prot · GK0960 · 1997-02-05 00:00:00 — Det är en skamfläck för att haen så dålig skadeståndslagstiftning, och det är klan-dervärt att placera frågan i långbänk. Det är extraförvånansvärt att stöder en sådan hante-ring genom . Denna sega handläggninginnebär en nonchalans mot myndighetsoffren somborde vara främmande för ett rättssamhälle.Avslutningsvis yrkar jag bifall till reservation nr 1.Anf. 108 ():Fru talman! När det gäller frågan om det allmän-nas skadeståndsansvar stöder vi reservation nr 1. Jagbehöver inte utveckla det ytterligare - det har bådeRolf och gjort på ettbra sätt. Jag tänker gå över till frågan om atomansva-righet.Det är glädjande att vi förmodligen skall på-börja kärnkraftsavvecklingen. Vi skall bli av med enreaktor före nästa val. Det är åtminstone förhoppning-en, och vi hoppas från håll att det skallbli så, även om vi i dagens läge inte kan vara heltsäkra på att det kommer att fungera.Vårt sätt att göra en kärnkraftsavveckling är att in-föra en skatt på uran och att skärpa atomansvarighets-lagen. Gör man de här två sakerna får vi automatiskten kärnkraftsavveckling, därför att de marknadseko-nomiska krafterna skulle verka i den riktningen.Atomansvarighetslagen kom till för att underlättaoch subventionera kärnkraftens introduktion. I betänkande om atomansvarighetsades 1959 att det inte är sannolikt att någon, bortsettmöjligen från staten, skulle vilja utan ansvarighetsbe-gränsning satsa kapital på en atomanläggning.Efter folkomröstningen slog fastatt kärnkraften skall vara avvecklad den 31 december2010. Vi har haft flera olyckor och många mindretillbud som har visat att kärnkraften inte är en säkerenergikälla. Man har fortfarande ingen lösning på hurman skall hantera kärnbränslet eller uranbrytningen,som är ett stort miljöproblem.Det finns länder, t.ex. , som har in-fört obegränsat skadeståndsansvar. Det har man gjortäven om landet är anknutet till samma konventionersom är. Det borde, tycker vi, ligga i alla län-ders intresse att överföra ett större ansvar till kärn-kraftsindustrin. Frågan om atomansvarighet kommereventuellt att kopplas till den energiuppgörelse somhar gjorts mellan Socialdemokraterna, , även om vi inte vet exakt hur den skallse ut. Vi i väntar på att få se den, men vivill naturligtvis ge vår idé om hur man kan hanterafrågan om atomansvarighet.Vi har skissat på vad vi kallar en svensk lösningpå problemet. Den har tre steg. Det första steget är skall införa obegränsat strikt skadeståndsansvarför skador på tredje man i händelse av en reak-torolycka. Vi har då följt exempel. Omman gör detta måste man hantera frågan om företagetskapital. Det finns nämligen en risk för att företag villfrångå ansvaret genom att bilda ett slags skyddsbolagmed mycket litet eget kapital. Därför tycker vi att manbör lagstifta om krav på det egna kapitalets storlekoch/eller garantier från andra företag.Det andra steget är att vi vill ha en riskdelning in-om landet. För att kunna få ett fullvärdigt skade-ståndsansvar för kärnkraftsindustrin vill vi ha tillstånd en lagändring som gör att man inom kärn-kraftsindustrin i gemensamt svarar för var-andras olyckor. Detta system finns redan i bl.a. USA.Det tredje steget är att vi vill införa det vi kallarriskdelning genom bilaterala avtal. Vi vill att Sverigetar initiativ till bilaterala riskdelningsavtal, t.ex. medTyskland och . På det sättet kan man få ett gans-ka fullgott skadeståndsansvar och försäkringsskydd.Dessutom tycker vi att det fortfarande finns otill-räcklig information om vad en reaktorolycka skullekosta. Det finns en del uppskattningar på det här om-rådet. Det är en viktig fråga, när man diskuterar ato-mansvarighet, vad en reaktorolycka skulle kosta.Därför vill vi ha till stånd en utredning som är parla-mentariskt sammansatt med alla partieroch som helt enkelt skall gå till botten med frågan omen svensk reaktorolyckas totala kostnader, både vadgäller samhällets kostnader och privata kostnader.Jag yrkar bifall till reservation 3 och stöder ävenreservation 1.Anf. 