prot · GK0986 · 1997-04-09 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1996/97:86Onsdagen den 9 aprilKl. 9.00 - 17.5519.00 - 22.09Det justerade protokollet beräknas utkomma -------------------------------------------------------------------1 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesFörslag1996/97:TK1 till konstitutionsutskottetMotioner1996/97:Jo22-Jo25 till jordbruksutskottet1996/97:K29-K31 till konstitutionsutskottet1996/97:Jo26 till jordbruksutskottet1996/97:K32-K35 till konstitutionsutskottetMeddelande om samlad voteringFörste vice talmannen meddelade att konstitu-tionsutskottets betänkanden KU16 och KU17 samtfinansutskottets betänkande FiU17 skulle avgöras i ettsammanhang efter avslutad debatt.2 § Ny vallagFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1996/97:KU16Ny vallag (prop. 1996/97:70)Anf. 1 ():Herr talman! Antagandet av en ny vallag är natur-ligtvis något som är av grundläggande betydelse fören demokrati. Det är därför inte utan en viss förvåningsom jag finner att det väl sitter flera på åhörarläktarenän det är ledamöter närvarande i kammaren i det härögonblicket. Jag vet inte hur jag skall tolka detta. Jagkan ju tolka det så att vi i den svenska demokratinlever i den bästa av världar - allting är klappat ochklart, och vi har bara att stadfästa det som vi dessför-innan har kommit överens om i enskilda rum. Jag troratt man snarare skall tolka det på det sättet än så attdet skulle vara ett ointresse i sig för de här frågorna.Jag kan bl.a. konstatera att valsystemen har blivitföremål för mycket stor uppmärksamhet i vår om-värld. Ett mått på detta är det som omtalas i RichardS. on Electoral Sys-tems. I dennes redovisning 1989 var 1 500 arbetenredovisade. , redovisades 2 500arbeten kring valsystemen och deras inverkan på depolitiska systemen. Jag vågar utgå från att antalet harvuxit åtskilligt , även om jag inte har någradirekta siffror på det.Något som naturligtvis har tilldragit sig alldelesspeciellt intresse i de här sammanhangen är valsyste-mens utformning i de demokratier som har vunnits ide tidigare kommunistiska diktaturerna i Central- ochÖsteuropa. Jag har själv haft tillfälle - för övrigt såsent som i går - att i och dess juridiskautskott se de framgångar som har nåtts och inte minstden roll som har spelat när det gällt atthjälpa till att utforma lämpliga valsystem för de nyademokratierna.Valsystemen har naturligtvis den allra största be-tydelse för den representativa demokratin. Vi kankonstatera att det finns två renodlade system, somibland står mot varandra. Det ena är majoritetsval ienmansvalkretsar, sådant det tillämpas i framför alltStorbritannien och vissa andra anglosaxiska länder,och det andra är det proportionella valsystemet.Redan på 1950-talet konstaterade den franskestatsvetaren för sitt vidkommandeatt det renodlade majoritetsvalet medförde stabilareregeringar, att man fick mindre av koalitioner ochöver huvud taget att detta system var vitaliserande fördemokratin. Naturligtvis måste man kringgärda hansresonemang med åtskilliga reservationer. Det finnstillfällen då regionala partier har uppträtt - som t.ex. iIrland och senare också i - ochdå den här tesen har satts ur spel.Å andra sidan har vi det proportionella systemet.Om majoritetsvalet sägs framför allt ha till utgångs-punkt att skapa ordentliga majoritetsförhållanden,klara regeringsmajoriteter och en tydlig opposition,har å andra sidan det proportionella systemet ansettsborga för att varje röst skall ha lika stort värde.Dessa båda principer har brutits mot varandra. Vi iSverige har ju för vårt vidkommande framför allthyllat den proportionella metoden, alltsedan högerre-geringen 1907 löste den svåra fråganom hur valsystemet skulle utformas. har vihaft ett proportionellt valsystem här i landet.De valsystem som emellertid nu framför allt väck-er intresse och som det finns anledning att dröja litetgrand vid är två till antalet. Det gäller dels majoritets-val i två omgångar, där det krävs att antingen i enförsta omgång