prot · GK0986 · 1997-04-09 00:00:00 — Det är oerhört tungt, och detmedför dyrbar administration. Jag vet inte om detskulle göra den statliga verksamheten bättre och ef-fektivare. Även förekom det faktisktoegentligheter, , eftersom männi-skor, oavsett teknik, dessvärre är sig ganska lika övertiden. Därför menar jag att tydliga regler och internkontroll är de bästa verktygen.Anf. 68 () replik:Herr talman! Det var intressant att höra på Susan-ne . Men jag tycker nog att hon slog in öpp-na dörrar i den meningen att hon försökte få det attverka som om reservanterna ville totalförbjuda denhär typen av kort. Det är inte alls detta det handlarom.Hon är dessutom ambivalent. Hon talar om att detsom nu behövs är att man skapar en annan kulturgenom att skärpa villkoren för användningen ochstärka internkontrollen.Men det är ju precis det vi kräver i reservationen.Det är inte detaljstyrning, . Vad ärdet som skiljer åtgärdsförslagen i majoritetstexten ochde i reservationen åt, annat än att vi faktiskt också villatt regeringen tar till sig detta? Vi vill att man sätter igång att skapa denna kultur genom att skärpa villko-ren och genom att stärka internkontrollen. Vi tyckeregentligen samma sak. Den enda skillnaden är att niinte vågar fatta ett beslut där vi ger regeringen dessasaker till känna. Det skulle vara mycket intressant attfå veta bakgrunden till denna tvekan.Anf. 69 () replik:Herr talman! Jag har uppenbarligen ett större för-troende för att regeringen handlägger den här fråganpå bästa sätt efter att vi nu har fått fram de här rappor-terna. Jag har uppenbarligen också ett större förtroen-de för hela den statliga förvaltningen och myndighe-terna än har.Anf. 70 () replik:Herr talman! Då har man svårt att se vad riksda-gen skall ha för roll i det här sammanhanget överhuvud taget, om vi har en sådan regering som kännerav saker och ting redan innan vi fattar beslut.Jag tror att behöver aktivera sig. Vi har,precis som flera talare har varit inne på, ett stort be-hov av att återupprätta ett förtroende hos medborgar-na i de här frågorna. Därför tycker jag att det ärmycket märkligt att vi inte nu kan fatta ett beslut omatt ge regeringen till känna det vi faktiskt är överensom.Anf. 71 () replik:Herr talman! har svårt att hitta riksda-gens roll om man inte får genomföra sådana här rikt-linjer. Då tycker jag att det finns anledning för kd attfundera väldigt mycket.Jag kan bara vidhålla att jag har större förtroende.Riksdagen kan ju titta närmare på sina egna regler.På det sättet finns det anledning att ta upp detta. Riks-dagsledamöterna har faktiskt sådana kort som kananvändas just på detta sätt.Anf. 72 () replik:Herr talman! Det är uppenbart att Socialdemokra-terna och har väldigt dåliga argumentför sin sak eftersom majoritetens företrädare, , måste ta till en total förvrängning av vadsom faktiskt står i reservationen för att kunna klara avatt argumentera och dessutom inte argumenterar överhuvud taget i de andra frågor som vi har tagit upp.Det finns alltså inget förslag om att lagreglera vilkakontokort som skall kunna användas, utan det finnsförslag om att uttala en riktlinje, och om SusanneEberstein läser innantill på s. 11 ser hon också att detdär framgår vad den skulle innebära.Jag kan inte se att detta står i någon motsatsställ-ning mot olika typer av inköpskort ute i kommunalaeller lokala verksamheter. Vad jag vet har ingaålderdomshemsföreståndare eller dagisfröknar tagitspå bar gärning med att supa skallen av sig på porr-klubb, så jag tror inte att det är något stort problem.Vad det handlar om är att ta bort arbetsgivarens be-talningsansvar i en riktlinje för dem som använderkort ute på fältet för egen räkning, t.ex. på resor osv.Jag tycker att och majoriteten ärskyldig oss några tydliga argument i den delen.Jag skulle också gärna vilja ha åtminstone någotord av argumentation för varför man inte är beredd attgöra