prot · GL0912 · 1997-10-08 00:00:00 — Man skulle kunnasäga att regeringen har tystat ned frågan omersättning till personer som utsatts för lobotomi under1940- och 1950-talen.Lobotomi tillämpades som behandlingsmetod in-om psykiatrin för att dämpa ångesttillstånd hos patien-ter. Det går till så att läkaren skär av nervbanor mel-lan pannloben och centrala delar av hjärnan. Resulta-tet är ofta, som vi vet, en personlighetsförändring.Patienten blir känslomässigt avtrubbad.Den senaste tidens debatt om tvångssteriliseringarhar tvingat regeringen att agera snabbt i frågan omersättning. En utredning skall nu behandla frågan omekonomisk upprättelse för personer som tvångssterili-serats. är frågan om inte människor som medtvång har utsatts för lobotomi också skulle kunna fårätt till ersättning. De är många. Författaren har uppskattat antalet lobotomipatienter till3 300. Siffran är osäker. Ur ett inspektionsprotokollfrån 1948 kan man utläsa att det enbart detta år utför-des 112 lobotomeringar . Enbart vidSidsjöns sjukhus anges att ca 500 har lobotomeratsunder . Men uppskattningkan hålla ganska väl.Socialminister har tidigare gettbesked om att lobotomin utfördes med tidigare gäl-lande kunskaper. Hon påpekar att ingen ersättningskall utgå om skadorna inte bevisligen orsakats upp-såtligen eller genom vårdslöshet. Det är också en linjesom majoriteten i socialutskott har följt.Socialministern har också påpekat att det krävs enansökan om skadestånd från det att denskadegörande handlingen utfördes.Vi kristdemokrater tycker nog att det sättet att re-sonera är ologiskt. Precis som med de tvångssterilise-rade har ju de lobotomerade tvingats till en operationmot sin vilja. De har åtminstone inte förstått vad in-greppet skulle innebära.Även om skadeståndsskyldighet inte föreliggerkan regeringen i enskilda fall besluta om ersättning avnåd, när särskilda omständigheter föreligger. Här trorvi kristdemokrater att lobotomifallen skulle passa välin, eftersom lobotomin faktiskt redan då den infördeskritiserades och ifrågasattes av sin samtid som ettmänniskoovärdigt ingrepp.I är situationen sådan att ungefär 2 500 per-soner har lobotomerats, och 500 är i livet . År1996 beslutade man att de som efter andra världskri-get hade blivit utsatta för detta ingrepp och fortfaran-de var i livet skulle få en engångsersättning på100 . Det är över 400 personer somnu har fått den här ersättningen.Vi kristdemokrater menar att skall agerapå samma sätt. Vi tror att regeringen här bör ta ettinitiativ.När det gäller abortförebyggande arbete och fos-terdiagnostik är vi i utskottet överens om att aborter ärett etiskt dilemma. Vi kristdemokrater, tillsammansmed miljöpartisterna, anser att förändringar i abortta-len bör kartläggas och analyseras. Vi delar ocksåbedömningen att det är viktigt att studera hur detförebyggande arbetet kan bedrivas när kommuner ochlandsting tvingas göra neddragningar.Vi anser att bör begära förslag av rege-ringen i syfte att minska antalet aborter betydligt merän vad som har skett.Det förebyggande arbetet måste, enligt vår me-ning, präglas av en djup och bred information avvälutbildad personal. Det krävs omfattande sexualun-dervisning, som beaktar alla sidor i denna svåra pro-blematik. Alla problem är inte lösta med att flickoranvänder p-piller. Det är ytterst angeläget att samhäl-let gör allt för att nedbringa antalet aborter.Att genomgå en abort är alltid förenat med storaproblem. För kvinnan är det en medicinsk risk, mendet är också en psykisk påfrestning, som senare i livetkan ge svåra men.Vi kristdemokrater menar att mannens roll ochhans ansvarstagande måste betonas mer. Vi har fått eneller två generationer av män som sviker.Folkhälsoinstitutet och har ettuppdrag att kartlägga och analysera förändringen iaborttal och samband med förebyggande insatser. Vikristdemokrater efterlyser att detta uppdrag redovisas.Moderaterna har också väckt en motion om abort-förebyggande arbete och