en kandidat skall få elleratt, om någon inte har fått detta, de två som främststår mot varandra deltar i en andra omgång. Dettasystem har en stark dragningskraft inte minst i de nyastaterna. Jag vill också personligen säga att jag tyckeratt det har många fördelar.Ett annat system, som vi på ett tidigt stadium dis-kuterade här i , är det tyska, där man förenarmajoritetsvalet med det proportionella systemet på såvis att väljaren har två röster, en där han väljer i sinegen valkrets i ett vanligt majoritetsval - så väljshälften av Bundestags ledamöter - och en röst vid valav den andra hälften, som utses på s.k. Landeslisten,där det proportionella valsystemet slår igenom heltoch hållet. Detta har naturligtvis också stora fördelar.Man uppnår visserligen snudd på hundraprocentigproportionell representation, men inte minst kommerett personval till uttryck.I har vi, som jag förut sade, haft det pro-portionella systemet alltsedan 1909, men vi har fåttden jämkade uddatalsmetoden införd pågrundval av centerpartisternas föregångares dåvaran-de äventyr tillsammans med Socialdemokraterna. Desatt ju i koalitionsregering, så det var då litet svårt fördem att gå ut och agera tillsammans med de borgerli-ga bröderna och systrarna i ett val. Alltså fick vi denjämkade uddatalsmetoden, som avskaffadekartellbildningen.Vi har alltsedan dess bibehållit den jämkade udda-talsmetoden, mycket till förfäran för de studenter istatsvetenskap som jag då och då har nöjet att under-visa och som ibland har litet svårt att begripa allavindlingarna i denna metod. Men hur som helst -systemet har fungerat något så när hyggligt.Därtill har vi fått utjämningsmandat, som skall geen ytterligare proportionell fördelning. Det kan natur-ligtvis diskuteras om vi skall ha det eller inte.Det allra senaste är emellertid personvalet. Detskall tillämpas i full utsträckning vid riksdagsvalet iseptember 1998. Det krävs för att ett kryss som mansätter för en person skall få genomslagskraft att 8 %av partiets röster fördelar sig på det här sättet. Då kanen person gå före den lista som är uppställd av parti-erna. Vi har från Moderata samlingspartiets sida sagtatt det är en alldeles för hög siffra. Man borde nöjasig för att verkligen göra det möjligt förpersonvalet att få genomslag. Vi har dock avstått frånatt reservera oss , eftersom det i bakgrunden liggeren överenskommelse mellan partierna, men det finnssäkerligen anledning att återkomma till detta.Jag vill i övrigt, herr talman, bara göra en mycketsnabb kommentar. Jag tror att vi måste se över ut-landsröstningen. Det kan inte vara rimligt att vi skallha kvar de relativt besvärliga regler som vi har, nu närdet i alla andra hänseenden är så mycket lättare attkommunicera än för bara några år sedan.Man borde se över den frågan. Men vi har ingenreservation på den punkten.Däremot har vi en reservation när det gäller anta-let ledamöter. Antalet ledamöter är för stort i . Vi vill utreda möjligheten att skära ned anta-let.Vi beklagar också i en reservation att strykningarsom förut har kunnat ske för att markera ett ointresseför en viss kandidat inte kommer att ha någon somhelst betydelse i och med det nya system som kommeratt antas. Det bör vara tekniskt möjligt att låta väljar-nas uppfattning med hjälp av en strykning också fågenomslag i framtiden.När det gäller själva röstningsförfarandet tycker viatt det vore rimligt att väljaren själv lägger ned sinröst i urnan. Det har framförts att väljaren skulle varalitet grand omyndigförklarad i och med att han/honinte får göra detta utan det lämnas över till en valför-rättare.Naturligtvis kommer länssammanslagningarna attkunna påverka valkretsarnas utformning i framtiden.Det är också något som det finns anledning att seöver.Herr talman! Det är bra att det i fråga om kyrkova-let slås fast att vi skall välja . Vi beslutar alltså detta , ochvalet skall äga rum . Ni kunde säkert hakommit överens om denna sak något tidigare för attunderlätta själva valförfarandet.Herr talman! Jag yrkar bifall till