prot · GK0977 · 1997-03-12 00:00:00 — Det tillhör politikens regler att argu-menten skall värderas. Men jag kan understryka förHåkan och för alla andra att de argumentsom jag för fram vilar på en mycket stark grund. Devilar på behovet av ett försvar för tryck- och yttrande-friheten. Det finns alltid argument för en annan upp-fattning.Bakgrunden till hets mot folkgrupp-lagstiftningen,som vi är överens om, var det nazistiska folkmordet. svenska lagstiftningen hänvisar vi till trosupp-fattning och till härstamning.Men tiden har inte stått stilla. Det är inte så, vilketHåkan indirekt antydde i sitt inledningsan-förande, att vi som försvarar tryck- och yttrandefrihe-ten skulle lida av homofobi, vara rädda för homosex-uella. Det är inte alls så. Men vi säger att det finnsandra vägar att gå som inte inskränker tryck- ochyttrandefrihetslagstiftningen.Sedan 1946 har det hänt oerhört mycket. 1987kom t.ex. en lagstiftning som sätter fängelsestraff upptill för den näringsidkare som ägnar sig åt dis-kriminering av någon, bl.a. mot bakgrund av hanseller hennes sexuella läggning. 1987 kom också en lagsom ger en allmän åklagare rätt att öppna allmänt åtalför förolämpning. Det nämns särskilt i fall där för-olämpning har sin grund i hans eller hennes homosex-ualitet. kom ytterligare en förstärk-ning i brottsbalken.Det har alltså hänt oerhört mycket på det här om-rådet i syfte att värna de homosexuella.Anf. 125 () re-plik:Herr talman! Alla som läser snabbprotokolletkommer att se att när jag talade om homofobi var det irelation till vad jag föreställde mig var mer utbrett isamhället när lagen om hets mot folkgrupp kom tilloch att det säkerligen har minskat , men att dettamöjligen kan vara en förklaring till att man inte riktigt ville erkänna för sig själv hela viddenav den hetspropaganda som hade bedrivits i så mångaländer och som lett till så förfärliga resultat.Det skulle inte falla mig in att insi-nuera att eller någon annan, somförmodligen kommer att rösta för majoritetslinjen, äranfäktad av sådant.Jag vet att har ett mycket starktpersonligt engagemang i andra frågor som hetslag-stiftningen berör, t.ex. när det gäller antisemitism. Jaghar fullt förtroende för på denpunkten. Jag beklagar att han får föra den här debat-ten, därför att jag förstår att han inte fullt ut tror pådet som det är hans uppgift att framföra här.Får jag bara avrunda med att säga att poängenmed tryckfriheten - som vi alla här försvarar - är attden syftar till att skydda de svaga i samhället motmaktens missbruk av sin ställning. Det är därför manskall ha tryckfrihet, så att man kan avslöja bl.a. makt-havare, föra fram nya argument osv. Hetslagstiftning-en fyller exakt samma funktion, att skydda utsattagrupper från övergrepp, som ibland t.o.m. kan legiti-meras genom att mäktiga intressen i samhället finnerdet förenligt med sina intressen att spela på den härtypen av fördomar och bidra till hets mot grupper föratt vinna politiska poäng.Anf. 126 () replik:Herr talman! Det ligger mycket i det HåkanHolmberg säger. Men å andra sidan är det så att in-skränkningar av tryck- och yttrandefrihet nästan alltidgörs i svaga gruppers namn. Man måste vara upp-märksam också på maktens argument för att göradessa inskränkningar. Vad som sedan kan följa har många exempel på i historien runt om i olikaländer.Jag framhärdar i den åsikt som jag här framför.Jag kan villigt erkänna att jag från början var tveksamoch att jag låg mycket nära i mininställning. Men ju mer jag har satt mig in i fråganoch behovet av ett försvar för tryck- och yttrandefri-heten, desto mer övertygad har jag blivit, inte baraförnuftsmässigt utan också i hjärtat, om att jag härframför ett mycket viktigt försvar för ett stort utrym-me för tryck- och yttrandefriheten. väjer jagtillsammans med majoriteten inte för föratt på annat sätt, genom opinionsbildning vad gällerattityder och förändringar i , slåss motalla former av diskriminering av alla människor grun-dad på vilket argument