mer blommor, insekter,fjärilar och fåglar. Det finns alltså möjligheter för ossatt återskapa de biologiska förutsättningar som behövsför att många arter skall kunna finnas kvar. Vi kan göra rätt; vi kan återskapa denbiologiska mångfalden. Det kan bli fler av allting, omvi vill.Det finns också andra positiva tecken. Utternbörjar komma tillbaka, därför att vi är noga med vadsom kommer ut i vattendragen. Havsörnen börjarkomma tillbaka, därför att PCB-halterna sjunker.Många frivilliginsatser har varit värdefulla i det fallet.Man har sett till att utfodra havsörnar under vinternmed giftfri föda. Men å andra sidan finns det teckenpå att det går åt andra hållet. Vildlaxen är myckethotad, därför att sjukdomen M 74 har slagit till i Ös-tersjön.För att vi skall få behålla den biologiska mångfal-den måste vi tänka om. Vi måste ha en ny sorts om-tanke i allt som vi gör. Vi måste fundera litet över hurvi människor, en av alla arter på jorden, skall bete ossför att det också skall finnas livsutrymme för de and-ra. Dessa tankar måste finnas med i allabeslut som vi fattar.Miljöpartiet har väckt en stor motion under denallmänna motionstiden om biologisk mångfald. Vi harockså kompletterat den med en motion under behand-lingen av den här propositionen. Jag tänker nämnanågonting om det som står i den motion som vi harväckt . Vi menar att det är viktigt att får enförordning som hör till den CITES-lagstiftning som vinu får. Jag har haft en interpellationsdebatt med mil-jöministern om det och är glad över att ha fått beske-det att den kommer . Om den kommer att se utsom det förslag som jag vet att hartagit fram kommer att få en bra lagstiftning pådet här området. Som det ser ut har Sverigetyvärr blivit ett transitland när det gäller många hota-de arter. börjar faktiskt få ett rejält dåligtrykte på det här området. Det är mycket beklagligt.Ett skäl kan vara att vi har ganska låga straff för dethär. tog upp det, och det återfinns i enav de reservationer som vi har fogat till det här betän-kandet. Man behöver bara jämföra mellan Sverigeoch . Då kan vi se att maxstraffet i . I är det . Även har enstarkare lagstiftning på det här området. När ländersom ligger så nära varandra har så olika straff blirhandeln mest omfattande i det land där man riskerarminst. Och har faktiskt blivit ett transitland.Vi kan se att det här säljs en mängd arter, framför alltkräldjur som finns i CITES-förordningens listor överarter som man inte får handla med. Jag hoppas att denförordning som kommer kan råda bot pådet här.I vår motion tar vi också upp en del biotoper somkräver extra skydd. Vi anser att det behövs ett mora-torium för avverkning av urskog. Här finns t.ex. 20 %av alla mossor och av alla lavar. Många av demfinns på hotlistorna. Om vi skall kunna rädda den härbiologiska mångfalden måste vi nu se till att spara debiotoper som finns kvar. Om vi fortsätter att avverkaurskog gör vi en tabbe som är väldigt svår att repare-ra. Då finns det inget livsutrymme kvar för dessaarter, och då försvinner de naturligtvis. Vi anser attmyrskyddsplanen bör aktualiseras på ett helt annatsätt. Det går inte att inom befintliga ramar, som dess-utom skärs ned, klara av det skydd av myrar sombehövs. På vissa punkter är vi mycket förvånade överregeringens åtgärder.Jag sade att uttern har kommit tillbaka. Det är allt-så viktigt att bevara många av de små vattendrag somfinns. Och i aktionsplan slår manfast att vattenkraftsutbyggnaden har påverkat en stordel av vattendrag, vilket har fått starkt nega-tiva konsekvenser för biodiversiteten. Man skriver:"De outbyggda vattendragens betydelse för biologiskmångfald är sådan att bevarandeintressena i fortsätt-ningen måste sättas före exploatering av vattendragen.Kvarvarande