hemställan ikonstitutionsutskottets betänkande. Vi har ett antalreservationer. Jag nöjer mig med att yrka bifall tillreservation 13, som just berör antalet ledamöter ikammaren.Anf. 2 ():Herr talman! Denna debatt berör frågor som är avstort intresse inte bara för oss som råkar vara ledamö-ter av och därmed på något sätt berörs avvalbestämmelserna. Det är frågor som har stor bety-delse för hela samhällets sätt att fungera i övrigt.Valsystem kan diskuteras precis hur länge somhelst. Det går väl aldrig att konstruera ett system somkan vinna allmän uppslutning i alla tänkbara lägersom det riktiga, rätta och rättvisa. Det ställs ju krav påvalsystem som är delvis oförenliga. På en del hållprioriteras önskemål om starka regeringar. Med hjälpav majoritetsval - som i - eller någonannan typ av konstruktion ges överrepresentation åtnågot eller några partier. Andra prioriterar i förstahand vikten av att ha så nära representativitet sommöjligt i i förhållande till de åsikter somfaktiskt finns i väljarkåren. Då förordas ett nästanhundraprocentigt proportionellt valsystem. En del harlänge pläderat för personval med motivet att väljarnaskall vara suveräna att både utse de personer de självavill och kanske - ett mer dramatiskt men mer rättvi-sande sätt att uttrycka samma tanke - göra sig av medde representanter som inte gör den nytta de borde iriksdagen.Vi har något som ibland litet ironiskt kallas "detheliga omvalets princip". Det finns en princip somgör sig gällande i partierna under nomineringsår,nämligen att det finns något slags reglerad beford-ringsgång. Har man tjänstgjort pånågon typ av uppdrag skall man efter ett antal perio-der flyttas upp till något annat uppdrag. Nya namn harofta svårt att slå sig in.Andra betonar - vilket vi kan se i motioner - per-sonvalets risker, i den mån ett personval kommer attleda till att kändisar utan politiska insikter dyker upppå listorna eller att olika intressenter som inte har somuppgift att ta hänsyn till nationella intressen börjarsponsra vissa kandidater inom partierna.Allt detta är synpunkter som var för sig inte har såobetydlig tyngd. Det går inte att vifta bort någon avdem som irrelevant. Det är mycket intressant att viddessa tillfällen höra de resonemang kring olika valsys-tem som förs, t.ex. de som varinne på. Jag vill gärna bidra med några reflexioner.Låt mig fritt botanisera mellan olika tänkbara val-system. Mina preferenser är åtminstone på en punktentydiga. Det handlar om att proportionella val - ihuvudsak av den typ vi har i - är avgjort attföredra framför majoritetsval av den brittiska typen.Det handlar inte bara om att det liberala partiet iStorbritannien, som har en röstandel i närhe-ten av Moderata samlingspartiets i , med detvalsystem som där finns nästan aldrig kan få mer änen handfull mandat. Detta är i och för sig absurt. Mendet finns andra mer grundläggande invändningar motett sådant system, nämligen att jag tror att det finns enrisk - som i vissa lägen kan vara betydande - att ettvalsystem av det slaget polariserar politiken så att detblir ett sämre politiskt utfall än vad det skulle bliannars. Det blir en polarisering mellan extremer inomde partier som uppfattas som huvudkonkurrenter, ochdet kan i vissa lägen göra sig gällande på ett oroandesätt. I vissa andra lägen blir det en dragning mot mit-ten. Det finns en risk.Historiska analyser har ibland pekat på att apart-heidsystemet i förmodligen aldrig hadekunnat införas, i alla fall i den utsträckning det blev,om inte ett sådant valsystem hade existerat. Hade detvarit ett annat valsystem hade dengången det begav sig aldrig fått den nödvändiga par-lamentariska majoritet som krävdes för att gradvisgöra landet till en rasdiktatur. Detta är en synpunktsom naturligtvis inte är relevant i . Men denkan vara värd att påminna om.Detta leder över till ett av de valsystem som kanfinnas som ett alternativ och som ocksåvar inne på, nämligen två valomgångar av den franskatypen.Det finns naturligtvis en risk att just detta systemskulle kunna leda