109 ():Fru talman! I betänkandet, lagutskottets nionde iår, behandlar vi sju motioner om olika skadestånds-och försäkringsrättsliga frågor. Den första del jag villkommentera gäller det allmänna skadeståndsansvaret,och jag vill då också göra en liten historisk genom-gång, vilket debatten här har visat kan behövas.Våren 1989 förordade utskottet med anledning avett antal motioner att frågan om det allmännas ansvarför fel eller försummelse i samband med myndig-hetsutövande skulle bli föremål för en utredning vidvilken ämnets olika aspekter skulle belysas. Riksda-gen gav med anledning av de då aktuella motionernaregeringen detta till känna.Med anledning av riksdagsbeslutet tillkallade re-geringen en kommitté med uppgift att se över reglernaom det allmänna skadeståndsansvaret. Utredningenhar 1993 presenterat resultatet av sina överväganden isitt betänkande Det allmännas skadeståndsansvar.Betänkandet har remissbehandlats. I betänkandetföreslås inte några förändringar av den grundläggandebestämmelsen om det allmännas skadeståndsansvar.Kravet på fel eller försummelse bör således alltjämtgälla som en principiell avgränsning av detta ansvar.Utredningen har också funnit att begreppet myndig-hetsutövning i fortsättningen bör användas för attavgränsa de skadefall som omfattas av den allmännaskadeståndsdelen.Utskottet erinrar om att ett motionsyrkande i hu-vudsak motsvarande de nu aktuella behandlades våren1996 i betänkandet 1995/96:L20. Utskottet kunde dåinte finna annat än att de förslag som Kommittén föröversyn av det allmännas skadeståndsansvar lagt framlåg i linje med motionsönskemålen. Enligt utskottetsuppfattning borde resultatet av det fortsatta bered-ningsarbetet av betänkandet därmed avvaktas.Utskottet vidhåller nu sin uppfattning att regering-ens ställningstaganden till de förslag som framlagts avKommittén för översyn av det allmännas skadestånds-ansvar bör avvaktas. Enligt vad utskottet erfarit kom-mer regeringen senare att besluta om en lagrådsremissi ämnet. I sammanhanget kan vidare nämnas att rege-ringen 1995 har tillsatt en kommission för att analyse-ra om nuvarande former för organisation och styrningav statlig förvaltning och verksamhet är ändamålsen-liga och lämna synpunkter på hur det långsiktigaarbetet med strukturförändringar i förvaltningen börbedrivas. Kommissionens slutbetänkande kommer attöverlämnas senare i vår.Beträffande regressrätt för utgiven sjuklön är detså att bestämmelserna om avräkning bygger på prin-cipen att skadeståndet skall täcka den verkliga förlus-ten. Varken under- eller överkompensation skall upp-stå.Regeringen tog 1995 i proposition 1994/95:229upp frågan om vissa avräkningsfrågor vid personska-deersättning. Enligt regeringens mening borde fråganbedömas mot bakgrund av hela det ersättningssystemsom skall skydda den skadelidande vid personskada.Regeringen påpekade därvid att de väsentliga dragen i1975 års ersättningssystem alltjämt kvarstår, ochenligt regeringen kunde det inte då komma i fråga attändra de grundläggande principerna för ersättnings-systemet. Inte heller borde det, enligt regeringensmening, komma i fråga att särbehandla sjuklön. Detskulle, anförde regeringen, vara ett främmande inslagi det nuvarande systemet för samordning mellan ska-destånd och andra förmåner att i fråga om sjuklönfrångå nettometoden när skadeståndet bestäms. Enligtregeringen kunde det dock finnas anledning att såsmåningom göra en mer allmän översyn av reglernaom samordning mellan å ena sidan skadeståndet förpersonskada och å andra sidan försäkring och andraförmåner med anledning av skadan.Vad som sålunda anfördes i propositionen föran-ledde inga erinringar från utskottets sida. Utskottetvar ense med regeringen i fråga om en översyn avsamordningsreglerna och ansåg att frågan om regress-rätt för utgivna förmåner var av central betydelse viden sådan översyn. Utskottet utgick från att regeringeni lämpligt sammanhang skulle ta initiativ till en sådanöversyn.I sammanhanget bör också upplysas om att en ar-betsgrupp