opåverkade forsar och strömsträckorskall inte exploateras. "Sedan kommer då propositionen En uthålligenergiförsörjning, där det föreslås investeringsbidragför att man skall kunna bygga ut dessa forsar. Dåundrar man ju vad regeringen håller på med. Är denbiologiska mångfalden viktig, som man säger? Ellerfår andra intressen alltid väga över? I det här fallet ärdet alltså precis de vattendrag som har en biologiskmångfald - och som i många fall har fått träda tillbaka- som ytterligare skall förstöras.Jag skulle vilja fråga Socialdemokraternas repre-sentant i debatten vad regeringen egentligen menar.Är man intresserad av att skydda biotoperna, eller ärman det inte? Ser man inte vilka konsekvenser det kanbli av att man nu faktiskt inför ett 15-procentigt inves-teringsstöd till den här utbyggnaden? Det är ett stödpå 150 miljoner som skall användas . Serman inte att det är ett hot mot den biologiska mång-falden, eller bryr man sig inte?Vi kan också se att det finns ett hot mot många avde arter som lever i lövskog. Vi från Miljöpartiethälsar den kommande energiomställningen med storglädje, men vi måste se till att vi inte skapar andraproblem. Det finns många lövskogar, framför allt isödra och , där man nu avverkar i enganska snabb takt. Risken är att många arter som finnsdär inte kommer att klara sig. WWF håller på attutarbeta en rapport om det här, där man kan se attartuttunningen går snabbt. Det handlar många gångerom ganska vanliga arter. Lövsångare, talgoxe, göktytaosv. har fått stryka på foten, därför att man avverkarlövskogar som inte har haft något värde ochdär de har haft möjlighet att finnas kvar.Det här betänkandet ansluter ganska mycket tilldet betänkande som vi skall diskutera ,nämligen det som handlar om jakt. Jag vill säga nå-gonting kort om jakten.Men först vill jag tala om att jag inte vet hurmycket taletid jag har kvar. Om jag drar över litetgrand hoppas jag att fru talman ursäktar.Vi anser att det är mycket bra att man i jaktla-gens 5 § ändrar så att det står att skyddsjakt enbartskall förekomma om det inte finns någon annan möj-lighet. I propositionen står det att skadeförebyggandeåtgärder som kan leda till störning eller resultera iavlivning endast får vidtas om det inte finns någonannan tillfredsställande lösning. Förutsättningen föratt det här skall bli verklighet är att man också ändrari jaktförordningen. Där har vi helt andra skriv-ningar. Där står det att man i förebyggande syfte skallkunna jaga om det kan tillfredsställa viltvården ochom det finns ett hot osv. Det är alltså en helt annanskrivning än den som skall finnas i § 5 i jaktlagen.Jag förutsätter att regeringen kommer att återkommamed en jaktförordning som mer harmoniserar med art-, habitat- och fågeldirektivet och också med den nyaskrivningen i jaktlagen.Jag skall ha en debatt med miljöministern om dethär . Därför tänker jag inte närmare gå in pådessa frågor. En del kommer också att återkomma ieftermiddagens debatt.Från sida har vi också reservationersom handlar om olja. är det aktuellt; ett stortoljebälte ligger utanför . Det är alltså ett starkthot mot mycket av den biologiska mångfalden. Mångaav de fåglar som häckar utefter kommer attgå en kvalfull död till mötes. Under de senaste årenhar tiotusentals fåglar skjutits och avlivats. Ochmångdubbelt flera har dött ute till havs. Det är alltsådags att vi börjar skärpa oljelagstiftningen. Dettakommer att utveckla ytterligare.Miljöpartiet har lagt fram ett förslag om hur det skullekunna gå till.Vi har också en reservation där vi menar att det ärbra att nu får utökade befogenheter.Men det är mycket märkligt att inte Tullen samtidigtkan få det. Om vi menar allvar med att vi verkligenskall komma till rätta med