till att i olika valkretsar i Frankrikeendera av de politiska huvudgrupperingarna, i detläge som finns nu och kanske framåt, skulle bliberoende av Nationella Frontens röstetal för att överhuvud taget bli valda. Jag är orolig för vad det kan fåför konsekvenser för samhällsklimatet i ett land medett sådant system.Det tyska systemet är naturligtvis fritt från den ty-pen av invändningar. Det är mycket intressant, menstår inte på dagordningen nu.Jag är övertygad om att personval, i huvudsak en-ligt den modell som föreslås, kommer att vitaliseraden svenska demokratin. Jag har redan snuddat vidnågra av skälen. Dock vore det bättre med en lägrespärr för personvalet än vad som föreslås. Detmarkeras också i ett särskilt yttrande som några leda-möter från mitt parti och står bakom.Jag skall också snabbt kommentera några andrafrågor som berörs i betänkandet. Det föreslås i enreservation att invandrare som inte är svenska med-borgare skall ha rösträtt i riksdagsval. Jag tycker attdetta vore ett principiellt tvivelaktigt steg att ta. Förmånga människor - inte minst människor med annanbakgrund än den svenska - är medborgarskap merdramatiskt och betyder mer än vad det kanske gör tillvardags för oss som är födda i landet. Det kan i vissalägen t.o.m. innebära att människor tvingas in i valsi-tuationer som inte är helt lyckade - man vill behållaband med ett tidigare hemland. Dessutom bör - ochdet är grundläggande - medborgarskap och rösträtthöra samman. Den väg som skall tas - om något skallgöras åt problemet - är att möjligen än en gång seöver hur eller vad som krävs i övrigt för attbli svensk medborgare.Skilda valdagar är en fråga som alltid dyker upp idessa sammanhang. Det har inte blivit någon föränd-ring i den proposition som utskottet nu har behandlat.Här finns ett grundläggande problem, nämligen attkommunalvalen riskerar att tas över helt av riksdags-valen med den ordning som finns. Å andra sidankan man med samma trovärdighet säga att den riskenockså finns med det system som användes före 1970.Varje valrörelse skulle bli en riksdagsval-rörelse, fast litet på låtsas. Riksdagspartierna ochpolitikerna fick visa upp sig ute i landet.Jag kan bara komma på en lösning - och det är enprivat reflexion - nämligen att låta kommunerna be-stämma helt fritt när valen skall hållas. Då skulle detständigt hållas kommunala val här och där i landet.Då skulle det inte finnas en sportslig möjlighet för enriksdagspolitiker eller partiledare att flänga runt ochdelta i alla valrörelser. Jag vet inte om detta är ettrealistiskt förslag, men jag tror att det är det endasättet att komma runt att rikspolitiken slår ut denlokala.Det finns flera andra frågor i betänkandet som ärväsentliga att debattera men som jag inte hinner gå inpå . Jag skall nöja mig med att konstatera att det påen punkt skulle vara fullt möjligt att fatta ett bättrebeslut än det som majoriteten föreslår, trots uppgörel-sen som ligger till grund för regeringens propositionoch utskottets behandling. Det gäller kanske ytterliga-re en och annan punkt, men jag vill särskilt peka påen, nämligen frågan om kommunala utjämningsman-dat, som tas upp i reservation 12 av Folkpartiet.Argumenten är i princip desamma som för att vihar utjämningsmandat i riksdagsvalen. I en del kom-muner blir det litet konstiga effekter av att man saknarutjämningsmandat. Vissa partier får betala orimligtmycket för sina mandat i förhållande till andra partier.Fördelningen av mandat kan även i andra avseendenske på ett sätt som väljarna knappast väntade sig närde gick till valurnorna. Det skulle vara lätt att bifalladenna reservation utan att i övrigt riva upp något iuppgörelsen.Därför yrkar jag bifall till reservation 12 och i öv-rigt till utskottets hemställan.Anf. 3 ():Herr talman! Vid antagandet av den nya vallagenär det mycket viktigt att vi har en sådan stor sam-stämmighet som vi faktiskt har mellan de svenskapartierna i fråga om valsystemet och olika regler ianslutning till detta.Det har träffats överenskommelser mellan partier-na