prot · GL0948 · 1997-12-16 00:00:00 — Jag hoppas verkli-gen att hjälper till att driva på såatt det blir en förbättring av konkurrensförutsättning-arna för den svenska bonden i framtiden.Anf. 6 () re-plik:Fru talman! Det samarbete som och So-cialdemokraterna har haft i den svenska ekonomin harvarit framgångsrikt - det torde inte råda någon somhelst tvekan om det. Att vårt samarbete när det gälleratt skapa bättre förutsättningar för det svenska jord-bruket, sett i det perspektiv som EU-medlemskapethar gett, kan det inte heller råda någon tvekan om. Jagtycker att det är självklart att påstå att det är på detsättet.Men vill förstås inte gärna gå medpå det eftersom han har valt en annan modell, nämli-gen att skriva reservationer och på det sättet redovisasaker och ting. Det kan man också göra, men man nåringa resultat med det - inte heller på den här punkten.Därför får vi avvakta och se hur regeringen hanterarfrågan. Jag har ingen anledning att tro annat än att omman tillsätter en sådan här utredning har man gjort detdärför att man också vill göra något åt det hela.Anf. 7 ():Fru talman! I den här debatten skall vi behandlatvå ganska olika områden, nämligen frågan om etthållbart fiske och frågan om ett hållbart jordbruk. Detfinns visserligen likheter; det handlar t.ex. om matoch om hur vi hushållar med naturresurser. Men jag äröverens med om att vi skulle ha delatupp debatten i två olika debatter, så att det hade bliviten ordentlig diskussion både om fiskefrågorna och omjordbruksfrågorna. Egentligen förstår jag inte riktigtnu varför jag inte drev den frågan hårdare när den varuppe i utskottet. Jag beklagar att debatten inte deladesupp. I andra utskott har man ju delat upp debatten iolika avsnitt.Jag kommer att koncentrera mig en hel del på fis-kefrågorna i den här delen av debatten. Jag kommerkanske inte att klara tidsmarginalen, men jag lovar atti så fall ge tillbaka den i nästa debatt.Fisk och fiske har stor betydelse för global livs-medelsförsörjning. 20 miljoner människor får sinutkomst av fiske, och i många länder är det den domi-nerande näringen. Fisk och andra livsmedel från havetstår för en stor del av proteinintaget i världen. Därförär det viktigt att nyttjandet av denna naturresurs skerpå ett ekologiskt hållbart sätt. Så är det inte . tar man ut mer fisk än tillväxten ger. Det gårförstås inte i längden. Det finns många orsaker tilldetta; man har fått allt effektivare fiskemetoder, manhar ett alltmer storskaligt fiske, man har en överka-pacitet av fiskefartyg i förhållande till vad som ärmöjligt att ta ut osv.En annan orsak är miljöförstöring. Miljöförore-ningar som sprids till haven och förstörda livsmiljöervid havskusterna bidrar till att åtskilliga miljoner tonätbar fisk går förlorad . Detta får i sin turväldigt dramatiska effekter för de människor somlever av fiske. Det gäller vattenregleringar, damm-byggnationer och utdikningar av vattenområden m.m.Listan kan göras lång på de hot som finns och som harlett till en minskad fiskproduktion i världshaven i dag.Detta gör också att det behövs en svensk strategiför den gemensamma fiskeripolitiken. På samma sättsom är en del av EU:s jordbrukspolitik ärSverige en del av EU:s fiskeripolitik. Det första yr-kandet i motion om ett hållbart fiskehandlar om detta. tycker att det är braatt regeringen i propositionen, och även utskottet,aviserar en ambition om ett miljömål i den gemen-samma fiskeripolitiken. Det behövs också en helhets-syn på samma sätt som för jordbrukets område.En översyn av fiskeripolitiken skall göras år 2002.Därför finns det ännu tid för regeringen att återkom-ma med ett förslag till en svensk strategi för en ge-mensam fiskeripolitik. Det bör vara självklart attmålet för den är ett ekologiskt hållbart fiske. I styrmedel i form av TAC-kvoter, tekniska åtgär-der, dimensionering av fiskeflottan osv.Det tycker är viktigt i en svenskstrategi är att utveckla det kustnära fisket på bekost-nad av den