inom utarbetat ettförslag angående försäkringsbranschens möjligheteratt ta över vissa av de kostnader för trafikskador som det allmänna ansvarar för.Utskottet utgår från att de i motionen aktualiseradespörsmålen alltjämt är föremål för uppmärksamhetinom . Där pågår också beredningar.Utskottet förutsätter att den allmänna översyn avsamordningsreglerna som regeringen förutsatte kom-mer till stånd inom en inte alltför avlägsen framtid.Något initiativ eller annan åtgärd från sidamed anledning av motion L603 är därför enligt utskot-tet inte behövligt.Fru talman! Jag har också några kommentarerkring frågan om skadeståndsansvaret för atomskador.Regler om ansvar för skador som uppkommer isamband med verksamhet inom atomanläggningarfinns i atomansvarighetslagen. Denna lag bygger påtvå internationella konventioner. Den ena konventio-nen föreskriver att innehavaren av en atomanläggningär ansvarig för atomskador oberoende av vållande,dvs. innehavarens ansvar är strikt.Våren 1995, i samband med beslut atthöja anläggningshavarnas ansvarsbelopp för atom-skador från till 1,925 miljarderkronor, behandlade utskottet ett stort antal motionersom innefattade olika långt gående krav på en ytterli-gare höjning av anläggningshavarnas skadestånds-ansvar. Med anledning av motionerna underströkutskottet att det självfallet är angeläget att skade-ståndsreglerna på atomansvarighetsområdet är utfor-made så att de som drabbas av en olycka inom kärn-kraftsindustrin får full ersättning för sina skador.Vidare uttalade utskottet som sin grundinställning attansvaret för atomskador i första hand bör bäras avkraftindustrin. Däremot ifrågasatte utskottet om detvar förenligt med att ålägga an-läggningshavarna ett obegränsat ansvar.I oktober 1996 beslutade justitieministern att ge enutredning i uppdrag att utreda vissa frågor om ettutökat skadeståndsansvar enligt atomansvarighetsla-gen för atomskador till följd av en atomolycka. Bl.a.skall förutsättningarna för ett obegränsat ansvar föranläggningshavarna utredas. I en promemoria frånJustitiedepartementet i anledning av beslutet sägs bl.a.att det övergripande intresset skall vara att tillgodosede krav som skadelidande med fog kan ställa och attandra intressen, såsom kärnkraftsindustrins, börkomma i andra hand.Under den senaste tiden har intensiva förhandling-ar pågått för att lösa energifrågan. I den uppgörelsesom träffades mellan Socialdemokraterna, är parterna eniga om att enanläggningshavares ersättningsskyldighet bör utökas.Frågan om ett utökat ansvar för kärnkraftsföretagenses över i , och ettförslag till ändrad lagstiftning är under utarbetande.Regeringen avser att under innevarande år föreläggariksdagen en proposition om ändringar i atomansva-righetslagen innebärande ett ökat ansvar för kärn-kraftsföretagen. Med det, fru talman, kan vi ocksåkonstatera att överenskommelsen om energipolitikenockså flyttade fram den här frågan.Med det framförda yrkar jag avslag på samtligareservationer och bifall till utskottets hemställan.Anf. 110 ()replik:Fru talman! Ett rättssamhälle behandlar myndig-hetsoffer på ett anständigt sätt. vill jag ställa någrafrågor till , först och främst beträffan-de den gamla lagen, den som gäller.Är nöjd eller missnöjd med la-gens utformning? Om han är missnöjd, vilket jaghoppas, vilka förbättringar vill han se i den nya lag-stiftningen?När det sedan gäller frågan om det här lagstift-ningsärendets hantering har det alltså dröjt . Är nöjd eller missnöjd medärendets hantering? Vanligen får jag förklaringen attdet var dröjsmål även under den borgerliga regering-en, men är det ett tillräckligt försvar för dröjsmåletfrån den socialdemokratiska regeringens sida? Kanman ha en sådan bortförklaring när man konstateraratt Socialdemokraterna har dröjt fem gånger längre änden borgerliga regeringen?Kan man verkligen vara nöjd med att den social-demokratiska regeringen avger löfte på löfte på löfteom att vi skall få den och att vi skall få dentill , när den ännu inte har kommit? Det äralltså svikna löften