som helst.Anf. 127 () replik:Herr talman! är pressad i frågan.Han säger att han har satt sig in ordentligt i frågan. Ioch med det har han kommit fram till att kvinnorutsätts för våld och att vi därför inte kan genomföraen lagstiftning om hets mot folkgrupp som utvidgastill att också gälla homosexuella. Det är ju helt olikasaker, om en grupp utsätts för våld eller utsätts förhets. Det är ju hetslagstiftningen vi talar om . Me-nar att kvinnor i stor utsträckningutsätts för hets på ett sådant sätt att man skulle kunnatänka sig att utvidga lagen i nästa skede till att ocksåinkludera kvinnor?Jag tror inte att det kan uppfattas som seriöst attföra debatten på det sättet. Det är litet synd att WidarAndersson när han blir pressad häver upp den härformen av yttrande- och tryckfrihetsaspekter, som attdet är den stora kampen för tryckfrihet som gör att viinte kan skydda homosexuella från de här sakerna,som i själva verket har pågått . Det ärinte bra att tryckfriheten används på ett sådant sätt,därför att det skadar hela fri- och rättighetsperspekti-vet och debatten i övrigt, som är väldigt viktig.Anf. 128 () replik:Herr talman! Vad som trots allt måste sägas så attdet kommer med i protokollet från den här debatten äratt homosexuella människor, som alla andra, är skyd-dade mot våld och hets i svensk lag. Man har steg försteg i och t.o.m. i tryckfrihetsförordning-ens grundskrift fört in ett extra skydd, precis som vidrasism, nämligen att det är en försvårande omständig-het att bygga sitt agerande mot en medmänniska, t.ex.att utöva våld mot någon, på att han eller hon är ho-mosexuell.Det finns alltså ett starkt skydd. Det kan förmodli-gen förbättras, våra attityder till varandra kan förbätt-ras och lagstiftningen kan förmodligen förbättras.Men det jag säger är att det inte är alldeles säkert attden bästa vägen är att utvidga tryck- och yttrandefri-hetsbegränsningarna i lagstiftningen om hets motfolkgrupp. Det är inte alldeles säkert att det är denbästa vägen - det måste problematiseras. Detta måstesägas emot; det tycker jag är viktigt.Skall vi bara mäta diskriminering och våld är detklart att kvinnor utsätts för en väldig massa diskrimi-nering och våld. Utvecklingsstörda utsätts fortfarandeför diskriminering och våld. Invandrare, avvikare avolika slag utsätts för diskriminering och våld i detsvenska samhället, och det måste vi alla stå upp emot.Men det är inte alldeles säkert att den bästa lösningenalltid är att inskränka tryck- och yttrandefrihetslag-stiftningen.Anf. 129 () replik:Herr talman! Jag kan hålla med om att det intealltid är rätt att inskränka tryck- och yttrandefriheten;det tror jag att vi alla här kan hålla med om.Vad sade nu var att det finns ettskydd mot hets mot homosexuella. Men det är ju detdet inte gör! påstår att homosexuel-la som grupp har skydd i den här frågan, men det ärinte så. Det är därför det skrivs motioner, det är därförvi har den här debatten, det är därför de homosexuel-las organisationer driver frågan att de skall inkluderasi detta skydd. Annars behövdes den här diskussionenöver huvud taget inte! Men påstå-ende att de homosexuella som grupp redan är skydda-de är falskt. Det argumentet håller inte - det skyddetexisterar inte i verkligheten.Anf. 130 () replik:Herr talman! har rätt i att det ilagstiftningen om hets mot folkgrupp är enbart tro-suppfattning och härstamning som formar grupper;homosexuella formar inte en grupp enligt denna lag-stiftning. Men om någon enskild människa utsätts förett brott, t.ex. blir förolämpad eller utsatt för våld, ärdet enligt flera ställen i och t.o.m. igrundskriften till tryckfrihetsförordningen en försvå-rande omständighet om detta sker bara därför att haneller hon är homosexuell.Sedan vill jag, herr talman, också säga att fråganär i process framåt. Jag har beskrivit de två lagänd-ringar som skedde 1987 och även den som gjordes1994. Regeringen utreder nu om det behövs en sär-skild myndighet mot diskrimineringen av homosex-uella i