någonting för att det skall vara lätt för folk attgöra rätt med sina egna skattebetalningar.Anf. 73 () replik:Herr talman! Det är riktigt: Jag har inte pratat omservicecheckar, men det skall jag göra . Det är välalldeles självklart att det inte är så enkelt att om viinför servicecheckar kommer alla människor att görarätt för sig. har överlämnat sin utred-ning om tjänstebeskattning, och han har olika idéer.Riksskatteverket har också kommit med olika förslag.Det här håller nu på att manglas igenom på det gam-maldags traditionella sättet, dvs. olika delar av sam-hället får yttra sig över det så att man kanske kommeratt få fram ett beslut, förhoppningsvis ganska snart.Det är ju inte så enkelt att om vi bara inför servi-cecheckar kommer alla att göra rätt för sig. Det voreju härligt om det var så, men så enkelt är det inte.Jag pratade om motionen och att man ville avstyr-ka motionen. Jag vidhåller att jag tycker att det ärregeringens sak att se till att dessa kort används påbästa sätt.Anf. 74 () replik:Herr talman! Så enkelt är det inte, säger , att om det är lätt att betala skatt så gör folkdet. Nej, och det kan ju ha ett visst samband med attskatterna kanske också är väldigt höga. Men jag tyck-er ändå att ett första steg måste vara att göra det möj-ligt för dem som vill betala skatt att faktiskt ocksågöra det, utan att behöva anlita någon konsultfirmasom kan hjälpa till för att man skall lyckas med dethela. Man skall inte kunna skylla på att det är försvårt. Det tycker jag är ett första steg för att man överhuvud taget skall kunna prata om moral och skattemo-ral i dessa delar.Dan tycker att uppdragstagaren skallbetala själv. Jag tycker att regeringen i den delen inteskall invänta remissinstansernas svar på utredning utan göra som , somhar hand om frågan, direkt har föreslagit. Vi för vårdel är absolut inte låsta vid någon speciell teknisklösning, men vi vill däremot att man hittar en enkelform, och det har visat.När det gäller kontokorten är det ju tråkigt om Su-sanne inte kan debattera det som vi faktiskthär debatterar utan måste relatera till en motionstextsom ingen har yrkat bifall till. Jag skulle vilja ha nå-got argument mot vår reservation. ju i förra replikskiftet, med , att honhar fullt förtroende för att regeringen kan hantera denhär frågan. Jag kan bara säga att jag inte har det. Justden här regeringen har ju visat att de inte ens självaklarar av att hålla reda på sina plastkort.Anf. 75 () replik:Herr talman! Jag vidhåller att jag tycker att detskulle vara klåfingrigt av att gå ut med ensådan här hemställan till regeringen med tanke påt.ex. våra egna betalkort.Jag har ännu aldrig träffat någon som säger: Det ärså krångligt att betala skatt, och om jag bara visste hurjag skulle göra så skulle jag absolut göra det. Jag troratt det där är en myt. Jag har själv haft dagmammaoch betalat skatt för henne, och redan på den tiden, på1970-talet då reglerna faktiskt var betydligt snårigareän , gick det alldeles utmärkt att göra det utan attvara väldigt duktig.Men det är självklart att vi skall underlätta såmycket som möjligt för att anställa folk och betala inskatt. Sådana här regler - regler som är administrati-va, krångliga eller för många - skall sesöver. har kommit med förslag ochjag menar att vi bör avvakta.Anf. 76 () replik:Herr talman! Med tanke på vad sagt här om vad det är för förslag som oppositio-nen för fram skall jag läsa innantill här vad vi egentli-gen föreslår. Vi föreslår att "företagskort med statligtbetalningsansvar bör användas med största restriktivi-tet, att om betalkort över huvud taget används skallföretagskort med personligt betalningsansvar i förstahand komma i fråga samt att kontrollsystemen börstärkas". skall också säga det här till sinregering. Det är ju vår regering. Det är somhar tillsatt statsministern, det är som skallfatta beslut och det är som skall styra rege-ringen. Det finns