fosterdiagnostik där manpåpekar att framstegen inom fosterdiagnostiken harskärpt det etiska dilemma som abortlagen försökerhantera. Man menar vidare att på det kulturella områ-det har stora förändringar som påverkar människorsställningstagande skett under den senaste tjugoårspe-rioden. Därför menar att utskottet skulleha tagit ställning för att det behövs en bred uppfölj-ning av abortlagens tillämpning. Vi delar den upp-fattningen.Om det skulle bli votering kommer vi naturligtvisatt i första hand stödja vår egen reservation, men omden faller stöder vi reservation.Anf. 56 ():Fru talman! Betänkandet SoU2, Vissa hälso- ochsjukvårdsfrågor, omfattar totalt ca 140 motionsyrkan-den. Det berör en rad olika områden, från stora, över-gripande områden som sjukvårdens finansiering ochorganisation till små, avgränsade ämnen. Utskottsbe-handlingen har inneburit att det har funnits enighet iflera av frågorna, och det har avgivits ett tillkännagi-vande och ett trettiotal reservationer. Jag kommer attberöra en del av områdena.Jag vill börja med den fråga som lett till förslagom tillkännagivande. Utskottet har behandlat en s-motion om behovet av lagändring gällande preven-tivmedel. Motionärerna tar upp det olyckliga i attkostnaden för olika preventivmedel är olika. Utskottetanser att regeringen på lämpligt sätt bör övervägaförfattningsregleringen på området och konsekven-serna av denna samt komma med förslag till riksdagenpå hur en utjämning av patienternas kostnader i dettasammanhang kan ske. Ett enigt utskott anser att riks-dagen bör ge regeringen detta till känna.Så går jag över till det avsnitt som omfattar sjuk-vårdens finansiering, organisation och inriktning.Avsnittet innehåller också frågor som kvalitet, vård-nivå och folkhälsofrågor.Hälso- och sjukvården betyder mycket för allamänniskor, både när man är frisk och när man är sjuk.Hälso- och sjukvården är av grundläggande betydelseför välfärden och människors trygghet. Likaså ärfolkhälsoarbete viktigt för att det skall vara möjligt attnå hälso- och sjukvårdens mål.Det synes ju vara så att alla partier är överens omdetta. Dessvärre bekräftas inte detta när jag läsermoderaternas motioner och reservation. Moderaternaär ju det parti som tydligast avviker. Moderaternaföreslår en försäkringslösning som skulle innebäraförändrad finansiering och styrning av sjukvården.Med en sådan lösning som förespråkaranser jag det inte vara möjligt att, som vi socialdemo-krater vill, uppnå en god hälso- och sjukvård åt allamänniskor.Vi socialdemokrater vill ha en god hälso- ochsjukvård, som inte tar ställning till människors statusvad gäller ekonomi och hälsa. Det är ju så att valet avmodell för att finansiera sjukvården är totalt avgöran-de för om vi skall kunna erbjuda en väl tillgängligkvalitativ vård och omsorg till alla människor, och dåmenar jag verkligen alla.Moderaternas system skulle inte kunna garanteravård till alla på lika villkor. systemskulle premiera de friska och straffa de sjuka. Nej, detvill vi inte ha. Låt oss därför värna en solidarisk,skattefinansierad och rättvist fördelad sjukvård.I flera motioner tas upp frågor som kvalitet, vård-nivå och folkhälsofrågor. Det är viktigt att människorhar närhet till god bassjukvård, som flera partier ock-så har talat om. Här fyller primärvården en stor funk-tion, och den är den naturliga basen i sjukvårdssyste-met. Alla patienter har rätt till en fast läkarkon-takt enligt hälso- och sjukvårdslagen. Det är ocksåviktigt att människor vid behov har tillgång till hög-specialiserad sjukvård av god kvalitet om så skullebehövas. För att göra detta möjligt är det angeläget attvårdinsatserna sker på rätt nivå, så att det blir kost-nadseffektivt.En snabb medicin-teknisk utveckling ställer krav,som det ger nya möjligheter. Det pågår ett omfattande arbete i kommuner och landstingför att förändra och förbättra sjukvårdsstrukturen. Enfortsatt strukturomvandling är nödvändig för att manskall kunna använda de