prot · GK0990 · 1997-04-16 00:00:00 — Det gäller att lägga framprogram och att vidta åtgärder för att konkret få nedkoldioxidutsläppen, och det är det som vi har före-slagit i våra motioner.Anf. 34 () replik:Herr talman! Det är viktigt, , att manlyssnar på varandra och inte missförstår varandra.Också jag lyssnade på , och det rör siginte om ett korrekt referat av det som han sade. Det ärfråga om en medveten vantolkning för att det somDaléus säger skall uppfattas på ett annat sätt.Jag vill säga till : Använd historienför att se att det går att göra förändringar som kan blipositiva för miljön! Vi kan återkomma till detta i ensenare debatt - vi har nämnt detta tidigare. Låt migfråga : Är inte kärnkraften farlig? Detframstår som om den vore det säkraste som finns ochsom om inget annat än klimatfrågorna är viktiga. Såhar jag aldrig uppfattat tidigare.Anf. 35 () re-plik:Herr talman! Jag tycker att det som sade var mycket bra, men jag skulle viljaställa några frågor.Ingemar säger att det som vi gör natio-nellt blir allt mindre viktigt och att det som vi görinternationellt blir alltmer viktigt. Jag undrar då: TrorIngemar att det är en slump att allergiföre-komsten hos barn i är ochatt den inom vissa områden i är ?Tror att det är en slump att man iBaltikum har kvar många av de arter som vi här harförlorat, t.ex. svart stork, mellanspett och blåkråka?Tror att det är en slump att indi-vidantalet hos de vanliga arterna är betydligt större iBaltikum än i ?Anf. 36 () replik:Herr talman! Jag skulle kunna göra det enkelt förmig och på den frågan svara att jag inte tror att det ären slump. Men jag skall inte göra det så enkelt förmig.Vad tror att det är som gör attvattnet i inte är badbart? Varför, GudrunLindvall, motsvarar de kärnkraftverk som finns iBaltikum inte de säkerhetskrav som vi ställer upp?Det går att räkna upp en rad av problem som har attgöra med miljön i Baltikum.I mitt inledningsanförande tog jag upp svenskaförhållanden. Jag sade att vi har bromsat upp utveck-lingen och har problem som fortfarande ligger kvar.Det är ingen slump att vi nu lider av dessa, och viförsöker nu komma till rätta med dem.Anf. 37 () re-plik:Herr talman! Jag tror att skälet till att vattnet iBaltikum inte är badbart är att man inte har vidtagitnationella åtgärder. Jag tror också att det faktum attallergiförekomsten är lägre i än i Sverigeberor på att man där inte har haft alla de kemikaliersom vi har. Det faktum att de baltiska länderna liggerså nära oss visar att det som sker nationellt harmycket stor inverkan. Det är därför som jag ställermina frågor.Jag tror också att det förhållandet att man har kvarsina hotade arter och har ett större in dividantalinom sina icke hotade arter beror på att man har haften helt annan kemikaliehantering. Skälet till det ärinte att man har velat ha det så, utan det har blivit såpå grund av det system som man har.Jag menar att det på kemikaliesidan fortfarande ärde nationella åtgärderna som har den största effekten.I mycket av den diskussion som vi har låter detsom om det är viktigare att agera internationellt ännationellt. Man kan när det gäller allergiförekomstense att människor som flyttat från östra tillvästra plötsligt har fått ett helt annat aller-gimönster, nämligen samma som vi har.Jag menar att de kemikalier som vi har i samhälletpåverkar t.ex. allergiförekomsten. Det är nationellaåtgärder som kommer att avgöra om vi t.ex. skall haen hög förekomst av allergi eller om vi skall ha kvarde hotade arterna eller inte. Jag tror inte att vi skallundervärdera de möjligheter som vi har och de åtgär-der som nödvändigtvis måste till nationellt för att viskall kunna komma vidare i kampen. Det var ocksådärför som jag ville ställa mina frågor.Jag vill säga att växthuseffekten alls intebara handlar om koldioxid. Den påverkas t.ex. av engas som finns i idrottsskor men vars namn jag tyvärrinte minns. Den har flera större inverkanpå växthuseffekten än vad koldioxid har. Det ärmånga gånger fråga om vilka kemikalier vi accepteraren