på olika nivåer. Jag hade t.ex. själv tillfälle att sittai en av de utredningar som kanske bär ansvaret förursprunget till huvuddelen av förslagen i föreliggandebetänkande och proposition. Det var en utredning sompå ett utomordentligt lyhört och öppet sätt leddes aven moderat, . Att jag som vänstermän-niska i ett sådant här sammanhang ändå kan ge enperson som arbetat med samma frågor men represen-terar ett helt annat parti detta erkännande, tyder på attdet finns en bred samsyn i grundfrågorna. Det är ut-omordentligt bra för det svenska styrelsesystemet.Däremot finns det självfallet vissa nyansskillnadereller principiella skillnader utifrån vilka vi närmar ossproblematiken med de politiska valen. Det gällerkanske främst synen på personval. Där har partiernahelt enkelt nått en kompromiss utifrån sina olika ut-gångspunkter, och jag tycker att den kompromissen ärhygglig. Vi får pröva den. Först efteråt vet vi om detvar rätt, för att alludera på vad sade engång. Då får vi se om kompromissen måste reviderasåt det ena eller andra hållet.Vår utgångspunkt är att vi är tveksamma till att in-föra ett alltför renodlat personvalssystem. Vi äregentligen tveksamma till personvalet som idé.Det svenska politiska systemet, såsom det har ut-vecklats, är baserat på de politiska partierna. Histo-riskt sett har de politiska partierna sitt ursprung i attvara politiska uttryck för olika samhällsklassers strä-vanden. Partierna bildar ett slags gemenskaper för atthävda olika klassers intressen och emancipation isamhället eller för att prägla samhället utifrån olikasociala utgångspunkters värderingar.De politiska partierna kan lyfta fram de medlem-mar inom partierna som man anser vara aktiva ochuppträda på ett sådant sätt att de vinner förtroendeinom sina organisationer. För att medlemmar skallkunna lyftas fram och få kandidera behöver de inte hanågra särskilda ekonomiska tillgångar eller särskildakontakter i övrigt, utan partisystemet lyfter frammänniskor som i partiernas organisationsliv upplevssom värda förtroende och upplevs som betrodda.Den andra sidan av saken, det extremt individuali-serade valsystemet, är vi inte inne på, men vi kan taupp det för att kontrastera. Det systemet ger snarastmöjligheter för en elit att ställa upp. Om partiernasroll är mycket liten krävs det stora ekonomiska resur-ser hos den som skall ställa upp. Det är erfarenhetenfrån många länder med ett extremt individualiseratvalsystem. Väljarens rätt blir inte att välja bland be-trodda personer utan att välja bland betrodda personerur en liten elit.Det är alltså inte säkert att den sociala speglingenoch förankringen alls kan bli lika mångfacetterad somden är i ett system med partival. Detta visar ocksåerfarenheterna från de länderna. Ett partisystem geralltså vem som helst som är aktiv inom ett parti ochvinner förtroende möjlighet att kandidera, och kandi-dera framgångsrikt, utan att personen behöver ha storaekonomiska tillgångar.Dessutom vet väljaren att ett parti är ett kollektiv,samlat kring ett politiskt program. Det har ett politisktoch också socialt ansvar, som inte läggs på sammasätt på en individ. Därmed blir fördelen att ett poli-tiskt parti är mer trögrörligt, dvs. man vet att det somdet politiska partiet säger sig stå för i allmänhet hållerrelativt hyggligt. Så är det också i vårt land.Däremot kan partier naturligtvis svika eller ut-vecklas på ett sådant sätt att de mister kontakten medde sociala grupper och klasser som det har växt framur. Partierna kan bli en apparat som lever sitt eget livoch som bara förnyar sig själv, utvecklas till karriär-vägar utan förbindelse med den rörelse som finnsutanför partierna. Men förr eller senare uppstår spän-ningar, konflikter och också kanske partier som bättremotsvarar väljarnas önskemål och krav.Mot denna bakgrund är vi i Vänstern anhängare avett starkt partisystem och av att detta också skall ge-nomsyra det valsystem vi har. Sedan finns det natur-ligtvis ett värde av att väljaren också kan påverkapartisystemet. Vi ser