samlade resurserna på etteffektivare sätt. Det är också angeläget, som Centernhar framfört, att samverkan mellan olika vårdgivareblir bättre. För att underlätta detta fattade ivåras beslut om ett effektivare utnyttjande på rehabili-terings- och samverkansområdet, och det aviserasockså ytterligare förslag i budgetpropositionen för attta fler steg på detta område.Enligt 1997framgår att svenska folkets hälsa har förbättrats. finns det tecken på ökandefolkhälsoproblem. Folkhälsoarbetet är därför ett pri-oriterat område. Det är viktigt att här följa utveckling-en. Detta görs också av sjukvårdshuvudmännen ochansvariga myndigheter.Jag delar i huvudsak bedömningen i de motionersom berör folkhälsofrågorna. kan jag ocksåkonstatera att väldigt mycket är på gång inom det härområdet. Det pågår arbete i statliga kommittéer. Bl.a.kan nämnas den tillsatta parlamentariska kommittésom har till uppgift att utarbeta förslag till nationellamål för hälsoutvecklingen. Kommittén skall ocksåsärskilt analysera och lämna förslag vad avser attminska hälsoskillnader mellan olika grupper i be-folkningen.Grunden för en god hälsa byggs givetvis medhjälp av flera olika samverkande faktorer. Saneringenav den svenska ekonomin har inneburit svåra påfrest-ningar för en del människor. Men en ekonomi i balansär en nödvändig förutsättning för att man skall kunnaarbeta för en jämlikare folkhälsa.När jag berör saneringen av den svenska ekono-min är det naturligt att glida över till kvaliteten i sjuk-vården. För att bibehålla kvalitet eller t.o.m. kunnaöka kvaliteten har kommuner och landsting tillförtsökade statsbidrag . Det kommer också atttillföras ytterligare resurser . Sane-ringen av den svenska ekonomin har gjort detta möj-ligt. Det kommer givetvis att innebära bättre möjlig-heter för kommuner och landsting att bedriva en godkvalitativ sjukvård.En del motioner berör personal- och utbildnings-frågor i sjukvården. Det är viktigt att vi har intresse-rad och kompetent personal. Regeringen föreslår ibudgetpropositionen att kvalitets- och kompetensut-veckling skall ges hög prioritet i syfte att långsiktigttrygga en hälso- och sjukvård av just god kvalitetliksom en kompetent personal. En del pengar är ocksåöronmärkta för detta.I en motion föreslås en utredning om psykiatrin.Psykiatrireformen trädde i kraft den 1 januari 1995.Socialstyrelsen har redan i uppdrag att följa reformenoch att rapportera till regeringen. I den senaste års-rapporten konstateras att det krävs ytterligare några årför att tydligt kunna avläsa reformens effekter. Mananser dock att reformen är på rätt väg och att det i deallra flesta kommuner görs intensiva insatser men attreformen i sin helhet försenas. Möjligheterna att ge-nomföra reformen ökar i och med det ökade statsbi-draget till kommunerna. Socialministern har också häruttalat att hon har för avsikt att följa reformen mycketnoga.Inom kort väntas slutbetänkande från kommitténom vård och stöd till barn och ungdomar med psykis-ka problem och från kommittén med uppgift att ut-värdera lagen om psykiatrisk tvångsvård och lagenom rättspsykiatrisk vård.Några motioner berör bemötande i sjukvården.Här är också en del arbete på gång. Bemötandeutred-ningen har tidigare avlämnat ett betänkande somremissbehandlats. arbetar medett genderprogram för social välfärd. Ett genderpers-pektiv skall ingå i all verksamhet. Förslag och verk-samheter skall analyseras utifrån båda könens behovoch förutsättningar i syfte att höja kvaliteten och ef-fektiviteten.Fru talman! Jag yrkar slutligen bifall till utskottetshemställan och avslag på de reservationer som fram-förts.Anf. 57 () replik:Fru talman! talar om solidariskfinansiering och skattefinansiering och ser dem somsynonyma begrepp. Det är andra talare som gjort detockså. Jag tror att alla som ägnat sig åt vårddebattervet att det inte är på det sättet. Solidarisk finansieringkan ske på flera olika sätt. Det har inte någon bärighetatt säga så.Vad gäller