hantering med. Skulle vi verkligen vilja börja job-ba med växthuseffekten, skall vi inte alls bara inriktaoss på koldioxid utan på en mängd olika kemikaliersom är oerhört aggressiva och som vi faktiskt skullekunna leva utan.Anf. 38 () replik:Herr talman! uppfattade att jagsade att man bara skall jobba internationellt medmiljöfrågorna och inte arbeta med dem i . Jaghoppas att hon var den enda som uppfattade mig pådet sättet. Jag kan nästan slå vad om att hon, om jaghade sagt motsatsen, skulle ha beskyllt mig för att intebry mig om de internationella frågorna.Anf. 39 Miljöminister ():Herr talman! Vi som arbetar med miljöfrågor iSverige borde nu onekligen känna en viss glädje medtanke på att det faktiskt händer väldigt mycket. När viser tillbaka på kan vi finna att en radstora systemfrågor börjar få en helt annan vändning.När i sitt talsom ny statsminister sade att skulle bli eninternationell föregångare när det gäller att skapa ettekologiskt hållbart samhälle möttes han av en mycketstor entusiasm. När han ungefär visadeatt han verkligen menade allvar - med energiomställ-ningen, med avvecklingen av och med attinte genomföra Dennispaketet, mötte han en väldigtstor ilska. Jag undrar vad alla de som sedanapplåderade entusiastiskt egentligen trodde. Troddede att vi inte menade allvar?Men regeringen menade allvar, och det har efterdet att miljöskrivelsen lades fram också skett andrasaker som jag tycker att det är viktigt att stryka underi dag. Det har tillsatts en statsrådsgrupp med femstatsråd, som skall försöka både att definiera det håll-bara samhället och att utveckla riktlinjer och etthandlingsprogram med krav på de olika sektorerna.Vi har lagt förslag om ett investeringsprogram förkommunerna för att få dessa att ytterligare utvecklat.ex. sitt Agenda 21-arbete. Vi har också tagit ettannat viktigt steg framåt. Jag tror att lagrådsremissenpå kommer från tryckeriet . Ävenom den är försenad är det fråga om ettrejält steg framåt för miljöarbetet när vi nu kan pre-sentera en samlad, skärpt och tydlig miljölagstiftning.Vi kan konstatera att nu har återtagit sininternationella tätposition på miljöområdet. Det här ärviktigt inte bara för . Vi hade för några veckorsedan miljöminister på besök. Han var bl.a.i , där han intresserat lyssnade på allt som visade sker i på miljöområdet. Men det somväckte hans största intresse var när han fick se enäldre dam komma med en soppåse och verkligensortera upp avfallet på återvinningsstationen. Hansade då: Ah, det fungerar i praktiken!Den allra största entusiasmen väcktes när en fiska-re drog upp en lax ur Nyköpingsån och ministerninsåg att den faktiskt gick att äta. Han visste att mot-svarande inte gällde vad avser vattendragen i städernai Malaysia.Det här är faktiskt viktigt. Han kommer från enregion i tio gånger så tätbefolkad som Europaoch med dubbelt så hög tillväxt. Trycket på naturen äroerhört stort. På många håll förekommer en rovdriftpå skog och på färskvatten, på mark och på fiske.Men bilden är inte svartvit. Vi kan se i utvecklingsländerna och i de här regionerna iAsien kraftigt har ökat levnadsstandarden för de fatti-ga. Man har gjort framsteg när det gäller medellivs-längd, barnadödlighet och läskunnighet, framsteg somdet tog tre generationer att göra.Sverige och har erfarenheter av hur manmöter industrialismens baksida och hur man bemäst-rar problemen med industrialismen. Även om mycketfortfarande är ogjort även här vet vi hur man kanhantera många miljöproblem. Jag tror att vi kan sefram emot att kunna lösa våra mil-jöproblem inom . Men vi skall vara medvetnaom att under samma kommer antalet bilar, kyl-skåp, frysar och flygresor att explodera i ;i , , och Malaysia.En politik för en hållbar utveckling och tillväxthandlar om att låta våra erfarenheter av miljön ochvåra kunskaper möta tillväxt för att visa hurman klarar en hållbar tillväxt så att vi faktiskt kan gealla invånare på jorden möjlighet till en dräglig lev-nadsstandard och ge de kommande genera-tionerna möjlighet till samma utveckling.Skall