CITES-brotten måste vinaturligtvis ge de myndigheter som finns befogenhe-ter. Annars har vi inte verktygen. Från Miljöpartietssida anser vi alltså att det är självklart att även Tullenskall få befogenheter. I den interpellationsdebatt somjag hade med miljöministern sade hon också att man,om det visar sig att det här inte räcker, är intresseradav att komma tillbaka och titta på om även tullen skallfå befogenheter. Därför kanske det finns en öppningäven i det här fallet.Det har talats mycket om våtmarker . Låt migdå bara säga att våtmarker och våtmarker inte alltid ärsamma sak. man genom och tittar på desjöar som ligger i skog finner man att många av demhar en ganska liten biologisk mångfald. Många avdem är artfattiga dysjöar som ligger i gran- eller tall-skogen, medan andra sjöar, de som ligger på slätten,har en helt annan biologisk mångfald - de eutrofasjöarna, där det finns betydligt fler arter. Det räckeralltså inte med en vattenspegel för att man garanteratskall veta att det finns en stor artrikedom, utan detgäller också att de ligger på slätten. Och tyvärr är detju där, där de har konkurrens av andra intressen, dvs.jordbruksintressen, som man har dikat ut.Jordbruket är alltså en stor bov i dramat. Det ärdags att vi börjar fundera på hur vi skall agera inomjordbrukssektorn för att få tillbaka en biologisk mång-fald. Det jordbruk vi har hämmar och hotar denbiologiska mångfalden. Även här vet jag att det kom-mer att komma rapporter från naturskyddsföreningarom hur vi bör bete oss.Detsamma gäller för skogsbruket. Det går att be-driva ett skogsbruk som gynnar arter. är detmer okunskap än ovilja som gör att vi inte gör det . Här kommer det också att komma avhandlingarsom visar att det mycket väl skulle gå att bedriva ettskogsbruk som är ekonomiskt lönsamt men också taren helt annan hänsyn än vad man gör i dag.Vi i anser att det här är oerhört vä-sentliga frågor. Vi tycker att det är bra att regeringenbörjar agera - men det måste till pengar. Förutsätt-ningen för att vi skall kunna få ett skydd av mångabiotoper som är hotade är att man inser att detmåste till pengar.Jag hoppas att diskussionen om biologisk mång-fald inte bara kommer att vara diffus utan att vi inseratt det handlar om arter - talgoxar, lövsångare, bofin-kar och vad ni vill. Det är fjärilar, det är växter ochdet är ogräs. Det är dem vi skall skydda. Det blir lättså att vi diskuterar begreppet biologisk mångfald utanatt riktigt komma ned till det vi diskuterar.Vi har också i ett särskilt yttrande tagit upp demarina reservaten. Det vi ser, det ser vi, och det viinte ser är det svårt att få grepp om. Det är alltså vik-tigt att vi börjar skydda även reservat. Härkommer det också att krävas betydligt mer invente-ringar och också investeringar.Fru talman! Jag yrkar alltså bifall till de reserva-tioner jag har nämnt men stöder även de andra. Iövrigt yrkar jag bifall till förslaget.Anf. 9 ()replik:Fru talman! Jag måste vända mig litet grand motGudrun sätt att se på jordbruket. Hon sägeratt det mer och mer utarmar den biologiska mångfal-den. Jag skulle vilja säga att vi nog har passerat dentid då vi såg den utvecklingen. Vi är nu på väg mot enutveckling då jordbruket tar ett mycket stort miljö-ansvar. Jag vill bara peka på den kampanj som allaSveriges bönder är aktivt deltagande i, nämligenkampanjen mot världens renaste jordbruk.Jag vill också säga att väldigt många jordbrukare iSydsverige, i odlingslandskapet, är mycket intressera-de av att anlägga våtmarker, delvis för att utveckladen biologiska mångfalden men också från näringsre-duktionssynpunkt. Samhället - regeringen - ställerdock inte upp med tillräckligt mycket miljöstödsme-del för detta. Där skulle jag vilja se en omsvängning,och där