påståendet att man i vårt system inteskulle få solidarisk sjukvård skulle jag vilja påstå attdet är tvärtom. I det system som vi föreslår följerpengarna patienten. Patienten kan alltså gå till vilkenvårdgivare han vill och få ett ingrepp utfört. Han haren vårdgaranti.Det är två saker som utmärker landstingssystemet.Det ena är att patienten inte har någon valfrihet, denär beskuren, systemet har en myndighetsstruktur. Detandra är det som landstingssystemet är rätt bra på,nämligen kostnadskontroll genom ransonering, dvs.att skapa köer. Det är landstingssystemet bra på. Pådet sättet suboptimerar det systemet resurserna i sam-hället som skulle gå till vård. Det kan inte vara rimligtoch tanken bakom en bra vård att man, för att spara8 som en starroperation kostar, väntar56 veckor med att utföra den, när kostnaden för om-sorg för den som inte ser långt överstiger detta. Närman dessutom opereras så sent kommer man aldrig attse ordentligt, dvs. att man behöver vård även efteråt.Det kan knappast sägas vara en solidarisk vård att densom betalat skatt hela sitt liv för att få vård inte får detnär han behöver det utan möjligen får vård genomprivata besparingar och genom att betala för sin vårdytterligare en gång.Anf. 58 () replik:Fru talman! talar om en försäkrings-lösning. Enligt min mening är det bara att föra pengartill dem som är friska och välbeställda. Om man ärsjuk når man taket i det system som . Är man frisk får man pengar tillbaka. Dessutom säger att viskall tillföra pengar till dem som nått taket men behö-ver ytterligare sjukvård. Då undrar jag: Hur har mode-raterna tänkt lösa frågan om resurserna i sjukvårdensamtidigt som ni föreslår skattesänkningar i stor om-fattning? Det ger inte utrymme för de operationer somLeif talar om.Anf. 59 () replik:Fru talman! Jag tror att blandarihop två saker. Den obligatoriska hälsoförsäkringenhar alla del av. Vad jag dessutom talade om var ytter-ligare finansieringsvägar. Det finns en lösning för attytterligare öka patientens valfrihet i öppen vård, näm-ligen ett medicinskt sparkonto som gör patientenmycket starkare, han kan själv styra hur han vill an-vända pengarna. Dessa två kan förenas. Det utmär-kande för båda är att alla får vård när de behöver dettill skillnad för det system som vi har i dag.Vad gäller pengar till vården kan vi konstatera attvi har köer. Vi har ett landstingssystem somanvänder bara av de pengar man tar uttill sjukvård. Resten används till annat, och det ärförtjänta saker. Men gäller det att prioritera mellan engammal dam som håller på att bli blind och en bio-konsulent prioriterar jag att åtgärda den gamla da-mens problem. Där tror jag att det finns rätt mycketpengar att hämta. Dessutom vet vi från t.ex. HSU attdet finns väldigt mycket pengar som ligger i vårdensom landstingssystemet på grund av sin monopolka-raktär inte förmår aktivera och som gör att vård kostarlångt mer än vad den skulle behöva göra om det varen verksamhet där det fanns positiva incitament, be-löningar, effektivitetsincitament såsom det finns i envård som producenterna konkurrerar inom och därpatienten kan påverka genom sitt val.Anf. 60 () replik:Fru talman! Jag delar uppfattning påett område, och det är att det kan göras fortsatta ef-fektiviseringar och omstruktureringar inom sjukvår-den till följd av den omfattande medicinsk-tekniskautvecklingen. Men valfrihet kontra närhet och till-gänglighet måste man fundera över.Med det sätt att finansiera sjukvården som mode-raterna föreslår dränerar man systemet på pengar. Ärman frisk får man pengar tillbaka. Det är tacksamt förden som är frisk. Men de sjuka straffas, och de friskapremieras. Det blir en dubbelbelastning för dem somär sjuka. Kanske tycker att det i slutet avåret skall komma: Grattis för att du inte har varit sjuk,här kommer friskåterbäringen. Ett sådant system villjag inte ha.Anf. 61 SKÅNBERG (kd) replik:Fru talman! kan naturligtvisinte ta upp alla frågor. Därför vill jaglyfta fram ett