vi klara det krävs det mycket. Det krävs bl.a.att vi kan utnyttja både råvaror och energi mycketeffektivare än . Det krävs det som jag tror Len-nart nämnde, nämligen den s.k. faktor 10. Tiogånger effektivare behöver vi kunna utnyttja råvaroroch energi för att ge alla människor på jorden, inklu-sive kommande generationer, möjligheter till ett gottliv.Det här väckte förvåning när vi första gången togupp det i EU för närmare . har vimånga EU-länder med på att driva detta inför denstora , den stora , där vi skall följa upp Rio-konferensen.Jag tycker att det här är ett nytt åtagande som vi iEuropa och skall göra, både för osssjälva och för utvecklingsländerna. Vi bör arbeta fören faktor 10, och vi bör åta oss det vid i sommar.Sedan, herr talman, skulle jag vilja ta upp en delav de frågor som kom upp med anledning av skrivel-sen. Jag ber de inledande talarna om ursäkt; jag hadeförstått att debatten skulle börja , och därförmissade jag ett par av er, men jag får väl ta era frågori efterhand.Jag tror att det var som tog uppfrågan om skrivelsen och om vad skrivelsen skallinnehålla. Jag ser fram emot att vi skall kunna utveck-la miljöskrivelsen till för att verkli-gen visa hur arbetet mot ett ekologiskt hållbart Sveri-ge fortskrider. Regeringen har ju sagt att vi skall åter-komma om arbetslösheten regelbundet till riksdagen.Jag vill också göra det när det gäller miljön. Mintanke är att vi skall ha mål - vi kommer att läggafast nya miljömål - och tydliga indikatorer som visaross åt vilket håll det går och vad som utvecklas rättoch fel. Varje sektor skall redovisa hur arbe-tet mot ett ekologiskt hållbart går på dessområde. Det är bara ett första försök vi gör i åretsmiljöskrivelse - mål och indikatorer saknas här - menvi kommer alltså tillbaka med en mer heltäckandeskrivelse i framtiden.Jag vill också ta upp klimatfrågan, som ju är en avvåra allra viktigaste miljöfrågor. är ett av deländer som har gjort mest. Vi har bland de lägstakoldioxidutsläppen per capita, vi har minskat vårakoldioxidutsläpp kraftigt , vi harinfört åtgärder, t.ex. en skatt på koldioxidutsläpp, ochvi har drivit denna fråga internationellt.Sverige skall självklart fortsätta driva klimatfrå-gorna. mål, att vi skall fortsätta minskakoldioxidutsläppen, ligger fast. Vi skall fortsättaminskningarna även . Vilket nytt mål viskall ha och hur det skall uppnås kommer riksdagenatt få ta ställning till . Vi skall inte utnyttjaden möjlighet till ökning som EU har givit oss, utan viskall tvärtom fortsätta minska koldioxidutsläppen. Detgör vi genom att spara energi - det inbegriper dess-utom ny, bra, svensk teknik, så det är positivt på allasätt - och använda förnybara energikällor, och på långsikt, för att fasa ut all kärnkraft, handlar det också omatt samarbeta med länderna runt om i Östersjöregio-nen för att använda naturgas i stället för både farligakärnkraftverk och kol runt Östersjön.Alternativet till detta skulle vara att göra en snab-bavveckling av kärnkraften när den är gammal elleratt börja bygga nya kärnkraftverk . Inget avdetta tror jag egentligen att vill. Ändåprotesterar man mot att vi inleder avvecklingen. Mo-deraterna tycks tro att kärnkraften är ett slags evig-hetsmaskin som bara går och går. Sådana evighetsma-skiner drömde jag om när jag var liten och läste sago-böcker, men jag tror fortfarande inte att de existerar.Kärnkraften är definitivt ingen evighetsmaskin. Denär tvärtom mycket farlig om vi försöker använda densom en sådan.Vill vi göra något åt koldioxidutsläppen skall viframför allt ge oss på trafiken. Där finns av vårakoldioxidutsläpp . Bilarna borde halvera sinbränsleförbrukning . När vi arbetar för det,bl.a. genom höjda bensinskatter, säger moderaternanej. Det ger ingen större trovärdighet för moderater-nas klimatpolitik.Dan tog upp frågan om vad vi gör åt ök-ningen. Ja, gör vi ingenting får vi en ökning av koldi-oxidutsläppen, men vi skall inte sitta passiva. Vi sat-sar nu på energisparande, biobränsle, ytterligare öka-de skatter på utsläppen, minskade