tror jag att vi kanske t.o.m. är överens.Sedan vill jag också ställa en fråga till GudrunLindvall apropå det här med ladusvalor. Deras tillba-kagång beror ju mycket på att vi har andra typer avbyggnader . Det är just det jag menaroch som jag berört tidigare: Det växlar. Vi kan inte fåtillbaka ladusvalorna med den typ av djurhållning vihar . Kornsparven - hur skall vi få tillbaka den,? Det är väldigt lätt att säga att viskulle vilja ha detta, men hur skall vi få tillbakakornsparven? Det hade varit intressant att veta.Sedan vill jag också vända mig emot påståendetatt vi skulle avverka lövskogar i allt snabbare takt. Jagvill peka på att det planteras mer löv än det hargjort tidigare, just på grund av att det har givits möj-lighet med anläggningsstöd osv. Dessutomfinns det i ett förbud mot att plantera gran.Lövskogarnas andel växer, skulle jag vilja påstå.Anf. 10 () re-plik:Fru talman! Jag skulle önska att det var som PeterWeibull säger. vet inte jag vilka doku-ment han hänvisar till. I aktions-plan står det så här: Det moderna jord- och skogsbru-ket är den största enskilda orsaken till förlust av bio-logisk mångfald. Man kan läsa vidare i det här doku-mentet - jag vet inte om intehar läst det - och det står helt klart att den gifthante-ring vi har i jordbruket orsakar en utarmning.Det är fullkomligt självklart. Man vill ju utrota ogräsoch insekter med gifter, och det lyckas man ocksåmed. Utrotar man ogräs och insekter med gifter blirdet färre av dem. Tittar man på konsekvenserna av detkan man se att det är betydligt mindre mikroliv i jor-den. Gå ut och gräv och se hur mycket mask manhittar i en vanlig åker! Det är inte mycket. Finns detbetydligt mindre mask och insekter i jorden finns detockså betydligt mindre mat för de fåglar som lever avdet. Svårare än så är det faktiskt inte.Tittar man på den inventering som orni-tologiska förening har gjort i just jordbrukslandskapetser man att tendensen tyvärr är entydig: Det går åt felhåll. Det handlar inte ett dugg om byggnader. Vi hadeprecis samma typ av byggnader för ett antal år sedan.Det handlar om att tofsvipan inte hittar någon mat.Det handlar om att lärkorna inte hittar någon mat. Dethandlar om att ladusvalorna inte hittar någon mat.Tittar vi på vilka arter som minskar finner vi att det ärde som äter insekter.Kornsparvens tillbakagång började mycket tidigt.Den kan till en del förklaras av jordbruket men ocksåav klimatet. Den fanns verkligen på sitt utbrednings-områdes yttersta spets, och här uppe i Mellansverigehar vi för övrigt nästan aldrig haft den.Det är nog tyvärr så att skall det till en förändringi jordbruket måste vi börja använda mindre gifter. Dåmåste vi acceptera att det finns flera arter - att detfinns ogräs, att det finns insekter och att det finns ettmikroliv i jorden. Då kommer den biologiska mång-falden. Så sker också i det ekologiska lantbruket -faktiskt oavsett om man har djur. Även i ett ekolo-giskt lantbruk som bara har växtföljder kommer enbiologisk mångfald.Anf. 11 () replik:Fru talman! Om lyssnade nogapå vad jag sade hörde hon att vad jag sade var attjordbruket förmodligen har passerat den topp där visåg den biologiska utarmning som om. Jag menar att vi har vänt denna utvecklingunder . Men självklart tar det tid att seeffekterna av detta. Vi sprutar betydligt mindre.Vi tolererar en betydligt större andel ogräs i vårafält osv. Detta kommer givetvis att gynna denbiologiska mångfalden, men det sker ju inte över endag eller över en natt.Jag tror att vi skall bejaka detta i stället för att ba-ra kritisera jordbruket. Den entusiasm som finns föratt jobba så här, för att jobba med odling i balansosv., måste vi bejaka och uppmuntra. Det gör inteGudrun , menar jag, med den inställning