par frågor som jag nämnde i mitt anfö-rande, först och främst frågan om lobotomi. KanCatherine se det rimliga och riktiga i att följaNorges modell, att i efterhand ersätta de över 400 somtvingats att genomgå en sådan operation? Vore detnågonting som den socialdemokratiska gruppen till-sammans med majoriteten skulle kunna tänka sig attstödja?Anf. 62 () replik:Fru talman! Nej, tvärtom. Den parallell som TuveSkånberg gör med tvångssteriliseringarna anser jaginte vara riktig, de är inte jämförbara. Tvångssterili-seringarna skedde mot människornas vilja eller påandra människors initiativ.I fråga om lobotomi har regeringen fattat ett be-slut. Jag ser ingen anledning att i den frågan ha enannan uppfattning.Anf. 63 SKÅNBERG (kd) replik:Fru talman! Jag vill inte medge att det ligger enskillnad mellan lobotomering och tvångssterilisering,som ju får mycket långtgående verkningar för genera-tioner - rättare sagt för generationer som aldrig kom-mer att födas. Likväl är den personlighetsförändringsom en lobotomering innebär en grav händelse.Motionären kommer alldeles straxatt hålla sitt anförande. Jag lämnar till honom att följaupp den här frågan och vill gärna lyssna till CatherinePerssons åsikter om abortproblematiken. Över 30 000aborter genomförs . Det är alltså en tredjedelav alla graviditeter som resulterar i en abort. Det är ettstort etiskt dilemma som vi som lagstiftande försam-ling har att hantera. Hur vill utskottets majoritet medsocialdemokraterna och i spetsenhantera den problematiken? Hur ämnar man få nedantalet aborter så att det inte längre handlar om entredjedel av alla graviditeter?Anf. 64 () replik:Fru talman! Jag delar den uppfattning som flera ikammaren har, att det är viktigt med ett omfattandefolkhälsoarbete. Det är många olika samverkandefaktorer som är avgörande för att kvinnorna och män-nen skall kunna ta ansvar för sina liv. Däremot måstejag ställa frågan tillbaka: Är det abortlagstiftningen isig som Skånberg ifrågasätter, som ju brukarvara ett populärt inslag från kd-håll?Anf. 65 () re-plik:Fru talman! sade om vårt för-slag om en utredning inom psykiatrin att frågan harutretts, utreds och att socialministern följer frågannoggrant. Jag är inte lika säker som att socialministern eller utredningarna tar upp defrågor som vi berör, nämligen patientens behov av rättdiagnostik på tidigt stadium och att man tittar överbehovet av en rättighetslagstiftning för vissa kategori-er av svårt psykiskt sjuka jämfört med den som vi harpå handikappsidan. Det vore bra om jag hade fel. Detskulle vara bra om kunde tala omvilka utredningar det är och vilka initiativ socialminis-tern har tagit på dessa två områden.Anf. 66 () replik:Fru talman! En uppföljning av psykiatrireformenär det som i huvudsak kommer att ske . Men jagskulle vilja bolla tillbaka frågan, därför att det somKerstin föreslår är ju en utökad lagstift-ning. Det skulle då innebära ökade kostnader. Hurtänker finansiera det?Anf. 67 () re-plik:Fru talman! Det kanske vore bra om utskottets ta-lesman läste reservationen. Vi har inte föreslagit enutökad lagstiftning, utan vi har begärt en utredningsom ser över behovet av en rättighetslagstiftning försvårt psykiskt sjuka. Om det sedan visar sig att detfinns ett stort behov, tar vi ställning till finansiering-en. Vi vill nog först se utredningen, men vi kan tydli-gen inte ens få en sådan.Anf. 68 () replik:Fru talman! Det genomfördes en psykiatrireformför . Effektueringen av den pågår sombäst . Jag tycker att vi i det här skedet måste avvak-ta och se vad som händer och på vilket sätt vi kan gebättre vård till dem som är psykiskt sjuka. I dagslägetanser jag inte att det är nödvändigt med den utredningsom efterfrågar.Anf. 69 ():Fru talman! Som redan har nämnts i debatten harjag en motion som behandlas i det här betänkandetangående ersättning till lobotomerade. Jag skall inteförlänga debatten genom att argumentera ytterligare,för det har Skånberg gjort i den här frågan. Menefter