prot · GL0938 · 1997-12-02 00:00:00 — De har gjort det , före vårt beslut om en för-längning. Jag kan inte förstå att det har någon störrebetydelse - det handlar ju om en så liten summa - omnågot sker nu eller . Allting skallväl inte bygga på att saker och ting görs i sista minu-ten.Jag tror, , att det här kommeratt bli bra och att det är ett riktigt beslut. Vi har fått inen hel del bolag som har fyllnadsbetalat, och flerkommer vi att få in genom förlängningen. Det ser vifram emot. Framför allt får vi möjlighet att informeradem som kanske tror att det automatiskt sker en av-registrering i och med att man inte fyllt upp aktiekapi-talet. På det sättet får man alltså litet extra tid på sigför att fundera över om man skall vara kvar eller inte.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )5 § , framtiden och mångfalden - fråninvandrarpolitik till integrationspolitikFöredrogsSocialförsäkringsutskottets betänkande 1997/98:SfU6Sverige, framtiden och mångfalden - från invandrar-politik till integrationspolitik (prop. 1997/98:16)Anf. 23 (m):Herr talman! Det är ingen överdrift att påstå att fåpolitiska frågor är så diskuterade av gemene man somfrågorna om invandrings- och invandrarpolitiken. Detär heller ingen överdrift att påstå att det bland mångafinns en utbredd oro och kritik över den förda politi-ken.Det är inte så svårt att förstå. Knappast något eu-ropeiskt land har tagitemot så många invandrare i förhållande till sin folk-mängd som . De stora invandringsströmmarnakom dessutom då vår ekonomi mereller mindre brakade samman efter årtionden av gravmisskötsel. Arbetslösheten och bidragsberoendet hosde sent komna invandrarna, relativt de infödda svens-karna, är mycket högt. Detta faktum har också verifie-rats senast i en utredning från Kommunförbundet.Kostnaderna för invandringen har varit och ärmycket stora, sannolikt uppåt 20 miljarder , ochdå talar jag om nettokostnader. En del kommuner harsärskilt tunga socialbudgetar på grund av att mångainvandrare koncentreras till vissa orter och bostads-områden. Utanförskap föder frustration och ledertyvärr till våldshandlingar. Invandrareär överrepresenterade i brottsstatistiken när det gällerbl.a. Främlingsfientlighet, ibland med rentrasistiska övertoner, kan lätt uppstå, och den kan riktasig mot både infödda svenskar och invandrare. Be-greppet respekt har bland en del invandrarungdomarfått en närmast absurd dimension.När nedskärningar i vården och skolan sker ute ikommunerna finns det människor som oroas även avatt socialkostnader för bl.a. invandrare konkurrerar utanslag till vård och skola. Vi måste respektera dessamänniskors oro. Vi måste också ha respekt för attmånga infödda svenskar känner sig främmande förvissa invandrargruppers livsstilar och religion. Atttycka så är mänskligt och alls ingen rasism, somibland pådyvlas dem som inte har de politiskt korrektaåsikterna. Ordet rasism är för övrigt ett ord som an-vänds väl generöst i den svenska debatten. Men jag ärockså säker på att många invandrare har svårt medden västerländska livsstilen. Det finns trots allt ettuttryck att "ta seden dit man kommer". Det ligger enhel del i det. Det är trots allt i vi bor.I likhet med andra europeiska länder står Sverigeinför en stor utmaning och en svår balansgång. Å enasidan finns en önskan att slå vakt om den kulturella,språkliga och historiska identitet som vårt land bärmed sig och som utgör själva fundamentet för be-greppet nationalstat. Den svenska profilen, särarten,är för infödda svenskar mycket viktig och en källa tillstolthet och samhörighet. Vårt gemensamma kulturarvoch historia skall inte relativiseras. Det skall utgörafundamentet när vi bygger vår framtid tillsammans ien ny tid.