honhar.Anf. 12 () re-plik:Fru talman! Min inställning är naturligtvis att detvore oerhört bra om den biologiska mångfalden öka-de. Jag hoppas att har rätt.Det finns en del i miljöstödet som vi kan säga kanbörja återskapa en biologisk mångfald. Tyvärr, det vetbåde och jag, har en del avmiljöstöden givits ganska felaktigt och inte alla gång-er gynnat de områden där vi har haft en hög biologiskmångfald. I stället har man gynnat marker som harvarit ganska triviala. Det har t.o.m. funnits regler somhar inneburit att man för att få miljöstöd har varittvungen att vidta åtgärder som har minskat den bio-logiska mångfalden. Ett exempel är kulturmiljöstödet,där man definitivt har tvingats vidta åtgärder somminskat den biologiska mångfalden.Det här är naturligtvis inga lätta frågor. Jag hop-pas, precis som jag sade, att just det faktum att vilyfter fram de här frågorna i gör att intressetökar, att vi kan få i gång en positiv utveckling och attvi kan se till att de åtgärder som vidtas blir riktiga.Det är också därför vi lyfter fram det här med löv-skogar. Här är det alltså en av mest erfarnaornitologer som har slagit larm. Han har tittat på löv-skogar, framför allt i , och han kan se att däravverkas lövskogar som tidigare aldrig någon rörde.Han har gjort ett jättejobb, som kommer att publicerasi höst, där han har delat in mängder med hektar i rutoroch räknat under . Han kan se en klar för-sämring som är mycket oroande. Den utvecklingenkan vändas.Men är vi inte medvetna om att hoten finns, hurskall vi då kunna mota i grind? Man måste talaom vilka problem som existerar för att ge en möjlig-het att finna lösningar på dem. Vi kan se att ener-giomställningen kan göras på ett sådant sätt att viockså gynnar en biologisk mångfald, men den kangöras fel. Låt oss se till att vi inte gör fel.Anf. 13 ():Fru talman! Den biologiska mångfalden är stän-digt hotad. Hoten kommer från många håll. När vimänniskor blev många och flyttade samman i samhäl-len började vi också förändra naturen. Vi orsakar,som vi har hört, hot genom att bruka landskapet, ge-nom luftföroreningar som uppkommer vid energian-vändning och från kemikalier. Genom vattenförore-ningar hotar vi arter i våra system. Ja, överalltdär vi människor finns påverkar vi miljön runt oss.Dessa företeelser är inte längre regionala, utan till storutsträckning globala. Därför är det nödvändigt medinternationella överenskommelser för att minimerariskerna för att utarma den biologiska mångfalden.Detta betänkande handlar om väldigt många miljö-frågor, men de har ett gemensamt, de skall minskahoten mot den biologiska mångfalden, både nationelltoch internationellt.Fru talman! Den syn som regeringen och ut-skottsmajoriteten har på sättet att minska miljöbe-lastningen är att miljöarbetet inte bara kan bestå avförbud. Det behöver mer präglas av utveckling, därsamhällsmedborgarna är delaktiga i processen. Detgör att mycket av tillsynen kommer att skötas av sam-hällsmedborgarna själva, eftersom vi känner ett enga-gemang och ett medansvar för att trygga den framtidautvecklingen. Det vi kan göra här i är attunderstödja den processen, att ge myndigheter, kom-muner, landsting, länsstyrelser, organisationer ochmånga fler de verktyg som behövs för att processenskall kunna fortlöpa. Men då kan vi inte i riksdagenge oss in och detaljstyra, eftersom förutsättningarnaser annorlunda ut på olika platser och vid olika mil-jöproblem. Då skulle folk uppleva dessa detaljreglersom ett hinder för den positiva utvecklingen, ochprocessen skulle stanna av.Fru talman! När jag lyssnar på undrarjag om man har upptäckt de mänskliga beteenden somär naturliga. Även i det här betänkandet återkommerman med ett antal detaljreservationer, som man kantycka