i långa banor. Tycker BengtKronblad verkligen att man kan vara nöjd med ensådan hantering? Är han verkligen nöjd själv?Anf. 111 () replik:Fru talman! frågar om det äranständighet om man inte får rätt behandling. Det ärsjälvklart att alla människor skall ha frihet och skallbehandlas på rätt sätt. Det var av den anledningensom vi här i 1988/89 beslutade att tillsättaden här utredningen. Vi fick också ett beslut i riksda-gen, vilket innebar att den borgerliga regeringen fickdet här underlaget. Visserligen hade folkpartistenBengt en kraftfull reservation, menhan räckte tydligen inte ända fram till sina rege-ringskolleger. Utredningen lades nämligen på hyllan,och någonting ytterligare var icke att förvänta frånden borgerliga regeringen.Därför har vi tagit upp frågan igen, och den beredsrejält i regeringen. Vi utgår från att härkommer att få ett konkret, modernt förslag, som kan-ske i viss mån tar hänsyn till - den som tyvärr inte fick genomslag ihans del av den borgerliga regeringen, som avgick1994.Anf. 112 ()replik:Fru talman! Det är riktigt att utredningen besluta-des av lagutskottet, men det var ju trots den socialde-mokratiska regeringen; det var rent krig innan detblev så. Men den kom till, och jag reserverade migdär, liksom den andre folkpartistiske representanten.Ärendet lades inte på den borgerliga hyllan. Härskulle som vanligt göras en remissomgång, och sedanhade man på sig innan man tyvärrförlorade regeringsmakten. Jag är fullständigt överty-gad om att den hade kommit snabbare än den nu hargjort.Det är bra om man i någon mån tar hänsyn till denreservation som jag hade.Låt mig avsluta med att fråga om jag kan få enallmän kommentar till de tre rättsfall som jag beskrev.Bengt Kronblad säger att han inte är jurist. Nej, mendet går bra att använda sunt förnuft - det räcker väl-digt långt. Dessa tre fall har drabbats av allvarligrättsförlust, och en ny lag hade räddat dem. KanBengt Kronblad inte ge åtminstone en liten hoppfullkommentar, en strimma av hopp, till , till Bodiloch och till ? De lider därför att vi intehar kunnat ur långbänk få fram denna relativt enklalagförändring, som behövs för att ställa upp på myn-dighetsoffer som fullständigt oförskyllt har drabbatsav detta. Det borde vi ha råd med om vi fortfarandeskall kallas ett rättssamhälle.Anf. 113 () replik:Fru talman! Som jag sade till i min tidigare replik, är det självklart att allamänniskor skall behandlas anständigt. Jag bedömerdet så att man inte behöver vara jurist för att kommatill det läget. Men om jurister sitter i utredningen ochinte kommer fram till ett konkret förslag är det viktigtatt vi som riksdagsledamöter utan juridisk kompetensarbetar för att få fram en ny lag, som innehåller ettskydd för människor och som ger ett anständigt skyddmen också ett anständigt ansvar. Det är den frågansom just nu håller på att beredas.Den nya lagens innehåll känner inte vare sig BengtHarding eller jag till förrän vi har slutligt arbe-tat fram det. Lagen är på gång, men det är viktigt attden också skall täcka sådana fall som här har beskrivit. Det är viktigt att alla får enanständig möjlighet att leva på rätt sätt i ett svensktsamhälle.Anf. 114 () replik:Fru talman! höll sig så strikt tillutskottstexten i sitt anförande att det var svårt attutläsa om han hade någon egen uppfattning i någon avde frågor som vi diskuterade. Han kommenterade inteheller det jag sade i mitt inledningsanförande om attSocialdemokraterna har intagit en mycketrestriktiv hållning i de här frågorna. De har även mo-tiverat det med att samhällets ekonomiska resursermåste vägas in i en ny skadeståndslag.Man har tittat på den ekonomiska sidan ur samhäl-lets perspektiv i stället för att se det ur den enskildeindividens perspektiv. Det gäller myndighetsoffretssituation och möjligheten att ge ett rimligt skadeståndi olika sammanhang.