Å andra sidan har vi klart för oss att tillvaron ald-rig blir som den var, att globaliseringen påverkar ossalla, att kommunikationstekniken minskar avståndenmellan världsdelar och länder på ett dramatiskt sätt.Den globala rörligheten och kommunikationen är ettfaktum, och det är givetvis positivt. Den fria rörlighe-ten för människor inom EU byggs nu ut alltmer ochinkluderar snart ännu fler länder än de nuvarande 15.Invandringen från fattigare länder beror till stordel på att skillnaderna i livsbetingelser är så skarpamellan den rika världen och den fattiga. Våra förplik-telse ett ge flyende skydd är självklar. En flyktingpo-litik med migrationspolitiska förtecken är därför nöd-vändig och också beslutad av viddenna tid.Herr talman! är inte något ditman kommer och bryter ny mark som ochKristina. De som förespråkar fri invandring vill jugärna att skall bli ett land dit man kan kommaoch själv ansvara för sitt liv och sin framtid utan attligga någon annan eller staten till last. Visionen av envärld utan gränser är mycket tilltalande och börjar nusakta realiseras åtminstone i . Men varken iEuropa eller för den delen i och diskute-ras en fri arbetskraftsinvandring. En reglerad invand-ring med stark betoning på skyddsbehövande är ochkommer att bli den europeiska modellen.Detta utesluter inte alls att en ökad arbetskraftsin-vandring från länder utanför EU kan bli aktuell omseriösa förutsättningar finns i de enskilda fallen. In-vandringspolitikens utformning är ändå avgörande förhur en integrationspolitik skall lyckas. Vare sig vigillar det eller inte måste gradvis en samsyn upprättasinom EU för att undvika att vissa länder mer än andrafår de stora flyktingströmmarna vid massflyktssitua-tioner. bör därför aktivt även fortsättningsvisarbeta för gemensamma regler för asyl och invand-ring.När jag nu inledningsvis målat en kanske någotdyster bild av den senare invandringens effekter ochproblem gör jag det inte för att stigmatisera invandra-re, långt därifrån. Begreppet invandrare är egentligenolyckligt därför att det leder till ett de-och-vi-tänkande som vi måste bort ifrån. Men icke destomindre är det ett faktum att stora grupper av utom-nordiska invandrare generellt har påtagliga problematt komma in i det svenska samhällslivet. Det är fak-tiskt därför vi står här och debatterar. Jag konstateraratt inte på ett bra sätt klarat att ge dessa in-vandrare de goda betingelser som måste till för att varoch en skall kunna ta ansvar för sina liv och bygga enny tillvaro i värdighet.Invandringen har historiskt betytt mycket för Sve-riges utveckling och välfärd. Invandrare är i förstahand människor som behöver skydd, som har varittvungna att lämna sitt land för att starta ett nytt liv ochge sina nära och kära ett tryggare liv än vad som kun-de ges i hemlandet. Många bär med sig traumatiskaupplevelser från krig och förföljelse, medan andrafrämst söker sig hit för att komma ifrån allmänt elän-de och fattigdom. Många lyckas bra, andra har inteden utbildning eller den sociala och kulturella kompe-tens som efterfrågas på arbetsmarknaden. Förfärandenog diskrimineras många kompetenta invandrare bortfrån arbetsmarknaden av arbetsgivare och fackföre-ningar som inte är villiga att se mångfaldens positivasidor.Varför misslyckas vi att ge de nykomna de liv-schanser som de är värda? Varför blir invandringennu ett problem snarare än en möjlighet så som denskulle kunna vara?Över åren har en samhällsmodell byggts upp sompräglas av enhetlighet och stelhet. Skyhög beskatt-ning, orealistiska ingångslöner, hindrande arbetsrätts-regler har bidragit till lägre tillväxt än i jämförbaraländer. En bristande förståelse för företagande och förföretagare och ständiga prioriteringar av den offentli-ga sektorn har hämmat utvecklingen i , och såsker alltfort. Misslyckandet att skapa tillväxt ochsysselsättning avspeglas övertydligt när det gällerinvandrarnas situation. Den svenska välfärdsmodellenklarar inte det annorlunda, det nya, det oväntade ochdet individuella. Vi får alla partier i större eller mind-re grad ta ett ansvar för att vi inte lyckats bättre.Regeringens förslag till ny integrationspolitik ärvällovlig, men sett i ett större perspektiv kommerpropositionen inte att betyda så mycket. Det är heltandra krafter som kommer att avgöra om invandrarnakommer att lyckas att