storhavsbaserade fiskeflottan. Man skallskapa bättre förutsättningar för det småskaliga fisketvilket också skulle gynna många av de människor somlever av fiske. tycker inte att det ärriktigt att man bara baserar fördelningsnycklarna påvad man traditionellt har fiskat i de olika länderna.Fördelningen bör i stället göras utifrån en bedömningav varje enskild nations behov. Man bör ställa krav påatt återskapa fiske inom de egna kustområdena. Manbör titta på sambandet mellan näringsläckage ochvattnets ekosystem, som är särskilt viktigt.Utskottsmajoriteten har ett väldigt konstigt motivför att avslå yrkandet. På s. 18 i betänkandet skriverman: Å ena sidan krävs det ytterligare övervägandenför att skall kunna presentera en genomtänktstrategi inför den översyn som skall ske . Åandra sidan är det svårt att bedöma om den löpandeinformation som utskottet kan få skall kompletterasmed en särskild redovisning från regeringens sida.Jag skulle vilja ställa en fråga till ,som företräder utskottsmajoriteten . Varför är detinte viktigt med en svensk strategi för fisket när det ärviktigt för jordbruket?En annan sak som vi har tagit upp i vår motion ärdet problem som dumpade och borttappade fiskered-skap skapar. Det är ju känt att vanliga fiskgarn ochandra redskap fortsätter att fiska om man tappar dem ihavet. Det kallas för spökfiske, dvs. när näten finnskvar i havet. Detta är ett stort problem, det skadarfisken och annat. Därför tycker vi att man bör förbju-da dumpning av fiskeredskap. Man borde också utre-da hur stort detta problem är i svenska fiskevatten ochvilket ansvar producenterna har.I dagens fiske går mycket fisk till spillo, dels be-roende på att fiskemetoderna inte är tillräckligt selek-tiva, dels beroende på att fisk och fiskrens dumpasöver bord. När det gäller , som är ett hotathav, finns det risk för att dumpningen av fiskrensbidrar till att öka koncentrationen av miljögifter. Teo-retiskt sett skulle ett förbud att dumpa fiskrens frånt.ex. torsk, som ju lagrar klororganiska föreningar iinälvorna, kunna användas för att minska miljögifter-na i . Det borde man också studera litet mernoggrant.Ett annat område som vi har lyft fram i en särskildmotion och som inte berörs i regeringens propositionär vattenbruket. Jag tycker att det är ganska oroandeatt man både från svensk sida och inom EU har föravsikt att satsa mycket aktivt på att främja investe-ringar i kommersiell odling av fisk, kräftdjur ochblötdjur. Det är oroande eftersom vattenbruk i denform som det bedrivs medför många mil-jöproblem som inte är lösta. Man kan inte säga attvattenbruket är ekologiskt hållbart. Det finnsmånga exempel på negativ miljöpåverkan, både påden fysiska miljön och på olika fiskarter. Man använ-der kemikalier och antibiotika i en mängd som jaginte visste att man gjorde förrän jag började studeraden här frågan. Riskerna med detta är inte klarlagda.Spridning av sjukdomar, främmande arter och upp-komsten av vilda hybrider är inte heller tillräckligtkända.I ett internationellt perspektiv utgör också vatten-bruket ett hot mot de ekologiska systemen. be-räknar man att vattenbruket utgör av de globalafiskfångsterna . Det är alltså ganska mycket.Det betyder att stora områden som utgör barn-kammare och uppväxtområden för havets fisk skövlasför bl.a. produktion av fisk i olika typer av vatten-bruk. Ett exempel är de s.k. tigerräkorna. Jag skullevilja uppmana kammarens ledamöter och de som läserprotokollet från denna debatt att sluta äta tigerräkor,eller åtminstone äta mindre av dem. Tigerräkor pro-duceras oftast i och importeras till Sverige.Odlingen av tigerräkor har blivit ett av de allvarligas-te hoten mot jordens kvarvarande mangroveträsk, ochmangroveträsken är mycket viktiga som uppväxtom-råden för många av de arter som finns i haven. Detmesta av tigerräkorna går på export till i-länderna.Men vi kan faktiskt välja andra alternativ, vilketskulle göra att vi bidrar till att inte slå ut förutsätt-ningarna