Är det så, , att ni fortfarande inomSocialdemokraterna har denna mycket restriktiva, litetnjugga, uppfattning i frågan?Anf. 115 () replik:Fru talman! Det är ganska intressant att höra RolfDahlberg tala om utskottsbetänkandet kontra minpersonliga inställning. Om man fullföljer det resone-manget kan det vara intressant att veta vilken upp-fattning har. Det som måste väl i så fall vara upp-fattning.Jag kan tala om att majoriteten i lagutskottet, sombestår av socialdemokrater, står bakom den ut-skottstext som vi just nu diskuterar. Det är givetvis iutskottets betänkande vi skriver in den uppfattning vihar. Det är ju utifrån betänkandet som samhället skallfås att fungera på detta område.Skadeståndssystemet skall bygga på ett rättssys-tem där alla har en anständig möjlighet. Man skallockså självfallet utifrån det perspektivet få skadeståndnär det är berättigat. Vi skall inte ha ett samhälle därvi, som i vissa länder, utvecklat ett system med ska-deståndsuttag som begränsar människans möjligheteratt leva ett vettigt liv eller bedriva olika verksamheterdärför att hon riskerar skadeståndsanspråk.Fru talman! Det är ett samhälle som bygger påanständighet och en bra lagstiftning. Det är socialde-mokratisk politik, och den kommer också att gälla förframtiden. Vi kommer med en modern lag som byggerpå utredningen, men också på den analys som behövsför att modernisera utredningens förslag.Anf. 116 () replik:Fru talman! Självfallet står bak-om utskottets text. Det begriper jag också. Det kundejag också höra när läste upp den. Vadjag menade var att han följde utskottstexten så strikt,så exakt, att man inte fick någon möjlighet att utläsaom hade någon synpunkt på de frå-geställningar som och jag harfört fram.Jag kan inte tolka det på annat sätt än att det är ut-skottstexten rakt upp och ned som gäller. När jagfrågar om Socialdemokraterna fortfa-rande har denna mycket restriktiva och njugga in-ställning i dessa frågor får jag inget svar. Det tolkarjag som att politiken ligger fast som den har varitförut. Det var det jag misstänkte.Anf. 117 () replik:Fru talman! Det jag sade till ju också . Undantaget är att haninte hade några reservationer i utredningen. Vi fattadeett beslut här i som gick vidare till en rege-ring som 1991 bestod av partivänner till . De hade i uppdrag att arbeta vidare med riks-dagsbeslutet. En kommitté redovisade sitt resultat1992/93. Man hade tid på sig att bereda förslaget.Vad gjorde egentligen ? Han var tydli-gen helt klar över sin uppfattning. Det är förvånans-värt att jag tillsammans med inte kundemöta propositionen, som tydligen var så enkel attformulera, redan vid 1993/riksdag. Det är i allafall konstigt att den inte kom före valet . BådeModeraterna som parti och som pri-vatperson är tydligen fullständigt klara över hur dennya lagen skulle ha sett ut.Anf. 118 () re-plik:Fru talman! Jag vill bara säga att vi från Miljöpar-tiet anser att frågan om det allmännas skadestånds-ansvar är en väldigt viktig fråga. Vi hoppas att manväldigt snabbt bereder denna fråga och kommer frammed ett förslag.Den lilla människan - individen - kan faktiskt blioffer gentemot myndigheten och myndighetsutövarna- tjänstemännen. Det är inte av naturen så, att myn-digheter och tjänstemän är goda och att de alltid görrätt. kan en tjänsteman göra någonting av per-sonliga skäl. kan en myndighet och en tjänste-man göra fel. Detta är angeläget. Jag skulle få skade-ståndsanspråk på mig som person om jag t.ex. skullesäga att ljuger i medierna. Om enmyndighet säger så skulle den inte få det. Det är litetskevt.Vad gäller atomansvarighetslagen vill jag säga i och med energiuppgörelsen tänker ändra i ska-deståndsansvaret och höja skadeståndet. Jag hoppasatt man tar till vara de synpunkter som finns i denmotion som vi i har lagt fram och införstrikt obegränsat ansvar.Anf. 119 () replik:Fru talman! talar om vikten avdet allmännas skadeståndsansvar. Jag kan dela upp-fattningen att det är viktigt att vi kommer fram till enfortsatt god lagstiftning på det området. Det intressan-ta är ju att konstatera att inte hade väcktnågon motion i ärendet när vi behandlade dessa frå-gor. Man var inte med på vagnen och diskuteradeförändringar