alltså inget lagförslag, vilket harpåtalats redan, och det finns inget förslag om totalför-bud från oppositionen i den här reservationen. Det ärju den som behandlas nu.Det är också intressant att höra hon kommer in på förtroendet för regeringen. Detär ju närmast en konstitutionell fråga om man frånriksdagen skall avstå från sin makt att styra och talaom för regeringen vad det är som gäller och vilkariktlinjer man skall agera efter. Skall avståfrån det? Det är ju nästintill samma sak som att av-skaffa demokrati, så det där tror jag inte var särskiltvälbetänkt.Jag kommer liksom frånSundsvall, och jag kan konstatera att det där hittillshar fungerat bra vad vi vet. Men det utesluter inte, detförhindrar inte och det har inte heller förhindrat attmycket missbruk har förekommit på andra håll. Vi haren lång rad skandaler, och det finns verkligen skäl förriksdagen att slå fast riktlinjer för kontokorten så attvi får bort detta missbruk, får enhetliga riktlinjer ochfår en bättre styrning av den här verksamheten.Anf. 77 () replik:Herr talman! Jag tycker att det är överord att omvi inte gör just den här hemställan skulle riksdagenvara totalt onödig och demokratin bortflugen. Om detbara var det det hängde på skulle vi väl ha betydligtfler sådana hemställanspunkter. Att alternativet attriksdagen skulle avstå från just det här fallet skulleinnebära att den inte hade någon makt alls är för migen obegriplig inställning.Anf. 78 () replik:Herr talman! glider undan igenhär. Det vore ju på sin plats att debattera det somutgör åsiktsskillnaden, dvs. om skall talaom vilka riktlinjer som skall gälla för detta eller inte,om skall säga inget eller säga något och omvi skall ge regeringen riktlinjer som den sedan har attfullfölja och använda i sin styrning av den statligaverksamheten eller inte. I stället börjar SusanneEberstein prata om någonting annat som faktiskt inteföreslås i reservationen och låtsas som om det skullehandla om alla andra beslut som faktiskt inte är ak-tuella i sammanhanget.Delegering, vilken form den än sker i, innebär inteatt den som delegerar har avsvurit sig ansvaret. Det äri det här fallet som har det yttersta ansvaretför att utforma bra riktlinjer för den statliga verksam-heten, och det ansvaret vill inte jag undandra mig.Anf. 79 () replik:Herr talman! Jag tycker att jag på ett mycket tyd-ligt sätt har talat om både en översyn av dessa regleroch kontroll, och jag kan tala om att de förvaltnings-regler som har tillkommit har gjort att departementenredan på ett ganska tidigt stadium har bytt kort för deflesta, framför allt för dem som inte behöver annat änkort för resor och eventuell representation. UD t.ex.skulle enligt uppgift bara ha denna nya typ av kort,och det tycker vi från majoritetens sida är ett alldelesutmärkt initiativ. Det är precis så det skall skötas.Sådana här förvaltningspolitiska riktlinjer som kom-mer från skall gå ut i hela verksam-heten. Jag menar fortfarande att det inte behövs nå-gonting härifrån i det fallet.Anf. 80 PER ():Herr talman! Den här debatten tycker jag väldigttydligt har visat att majoritet inte vågar geregeringen någonting till känna, inte ens om saker omvilka vi i stort är eller åtminstone borde vara heltöverens.Jag skall ta upp några randanmärkningar om kon-tokorten. När man läser det här betänkandet ser manatt dagens bestämmelser och regler fortfarande inne-håller massor av glidningar. Det står bl.a. "bör vararestriktiva" och "reglerna är i princip" osv. I mångafall där vi har haft oegentligheter eller slarv har justde som har blivit tagna med sylt på fingrarna hänvisattill att de inte visste eller att det var så krångliga reg-ler.Motionens syfte var att ta en pusselbit till att göradet lättare att göra rätt. Det innebär inte, SusanneEberstein, att vi inte också tycker att det är viktigtmed bättre uppföljning, bättre kontroll och störreinsyn. Men vi tror att det här