prot · GK09102 · 1997-05-14 00:00:00 — med tillväxten av tättbefolkade områden, samt attvi får allt fler äldre människor i vårt land och natur-ligtvis ökade internationella kontakter.Under de senaste åren har en bredare hotbildframträtt. Det är fråga om ett brett spektrum av riskervid sidan av de rent militära: massflykt, terrorism,sabotage, internationell kriminalitet, miljökatastroferoch spridning av massförstörelsevapen. Riksdagenbeslutade i samband med etapp 1 av för-svarsbeslut att med utgångspunkt i ett vidgat säker-hetsbegrepp en helhetssyn skall prägla samhälletssatsningar och åtgärder för att förebygga och hanterahot och risker i såväl fred som krig.Totalförsvarets resurser bör därför utformas för attkunna användas vid olika påfrestningar även när dessai sig inte utgör något hot mot frihet och obe-roende. Detta är också en viktig del av vårsäkerhetspolitik. En av det militära försvarets uppgif-ter är att kunna utnyttjas vid svåra påfrestningar, ochen av det civila försvarets uppgifter skall vara attstärka samhällets samlade förmåga att möta svårapåfrestningar.Herr talman! Hot- och riskutredningen fann fyraområden där behovet av åtgärder som minskar risker-na är särskilt stort:ledning av samhällets åtgärder vid allvarliga stör-ningarförebyggande åtgärder i samhällsplaneringenförsörjningen med elkraft, eftersom de allra flestaverksamheter i samhället är så beroende av el attpraktiskt taget ingenting fungerar om det uppstårlångvariga elavbrottsamutnyttjande och ökad samordning av resurser-na avsedda för fred och och krig utifrån en hel-hetssyn.I propositionen redovisar regeringen nu den in-riktning som beredskapen mot svåra påfrestningar börha och tar ställning till en del av Hot- och riskutred-ningens många förslag. Jag vill ta upp de tre kristde-mokratiska motioner som behandlas.Sårbarheten i ett modernt samhälle som ärstor. Att förebygga och hantera de svåra påfrestningarsom Hot- och riskutredningen presenterar ställer kravpå samhällets inneboende styrka, stabilitet och flexi-bilitet. Ju stabilare beredskap vi har i det fredstidasamhället, desto bättre möjligheter har vi också attklara påfrestningar längs hela hotskalan fred-kris-krig.När vi ökar säkerhetsmedvetandet bland medbor-garna lägger vi grunden för ett säkrare samhälle. Attagera på rätt sätt vid olyckor, katastrofer och stör-ningar i viktiga infrastruktursystem kan få stor bety-delse för konsekvenserna av det inträffade. Det ärdärför viktigt att vi prövar olika vägar för att förbättrabefolkningens medvetenhet inför svåra påfrestningarpå samhället. Detta skulle även öka förståelsen för detcivila försvarets betydelse i ofredstider.Kunskapsnivån när det gäller dessa frågor är otill-räcklig i vårt samhälle. Därför menar vi kristdemokra-ter att det är angeläget att förbättra den enskildamänniskans möjligheter att förebygga olyckor ochagera rätt vid olyckor, katastrofer och svåra påfrest-ningar. En anledning till den låga beredskapen infören del risker och hot kan vara att människor inte troratt det kommer att inträffa något. Det kan leda till attmånga är obenägna att vidta förebyggande åtgärdereller på andra sätt förbereda sig inför de risker somförekommer.Herr talman! För att åstadkomma ett samlat greppi arbetet att stärka den enskildes särkerhetsmedvetan-de och förmåga att handla i olika nödsituationer före-slår att det tillsätts en "vardagensHot- och riskutredning". Den skulle få bilda utgångs-punkt för informationsspridning om de påfrestningarvi kan utsättas för i det fredstida samhället. Skolanoch frivilligorganisationerna skulle ha en viktig rollnär det gäller utbildning och information. Vi skulle fåen robust generation med en aktiv livförsäkring i formav god hemberedskap och självskyddsutbildning. Jagyrkar bifall till reservation 2.Kristdemokraterna här även lyft fram vikten avberedskapshänsyn i samhällsplaneringen, dvs. åtgär-der som kan vidtas i samband med fredstida investe-ringar och som syftar till att skapa extra stabilitet ochrobusthet