arbetslivet och i samhällslivet i stort. Det före-kommer också diskussioner inom Europeiska unio-nen, där en del länder för fram behovet av en sam-ordning eller kanske rent av en harmonisering på dethär området. Var vi hamnar där vill intejag uttala mig om.Avslutningsvis, herr talman: av en tryck-och yttrandefrihet som är så obegränsad som möjligtär väldigt viktigt, och skyddet för diskriminerade ochutsatta människor i det svenska samhället går i stortsett alltid andra vägar enligt den bedömning som jaggör av det svenska samhället. Det handlar om attityd-förändringar, lagstiftningsförändringar, ett envetetopinionsarbete, kamp för och tro på alla människorslika värde.Anf. 131 MARGARETAANDERSSON (c):Herr talman! Tryckfrihet och yttrandefrihet finns ivåra grundlagar. Den är en av grundpelarna i vårtsamhälle och måste värnas från intrång. Att få ut-trycka sin mening i olika frågor är grundläggande förett demokratiskt samhälle.Tyvärr hotas vår demokrati av krafter som har enhelt annan syn på samhället än vad majoriteten avsvenska folket har. De uttrycker åsikter om andramänniskor och förhållanden som vi övriga medborga-re uppfattar som hets mot folkgrupp eller på annat sättkränkande för den utpekade personen eller gruppen.Ingen skall behöva bli kränkt på grund av ras, religi-on, ursprung, kön eller sexuell läggning.I min motion har jag tagit upp en fråga som i höggrad angår dagens unga människor, och det är sprid-ningen av rasistisk och nazistisk musik i och frånSverige. Det är visserligen olagligt att producera ochsprida den här sortens musik enligt den nuvarandelagstiftningen, men eftersom preskriptionstiden är såkort som kringgår man lagen. Detta sker genomatt man ger ut band och kassetter i mycket små uppla-gor, men det innebär ändå att preskriptionstiden bör-jar löpa. Åklagarna får inte uppgift om den här musi-ken, och brottslingarna går på det sättet fria. Efter ettår är det inte olagligt att sprida den här musiken tillandra länder och i större grupper i . På detsättet håller grupper med rasistiska eller nazistiskaåsikter på och manipulerar den svenska lagstiftningen.Sverige har blivit ett land varifrån man kan spridamusik med olika fördomar till bl.a. . I Tysk-land är lagstiftningen strängare, och man är därmycket bekymrad över att den här sortens musik kankomma in i landet från Sverige.Skälet till att jag skrivit motionen är att det inte fårfortsätta att gå så lätt att manipulera svensk lag. Vibehöver se över hur lagstiftningen fungerar i samhäl-let . Enligt betänkandet och via kontakter medCenterns representant i , som kom-mer att avlämna sitt betänkande , har jagförstått att man i utredningen har tagit upp mina tan-kar och förespråkar att regeringen vid översyn avlagstiftningen på det här området skall ta upp ävendessa aspekter.Herr talman! För att skydda våra ungdomar ochför att markera att riksdag tar allvarligt påproblem av det här slaget är det viktigt att man verkli-gen gör en översyn och skärpning av den här lagen.Eftersom förslaget är under diskussion nöjer jag migför dagen med det svar som motionen har fått, menjag kommer att följa den fortsatta behandlingen avärendet.Anf. 132 ():Herr talman! Jag skall ta upp två av alla de viktigafrågor som behandlas i KU15, och den första gällervåldsvideon. Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 3, som stöder motion. Dettaär en stor fråga, och den är så viktig att den måste fåta tid och utrymme i den politiska debatten.Våren 1996 presenterades den första stora veten-skapliga undersökningen av våldet i svensk TV. Un-der en stickprovsvecka tittade man på alla programsom visades i , , , , Kanal 5och TV 1000 mellan kl. 6.30 och 01.00. Nyhetspro-grammen undantogs.TV 1000 innehöll mest våld - av allsändningstid. Kanal5 och innehöll våldsscener vardera.Minst våld förekom i kanaler,våld i och i SVT 2.Det uppmätta våldet omfattade endast tydligt av-gränsade våldsamma sekvenser som innehöll fysisktoch uppenbart våld. Undersökningen