bli fullvärdiga medspelare isamhällslivet. Det handlar om hur vi förnyar Sverigeoch om hur vi öppnar oss själva, hur vi förhåller osstill det nya som strömmar emot oss genom globalise-ringen av vår tillvaro, av möten med andra kultureroch människor.Herr talman! Förnyelsen av måste kommatill stånd. Vi moderater anser att man måste ändrasynsätt. Den enskildes perspektiv är det viktigaste.Hur skall vi kunna röja undan hinder för att möjliggö-ra ett ökat eget ansvar? Hur skall vi bryta upp denstundom förlamande omhändertagandekultur som görinvandringen till ett socialt problem i stället för entillväxtfaktor? Hur skall vi bryta bidragsberoendet,som så kostsamt för samhällsekonomin och så degra-derande för den enskildes värdighet?I vår reservation 1 utvecklar vi våra ståndpunkter ikorthet. Vi menar att statens förhållningssätt till före-tag och företagande måste förändras och förbättras,att arbetsmarknaden görs till en verklig marknad därutbud och efterfrågan kan närma sig varandra, görsmer flexibel, att skatterna sänks så att vanliga hushållkan efterfråga tjänster efter eget skön. Tjänstesektorn,inte minst hushållssektorn, måste öppnas. Här finnsmånga jobb som utförs svart eller på fritid av pres-sade heltidsarbetande. Om man kan ha ROT-avdrag,varför kan man inte ha avdrag för en del köpta hus-hållstjänster?Det måste bli enklare att starta och driva företag,enklare att vara arbetsgivare. Många invandrare ärinriktade på företagande och bär i stor utsträckningmed sig detta från sina hemländer.En förnyelse av är det stora och viktigaprojekt som ligger framför oss och det är långt vikti-gare än t.ex. om vi skall ha ett integrationsverk ellerinte, om vi skall lägga ned ellerinte.Vi moderater har väckt flera partimotioner somanvisar en politik för tillväxt, trygghet och förnyelseoch som är långt mer betydelsefull för allas vår fram-tid än den föreliggande integrationspropositionen.Men vi inser givetvis det politiska ansvaret för attunderlätta invandrares integration och att särskildabeslut måste fattas. Det finns en hel del som vi i ochför sig är överens med regeringen om, annat inte.Statens uppgift skall vara att motarbeta ojusta hin-der, erbjuda kompensatoriska insatser på utbildnings-området och se till att alla får rimligt lika möjligheteroch villkor oavsett ursprung. Därför anser vi att dis-krimineringslagstiftningen måste ses över och få enökad skärpa. Vi har sett att en utredning omdetta har lagts fram, och den får vi studera närmare.Vi tror också att det på nivå är motive-rat med olika åtgärder för att skapa en meningsfulltillvaro för dem som är bidragsberoende så länge somdet rör sig om generella åtgärder. Jag har under årensett en rad olika projekt som varit positiva och me-ningsfulla, men också en del som inte har känts såmotiverade.Vi tror inte att säråtgärder gagnar invandrare. Detär fel att reglera in en integration. S.k. frivilliga planerför positiv särbehandling är tveksamma. Vi skall semänniskor som individer och inte som tillhörande engrupp.Språket är den viktigaste integrationsfaktorn. Un-dervisning i svenska måste överordnas all annan ut-bildning. Man måste också ge akt på de svenska bar-nens situation i invandrartäta skolor så att inte derasspråkutveckling hämmas. Hemspråksundervisningenär främst något som bör ske utanför skolans ram, och istället bör frigjorda resurser användas i svenskunder-visningen.Friskolor på religiös, kulturell och språklig bas ärpositivt eftersom vi tycker att det är bra med ökadmångfald och enskilda initiativ. är vi med-vetna om att sådana skolor i vissa fall kan bidra till attförsvåra den integration som vi i övrigt eftersträvar.I ett särskilt yttrande har vi också i egenskap avenskilda ledamöter poängterat att det bör krävasspråkkunskaper i svenska för att få svenskt medbor-garskap, låt vara att detta krav inte i alla lägen kanvara absolut.I likhet med regeringen tycker vi att det är bramed ökad mångfald i samhällslivet och inom närings-livet, och vi tror att s.k. managing by diversity