inför olika störningar. Denna beredskaps-hänsyn måste naturligtvis bli ett naturligt inslag inomalla viktiga samhällsfunktioner. I svenskt utbildnings-system bör åtgärder sättas in på ett tidigt stadiuminom de yrkesområden där man sysslar med sam-hällsplanering. Utskottet har understrukit betydelsenav detta och redogjort för det utbildnings- och infor-mationsarbete som ÖCB bedriver.Herr talman! Under rubriken utsläpp av farliga ämnen till sjöss m.m. tar ut-skottet upp bl.a. min motion om identifiering av fartygmed s.k. transpondrar.En transponder ger exakt information om var far-tyget finns genom att sända ut signaler om position,hastighet och identitet. På så sätt skulle Kustbevak-ningen via Sjöräddningscentralen kontinuerligt kunnafå värdefull information om fartygstrafiken när detgäller att spåra t.ex. otillåtna utsläpp. Miljöfarligatransporter skulle kunna följas . Ett trans-pondersystem skulle naturligtvis också underlättaräddningsarbetet vid olyckor till sjöss.Många fartyg med miljöfarlig last trafikerar far-vattnen runt Sveriges kuster och på vattenvägarnainne i landet. Transporterna längs väst- och sydkustenär mest omfattande. Som en följd av ökad trafik, då-ligt tonnage och ibland dåligt miljömedvetande harantalet registrerade utsläpp av olja ökat markant iÖstersjön.Fartygstransporter är ett miljövänligt transportsättsom bör uppmuntras. Men vi vet också att olyckormed tragiska följder för människor och miljö kaninträffa. Många oljeutsläpp sker anonymt, och tyvärrhar det varit svårt att få fastställt vem som bär skuldentill utsläppen.Utvecklingen av systemet med transpondrar skerinom ett EU-projekt där deltar. Utskot-tet menar att det är angeläget att fortsätter attaktivt arbeta med att få till stånd en internationellöverenskommelse om transpondrar på fartyg. Genomen sådan överenskommelse blir det möjligt för allamedlemsländer att övervaka bl.a. miljöfarlig last somanländer till . skulle ettglobalt system med transpondrar på alla fartyg bli ettmycket effektivt sätt att förebygga och bekämpa mil-jöfarliga utsläpp.Herr talman! Insatser vid en krissituation måstekunna ske snabbt och effektivt och utan några tvek-samheter i beslutsgångarna. Utskottet har därför gjortvissa förtydliganden av behovet av klara ledning-sprinciper. Vår ledningslinje - regering-länsstyrelse-kommun - och dess förmåga måste säkerställas ochvila på en tydlig grund. Eftersom det saknasklara riktlinjer för hur berörda myndigheter skallagera anser utskottet det mycket angeläget att skynd-samt åtgärda denna författningsmässiga reglering.Detta är självfallet den viktigaste grunden för attsamhällets olika resurser snabbt skall kunna tas ianspråk vid fredstida påfrestningar.Herr talman! Det återstår mycket arbete innan vinår den goda beredskap vi vill uppnå. Det behövsfördjupade studier och analyser på en rad delområdenför att förbättra medvetenheten hos befolkningen ochmyndigheterna när det gäller informationsfrågorna,kraven på god förmåga att hantera kriser, forskning,en samlad strategi för IT-säkerhet och översyn avförfattningar till hur totalförsvarets resurser skallanvändas. Därför är det viktigt att ett mål- och styr-ningssystem införs så att statsmakterna kan trygga entillräcklig beredskap. Utskottet kommer att i fram-tiden kunna följa läget när det gäller olika påfrest-ningar på samhället i fred.Herr talman! Hot- och riskutredningen visade iflera scenarion att det kan komma att ställas storakrav på hälso- och sjukvården och de sociala verk-samheterna. har inom det civila för-svaret det övergripande ansvaret för planering ochförsörjning inom hälso- och sjukvård, socialtjänst ochmiljö- och hälsoskydd i krig. Ett längre avbrott i el-och vattenförsörjningen kan innebära väsentliga riskerför att verksamheten störs eller i värsta fall upphör.Därför är det mycket viktigt att sjukvårdshuvudmän-nen på allt sätt stöds i sina strävanden att säkra dentekniska försörjningen.Herr talman! står bakom Hot-och riskutredningens förslag. Vi menar att