konstateradeockså att det sänds 1 924 våldsinslag.7 % av alla undersökt sändningstid utgörs av våld.65 % av våldsscenerna förekommer i fiction-program.Totalt sändes 456 sekvenser meddödande.Det svensktillverkade våldet utgjorde , me-dan det våld som producerats i uppgick till62 %.Dessa siffror vill jag ta med för att riktigt få oss attförstå att våldet är någonting som förekommer dagli-gen och som påverkar. Det påverkar oss, men detpåverkar framför allt barnen.Kunskaperna om effekterna av bildvåldet har ökatpå senare tid. Man har kunnat konstatera att våldsin-slagen i medierna kan leda till aggressioner på kortsikt. På lång sikt är det däremot svårare att dra slutsat-ser om orsakssambanden.Om vi inte ser upp med detta våld kommer vi, trorjag, att kunna se ett tilltagande brutalt våld. Det hop-pas jag att ingen av oss vill. Därför har jag velat talaom denna motion.Jag vill yrka bifall till motionen Ju506. Eftersomvi kristdemokrater inte är med i utskottet har vi dettasätt att göra det på. Det handlar om sexuella över-grepp på barn.Dokumenterade sexuella övergrepp på barn inne-bär ju, utöver själva kränkningen vid övergreppet, enfortgående kränkning av barnet varje gång filmer ellerbilder visas. Användning av barnpornografi är enstöld av barnets mänskliga värdighet. Innehav avbarnpornografi saknar både tryckfrihets- och yttrande-frihetsvärde och skall därför kriminaliseras enligt våråsikt.Vi kristdemokrater har både i riksdag och regeringmed kraft drivit på en kriminalisering av innehav avbarnpornografi. Åtskilliga motioner har skrivits. In-terpellationer och frågor har lämnats in. I en motionfrån säger vi att innehav avbarnpornografi måste kriminaliseras. Jag är väl med-veten om att det pågår arbete och att utredningen snartär klar, men jag tycker att vi i parlamentet på ett på-tagligt sätt borde lyfta fram frågan i dag.Sedan 1992 har det fötts barn som har utsatts förvåld. Jag skäms som parlamentariker i riks-dag över att vi inte har klarat att åtgärda problemen.Man kan ha hur många argument som helst om vårtryckfrihet och dyrka den som något slags helig ko,men vi måste ju se vilka konsekvenser den får. Det ärvårt absoluta uppdrag som parlamentariker att försökalösa problemen. Om det inte begicks övergrepp motbarn hade vi inte behövt diskutera frågan, men efter-som vi ser att övergreppen ökar och att barnporno-grafi innebär förnedring, måste vi göra allvar av sa-ken. Därför, herr talman, har jag velat yrka bifall tillJu506.Anf. 133 () replik:Herr talman! Som ledamot av Barnpornografiut-redningen vill jag säga att vårt uppdrag är att ta framett förslag till hur man skall kunna kriminalisera inne-hav av barnpornografi. kommer utred-ningens betänkande att presenteras. Där finns det ettförslag om detta.Att yrka bifall till motionen, där det just hävdas bör söka kriminalisera innehav av barnpornogra-fi, är att slå in öppna dörrar. Jag vill säga det sominformation till . Det är anledningen till attutskottet har tagit ställning på det sätt som det hargjort.Anf. 134 () re-plik:Herr talman! Jag får kanske passa på att frågaBirgit om det förslag som kommer frånmajoriteten innebär att man går hela vägenför att råda bot på dessa problem.Anf. 135 () replik:Herr talman! Man går hela vägen. Det kommerlagförslag som innebär att all befattning med barn-pornografi, inklusive innehav, kommer att vara för-bjuden.Anf. 136 () re-plik:Herr talman! Då välkomnar jag förslaget. Jag serfram emot att få läsa de texterna.Anf. 137 ():Herr talman! Bara döda ting är helt lika. Varjeolikhet är ett stycke liv, och att vara levande är attvara olik. Ändå har vi ofta så svårt att acceptera olik-heter. Olikheter blir så ofta föremål för fördomar.Intolerans mot olikheter bland enskilda människoroch grupper av människor riskerar att bli enintolerans som kan vändas mot vem som helst. Tillsist har vem som helst en olikhet som kan bli föremålför fördomar eller aggressivitet. Det undergräverdemokratins jordmån och förråar hela