bliralltmer intressant för företagen och andra.Vi anser att det finns en logik i att dela , men att en sådan delning inte är motiverad avde skäl som har angivits i propositionen. Att nuavknoppa integrationsansvaret på bör alltså anståtill dess att man har sett över hela SIV:s verksamhetoch organisation.DO bör givetvis vara fristående och självständigsamt utrustas med en bättre lagstiftning mot diskrimi-nering.Herr talman! över tiden är invandring och ut-vandring en naturlig företeelse. Så har alltid skett ochså kommer att ske . Etniska, språkliga ochkulturella mönster bland grupper av invandrare har imånga fall bevarats i generationer. Respekt och tole-rans för detta måste finnas. Så skall det vara, och detfinns ingen anledning för staten att ha en åsikt omdetta. Men det finns också en viss risk om en utveck-ling sker mot ett mångetniskt samhälle. Motsättningaroch spänningar kan då riskeras att byggas in, mot-sättningar också mellan olika etniska grupper.Staten skall inte bedriva någon assimilationspoli-tik. Det är givetvis upp till var och en att förhålla sigtill det svenska samhället som man själv önskar sålänge man tar ansvar. Den enskildes värdighet måstevärnas. Men vi skall inte ställa annorlunda krav påinvandrare än på infödda svenskar.Något slags kultur- eller moralrelativism kan inteleda till annat än ökade spänningar i samhället. Degrundläggande värderingar som vi i underlång tid har processat fram i demokratisk ordningmåste gälla alla. Det gäller synen på demokrati, påmänskliga rättigheter, på jämställdhet, på barns rätt,på rättsstaten och på medborgarskapets förpliktelser.Vår grundläggande syn på etik och moral måsteprägla allas vår gemensamma tillvaro.Vi moderater vill ha ett samhälle med ökad socialrörlighet, och då är det naturligt att det är individernasom räknas, inte vilken grupp som man tillhör. Vi tarockså starkt avstånd från alla tendenser till rasism ochvill kraftigt understryka att det är genom empati ochtolerans som man kan förstå andra människors utsatt-het och frustration. Egentligen är det i våra egnahjärtan som den gemensamma framtiden ligger.Jag står givetvis bakom alla våra reservationer,men jag yrkar bifall endast till reservation nr 1.Anf. 24 ():Herr talman! ideologi bygger på re-spekt för individen och på alla människors lika värdeoavsett kön, etnisk tillhörighet, sexuell identitet ochreligiös övertygelse. Det är vackra ord som naturligt-vis förpliktar.Titeln på regeringens proposition är framåtsyftan-de: , framtiden och mångfalden - från invand-rarpolitik till integrationspolitik. Nya mål sätts uppoch de målen som betonade jämlikhet,valfrihet och samverkan utökas. Med detta omformu-leras och förtydligas målen delvis med den inriktningsom föreslog i en partimotion underförra riksmötet.Vi känner naturligtvis också oro inför de hårdnan-de attityder som möter människor som har sökt ocherhållit skydd i vårt land. tar kraftigtavstånd från dessa rasistiska inslag.Nu krävs det generella åtgärder och inte bara sär-åtgärder för invandrare om vi skall kunna skapa ettsamhälle för alla.Den nu föreslagna administrationen av integra-tionspolitiken efterlyste tillsammans medmoderaterna i en reservation till fjolårets betänkandesom rörde svensk migrationspolitik i globalt perspek-tiv. Vi ansåg då att skulle renodlastill en migrationsmyndighet och att integrationsfrå-gorna skulle föras över till andra myndigheter eller egen myndighet.Nu har regeringen bejakat denna önskan, och dåfinns inte längre med. De säger nej tilldenna myndighet. Jag vill därför fråga den moderateföreträdaren: Vad är det som har hänt och som gördetta förslag omöjligt att följa för ert parti? Löser sigintegrationsfrågorna utan att man lägger ned särskildakrafter och resurser, eller har tagit ställ-ning för det nuvarande invandrarverket så kraftigt inte kan ändra sig?Centerpartiet har inte ändrat ståndpunkt. Vi stöderregeringens förslag eftersom sådana åtgärder ocksåefterlyses från vårt parti. Vi anser att detta ger nyainfallsvinklar, ökar