förslaget, framför alltse-dan det har förbättrats av utskottet, är ett bra sätt att fåtill stånd en bättre hantering av kontokorten. Dess-utom ger det faktiskt möjlighet för dem som har kor-ten att en andra gång, någon vecka efter det att de hargjort utläggen, fundera över om dessa gäller sakersom skattebetalarna skall stå för eller om de faktisktgäller en privat utgift. Man får alltså en andra möjlig-het att fundera över om utgiften i fråga skall betalasav skattebetalarna eller privat.Den andra delen, där jag också har varit motionär,handlar om offentlig affärsverksamhet. Den är, hävdarjag, ett av de större problemen samhälle. Densnedvrider konkurrensen, och på många orter konkur-reras privata företag ut sakta men säkert. Hela sekto-rer socialiseras eller, som socialdemokraterna brukarsäga, läggs under offentlig kontroll. Problemet i dagär att vi har en för stor offentlig sektor, som gör förmycket. Vad vi vill är att den offentliga sektorn skallägna sig åt sina huvudverksamheter och inte åt attbedriva affärsverksamhet. Låt mig bara ta några ex-empel.I min egen kommun driver kommunen kiosker. Imånga kommuner drivs det kommunala gym, kom-munala åkerier, kommunala resebyråer och t.o.m.kommunala skoaffärer. Detta är bara några exempelpå vad kommuner sysslar med, i stället för att ägna sigåt sin kärnverksamhet - skola, äldreomsorg, socialverksamhet, infrastruktur, osv.Många socialdemokrater hävdar då att det här baraär ett sätt att få en bättre fungerande konkurrens.Detta är dock fel. Det går aldrig någonsin att ha kon-kurrens på lika villkor mellan ett privat företag och ettkommunalt företag. Det privata riskerar alltid sinaegna och möjligen bankens pengar, medan det kom-munala företaget alltid riskerar skattebetalarnas peng-ar.Anf. 81 ():Herr talman! Gränsdragningen mellan vad stat ochkommun skall och inte skall syssla med är en ständigtaktuell fråga i debatten. Det är riktigt och bra att ensådan diskussion förs. Här deltar ju många aktörer,med bl.a. kommunallagen och dess kompetensreglersom vägledning. politiker skall sedan göraavvägningar. Kommunen skall naturligtvis inte kon-kurrera ut företagare i verksamheter som ligger utan-för den kommunala kompetensen.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutKU16 Ny vallagMom. 7 (redovisning av finansiering av person-valskampanjer)1. utskottet2. 2 (fp, v)3. res. 3 (mp)Förberedande votering:47 för res. 214 för res. 3236 avstod52 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Huvudvotering:Kammaren biföll utskottets hemställan genom upp-resning.Mom. 8 (rösträtt för invandrare i riksdagsval)1. utskottet2. 4 (v)Votering:269 för utskottet19 för res. 415 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 70 m, 20 c, 24 fp, 11 kdFör res. 4: 19 vAvstod: 15 mpFrånvarande: 17 s, 10 m, 7 c, 2 fp, 3 v, 3 mp, 4 kdMom. 10 (sänkning av rösträttsåldern)1. utskottet2. 6 (mp)Votering:284 för utskottet15 för res. 61 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 70 m, 20 c, 23 fp, 18 v, 11 kdFör res. 6: 15 mpAvstod: 1 fpFrånvarande: 19 s, 10 m, 7 c, 2 fp, 4 v, 3 mp, 4 kdMom. 11 (lika rösträtt i kommunalval för EU-medborgare och invandrare från icke EU-land)1. utskottet2. 7 (mp)Votering:286 för utskottet15 för res. 748 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 70 m, 20 c, 24 fp, 19 v, 11 kdFör res. 7: 15 mpFrånvarande: 19 s, 10 m, 7 c, 2 fp, 3 v, 3 mp, 4 kdMom. 12 (skilda valdagar)1. utskottet2. 8 (mp)Votering:288 för utskottet15 för res. 846 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 70 m, 20 c, 24 fp, 19 v, 11 kdFör res. 8: 15 mpFrånvarande: 17 s, 10 m, 7 c, 2 fp, 3 v, 3 mp, 4 kdMom. 18 (utjämningsmandat i kommuner)1. utskottet2. 12 (fp)Votering:266 för utskottet37 för res. 1246 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 68 m, 20 c, 19 v, 14 mp, 1 kdFör res. 12: 2 m, 24 fp, 1 mp, 10 kdFrånvarande: 17 s, 10 m, 7 c, 2 fp, 3 v, 3 mp, 4 kdMom. 