för de fiskare som lever av fiske i dessaområden.Sverige har mycket vatten, och rätt använt kanvattenbruk bli en framtidsnäring också. Men än sålänge är detta inte någon stor verksamhet i Sverige.Sverige har utarbetat en strukturplan i vilken detsägs att har unika möjligheter att utvecklavattenbruk i olika former. Man föreslår en ökad sats-ning på odling av regnbågslax i såväl insjöar som hav.Man vill bredda verksamheten för vattenbruk till nyaarter. Detta tycker jag är oroande, eftersom vi i daginte har någon bra kontroll över de problem somvattenbruket orsakar.Rent generellt kan man säga att vattenbruk där fo-der tillförs ger en negativ miljöpåverkan. Förorening-arna består i huvudsak av tillförsel av fosfor, kväveoch organiskt material. Det är ämnen som bidrar tillövergödning av sjöar och vattendrag. Men så enkelt ärdet inte heller. I vissa vatten kan de ha motsatt effekt.De kan faktiskt bidra till att förbättra vattentillståndet.Det som kanske är ett större problem är använd-ningen av kemikalier och antibiotika. Jag visste inteatt man använder så många olika slag av kemikalieroch antibiotika i fiskodlingar. Man använder kemika-lier bl.a. för att förbättra vattenkvalitet, för att kontrol-lera vegetationen, för att impregnera, för att desinfice-ra, för att skölja och för att bedöva fisk. Formalin ärett vanligt medel. Malakitgrönoxalat är ett annat me-del som man använder. Det är förbjudeti , efter-som man misstänker att det kan skada , men detanvänds ändå i , eftersom det är svårt att hittaersättningar. Klorbutol, benzokain och metokain an-vänds mycket. Dessa ämnen kan spåras i fisken fleraveckor efter behandlingen. Kopparpreparat användsför att minska påväxt av alger och annat på kassarna.Det är okänt vilka effekter detta har på flora ochfauna. Man vet inte heller hur stor omfattning det har.Uppskattningar har gjorts av att det för sju-åtta årsedan användes formalin och 74-100 tonmalakitgrönoxalat i det svenska vattenbruket.Man använder också mycket antibiotika. De medelsom man använder är svårnedbrytbara, och de lagras ibottensediment och i andra organismer. Manhar spårat antibiotika i blåmussla, krabba och olikavilda fiskar. Från tidigare jordbruksdebatter vet vi attantibiotika som används på ett okontrollerat ochoförsiktigt sätt är ett stort hot som måste tas på stortallvar. Därför behöver man se över fiskevården på etthelt annat sätt innan man satsar storskaligt på det iSverige.Det sker också en ökad mängd transporter av fiskmellan olika odlingar och mellan länder. Detta bety-der ökad risk för spridning av sjukdomar. Det är ettproblem när det gäller EU:s fiskepolitik, eftersomman inte kan stoppa införsel av fisk som är smittadmed sjukdomar. Då betraktas det som ett handelshin-der enligt . Det gäller t.ex. de risker försmitta som vilda öringsstammar utsätts för från för-rymd regnbågslax, osv.På grund av detta har vi ställt krav på att det skallutarbetas en nationell miljöpolicy för vattenbruk. Detär nämligen uppenbart att de regler som finnsinte räcker till. Majoriteten i utskottet har inte ställtsig avvisande till detta, men den har hänvisat till enutredning som SLU gör tillsammans med Fiskeriver-ket. Utredningen skall inte vara klar . Jagtycker inte att man kan vänta så . Jag tycker attdetta är något som vi borde ha gett regeringen i upp-drag att arbeta med på en gång.Vi har skrivit många fler saker om fiskevård, ochjag skall nämna något om detta innan jag övergår tillatt tala om jordbruket.Vi har tagit upp fiskevården. Vi tycker att det ärpositivt att det nu anslås till fiske-vård. Det är inte någon våldsamt stor satsning, utandet är en droppe i havet. Men det är bättre än ingen-ting. Enligt beräkningar skulle detbehövas under många årframöver.I vår motion om särskilda arter har vi tagit upphavsöring och ål. satsar man inte särskilt mycketpå det, trots att det finns ett allvarligt hot. Det finnsinte nu tid för mig att gå in mer på det, utan