utsläpp och nyteknikupphandling. Vi räknar med att vi därmedkommer att kunna fortsätta minska de svenska koldi-oxidutsläppen och agera för att ländernarunt omkring oss också minskar sina koldioxidut-släpp.Herr talman! Jag hade räknat med att jag skullehinna svara på några fler frågor som jag fick i debat-ten, men jag får ta upp dem under replikstunden istället.Anf. 40 () replik:Herr talman! Jag hade faktiskt tänkt fråga ommiljöministerns syn på detta med faktor 10, men detkom hon ju självmant in på i sitt anförande.Jag hade också tänkt att bara för ordningens skullsäga att flera av de frågor som miljöministern nämnde- , Dennisleden och mycket annat - kanskekunde verka nyupptäckta . Utannågon jämförelse i övrigt har man under de senasteveckorna kunnat se annonser från påkommunikationsmedlen i där man bockarav och Dennislederna som om det varMiljöpartiets förtjänst att vi nu kommer till riktigabeslut på dessa områden.Vad jag vill ha sagt, herr talman, är att vi frånCenterpartiets sida under en följd av år - väldigtmånga år i själva verket - har haft synpunkter, för attuttrycka det försiktigt, på kärnkraften, ochDennislederna och faktiskt även på den ekologiskaomställningen, även om vi har givit den andra namn -vi har talat om kretsloppsutveckling. lik-som konventionen om biologisk mångfald och kli-matkonventionen var sådana dokument som den cen-terpartistiske miljöministern och partiledaren skrevunder i 1992.Jag är glad att man nu kommer till en skördetid ide här frågorna - det är bra för sakfrågan. Jag kanmed detta bara säga att vi kommer att fortsätta frånCenterns sida, herr talman, att driva frågor av detslaget, oavsett vem som sedan skördar lagrarna ihanteringen av det.Anf. 41 Miljöminister ():Herr talman! Jag ger gärna både erkännandet att detta är frågor som ni hardrivit aktivt och som vi har drivit tillsammans. Detvisar väl bara att vi trivs bättre i varandras sällskap äni moderaternas.Anf. 42 () replik:Herr talman! Jag tar talarstolen i anspråk därför attjag vill visa ett tidningsurklipp.Det är intressant att lyssna till . Det ärbra att hon är framtidsoptimist. Jag tror också att vilöser miljöfrågorna. Men då måste vi vara konsekven-ta.Det tidningsurklipp jag har här är från en små-landstidning. Det står att talade sig varm förnaturgas. Det är ju intressant att konstatera att AnnaLindh gjorde det också här, litet i förbifarten. Det ärtydligen inte bara som skall koppla in påfossilgasspåret, utan hela norra inklusiveBaltikum. Jag måste fråga: Är det verkligen miljömi-nisterns mening? Är det så att vi skall ersätta kärn-kraften med fossilgas?Det är intressant att se dubbeltydigheten i vad An-na säger. säger att är detland som har haft de lägsta koldioxidutsläppen sedan1970-talet. Vad är orsaken till det? Jo, det är att vi haranvänt mindre fossilenergi för att få fram el än vadmånga andra länder har gjort. säger sedanatt vi skall fortsätta med den utvecklingen och samti-digt ställa om till ett fossilgassamhälle. Jag måste dåfråga: Hur mycket fossilgas skall använda?Hur mycket kommer koldioxidutsläppen att öka, närvi växlar om till fossilgassamhället? Svara mig barapå denna fråga, : Blir det svårare ellerlättare att uppnå koldioxidmålet genom avvecklings-beslutet?Vi tror naturligtvis inte på några evighetsmaski-ner. Den formen av debatt är ganska meningslös. Vihar också sagt att kärnkraften skall avvecklas, menden skall avvecklas när vi har andra, hållbara alterna-tiv. Fossilgas är inte något hållbart alternativ frånmiljösynpunkt.Anf. 43 Miljöminister ():Herr talman! Den här debatten handlar faktisktinte bara om , . Barsebäckklarar vi utan någon naturgas. Det handlar inte hellerbara om hur vi skall klara att avveckla de svenskareaktorerna, utan det handlar om vilken energipolitikvi skall ha för hela norra . Vi sominte känner oss särskilt trygga med - vadskall vi ha i stället för det kärnkraftverket? Vad skallvi ha i stället för de ryska kärnkraftsreaktorer, som vikanske inte heller känner oss trygga med?Vad skall vi