att ha lyssnat litet på vad utskottets majoritetsfö-reträdare har svarat vill jag följa upp med några frå-geställningar till, alltså frågor till inte situationen i frågan om ersättningar för avstaten tidigare sanktionerade felaktigheter nu kommiti ett litet annorlunda läge?Socialministern har ju gett besked om att de somutsattes för tvångssterilisering kan få skadestånd i ochmed att hela steriliseringslagen kan ses som ett över-grepp. Så löd formuleringen. Vad skall man då sägaom det som hände vad gällerlobotomi? Kan inte också detta ses som ett över-grepp?Jag menar att denna fråga har kommit i ett litetannorlunda läge . Jag skulle därför önska att manvisade litet större öppenhet från utskottsmajoritetenssida och att man inte bara kort hänvisade till att maninte har någon annan uppfattning än regeringen. Detär inte någon direkt argumentation från utskottsma-joriteten.Det andra är att man i har haft en motsva-rande situation. Där har regeringen kommit fram annan slutsats än den . Därförskulle det vara intressant att höra utskottsmajoritetensföreträdare förklara vad skillnaden är mellan Norgeoch i denna fråga. Det är alltså omkring 400personer som har fått ersättning på grund av att man iNorge fattade beslut om detta . Voredet inte rimligt att se närmare på detta, undersökagrunden för det norska beslutet och se om det är rim-ligt att vi här i prövar frågan på motsvarandesätt?Mina två frågor är alltså: Har vi inte fått ett litetannorlunda läge nu när det gäller synen på lagstift-ningen, som kan ses som ett övergrepp? Varför kan vii så fall inte ha samma synsätt som i ?Fru talman! Motionen har backats upp av tvåpartier i utskottet. Det föranleder mig att yrka bifalltill reservation 21, som behandlar denna fråga.Anf. 70 ():Fru talman! Jag kan bara säga att jag naturligtvisbeklagar det lidande som de här människorna har fåttutstå och kanske fortfarande utstår. kan jagsäga att jag har träffat människor som har lidit avmycket svår ångest. Naturligtvis måste det sättas irelation till det som gjordes . Detsom gjordes var i enlighet medden dåtida vetenskapen och den beprövade erfarenhetsom då låg till grund. I övrigt har jag inga kommenta-rer utöver vad jag har sagt tidigare.Anf. 71 ():Fru talman! Jag tycker att det är litet beklagligt attutskottsmajoriteten inte kan argumentera för sin sakoch inte svarar på de faktiskt rätt hovsamma fråge-ställningarna.Socialministern har framfört att när man från sta-tens sida ser på ett handlingssätt som kan ses som ettövergrepp i ett fall, är man beredd att agera. Men närvi har en motsvarande situation vad gäller en annantyp av behandling, är man inte beredd att agera. Detprincipiella måste ju ändå diskuteras: Vad är det somär rätt i det ena fallet, men fel i det andra fallet? Jaghar inte hört någon riktig argumentation i frågan.Min andra fråga är: Har inte utskottsmajoritetentittat närmare på den norska situationen och hur manhar handlat och argumenterat där? Det måste väl ändåfinnas en tanke bakom den agerande.Det kanske finns något att ta fasta på där. Jag önskaratt utskottet inför den kommande diskussionen omdetta sätter sig mer in i hur man har agerat i Norgeoch försöker se om det inte kan vara rimligt att vi häri gör på motsvarande sätt.Anf. 72 ():Fru talman! Det är viktigt att komma ihåg atttvångssteriliseringen alltid har ansetts som ett över-grepp. Det skedde alltså sterilisering med tvång motdessa människors vilja. Men när lobotomeringarnautfördes trodde man att det var det bästa man kundegöra för patienterna. Det är en mycket viktig skillnadatt komma ihåg.Anf. 73 ():Fru talman! Jag tycker fortfarande inte att argu-mentationen är så där alldeles glasklar och tydlig.Tvångssterilisering har alltid setts som ett över-grepp. Ja, men man har kommit fram till att det varfel att göra tvångssteriliseringar. Men hur ser vi pålobotomin och det som skedde ? Var inte det också fråga om övergrepp? Vi kandå konstatera att det var fel.