20 (antalet riksdagsledamöter)1. utskottet2. 13 (m)Votering:231 för utskottet71 för res. 1347 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 20 c, 23 fp, 19 v, 15 mp, 11 kdFör res. 13: 70 m, 1 fpFrånvarande: 18 s, 10 m, 7 c, 2 fp, 3 v, 3 mp, 4 kdMom. 32 (valperioden för kyrkomötet)I detta moment föreslogs ändringar i kyrkolagen. Avändringsförslagen framgick att ändringarna önskadesbli genomförda i ett enda beslut. För bifall härtillkrävdes att minst tre fjärdedelar av de röstande ochmer än hälften av ledamöter förenade sigom beslutet. Beslut fattades genom omröstning medomedelbar rösträkning.Votering:303 för bifall0 för avslag46 frånvarandeTredje vice talmannen konstaterade att minst tre fjär-dedelar av de röstande och mer än hälften av riksda-gens ledamöter röstat ja. Kammaren hade såledesbifallit utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För bifall: 144 s, 70 m, 20 c, 24 fp, 19 v, 15 mp,11 kdFrånvarande: 17 s, 10 m, 7 c, 2 fp, 3 v, 3 mp, 4 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.KU17 Digitala TV-sändningar m.m.Mom. 1 (avslag på propositionen m.m.)1. utskottet2. 1 (m)Votering:233 för utskottet70 för res. 146 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 20 c, 24 fp, 19 v, 15 mp, 11 kdFör res. 1: 70 mFrånvarande: 17 s, 10 m, 7 c, 2 fp, 3 v, 3 mp, 4 kdMom. 6 (aktörer som tillåts inleda digitala marksänd-ningar)1. utskottet2. 3 (v)Votering:220 för utskottet19 för res. 364 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 6 m, 20 c, 24 fp, 15 mp, 11 kdFör res. 3: 19 vAvstod: 64 mFrånvarande: 17 s, 10 m, 7 c, 2 fp, 3 v, 3 mp, 4 kdCarl G och (båda m) an-mälde att de avsett att avstå från att rösta men marke-rats ha röstat ja.Mom. 8 (kulturpolitisk utredning)1. utskottet2. 4 (v)Votering:215 för utskottet19 för res. 468 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 1 m, 20 c, 24 fp, 15 mp, 11 kdFör res. 4: 19 vAvstod: 68 mFrånvarande: 17 s, 11 m, 7 c, 2 fp, 3 v, 3 mp, 4 kdMom. 12 (statlig lånegaranti)1. utskottet2. 7 (v)Votering:213 för utskottet20 för res. 769 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 1 m, 20 c, 24 fp, 14 mp, 10 kdFör res. 7: 19 v, 1 mpAvstod: 69 mFrånvarande: 17 s, 10 m, 7 c, 2 fp, 3 v, 3 mp, 5 kdMom. 17 (Utbildningsradions förslag om UR-Arena)1. utskottet2. 10 (v, mp)Votering:268 för utskottet34 för res. 101 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 69 m, 20 c, 24 fp, 11 kdFör res. 10: 19 v, 15 mpAvstod: 1 mFrånvarande: 17 s, 10 m, 7 c, 2 fp, 3 v, 3 mp, 4 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.FiU17 Förvaltningspolitiska frågorMom. 1 (användningen av kontokort i staten)1. utskottet2. 1 (m, fp, v, mp, kd)Votering:165 för utskottet138 för res. 146 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 1 m, 20 cFör res. 1: 69 m, 24 fp, 19 v, 15 mp, 11 kdFrånvarande: 17 s, 10 m, 7 c, 2 fp, 3 v, 3 mp, 4 kdMom. 2 (servicecheckar)1. utskottet2. 2 (fp)Votering:275 för utskottet27 för res. 247 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 67 m, 19 c, 19 v, 15 mp, 11 kdFör res. 2: 3 m, 24 fpFrånvarande: 17 s, 10 m, 8 c, 2 fp, 3 v, 3 mp, 4 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringPå förslag av tredje vice talmannen medgav kam-maren att justitieutskottens betänkanden JuU11 ochJuU12, utrikesutskottets betänkanden UU17, UU18,UU19 och UU20 samt försvarsutskottets betänkandeFöU7 fick avgöras i ett sammanhang efter avslutaddebatt.5 § Våldsbrott och brottsofferFöredrogsJustitieutskottets betänkande 1996/97:JuU11Våldsbrott och brottsofferAnf. 