grundenför att öka samhällets beredskap mot svåra påfrest-ningar måste läggas hos den enskilda människan.Oftast är det först när någon olycka inträffat som detskapas intresse att vidta åtgärder för att förhindra deskador som redan har skett. Med det här betänkandethar ett betydelsefullt arbete startat för att motverkavårt samhälles sårbarhet mot olika påfrestningar.Jag yrkar bifall till reservation 2, och i övrigt stårvi bakom hemställan till betänkandet.Anf. 43 () re-plik:Herr talman! Jag tycker att det är viktigt att reda utfrågan om asyl- och hjälpsökande som kommer tillSverige. har ställt upp på att enmassflykt av asyl- och hjälpsökande till skalllikställas med allvarlig smitta, terrorism och nedfallav radioaktiva ämnen. Jag har två konkreta frågor tillÅke Carnerö: Anser att en mass-flykt av asyl- och hjälpsökande är ett hot mot samhäl-let? I så fall, på vilket sätt?Anf. 44 () replik:Herr talman! Det scenario som finns här gäller ensvår påfrestning mot samhället. Jag vill inte sägaatt detta utgör ett stort hot mot vårt samhälle. Men omman följer scenariot och den utveckling som finns,menar jag att detta inte är ett skräckscenario som ärpåhittat hur som helst. Grunden för scenariot är att sevad som t.ex. händer i ledningskedjan i vårt samhällevid en sådan påfrestning.Scenariot utgör en successiv utveckling. Det ärinte fråga om att 500 000 hjälpsökande kommerplötsligt. Det är helt orimligt att tänka sig det. Det blirfråga om en stegvis försämring av läget som skildras iscenariot.Men i ett sådant scenario får vi räkna med sådantsom smittorisk. Det kan komma grupper av antago-nistiska människor, terrorister, människor som villutnyttja situationen av att komma till vårt land, m.m.Scenariot har velat visa att det är fråga om en svårpåfrestning. Jag menar att det är viktigt för de kom-muner som är inblandade i scenariot att se vilka följ-der som det kan bli.Anf. 45 () re-plik:Herr talman! Tyvärr kan jag konstatera att ÅkeCarnerö bidrar till att fortsätta att sprida den myt somLennart Rohdin kallade för ett scenario mindre san-nolikt än ett kometnedslag.Åke Carnerö och jag är överens om att detta är ensvår påfrestning för de myndigheter som har att hante-ra situationen. Men det är viktigt att slå fast att detinte utgör ett hot mot samhället. pratarom smittorisker, terrorister och att människor skulleförsöka utnyttja situationen. Men detta finns i Sverigei dag. Varför skall man urskilja asyl- och hjälpsökan-de och säga att de utgör ett hot mot samhället? Jagtycker att det är väldigt magstarkt. Det är viktigt att vireder upp detta i dag.Jag önskar att ställer sig bakom denreservation som Vänstern, och Folkpar-tiet har i denna fråga. Då kan vi klart markera denviktiga principiella skillnaden i stället för att säga attvissa människor i världen utgör ett hot mot Sverigessamhälle. Det är fråga om en påfrestning på myndig-heter och inte likställa detta med översvämningar,allvarlig smitta, terrorism och nedfall av radioaktivaämnen. Det är viktigt för mig.Anf. 46 ():Herr talman! En hjälpsökande person utgör natur-ligtvis inget hot mot vårt land. Men om det blir ettscenario som det skildras här, kommer det att bli enpåfrestning. Det är kanske inte i första hand mot helavårt land, men på de resurser som finns åtminstone iden regionen. Vi kan ta t.ex. eller de olikaÖstersjökommunerna.Jag skulle inte direkt gå ut och säga att det är ettallvarligt hot mot det svenska samhället. De olikascenariorna har tillkommit för att visa hur vi kan mötaen sådan situation om den skulle uppstå. Jag stårbakom majoritetens skrivning i betänkandet.Anf. 47 ():Herr talman! Det ärende som vi nu behandlar här ikammaren är av oerhört stor betydelse för hurSverige skall kunna hantera kriser och hur krishante-ringsförmågan skall se ut . Det är viktigt attallvarligt fundera på hur vi på ett bättre sätt än hittillsskall kunna hantera svåra påfrestningar i fredstid. Jagtänker på några exempel: Estonia, Tjernobyl, U 137,osv. Statsledningen och myndigheterna måste