prot · GK0954 · 1997-01-23 00:00:00 — Samhällets insatser i formav arbetsmarknadspolitiska insatser, socialbidrag ochandra pengar bör kunna användas på ett mer kon-struktivt sätt till jobb och utbildning.Som jag inledde med, kan vi nu se en ljusning pådet ekonomiska området. All kraft måste nu till för attnedbringa arbetslösheten. Vi socialdemokrater har julovat att vi skall halvera den öppna arbetslösheten. Dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna måste träffa rätt,dvs. leda till arbete. Översynen och förändringen avsocialförsäkringssystemen måste leda till stabila ochpå lång sikt hållbara system. Ersättningsnivåernakommer att höjas. Både socialförsäkringssystemenoch själva kärnan i välfärden, verksamheterna i kom-muner och landsting, måste upplevas som trygga ochstabila.Under 80-talet var födelsetalen i bland dehögsta i . Med i backspegelnär det lätt att hitta grunden för det. Då fanns det arbe-te. Man kunde försörja sig. Trygghetssystemen vargenerösa, barnomsorgen väl utbyggd och man kändetrygghet och tillförsikt inför framtiden.Nu kan vi se att födelsetalen har sjunkit till nivåersom i övriga . Vår uppgift måste vara att se tillatt samhället byggs så att unga människor kan och villsätta barn till världen och att alla barn får goda ochjämlika uppväxtvillkor, annars får vi kris i befolk-ningsfrågan. Vilka skall då bära upp välfärdssamhälleti framtiden? Barnen och ungdomarna måste få kännaatt framtiden tillhör dem, att drömmen om att få för-verkliga sina livsprojekt kan bli verklig.Anf. 217 ():Fru talman! Arbetslösheten är det stora pro-blemet i hela landet. Den region jag representerar hörtill de värst drabbade. Männens arbetslöshet hänger ihög grad samman med industrikonjunkturen medankvinnornas situation framför allt har påverkats avutvecklingen inom den offentliga sektorn. räknar med att antalet arbetslösa kvinnor ivårt län kommer att öka med tanke på derationaliserings- och nedskärningsplaner som finns ikommunerna och landstinget.Den sanering av statsfinanserna som regeringengenomfört har varit påfrestande för stora grupper ivårt land. Den har också inneburit att kommunernaoch landstingen varit tvungna att rationalisera sinverksamhet. Många kvinnor har blivit utan arbetesamtidigt som behoven inom vård, omsorg och ut-bildning fortfarande kvarstår och i vissa fall ökar.När vi får ett ökat ekonomisktutrymme känns det mycket positivt med gårdagensbesked från statsministern att en del av dessa resurserkommer den offentliga sektorn till godo.Behoven finns, och den utbildade arbetskraftenfinns. För att kunna ge människor den trygghet de villha i sin vardag är det viktigt att den arbetskraftsresur-sen tas till vara.Av tradition har männen i vårt län arbetat inomyrken som på olika sätt haft anknytning till skogs-eller metallindustrin. När industrin rationaliserat harderas arbetsuppgifter försvunnit. I dagens läge är detheller inte möjligt att flytta dit där jobben finns, efter-som utvecklingen har gått i samma riktning över helalandet. De som på detta sätt har blivit friställda besit-ter ett stort yrkeskunnande som är värt att ta till vara.Genom vidareutbildning kan de bli den kompetentaarbetskraft vi behöver för att t.ex. utveckla ett "grönt"och miljöanpassat skogsbruk. Det är dessutom viktigtatt företagen tar sitt ansvar och i större utsträckningsatsar på vidareförädling av skogsråvaran.Med tanke på den kompetenshöjning som vi ef-tersträvar är det mycket positivt med regeringenssatsning på de små och medelstora högskolorna. Vihade i vårt län räknat med en ännu mer offensiv sats-ning på högskolan i , och vi hoppas därför attdet som har gjorts bara är en början på ytterligaresatsningar i den riktningen.I skogslänen är fortfarande de areella näringarnabasen för näringslivet, och det är viktigt att även detbefintliga jordbruket har möjlighet att utvecklas. Dethandlar om möjligheten att bevara "det öppna land-skapet", men också om möjligheten att som konsu-ment kunna köpa miljövänliga och lokalt produceradelivsmedel. Det är för oss en fråga om livskvalitet.Under många år har man från borgerligt håll an-gripit den offentliga sektorn och "det starka samhäl-let". Men de senaste årens utveckling har väl med allönskvärd tydlighet visat att människorna i vårt landverkligen vill ha en stark offentlig sektor. Man villinte att det skall vara plånbokens tjocklek utan beho-ven som styr den vård eller utbildning man kan få.I motsats till det patriarkala klasstratifierade