kontakterna med kommunerna -särskilt de flykting- och invandrartäta - och på så sättmedverkar till en ökad integration i det svenska sam-hället.Med ett decentraliserat beslutsfattande kan delak-tighet i den politiska dialogen uppnås. För att manskall kunna uppfylla kravet på alla människors likavärde och rätt måste också alla kunna delta i det de-mokratiska systemet. Kan man inte få detta deltagan-de leder det till vanmakt och utanförskap. Därför börbeslutsfattandet decentraliseras, anser ,så att flera människor kan delta och därmed ocksåpåverka samhällsuppbyggnaden. Det är inte tillräck-ligt med detta. Alla myndigheter måste ta ett ansvarför att analysera de konsekvenser för samlevnad ochtolerans som det mångkulturella samhället för medsig. Dessa myndigheter bör också överväga vilkaåtgärder som bör vidtas för att underlätta kulturmöten.I propositionen föreslogs att Invandrartidningeninte längre skulle få något stöd efter nästaår. Vi från ansåg att det var för kort tidför en tidning att finna nya finansieringsmöjligheter.Behovet av ett informationsorgan är helt uppenbart,och vi betvivlade att integrationsmyndigheten skullekunna ta över tidningens sätt att ge denna information.Utskottets majoritet har beslutat föreslå riksda-gen att skall upphöra, men inteförrän nästa årsskifte. Det medger rådrum att finnaandra finansieringsvägar för ett fortsatt utbud av nyhe-ter på lättläst svenska.Denna tidningsutgåva används ju också som hu-sorgan av grupper med afasi och i sfi-undervisningen.Utskottet har varit enigt på denna punkt. är detupp till att fullfölja de planer somman har redovisat i utskottet. Integrationsmyndighe-tens ansvar kvarstår när det gäller information avsamhällskaraktär till nyanlända invandrare.Stödet till folkrörelserna i vårt land utreds. Detgäller nu också stödet till invandrarorganisationerna.Det är helt riktigt att så sker. Förhållandena förändrasoch nya behov måste vägas in. Vi från anseratt det är viktigt att det i det arbetet utgår ett grundbi-drag som ett stöd för en organisation att kunna funge-ra. Saknas ett sådant stöd kan man inte heller användasig av projektbidrag. Alla sådana bidrag måste hante-ras i organisationer som har en grundbemanning.Vi måste också undvika att samhället styr organi-sationsstödet med inriktningar som tar bort organisa-tionernas naturliga sätt att ta sig an frågor som ärlokala och aktuella och som behöver stödet av organi-sationen. I det arbetet måste staten släppa greppet ochlåta organisationernas fantasi leva. Så har ju folkrö-relserna alltid arbetat i vårt land, och den modellen ärverksam även för våra invandrarorganisationer.Arbetsmarknaden mår väl av ett ökat småföreta-gande. Invandrare startar och driver företag i störreutsträckning än riksgenomsnittet. För många har denegna rörelsen blivit ett kulturellt band med ursprungs-landet. De som startat företag har fått en social ställ-ning och ökat självförtroende. arbetarockså för att kvinnors företagande skall öka. Nuva-rande regelverk behöver ses över för att underlättanystartande av företag. Vissa åtgärder är på gång, menmer behöver göras för att förenkla för mindre företagoch för nystartande av företag.Otillräckliga kunskaper i svenska språket kan ledatill utanförskap och brist på förståelse för det somsker i samhället. Därmed ökar risken för marginalise-ring. Även föräldraskapet kan försvåras, då barnenlätt lär sig det nya landets språk som föräldrarna intebehärskar.Avhoppen från sfi-undervisningen är tyvärr såmånga att det måste leda till en översyn av innehållet.Många elever hamnar i en ond cirkel. Man har intetillräcklig motivation för att läsa svenska, och möjlig-heterna att erhålla ett arbete upplevs som mycket små.Därför måste sfi-undervisningen anpassas till elever-nas olika behov och förkunskaper. Arbetsplatspraktikoch studier bör varvas, och barnomsorg och under-visning bör i möjligaste mån samlokaliseras. Det börockså ställas krav på motprestation. Detta möjliggörsockså nu genom de ändringar som har införts