jag fårhänvisa till den motion som vi har skrivit om detta.Vi tycker att fiskevårdsmedel skall användas tillfiskevård i fjällen. Där är det framför allt rödingensom är hotad. Rödingen är en mycket speciell fiskartsom är särskilt anpassad till dessa kalla vatten. Mendet gör också att den är känslig för konkurrens frånandra fiskarter.Jag skulle vilja säga mycket mer om Östersjölax-en. Men jag skall nöja mig med att beklaga att betän-kandetexten har försvagats vid det sista utskottssam-manträdet. Utskottsmajoriteten vågade inte uttala sigmot en användning av drivgarn, som är ett av de storaproblemen vid fiske av lax i . Det är positivtatt nu har fattat beslut som innebär gör en annan fördelning och flyttar mer av lax-fisket upp till älvmynningarna längs Norrlandskusten.Det betyder att man kan ha ett betydligt mer selektivtfiske och i större utsträckning fiska odlad lax och pådet sättet kan spara den vildlevande laxen.Vi har också krävt en översyn av fritidsfisket. Ettstort frivilligt arbete görs när det gäller exempelvisfiskevårdsområden. Men detta är ett känsligt kapiteleftersom utplanteringen av fisk gör att de naturligabiologiska systemen rubbas. Detta borde uppmärk-sammas mera.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 1,14 och 26, men jag står naturligtvis också bakomövriga reservationer som vi i har skrivitunder.Jag tänkte ägna av mitt nästa anfö-rande åt att under det här debattavsnittet säga någraord om jordbruket. Jordbruksfrågor utgör ju en del avbetänkandet. Det finns självklart mycket att säga omjordbruket. Det gäller då på global nivå, i ett EU-perspektiv och i ett svenskt perspektiv. Att livsme-delsförsörjningen är av avgörande betydelse förmänniskans överlevnad på jorden vet alla. Däremotverkar det vara betydligt svårare att göra något. I dagförstör vi i stor omfattning jordbrukets produktionsre-surser. Detta är allvarligt. Här gäller det också EU-perspektivet. Ett hållbart jordbruk bedrivs inte ,vare sig i EU eller i Sverige.Det finns många hot mot jordbruksverken, menjag skall inte gå in på dem nu eftersom tiden rinner iväg. Jag skall bara ta upp några synpunkter på EU:sjordbrukspolitik. Det är alldeles uppenbart att vi be-höver reformera jordbrukspolitiken i EU. Det behövervi göra av många skäl, bl.a. av produktionsmässigaskäl. sker nämligen en felaktig produktion. Felgrödor produceras och man använder för mycketkonstgödsel, bekämpningsmedel och medel för attbota sjukdomar. Det gäller då antibiotika och andratyper av metoder som inte är etiskt godtagbara.EU:s jordbrukspolitik behöver också reformerasmed hänsyn till den utvidgning med nya medlemslän-der som skall ske. Vidare behöver EU:s jordbruks-politik reformeras med hänsyn till ekonomin, tillkostnaderna. En orsak till att det har blivit ett såkrångligt system i EU är att handeln med jordbruksva-ror ses som överordnad produktionen som sådan. Vi iVänsterpartiet tycker inte att det är en bra modell.Ökad handel betyder också ökade risker vad gällerdjur, råvaror och förädlade livsmedel. Det blir ocksåökade risker för spridning av smittor och sjukdomar.Därför tycker vi att man borde verka för en ökadregional självförsörjning och för minskade transporterinom EU.Det som är svårt att lösa när det gäller att åstad-komma en förändring av EU:s jordbrukspolitik ärfrågan om var jordbruksproduktionen skall ligga ochvilken inriktning jordbruksproduktionen skall ha. Jagkan inte låta bli att något kommentera fråga om konkurrenskraften. Det är ingen nyhetatt talar om sänkta skatter. De vill halägre skatter och höjda stöd.Det är med bönderna som med oss andra. Det ärskillnad på bönder och bönder. När det gäller EU-systemet är det de redan välbeställda bönderna somfår den största delen av EU:s bidrag, medan de böndersom kanske allra mest skulle behöva stöd för att fåbättre möjligheter att överleva inte har samma möjlig-heter att utnyttja EU-systemet.När det gäller frågan om en utredning av minera-loljorna