ha i stället för kolanvändningen iBaltikum? Vad skall vi ha i stället för kolanvändning-en i , och ? Hade vi inte ko-lanvändning i dessa länder och runt hela jordklo-tet skulle vi inte heller ha något klimatproblem. Det ärinte kopplat till den svenska kärnkraftsavvecklingen -det är kopplat till en omfattande användning av kolrunt om i världen, bl.a. i Nordeuropa.Genom en naturgassatsning skulle vi kunna av-veckla kolanvändningen och de farligaste kärnkrafts-reaktorerna runt om i . Därför gernaturgasen på medellång sikt den bästa möjlighetenatt lämna kolsamhället och att avveckla den farligakärnkraften i öst.På riktigt lång sikt tror jag att vi klarar hela med förnybara energikällor, men jag tycker attdet är viktigt att vi har ett realistiskt alternativ tillkolet. Ersätter vi kolet med naturgas så minskar viockså klimatproblemen.Anf. 44 () replik:Herr talman! Miljöministern får ursäkta, men jagtycker att miljöministerns uttalanden blir mer och mervirriga. Här säger miljöministern nu helt plötsligt attvi skall avveckla både kol och kärnkraft och ersättadem med fossilgas. I och med detta klarar vi klimat-problemet, säger hon. Miljöministern vet väl att ävennaturgas och fossilgas innebär koldioxidutsläpp. Detrör sig om i förhållande till kolenergin.Vi ser i och för sig med tillfredsställelse att deländer som använder smutsigt kol växlar om tillfossilgas. Det är ett steg i rätt riktning. Men att snab-bavveckla säker kärnkraft och ersätta den med fossil-gas är ett steg i fel riktning. Vi har i Moderata sam-lingspartiet faktiskt en sådan framtidsoptimism att vitror att om vi använder våra kärnkraftverk så länge deär driftssäkra så lyckas vi under den tiden få framförnybar, säker energi utan att behöva växla över tillfossilgassamhället.Jag konstaterar att miljöminister är pådefensiven när det gäller klimatmålet. Jag beklagar attSveriges miljöminister 1997 har en så defensiv in-ställning till den viktigaste övergripande miljöfrågan.Men har vi fått besked: skall växla om ochbli ett fossilgassamhälle - inte på kort sikt, som bl.a.Lennart har sagt, utan på lång sikt. Det är detsom är miljöministerns ambition. Det är en helt felak-tig ambition, om vi utgår från det övergripande kli-matproblemet.Anf. 45 Miljöminister ():Herr talman! får ursäkta - jag tyckerinte att hans uttalanden är virriga; däremot tycker jagatt de är mycket okunniga.Om vi skall kunna avveckla kolanvändningen ihela både på kort sikt och på medellångsikt, krävs det att vi använder också naturgas. Om viskall kunna avveckla kärnkraften, inklusive de farligakärnkraftverken i , krävs det också att vianvänder naturgas. Jag har tidigare inte hört att GöteJonsson har sagt att är ett bra kärnkraftverk,som vill ha till en evighetsmaskin. Jaghar tidigare inte hört att kärnkraften i är braoch säker. får vi alltså besked om att ochde ryska kärnkraftverken är bra och säkra och skallbehållas för framtiden, i stället för att ersättas medbl.a. naturgas.Medan bl.a. , EU och försö-ker få att inte fortsätta att satsa på kärnkraf-ten utan att ersätta den med bl.a. naturgas går alltsåmoderaterna sin egen väg och vill att man i Östeuropai stället fortsätter att driva kärnkraftverken. Det be-klagar jag mycket, herr talman. Jag hoppas bara attmoderaterna inte får styra energipolitiken, vare sig iSverige eller i dessa andra regioner.Anf. 46 () re-plik:Herr talman! Jag vill först tacka för att mycket avdet som vi har framfört i vår motion kommer att fin-nas i kommande skrivelse - jag förmodar att det är såjag skall uppfatta det som miljöministern säger.Vi har bl.a. tagit upp att det behövs ett specielltkapitel för den biologiska mångfalden. Den blir intesynlig om man väver in den i alla andra kapitel, ochden behöver därför lyftas ut. Vi kan se effekter avmånga av miljöproblemen på den biologiska mång-falden. Vi kan också få en indikation på vilket håll viär på väg mot. Det faktum att var tredje sädesärla ochmer än varannan ladusvala och tofsvipa har försvunnitfrån jordbrukslandskapet visar att