samhällsklima-tet. Därför är tolerans ett livsavgörande värde för allamänniskor i samhället och ett gemensamt värde attförsvara.Angrepp mot gruppen homosexuella - hets motfolkgrupp - pågår i vårt land. Det är inte grå teori vitalar om, utan en mycket obehaglig eller farlig verk-lighet. Vi vet att människor dödas i vårt land. Vi vetatt människor utsätts för våld. Vi vet att människorutsätts för hot på grund av homosexualitet eller för-modad homosexualitet. Den undersökning har gjort som har nämnts här i debatten är ettav de starka exemplen på det.Vi vet att det finns de som systematiskt uppmanartill våld mot gruppen. Bland nazistiska grupper före-kommer organiserad och genomgående hets mot olikasamhällsgrupper. Måltavlorna är de klassiska: judar,invandrare, svarta och homosexuella.Uttalanden eller skrifter som hetsar mot en gruppberoende på ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ur-sprung eller trosbekännelse är straffbara. Motsvaran-de hets mot homosexuella som grupp är inte straffbar.Alltså är det fullt möjligt för nazister att spridatidningar som "Siege - för ökat våld mot homosexuel-la" eller artiklar om att homosexuella inte har rätt attleva. Jag skulle vilja säga att det har pågått en förvir-rad debatt om våld och diskriminering i allmänhet.Poängen är att detta trots allt är möjligt med den lag-stiftning som finns. Det sätter den inte stopp för.När nazister hetsar mot judar eller svarta somgrupp skall det självfallet vara straffbart. Varför intege samma skydd när samma nazister hetsar mot ho-mosexuella som grupp? Det måste vara den riktigafrågan. Dels leder det till att det blir svårare för poli-sen att systematiskt och effektivt motarbeta nazistersförföljelser av olika grupper i samhället över huvudtaget, dels blir det en signal till nazistiska grupper omvart man bör rikta sina aggressioner för att undgåstraffpåföljd.Utskottet citerar sig självt i sina motiv från ett ti-digare betänkande och säger att skilda gruppers behovav skydd mot nedsättande omdömen eller kritik alltidär en svår avvägning. Om det bara gällde nedsättandeomdömen eller kritik vore det kanske i och för sigallvarligt, men det värsta är att det inte alls barahandlar om det. Det är en direkt aningslös och omed-veten formulering som man dessutom väljer att upp-repa när man citerar sig själv.Vi vet att det behövs ett starkare skydd. Det tyckteredan utredningen om homosexuellas situation i sam-hället . Vi talar om ett skydd somredan finns på flera håll i . Det finns i ,, , , och Nor-ge. Det framgick av en kartläggning av KU förra året.Det är i stort sett genomgående länder som har egnaerfarenheter av nazism och fascism. Där vet man avegen mycket dyrköpt, och den gången mycket farlig,erfarenhet hur viktigt det är att skydda minoriteter.Här är kanske drabbat av aningslöshet. Viråkade inte lika illa ut. Men varför skall vi, som an-nars är ett föregångsland när det gäller tolerans, liggaså klart efter?Utskottet talar om svåröverblickbara konsekvenserför tryckfriheten och yttrandefriheten. Men var kon-kreta! Svåröverblickbara säger man väl om sådantsom är svårt att ta reda på. Detta är ju inte svårt att tareda på. Det är ju tillämpat i ett antal europeiska län-der. Titta t.ex. på och ! Vad finns detför påtagliga problem för tryck- och yttrandefrihetendär till följd av en sådan här lagstiftning?Man säger att en lagändring kan leda till att dehomosexuella pekas ut som en speciell grupp i sam-hället på ett sätt som många av dem inte önskar. Detlåter som ett förförande tolerant argument, men manblandar bort korten. De homosexuella pekas ju redanut, men av angriparna, av dem som hetsar, av t.ex. denazistiska grupperna. Det är de som buntar ihop ochbehandlar de homosexuella som grupp. Skall interiksdagen då, som den lagstiftande församlingen,säga: Vi skyddar den grupp som är utsatt just somgrupp.I stället slinker man bakom det till synes liberalaargumentet att man bara skyddar individer. Men detär ju inte sant när man på det sättet urholkar ett skyddför några som faktiskt angrips som grupp.Jag ser trots allt fram emot den dag jag får varamed och fatta ett beslut här i som innebärett förstärkt skydd. Jag är övertygad om att är så starkt tolerant och så starkt inriktat på attskydda minoriteter också när de angrips som grupp attvi här i kammaren mycket snart kommer att fatta ettannat beslut än det vi förmodligen kommer att fatta idag.