var välövade och utbildade för att klara sådana svåra situa-tioner i fredstid.De förslag som läggs fram i regeringens proposi-tion kommer att i hög grad att förbättra vår krishante-ringsförmåga i samhället på flera områden. Men detfinns anledning att särskilt peka på ett område därregeringen enligt min mening inte gått tillräckligtlångt för att föreslå de förbättringar och den bered-skap som vi behöver ha. Jag tänker på ansvar ochbefogenheter i den s.k. ledningskedjan. Det handlaralltså om hur regeringen och de områdesansvarigamyndigheterna - länsstyrelserna och kommunstyrel-serna - skall kunna leda arbetet och fördela resurser ien svår och utsatt krissituation.Jag har själv som ledamot i fåttinblick i hur komplicerad ansvarsbilden är inom dencivila delen av totalförsvaret. På den militära sidan ärdet ganska lätt med renodlade ordervägar och tydligaansvarsgränser. Men det civila försvaret är hela detcivila samhället med all dess komplexitet och ett stortantal myndigheter och självständiga aktörer som skallsamordnas. Sektorsmyndigheter som Rikspolisstyrel-sen och har visserligen möjlig-heter att förebygga och öka beredskapen inom re-spektive sektor. Men saknas de befogenhe-ter som säkerställer den områdesvisa ledningsförmå-gan vid svåra påfrestningar.En händelse kan t.ex. innebära att stora insatsermåste göras av polis, sjukvård och räddningstjänstor-gan som skador på vägar, elförsörjning ochtelekommunikationer försvårar ett effektivt ingripan-de. Man kan också behöva prioritera och omfördelaresurser mellan kommuner eller mellan län. Insatsernakan behöva göras under mycket stor tidspress ochmed stora krav på information via medierna och di-rekt till medborgarna. Här måste det enligt mitt sätt attse finnas klara och entydiga regler för övertagandet avledningsansvaret och handlingsregler för att priorite-ringen och samrådsförfarandet skall fungera. Dennuvarande ordningen är i detta sammanhang alltföroutvecklad och otillräcklig för att kunna svara uppmot kraven på en effektiv samlad krishantering vidsvåra påfrestningar på samhället. Jag nämnde någraexempel.Det är också uppenbart att harotillräckliga resurser eller otillräcklig kapacitet attoperativt hantera kriser av stor omfattning över längretid. Estoniakatastrofen är ett tydligt exempel på hurRegeringskansliet snabbt blir involverat i krishante-ring och hur regering och departement under lång tidmåste vara beredda att svara mot massmediernas ochmedborgarnas krav och förväntningar. Enligt minmening måste statsmakterna därför utgå från att upp-gifter för krishantering skall kunna delegeras i led-ningskedjan, dvs. regering, länsstyrelse och kommu-ner. Det innebär att ledningskedjan måste ges merprecisa befogenheter vid hantering av svåra påfrest-ningar.Vi har i utskottet ingående diskuterat dessa frågor.Vi anser att det är viktigt att regeringen skyndsamt taritu med att åtgärda de oklarheter i ansvarsförhållan-dena som jag här nämnt. Vi bedömer att det behövsen författningsmässig reglering som saknas.Regeringen bör se över dessa frågor med förtur ochåterkomma till med förslag till de författ-ningsändringar som kommer att krävas. Med dessaord, och med detta påpekande om den brist som jaghar upplevt finns i det som vi inte riktigt har hunnitmed, yrkar jag ändock bifall till utskottets hemställan.Jag tycker att det i stort innebär att vi förbättrar be-redskapssituationen för krishanteringar i framtiden.Anf. 48 Försvarsminister ():Herr talman! Det vidgade säkerhetsbegrepp somlades fast i försvarsbeslutet innebär att vi skall skapaen säkerhet också mot fredstida civila hot och risker.Vi måste öka medvetenheten om hot och risker. Vimåste vara förberedda och kunna hantera en situationnär risken eller hotet blivit en verklig påfrestning förvårt samhälle. Vi måste minska risken för påfrest-ningar, och vi måste kunna hantera konsekvenserna avpåfrestningar.Genom propositionen om beredskapen mot svårapåfrestningar på samhället, den s.k. hot- och riskpro-positionen, har regeringen