socia-la system som var det traditionella svenska brukssam-hällets ideal, innebär den generella välfärdspolitikenen gemenskap där alla medborgare har rätt till all-männa sociala förmåner, som inte är resultatet avaristokratiskt välgörenhetstänkande, utan av demo-kratiskt fattade beslut. Svensk socialdemokrati harkonsekvent hävdat att en väl avvägd offentlig sektorökar valfriheten för de vanliga människorna. Härskulle jag vilja citera , som uttryckte sigpå följande sätt:"Det är ett misstag att tro att människornas frihetblir mindre därför att de beslutar sig för att i samver-kan genomföra det som de icke orkar med var försig. "Den moderna socialpolitiken har skapat ökadtrygghet och frihet för de vanliga människorna. Det ärdärför oron har varit så stor , dåvi på grund av dåliga statsfinanser har tvingats göraförändringar och neddragningar i de offentliga syste-men. Människor ser inte beskattningen som ett intrångi medborgarnas rättigheter, som hävdar,utan som något som gör det möjligt för dem att betalaför de offentliga tjänsterna.Om den offentliga sektorn skall kunna svara motprinciperna om generalitet och solidaritet är dessutommarknadens marginalisering nödvändig. Det innebäratt välfärdssamhället måste kunna tillfredsställa intebara de fattigas sociala behov, utan även välbärgadearbetares och medelklassens förväntningar. Det ärdärför mycket oroande med de kampanjer som be-drivs från försäkringsbolagens sida för att förmåmänniskor att teckna olika typer av privata försäk-ringar. Det kan leda till att människor intekänner solidaritet med de offentliga systemen.Min vision av det framtida samhället, som jag medpolitiken som redskap söker förverkliga, är ett sam-hälle där vi på ett miljövänligt sätt tar till vara natur-resurserna, där vi i större utsträckning än harmöjlighet att köpa lokalt producerade varor. Det är ettsolidariskt samhälle, ett samhälle fritt från segrega-tion, där barnen får en trygg uppväxt med god omsorgoch utbildning och där de äldre kan känna sig trygga ivisshet om att de kan få den vård och omsorg de be-höver.Anf. 218 ():Fru talman! Den allmänpolitiska debatten syftartill att spegla många olika frågeställningar och hurdessa kan uppfattas beroende på ledamöternasgrunduppfattning och hur vi ledamöter, beroende påpolitisk hemvist, vill lösa dessa problem. Målen somalla har, att skapa ett bättre samhälle för alla och enhållbar långsiktig utveckling, strider man inte såmycket om. Däremot skiljer sättet mycket som vi frånolika håll vill lösa problem och utmaningar på. Och såskall det givetvis vara i en levande demokrati.Formen för denna allmänpolitiska debatt kommeruppenbarligen att diskuteras vidare framöver. Nogtycker jag, som deltagit i många allmänpolitiska de-batter, att debatten skulle ha blivit mer givande omden strukturerats upp mer områdesvis. Detta har inteskett , och därför har också debatten blivitnågot för rörig och mindre inspirerande, tycker jag. fall statsråd har deltagit har dock många replikersamlats just kring respektive ämnesområde, och dåhar genast debatten tänt till och det har blivit mergivande att lyssna.Fru talman! De stora frågorna kring ekonomi,skatter, arbetslöshet, energi, social trygghet och fram-tidens pensioner har ventilerats från många håll. Intemycket nytt har egentligen framkommit. Låt mig ändåkonstatera att regeringen visar stor osäkerhet ochbeslutsvånda på många viktiga områden, vilket be-klagligtvis ökar bekymmer och svårigheter. Dettagäller inte minst energipolitiken, problemen medarbetslösheten, Europapolitiken och hur vi skall kun-na skapa trygga framtida pensioner för alla, liksomtrygghet på äldre dar i övrigt.Regeringen vågar inte, som vi ser det, tänka i nyabanor, utan låser fast sig i föreställningen att gamlalösningar skall klara nya problem. Detta leder till attdet blir ännu besvärligare att lösa de akuta aktuellaproblemen. Risken är stor att tappar tempojämfört med andra länder i Europa.Låt mig ta upp en viktig fråga, det gäller energinoch miljöhoten. 