Även om det finns mycket att invända mot detWidar säger, vill jag ta fasta på att hansäger att det finns en process som går framåt och attdet pågår en ständig prövning i olika partier. Jagtycker att vi skall ta fasta på de orden och hoppas attdet också leder till att vi mycket snart kan fatta andrabeslut här i riksdagen.Jag vill säga att det finns en typ av tolerans som ärså utslätad och självklar att den känns som enlitet fadd smak i munnen. Det är sådant vi ofta ägnaross åt i högtidstal. Det utmanar inte någon, och därförvidgar det inte heller några gränser. Trots att Sverigeär ett föregångsland på många sätt när det gäller ho-mosexuella är det fortfarande litet kontroversiellt. Justdärför är detta så viktigt. Det är ett av de områden därvi faktiskt kan vidga gränserna, och det kommer attberöra oss alla. Då ökar friheten för alla i samhälletoavsett om man är svart eller vit, jude eller ,eller , eller vad som helst. Då ökarfriheten för alla.Till sist vill jag läsa upp det sa-de. Han var antinazistisk präst i och upplev-de detta nära inpå sig. Han sade:I kom nazisterna för att hämta kommu-nisterna, och jag sade ingenting eftersom jag intevar kommunist.Sedan kom de och hämtade judarna, och jag sadeingenting eftersom jag inte var jude.Sedan kom de och hämtade fackföreningsmed-lemmarna, och jag sade ingenting eftersom jaginte var fackföreningsmedlem.Sedan kom de och hämtade katolikerna, och jagvar protestant, så jag sade inget.Sedan kom de och hämtade mig, och vid det lagetvar det ingen kvar som sade någonting.Riksdagen har till uppgift att skydda minoritetersom grupp och som individer just därför att det bety-der så mycket för allas vår frihet. Därför yrkar jagbifall till reservation 4.Överläggningen var härmed avslutad.KU14 Fri- och rättigheterMom. 3 (diskrimineringsförbud i regeringsformen)1. utskottet2. 1 (v, mp)Votering:266 för utskottet33 för res. 150 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 73 m, 21 c, 19 fp, 11 kdFör res. 1: 18 v, 15 mpFrånvarande: 19 s, 7 m, 6 c, 7 fp, 4 v, 3 mp, 4 kdMom. 6 (fackliga rättigheter)1. utskottet2. 3 (v)Votering:285 för utskottet18 för res. 346 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 74 m, 21 c, 20 fp, 15 mp, 12 kdFör res. 3: 18 vFrånvarande: 18 s, 6 m, 6 c, 6 fp, 4 v, 3 mp, 3 kdMom. 7 (generell integritetslagstiftning)1. utskottet2. 4 (fp, m)Votering:197 för utskottet104 för res. 42 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 21 c, 17 v, 15 mp, 1 kdFör res. 4: 74 m, 19 fp, 11 kdAvstod: 1 fp, 1 vFrånvarande: 18 s, 6 m, 6 c, 6 fp, 4 v, 3 mp, 3 kdMom. 9 (skyddet för äganderätten)1. utskottet2. 5 (m)3. res. 6 (v)4. res. 7 (mp)Förberedande votering 1:19 för res. 615 för res. 7269 avstod46 frånvarandeKammaren biträdde res. 6.Förberedande votering 2:73 för res. 519 för res. 6211 avstod46 frånvarandeKammaren biträdde res. 5.Huvudvotering:189 för utskottet74 för res. 539 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 20 c, 18 fp, 8 kdFör res. 5: 74 mAvstod: 2 fp, 18 v, 15 mp, 4 kdFrånvarande: 18 s, 6 m, 7 c, 6 fp, 4 v, 3 mp, 3 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.KU15 Vissa tryck- och yttrandefrihetsrättsligafrågorMom. 1 (biografcensur och åtgärder mot våldsskild-ringar m.m.)1. utskottet2. 1 (fp, m)3. res. 2 (c)4. res. 3 (mp)Förberedande votering 1:21 för res. 226 för res. 3255 avstod47 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Förberedande votering 2:95 för res. 134 för res. 3172 avstod48 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:162 för utskottet97 för res.