sökt ta ett samlat grepp omarbetet för att skapa en säkerhet och en trygghet införde fredstida påfrestningarna på vårt samhälle. Rege-ringen redovisar inriktningen för det fortsatta arbetet.Regeringen redovisar också ett system för att säker-ställa beredskapen mot fredstida påfrestningar. Detgläder mig att försvarsutskottet delar regeringens synpå det fortsatta arbetet.Riksdagen kommer att få en redovis-ning av beredskapsläget inför de i propositionen an-givna situationer som kan innebära svåra påfrestning-ar på samhället i fred. Självfallet kommer denna re-dovisning också att omfatta en redogörelse för detfortsatta arbetet med att minska risken för och kon-sekvenserna av dessa påfrestningar.Herr talman! Självfallet kommer regeringen attbeakta förtydliganden i inriktningen avberedskapsarbetet som de framträder i utskottets be-tänkande.För det första kommer vi vad gäller hanteringenav svåra påfrestningar på samhället i fred att fortsättaarbetet med att klargöra ansvarsförhållandena i led-ningskedjan. Om det behövs författningsändringar föratt klara ut ansvarsförhållandena kommer vi att un-derställa detta.För det andra kommer vi i vårt fortsatta arbete attbeakta polisens betydelse för förebyggande och han-tering av svåra påfrestningar.För det tredje kommer önskemål, somde framträder i utskottets betänkande, om en samladredovisning av ansvarsförhållandena vid transport avfarligt gods och transport av farligt gods till sjöss atttillgodoses.Herr talman! Det har ställts en del frågor till migunder debatten. Jag vill självfallet svara på sammasätt som utskottet har gjort i sitt betänkande när detgäller t.ex. diskussionerna om spridning eller nedfallbeträffande radioaktivt material, när det gäller frågor-na om hur vi skall hantera IT-frågorna fortsättningsvisoch i övrigt när det gäller flera av de frågor som an-tydningsvis har riktats kring regeringens proposition.Försvarsdepartementet har fått den nya uppgiftenatt på samma sätt som det är nu inom Regeringskans-liet samordna beredskapsåtgärder för det väpnadeangreppet och att samordna beredskapen mot svårapåfrestningar på samhället i fred. Som ny försvarsmi-nister kommer jag att se till att denna nya uppgift fåren framträdande roll i departementets arbete.Jag har börjat ett nytt arbete med ett nytt tän-kande. Jag ser behandling av försvarsut-skottets betänkande som en god impuls för regerings-arbetet. Att arbeta för en god beredskap inför fredsti-da svåra samhällspåfrestningar skall bli en viktig ochnaturlig del i såväl myndigheternas som regeringensarbete.Anf. 49 () replik:Herr talman! I min reservation påtalade jag beho-vet av en vardagens hot- och riskutredning, somskulle vara utgångspunkt för information till medbor-garna, oss alla, om vilka risker, hot och påfrestningarsom finns.I propositionen nämns vikten av att höja medve-tenheten hos oss alla om vad som skulle kunna inträf-fa och av att lära oss att agera rätt. Vad skulle t.ex.hända om larmet gick just nu och lokalen skulle ut-rymmas? Det finns många sådana praktiska frågor.Regeringen skriver att myndigheterna prövar olikavägar. Min fråga till försvarsministern är: Vad avserregeringen göra konkret för att myndigheterna skall tasig an denna fråga?Anf. 50 Försvarsminister ():Herr talman! Vi har ju gjort en stor inventering iden utredning som har pågått, och vi har haft propo-sitionsarbetet. Vi har en inventering av ett drygt tiotalområden där vi menar oss ha en bättre - ibland intehelt bra - situation. Med undantag för det som för-svarsutskottet påpekat i betänkandet menar vi ocksåatt vi har en tillfredsställande situation vad gällermyndigheternas agerande. I det ligger ju i vårt systemockså deras ansvar för information kring det sommyndigheter är satta till. Vår bedömning är att det inte finns något behov av den vällovliga idé somreservationen tar upp.Anf. 51 () replik:Herr talman! Det gäller bl.a. det uppväxandesläktet. fick en intressant redovis-ning av månad sedan.En kanal man kan använda är just