omyndigförklarar både befolkning och myndig-heter. Jag kan se att här finns en stor skiljelinje i syn-sätt mellan den socialdemokratiska miljöpolitiken,som är decentraliserad, och centralistis-ka syn.Betänkandet handlar om regeringens propositionom Skydd av hotade arter samt aktionsplaner förbiologisk mångfald. Därtill finns 22 motioner från denallmänna motionstiden.Den första delen, om skydd för hotade arter,handlar om ändringar i en del lagar. Bakgrunden ärden internationella konventionen om handel medutrotningshotade arter av vilda djur och växter,CITES, som tillsammans med 134 andrastater har undertecknat.Miljöministrarna inom EU antog en ny förordningi , som skall ersätta den gamla från1982 om skyddet av vilda djur och växter, genomkontroll av handeln med dem.Det förslag som utskottet nu lägger fram innebäratt den svenska lagstiftningen utvidgas, så att den kaninnefatta EU:s nya CITES-förordning, som träder ikraft . Jag återkommer med datumen förikraftträdande.Naturvårdsverket och länsstyrelserna har tillsynenöver handeln med skyddade djur och växter och skallnu också delta i utbildning av personal vid de brotts-bekämpande myndigheterna. Som vi har hörtfår polisiära befogenheter vid gränsmot tredje land.Jaktlagen ändras så att det tydligare framgår attfågeldirektivets och art- och habitatdirektivets be-stämmelser har genomförts.Det Agenda 21-arbete som pågår i landets samtli-ga kommuner är ett mycket värdefullt inslag i beva-randet av den biologiska mångfalden. Både och har presenterat sinaaktionsplaner på området, och de är utomordentligaverktyg för det lokala och regionala Agenda 21-arbetet.Skogsstyrelsen och har lämnatsina redovisningar när det gäller biotopskyddet, na-turvårdsavtal och frivilliga avsättningar efter den nyaskogsvårdslagens tillkomst. Det är Miljövårdsbered-ningen som skall yttra sig över vilken omfattning avden produktiva skogsmarken som behöver ytterligareskydd. Därefter kommer regeringen att behandlafrågan.Med den nya skogsvårdslagen har nya möjligheterskapats i stället för enbart naturreservat för att skyddanyckelbiotoper i skogen. Med dessa metoder kan vi fåett stort antal biotoper skyddade utan att staten skallbehöva köpa in marken. är det inte enbart skogs-bruket som hotar den biologiska mångfalden i skogs-marken. Vi har hört försurningen näm-nas. Jag kan bara understryka att försurningen är enfaktor som starkt påverkar det biologiska livet, ochden känner inte av vem som äger marken.Fru talman! När det gäller markavvattning har re-geringen redan tidigare bemyndigats att besluta omförbud så att våtmarkerna skyddas. Det bemyndigan-det har regeringen använt sig av, och stora områdenhar ett markavvattningsförbud. Efter en begäran frånbl.a. utvidgas detta markavvattnings-förbud till att gälla delar av , Älvsborgsoch län. Regeringen avser att uppdra åt läns-styrelserna i och att utredavåtmarkssituationen i dessa områden, så att regering-en senare kan återkomma och ta ställning till ett ytter-ligare utökat förbud.Trots ganska stor enighet i utskottsbehandlingenfinns det hela 20 reservationer till betänkandet. Re-servationerna spänner över ett brett område men är tillstörsta delen inriktade på att redan nu skallta ställning på områden som är under utredning ellerdelegerade till andra myndigheter.Miljöpartiet vill flytta handläggningen av jaktfrå-gor från . Det är en fråga somregeringen själv fattar beslut om enligt regeringsfor-men. Det är ytterligare en fråga där anseratt har den bästa kompetensen.Andra reservationer från berör jakt-lagstiftningen. Jaktfrågorna skall vi behandla och jag skall därför inte gå närmare in på dem.Peter har berört två reserva-tioner från om frivilliga avsättningar förmark- och naturvårdsändamål.