kemikaliejordbru-ket inte är ekologiskt hållbart och inte är förenligtmed den biologiska mångfald som vi vill ha.Nordsjödeklarationen är en oerhört radikal dekla-ration. Den säger att vi - ungefär engeneration - skall ha kommit nära en nollkoncentra-tion för av människan tillverkade syntetiska ämnen.Avser miljöministern att se till att detta blir ett natio-nellt mål? Det skulle jag gärna vilja veta.Jag skulle också vilja veta vad miljöministern av-ser att göra åt det faktum att man börjar hittabekämpningsmedel i grundvatten. I har mant.ex. hittat Roundup, ett medel som vi nu kan se attmånga växter genmanipuleras för att tåla - en mycketobehaglig utveckling. Även Basta, som i princip ärsamma sak fastän ett ammoniumsalt av glyfosat, haråterfunnits.Vissa forskare säger att ju duktigare man blir påatt analysera, desto mer hittar man. Somliga sägerockså att allt som man söker efter vid analysen finnerman. undrar jag: Vilka åtgärder avser miljöminis-tern att vidta för att vi skall få veta hur det ser ut? I enbrunn i har man hittat 25 gånger högre halt änvad EU:s norm tillåter av atrazin, ett ämne som fak-tiskt har varit förbjudet i i ett tiotal år. Vilkaåtgärder får vi se framöver, och när kommer pengarnaför att börja åtgärda de miljöskadade områdena?Anf. 47 Miljöminister ():Herr talman! När det gäller hur resultatet avNordsjökonferensen, som var en viktig och bra konfe-rens, också skall översättas till svenska mål vill jagsvara att vi kommer att få en del av förslagen av . Vi kommer även i övrigt attta upp både kommitténs förslag och regeringens för-slag till nya miljömål i den miljöproposition som vihar lovat till , 1998.Skall vi veta hur det ser ut med miljögifterna inaturen skall vi naturligtvis ha en bra miljöövervak-ning. Men jag skulle faktiskt också vilja stryka undervårt EU-arbete. Det har ju visat sig att många mil-jögifter, som vi inte ens använder i , ändåkommer till oss via både vatten och luft och finns här.Det handlar alltså inte enbart om gamla försyndelser,utan det är också sådant som kommer från andra län-der.Därför menar jag att en viktig del av vår framtidakemipolitik är att arbeta via EU. Vi skall själva gåföre och visa att vi kan och att det går, och vi skallockså driva på i EU-arbetet för att minska kemikalie-användningen i andra europeiska länder.Anf. 48 () re-plik:Herr talman! Jag fick inget svar på frågan om vil-ka åtgärder miljöministern avser att vidta för att viskall få reda på vilka bekämpningsmedel som finns idet svenska grundvattnet. Det visar sig att det kommernu. Många kommuner börjar analysera, men det äroerhört dyra analyser. Jag skulle vilja se ett förslag tillett system där man kan söka pengar för att komma tillrätta med detta. Jag skulle vilja se ett förslag till hurvi skall kunna klara de riktvärden som EU har.Det är riktigt, som miljöministern säger, att EUmedför olika saker när det gäller kemikalier. Så t.ex.ser EU just nu över den typ av bekämpningsmedelsom vi pratar om. Man testar i första omgången 87stycken. Av dem är 37 godkända i . Det finnsalltså en risk för att 50 medel som vi har förbjuditdärför att de har varit för giftiga åter blir tillåtna attanvända i . Jag kan mycket väl hålla med omatt det är ett problem. Jag hoppas att miljöministernhar mycket stor framgång i det arbetet. Om inte lärSverige översvämmas av gifter som vi definitivt intevill ha: atrazin, lindan osv.Jag fick inget svar på frågan om den biologiskamångfalden kommer att utgöra ett eget kapitel i skri-velsen . Det skulle vara mycket bra. Det är pådet området det sker någonting. Det är just om vi tittarpå den biologiska mångfalden som vi ser om vi är påväg åt rätt håll eller inte vad gäller miljöeffekterna.Jag skulle bara vilja poängtera en sak. Från Miljö-partiets sida anser vi inte att fossilgas är det som skallersätta energisystemen . Vi anser att detskall vara förnybara ämnen som biobränsle. Detskulle faktiskt gå mycket bra för att ersättasitt kol med fossilgas österifrån. Det man nu diskute-rar är en ledning över .