82 ():Herr talman! Det svenska rättsväsendet och densvenska juristkåren har av tradition sett på straffrättenur ett gärningsmannaperspektiv. Om vi ser på ju-ristutbildningen har stor kraft lagts ned på att definie-ra vad som i lagens mening är att betrakta som brott,och straffsystemet har under de senaste två århundra-dena ofta diskuterats med utgångspunkt från vad sombäst främjar brottsprevention. Bakom detta har natur-ligtvis legat omsorg om brottsoffer, men brottsoffrethar inte blivit synligt i debatten. Enligt min meninghar vi sent, alltför sent, satt brottsoffret i fokus för denkriminalpolitiska debatten. Enligt min mening bordeäven brottsoffret sättas i fokus för den straffrättsligautbildningen av framtidens jurister.Under de senaste tio åren har ett antal reformergenomförts - till att börja med främst reformer tillföljd av att enskilda problem blivit tydliga och krävtåtgärder. Först genom proposition 1993/94:143,Brottsoffren i blickpunkten, kom förslag till åtgärderefter en mera systematisk genomgång av brottsoffretssituation med utgångspunkt från hur ett brottsofferupplever den rättsliga processen och de problem ettbrottsoffer möter efter att ha drabbats av brott.Brottsoffren i blickpunkten byggde bl.a. på mångamöten med brottsoffer och med personer som hadekontakt med brottsoffer. Deras erfarenheter och utta-lade behov blev inspirationskälla till förslaget.Ett behov som blev uppenbart vid den genomfördainventeringen var att åtskilligt arbete för brottsofferhindrades på grund av resursbrist. Ideellt arbete gavsupp då de engagerade inte enbart behövde ge av sintid och sitt engagemang utan också fick bekosta loka-ler, telefon osv. Intressant tvärvetenskaplig forskninghamnade mellan stolar. Inte var det rent samhällsve-tenskaplig forskning; inte var det medicinsk forsk-ning. hänvisades de som sökte forsknings-bidrag till någon annans bord.Bl.a. dessa erfarenheter resulterade i inrättandet avBrottsofferfonden, som enligt intentionerna skullefinansieras med hjälp av en avgift utdömd av domstolsamt ett avdrag på fängelsedömdas ersättning. Densenare finansieringskällan fick stark kritik från enminoritet i . Skälet till kritiken var att defängelsedömda ansågs få behålla alltför litet om deskulle bidra till att stärka brottsoffrens ställning.Efter regeringsskiftet såg den nuvarande re-geringen, som motsatt sig avdraget, chansen att mins-ka tillflödet till Brottsofferfonden. Emellertid hademan tydligen glömt sitt tidigare argument mot avdra-get. Det som hände var att Brottsofferfonden förlora-de ett viktigt tillskott, men de fängelsedömda fick intehöjd ersättning. Avdraget blev nu i stället en ren be-sparing för staten.Snart har förflutit sedan propositionens för-slag började tillämpas. Redan i propositionen avisera-des att en utvärdering borde göras för att utläsa effek-terna och även se vilka ytterligare behov av stöd förbrottsoffer som kunde föreligga. På grundval av bl.a.en moderat motion uttalade att enuppföljning skulle genomföras, och regeringen har tillföljd av tillkännagivande också initierat ensådan.Åtskilliga av de motioner som behandlas i det nuaktuella betänkandet tar upp just sådana frågor som ärföremål för utvärdering och prövning av den pågåen-de utredningen. Av detta skäl har vi moderater ställtoss bakom majoritetsförslagen i dessa delar. Vi menaratt vi skall fortsätta på den inslagna vägen, inte återgåtill 80-talets dellösningar utan försöka att ha den hel-hetssyn som brottsofferpaketet 1993/94 syftade till.Flera av de aktuella motionerna tar upp förslagsom återfinns i förslag.Vi står bakom majoritetens förslag att avvakta bered-ningen. Vi vill dock redan nu klargöra att även omdenna beredning resulterar i förslag till förbättringarrörande t.ex. krav på högre prioritering av våldsbrottmot kvinnor krävs att det nedrustade rättsväsendet fårväsentligt högre anslag än om förbättringsför-slag skall bli någonting annat än pappersprodukter.Centern har i en motion föreslagit att brottsofferskall kunna erhålla hjälp till terapikostnader. Det ärett problem för många brottsoffer som har behov avkvalificerat psykologiskt stöd och kristerapi att det finns ytterst begränsade möjligheter att få eko-nomisk hjälp till denna behandling.