1992 antogs FN:s klimatkonvention.Denna förutsätter en stabilisering av växthusgasernaskoncentration i atmosfären. Konventionen föreskriveratt i-länderna har ansvaret för att börja vidta åtgärder,vilket innebär att dessa länder individuellt och ge-mensamt skall stabilisera utsläppen av växt-husgaser nivå. riksdag godkändeklimatkonventionen och beslutade då att desvenska koldioxidutsläppen från fossila bränslenskulle stabiliseras nivå fram till sekelskif-tet.Vi moderater föreslog att ett tak förkoldioxidutsläppen skulle införas. Vi driver fortfaran-de denna fråga och att kravet på skall varaatt anta nya minskningsmål. Vi ser, liksom alltfler iomvärlden, hotet om ett växthusklimat som en mycketallvarlig och viktig miljö- och överlevnadsfråga. Sve-riges utsläpp av koldioxid från fossila bränslen, kol,olja, m.fl., minskade . Det varjust under den tiden vi började använda kärnkraften.Därefter har utsläppen varit nästan konstanta. Det gårknappast, menar vi, att nu snabbt ersätta kärnkraftmed kol, olja eller naturgas utan att vi får problemmed miljömålen.Riksdagen har alltså fattat beslut om målsättningarsom är oförenliga på det energipolitiska området.Kärnkraften skall avvecklas, vattenkraften får intebyggas ut och koldioxidutsläppen får inte öka. Sam-tidigt skall sysselsättning och välfärd garanteras ge-nom en god tillgång på energi.Fru talman! Just detta med god tillgång på energigör att vi har problem med sysselsättning, och vi kanockså få problem med vår ekonomi framöver. Det ärdärför vi har ansett det oklokt att i dagens läge på-skynda den avveckling av kärnkraften som man längehar diskuterat. Vi tror också att det blir för ansträng-ande för ekonomin.Fru talman! skulle jag ändå vilja ta uppden fråga som jag inledde med, nämligen trygghetenför alla och den framtidstro som vi alla, oavsett poli-tisk uppfattning, vill skapa och jobba för. Det finns ettmycket klart samband. Vi har ett starkt och brett före-tagande som kan sysselsätta många människor och vihar förmåga att sälja och exportera det vi producerar.Det är det som skapar de resurser som skall skapa denframtida tryggheten för oss alla.Detta klara samband tycker jag att man oftaglömmer i den politiska debatten. Jag menar att detför framtiden är någonting att ta upp mycket hetare iden politiska debatten: sambandet mellan företagande,arbete, export, resursbildning och trygghet, familje-politik, sjukvård, äldreomsorgen och inte minst pen-sionerna. Det finns ett mycket starkt samband här, ochjag hoppas verkligen att detta samband skall framståklarare än det har gjort i den debatt vi har haft den härgången.Partiledardebatten var härmed avslutad.8 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionermed anledning av prop. 1996/97:48 Kartavgift i ären-den om EU-finansierat stöd inom jordbrukssektorn1996/97:Jo4 av m.fl. (m)1996/97:Jo5 av m.fl. (kd)1996/97:Jo6 av och ()med anledning av prop. 1996/97:60 Prioriteringarinom hälso- och sjukvården1996/97:So16 av m.fl. (m)1996/97:So17 av m.fl. (kd)1996/97:So18 av andre vice talman ()1996/97:So19 av m.fl. (v)1996/97:So20 av ()1996/97:So21 av m.fl. (fp)1996/97:So22 av och anledning av prop. 1996/97:67 Digitala TV-sändningar1996/97:K14 av förste vice talman . (m)1996/97:K15 av m.fl.1996/97:K16 av m.fl. (mp)med anledning av skr. 1996/97:64 Alternativ till tra-ditionell burhållning av höns1996/97:Jo7 av ()1996/97:Jo8 av och ()1996/97:Jo9 av m.fl. (kd)1996/97:Jo10 av m.fl. (c)1996/97:Jo11 av de m.fl.(m)1996/97:Jo12 av m.fl. (v)1996/97:Jo13 av ()1996/97:Jo14 av m.fl. (mp)1996/97:Jo15 av ()med anledning av skr. 1996/97:66 Redogörelse för enöverens-kommelse om vissa ersättningar till sjuk-vårdshuvudmännen m.m. för år 19971996/97:So12 av m.fl. (m)1996/97:So13 av m.fl. (v)1996/97:So14 av m.fl. (fp)1996/97:So15 av ()med anledning av förs. 1996/97:RR2 Riksdagensrevisorers förslag angående statligt engagemang iregionala investmentbolag1996/97:N5 av tredje vice talman . (fp)med anledning av förs. 1996/97:RR7 Riksdagensrevisorers förslag angående ekonomiska kon-sekvensanalyser1996/97:Ju16 av ()9 § Anmälan om fråga för skriftligt svarAnmäldes att följande fråga för skriftligt svarframställtsden 22 januari1996/97:222 av () till näringsmi-nisternFyrverkerierFrågan redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 28 januari.10 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att följande skriftliga svar på frågor in-kommitden 22 januari1996/97:213 av () till socialminis-ternForskning om kromosomförändringar hos lokförare1996/97:215 av () till försvarsminis-ternGöteborgs marinbrigadSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 28 januari.11 § Kammaren åtskildes kl. 16.24.Förhandlingarna leddesav tredje vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 5 § anf. 40 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. anf. 103(delvis),av talmannen därefter t.o.m. 6 § anf. 207 ochav andre vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.