därför att den kompromiss sompersonval som vi har nått är någonting positivt som ärvärd att pröva.I förslaget stärks partiernas ställninggentemot olika former av valmanipulation och fusksom kan bedrivas. Partierna har möjlighet att mot-verka detta på ett mer effektivt sätt . Jagtycker att det är en framgång.Herr talman! Det har i debatten ibland sagts att detär utomordentligt negativt att man inte kan strykakandidater, och att detta inte räknas i det nya valsys-temet. har väljaren möjlighet att markera en kan-didat som han vill ha. Detta är det positiva uttrycketför väljarens ambition, vilket ju är bättre. Strykning-en, som inte har räknats, tas bort. Om man baragillar ett parti, men inte dess kandidater, bör manegentligen ta sig en funderare på om det verkligen ärdet partiet man gillar. Om man bara vill använda sigav strykningsmöjligheten borde man kanske i ställettänka sig att rösta på ett parti med kandidater sombättre motsvarar ens övertygelse.Jag tycker dock att det är viktigt att få en öppenredovisning av om kandidaterna i detta mer person-valinriktade system vi går emot också har andra källorför stöd av sin valkampanj än dem som partiet erbju-der. I många länder tillämpas sådana krav. Det gällervisserligen länder med en mycket högre grad av per-sonvalsinslag än vad vi har i , men vi i Väns-terpartiet tror att det är utomordentligt viktigt att dettasker när politik internationaliseras.Jag har lämnat en reservation till förmån för röst-rätt för invandrare i riksdagsval på samma grundersom invandrare har rösträtt i kommunala val. Det harjag gjort därför att invandrarna blir en del av ett so-cialt sammanhang när de kommer hit, och undermånga år verkar och arbetar i landet. De har sammaarbetsplats som svenskar, och gemensamma socialaoch ekonomiska intressen. Står en invandrare arbets-lös har han gemensamma sociala villkor med andra.Då är det också rimligt att han skall få påverka politi-ken även på riksplanet. Utskottsmajoriteten vill attrösträtt och medborgarskap skall följas intimt åt, ochäven argumenterade för detta. Dettaär egentligen en produkt av en period i historien närbefolkningssammansättningen var mer homogen, ochnär befolkningsrörelserna inte var så stora som detyvärr, på grund av olika omständigheter, är har varitunder våra dagar.Därmed yrkar jag bifall till reservationerna 2 och4, och i övrigt till utskottets hemställan i betänkandet.Anf. 4 () replik:Herr talman! Jag delar uppfattningom att det är väsentligt att vi har en bred samsyn påvalsystemet och dess utformning. Man kan säga attdet är demokratins spelregler som vi på det sättet slårfast. Vi bör vara överens i så viktiga frågeställningar.Men detta får naturligtvis inte undanskymma detangelägna i att vi för en debatt i frågorna. Jag vill intesticka under stol med att jag har rätt starka preferenserbåde för det tyska systemet och för att kanske diskute-ra ett system med två valomgångar av den franskatypen. Jag vill i varje fall att detta skall diskuteras. Viskall inte lägga locket på och säga att vi lever i denbästa av världar, utan det kan också finnas andralösningar på de här problemen.Detta gäller naturligtvis också personvalet. Kravenpå ett sådant har vuxit fram därför att man har varitmissnöjd med partiernas dominans i de här samman-hangen. Väljarna har haft alltför små möjligheter attgöra sig gällande. Därmed är det inte sagt att detpersonval vi nu tillämpar i är det bästa, utandet är en kompromissprodukt som vuxit fram. Vi fårpröva den. Där vi prövat den har resultaten intevarit alldeles lysande och entydiga. Kanske hade denfinländska modellen, med ett mer renodlat och direktpersonval, varit bättre. Med den kanske vi hade kun-nat få större effekter.När det gäller invandrarna och deras rösträtt hittarjag inte något enda land där invandrarna har rösträtt iparlamentsvalen - valen till det nationella parlamen-tet. Däremot har de det i det kommunala valet - i denlilla kretsen. Det är där de har sin dagliga gärning,och det är naturligt att det skall vara så.