frivilligorganisatio-nerna. En annan viktig kanal är naturligtvis skolanoch samhällskunskapsutbildningen. Jag efterlyserändå ett mer konkret förslag från regeringen om hur vii framtiden skall kunna skapa en s.k. robust genera-tion, där vi alla har en högre medvetenhet om de farorvi utsätts för - alltifrån den lilla olyckan till vad somhänder vid en svårare påfrestning.Jag skulle också vilja fråga i vilken form dettakommer att redovisas. I propositionen finns ca 35olika ambitions- och inriktningsförslag. Hur kommerde att redovisas?Anf. 52 Försvarsminister ():Herr talman! På den sista punkten vill jag gärnaerkänna att jag som ny minister inte har hunnit sättamig in i vilka tankar man haft på Försvarsdepartemen-tet om exakt hur denna redovisning skall ske. Jag berdärför att få avvakta med svaret.Vad gäller den första frågan finns det säkert möj-ligheter att förtydliga de olika myndigheternas ansvar.För den rena olycksverksamheten är det t.ex. möjligtatt en dialog mellan och Försvarsde-partementet skulle visa att ett behov av förtydligandefinns. Jag kan inte utesluta det, men jag har för dageninte underlag för att kunna ge ett mera aktivt beskedpå den punkten.Anf. 53 () replik:Herr talman! Jag valde att i mitt anförande se Hot-och riskutredningen som ett barn av sin tid, vilket jagtror var riktigt. Det var ingen tillfällighet att Hot- ochriskutredningen i rakettempo skyndade fram just dettamed massflyktsscenariona. Det som gällde alla andra,verkliga hot mot människors liv och säkerhet produ-cerade man under ett par års tid därefter. Vi vet allavilka debatter som fördes i den här salen 1992 och1993. Det var massflyktsfrågorna som var de storahotbilderna i den politiska debatten.Men Hot- och riskutredningen var i gott sällskap.En lång rad ansedda internationella säkerhetspolitiskainstitut kunde inte längre spridamilitära skräckscenarion med trovärdighet. De valdeatt greppa över något annat, där kompetensen tyvärrinte var lika hög som på det traditionella militäraområdet. De har slutat diskutera dessa saker, och detkommer inga nya skrifter från dessa institut om de härfrågorna. Möjligen skäms de.Jag konstaterar att varken utskottets talesman häreller försvarsministern berörde de frågorna. Det liggeri linje med den successiva nedtoning som gjordesredan i propositionen och i utskottets betänkande. Jagtar för givet att det innebär att man slutgiltigt rensar utscenariot när regeringen återkommermed de konkreta förslag som utlovats, men som i justdessa frågor saknades i propositionen. Ett sådantscenario har bara en praktisk effekt: Det kan användasav dem som även fortsättningsvis vill komma åt densvenska flyktingpolitiken.Anf. 54 () re-plik:Herr talman! Försvarsministern sade att vi måsteminska risken för påfrestningar på samhället, och jaghar ett konkret förslag som kan omsätta de vackraorden i handling. är ett viktigtinstrument för att bygga in robusthet, stabilitet ochlångsiktighet i samhället.Jag vill fråga ministern om han kan tänka sig att takontakt med sin ministerkollega och diskutera dessafrågor, just för att få in dessa aspekter i plan- ochbygglagen och konkret stärka sårbarhetstänkandet pådet området.I betänkandets skrivningar förlitar sig utskottetmycket på den delegation för en ekologiskt hållbarutveckling som regeringen tillsatte . försöka påverka delegationen så att sårbar-hetsaspekterna, kopplat till robusthet och ett uthålligtsamhälle, verkligen behandlas av delegationen? Ut-skottsmajoriteten vilar som sagt mycket på detta i sittsvar på motioner om att utskottet skulle konkretiseraatt en ekologiskt hållbar utveckling är till gagn när detgäller att få ett mindre sårbart samhälle.Jag skulle vilja haka på replik tillförsvarsministern. Anser ministern att massflykt avasyl- och hjälpsökande till är att betrakta somett hot? Varför likställer regeringen massflykt medspridning av radioaktivitet och allvarlig smitta, någotsom är konkreta hot mot människors liv? Vilka signa-ler ger detta?Anf. 55 Försvarsminister ():Herr talman!