i social-tjänstlagen. Tydliga tidsgränser bör också införas. Vireserverar oss i betänkandet mot utskottsmajoriteten,som inte instämmer i dessa krav.Centerpartiet föreslår också införandet av en mo-dersmålscheck för hemspråksundervisning. Dennaskall kunna lösas in hos en godkänd utbildningsan-ordnare. eller invandrarorganisationerkan liksom skolan stå som anordnare av sådan un-dervisning. Detta skulle ge ökad valfrihet för denenskilde eleven, och undervisningen kunde ocksåstarta före skolstart. Det skulle dessutom ge mindregrupper möjligheter att erhålla önskvärd undervis-ning.För många invandrare är det generella kravet påengelska ett hinder för att kunna delta i högre under-visning - detta trots att man har goda kunskaper iflera andra språk. Vi i anser att dettakrav borde kunna mildras för att ge möjlighet fördessa elever att erhålla en högre utbildning. En över-syn bör ske för att kunna möjliggöra detta.Herr talman! var kritiskt till förslagetatt låta diskrimineringsombudsmannen ingå i det nyaintegrationsverket. DO skall ha en självständig ochhelt fri roll. Om så inte blir fallet, kommer förtroendetför denna myndighet att urholkas. får inte rege-ringen något stöd för sitt förslag att inlemma diskri-mineringsombudsmannen i det nya integrationsverket,eller vad det nu kommer att kallas. Utskottet har i sinaskrivningar också enats om att detta förslag var dåligtförberett och att propositionens skrivningar var syn-nerligen magra. En ny lagstiftning förväntas ocksåinom kort när det gäller diskrimineringsombudsman-nens funktion och rättigheter. Kritik har riktats mot attde lagliga medel som finns inte är tillräckliga föratt förhindra eller beivra diskriminering. Allt detta börkunna samordnas i ett gemensamt förslag som före-läggs helst . Fram till desskvarstår nuvarande organisation och beslutsfunktion.Under våren kommer också alla partier attkunna lägga fram synpunkter på ombudsmannaorga-nisationens uppgifter.Herr talman! Äldre invandrare förlorar ofta detnya språk som de har förvärvat i ett nytt land. Fortfa-rande finns en stor andel äldre invandrare, kvinnoroch arbetslösa som inte har kunnat lära sig svenska.Alla dessa människor har stora behov av hjälp avpersoner som behärskar deras hemspråk när de sökersjukvård, socialtjänst eller äldreomsorg. Det gällerinte enbart språket utan även den kunskap av kultu-rellt slag som har betydelse för ett bra omhänderta-gande. Därför bör språkkunskaper och kulturbak-grund ges ett meritvärde vid anställning inom kom-muner och landsting.Kvinnans svårigheter på arbetsmarknaden är sär-skilt uttalade för de kvinnor som har invandrarbak-grund. Många av dessa kvinnor har tidiga förslit-ningsskador som kräver rehabiliteringsinsatser. Vi vetgenom undersökningar att kvinnor får en sämre re-habilitering jämfört med män. Denna skillnad är änmer märkbar när kvinnan har en invandrarbakgrund.Detta förhållande kan inte längre accepteras. I vartfall bör lika villkor gälla för kvinnor och män när detgäller rehabiliterande insatser för att kunna återkom-ma till arbetslivet.Detta är, herr talman, bara ett axplock av åtgärdersom kan genomföras. Den nya integrationsmyndighe-ten får arbetsuppgifter som skall underlätta för vårainvandrargrupper och för svenska familjer att levatillsammans med alla de olikheter som finns, mensamtidigt med alla likheter som vi människor har,oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Vi måste läraoss att ta till vara mångfalden. Klarar vi inte av det,kommer framtiden att bli mycket bekymmersam. Härmåste alla goda krafter samverka. Vi kan inte förlitaoss på att en ny myndighet skall klara detta. Här be-höver vi alla ta ett ansvar, från grannskapssamverkantill kommunens samverkan i alla beslutande organ. Vimåste tänka globalt på hemmaplan. Världens olikaspråk och kulturer finns inom gränser. Omvårt samhälle inte tillgodogör sig denna resurs, kom-mer vi att få ett fattigt och förstenat samhälle.Herr talman! För tids vinnande yrkar jag bifall tillreservationerna nr 2 och 51.