i det allmännas skadeståndsansvar undermotionstiden. Det är vid detta debattillfälle som frå-gan blir mer aktuell.Beträffande bestämmelserna om atomskador kanjag säga att de bygger på en konvention, vilket gör attdet blir en något annorlunda vinkel i den diskussio-nen.Yvonne Ruwaida säger att vi skall ta hänsyn tillmotionen beträffande förändringar av skadeståndet.Jag beklagar djupt att inte hade förut-sättningar och ork att vara med ända fram i energiför-handlingen. Hade de haft det hade kanske också Mil-jöpartiet varit med om att fatta besluten. Det är ju detsom är det viktigaste. Det gör de partier som tar an-svar för miljöpolitiken och energipolitiken för framti-den. Det hade varit bra om hade orkatvara med i ansvarstagandet på det området också.Anf. 120 () re-plik:Fru talman! Jag tror att är väldigtmedveten om att orkade, men att detfaktiskt var Socialdemokraterna som valde bort Mil-jöpartiet, även om vi hade samma krav som Center-partiet i det läget. Skälen för det måste nog ansvarigminister svara för. Det kan inte på något sätt vara ettansvar för Miljöpartiet.Jag hoppas ändå att man tar till vara det förslagom atomansvarighetslag som vi har lagt fram. Det ärett väldigt bra förslag.Anf. 121 ():Fru talman! Jag vill bara helt kort ta upp skade-ståndsansvar vid atomskador. I den historiska energi-uppgörelse som träffades mellan s, coch v ingår bl.a. att kärnkraftsindustrin skall bära sinaegna kostnader vid en eventuell kärnkraftsolycka. Dethar både och berört.Därför har vi från inte funnit några skälför att ge regeringen detta till känna. Det ärsom att slå in öppna dörrar.Det var min röstförklaring.Anf. 122 ():Fru talman! Kan man lita på staten? Kan man litapå de statliga myndigheterna? Kan man lita på attmyndighetsbesluten är sakligt underbyggda? Kan vilita på att den information som kommer från statligamyndigheter är korrekt?Tyvärr är svaret på de frågorna nej. Det är intealltid så att myndigheterna handlar skrev enartikel om äggoljetempera. Den hade rubriken . "Giftet kryper ut veckor eftermålningen", fortsatte den med.Sedan kunde man läsa:"Miljövänliga färger är farliga för hälsan.Färgerna utsöndrar giftiga ämnen under lång tid.En ny rapport från visar attfärgerna som ska rädda vår miljö inte är särskilt braför människor.Yrkesmålare som använder naturfärger kan drab-bas av yrsel, huvudvärk, trötthet, illamående ochirritation i ögon, näsa och hals.Andra som jobbar i de nymålade lokalerna kan fåsamma besvär.Färgerna ger ifrån sig hälsofarliga organiska äm-nen under lång tid.En inventering visar att problemet finns över helalandet. "Det som refereras är ett pressmeddelande från som börjar så här: "Naturfärgerhälsorisk inte bara för yrkesmålare. Yrkesmålare somanvänder s.k. naturfärger kan få yrsel, huvudvärk,trötthet, illamående samt irritation i ögon och luftvä-gar." Och så fortsätter det.Resultatet visade sig i en liten färg-fabrik hemma i . Ordertelefonerna slutadeatt ringa. Det är ganska självklart att man inte ringerom man läser att en statlig myndighet dömer ut färgensom hälsovådlig, som en hälsorisk.Det visade sig att detta pressmeddelande och den-na artikel inte hade någon som helst täckning i denforskning som bedrev. Någradagar senare skickade den ansvarige för forskningenpå ett brev till bl.a. det här berördaföretaget. Han skrev:"Uppståndelsen orsakades inte av rapporten, menväl av en felaktig och totalt missvisande pressreleasesom Institutets informationsenhet lämnat ut till mass-media. Ni har säkert sett rubrikerna i och Expres-sen från (16/8)? Artiklarna speglar någor-lunda väl innehållet i pressreleasen, men tyvärr alltsåinte innehållet och slutsatserna i rapporten. (Någonintervju med mig har varken DN eller Expressengjort, trots att man kan få den uppfattningen fråntidningsartiklarna - - -. )"Litet längre fram i brevet skrev han:"På informationsenheten hade man ändrat texten -spetsat till formuleringarna, som dom uttrycker det.Som ni förstår känner jag mig blåst, överkörd av våregen informationsenhet.