inom jordbruket vet vi att ekonomiska styr-medel är nödvändiga och bra och att de fungerar.Vi i tycker att det är nödvändigt attfå ett konventionellt stöd till jordbruket. är näs-tan av jordbruket i inriktat på konven-tionell odling. Därför är det viktigt med åtgärder där.Det förslag som regeringen och till-sammans har lagt fram är dock väldigt dåligt. Jagtycker att det är märkligt att man vill ha ett stöd sominnebär att ersättning utbetalas till den som går på enkurs; detta baserat på jordbruksarealen. Det är ocksåmärkligt att man får ersättning för att man inte destru-erar förbjudna bekämpningsmedel. Detta är kanske attta till de konstigaste reglerna, men systemet är mycketmärkligt. Vi har föreslagit avslag här och att regering-en skall återkomma med ett bättre förslag. Vi har intefått gehör för vårt förslag, vilket jag beklagar. Stödetger alltså inte miljönytta för pengarna.Det är också fel att nu införa ytterligare stöd. Re-dan finns det tio miljöstöd inom EU. Vi harföreslagit att man skall avvakta och göra en grundligöversyn och en utvärdering av befintliga stöd. Det ärju mycket byråkrati och krångel runt omkring i dettasammanhang. Inför EU:s nästa femårsperiod tycker viatt man när det gäller miljöstöden borde ha en hel-hetssyn på alltihop.Fru talman! I mitt nästa inlägg under nästa debat-tavsnitt kommer jag att bl.a. gå in på det ekologiskajordbruket.Anf. 8 alla talare som anmält sig för 15 minuters an-förande i stället använder 20, 21 och 22 minuterkommer dagen att bli väldigt lång.Anf. 9 () replik:Fru talman! säger att ett håll-bart jordbruk inte bedrivs inom EU. Jag uppfattar atthon menar att det är på samma sätt i . Hon gårtill frontalangrepp mot det jordbruk som vi i Sverigenormalt kallar för konventionellt jordbruk. Där hardet skett väldigt mycket . Enoerhörd utveckling i miljövänlig riktning har skett.Detta är ett faktum.Maggi , det fanns i dåett hållbart jordbruk inte bedrevs och då marken ut-armades och människor började svälta. Man fickutvandra till och vissa andra länder. Dentiden vill vi inte ha tillbaka. Jag tror inte heller att detblir så. Den ensidiga och hårda inställning mot denpositiva utveckling som skett tycker jag dock är hot-full, mot bakgrund av det jordbruk som vi har iSverige.Maggi säger också att fö-reslår minskade skatter och avgifter men vill gärna hahöjda bidrag och stöd. Det är fullkomligt felaktigt.Nog borde som så länge suttit iriksdagen veta att det som hon kallar bidrag och stöd,exempelvis från EU, är en ersättning för sänkta priser.Det är ju på grund av EU:s jordbrukspolitik som vihar den ordningen. Det är orimligt att begära att ennäringsgren skall producera till priser som liggerunder de verkliga produktionskostnaderna. Därför harman det här systemet. Vi vill förändra det. Vi politi-ker i riksdag kan inte påverka producentpri-serna. Däremot kan vi påverka kostnaderna för jord-bruket i . Det är det som vi moderater hävdarär så viktigt.Anf. 10 () replik:Fru talman! Jag har inte gått till frontalangreppmot det konventionella jordbruket. Inte heller har jagsagt någonting om den utveckling som har varit. Istället delar jag uppfattningen att det har skett väldigtmycket inom jordbruket. Likafullt är ett konventio-nellt jordbruk, som det bedrivs, inte uthålligt pålång sikt. Man använder ändliga naturresurser ochman använder ett system och en modell som långsik-tigt utarmar jorden. Så är det. Men inte heller IngvarEriksson kan ändra på det.Det är positivt att det sker en utveckling inom detsvenska jordbruket. Det har skett en utveckling tackvare att jordbrukarna själva har insett att det är nöd-vändigt men också på grund av de krav som bl.a.riksdagen och regeringen har ställt på en ökad inrikt-ning på minskad användning av bekämpningsmedeletc.Frågan om konkurrenskraften är både viktig ochintressant. Men det som jag kanske tycker är intres-santast är den diskussion som börjar växa fram,också inom jordbruket. Man säger: Vi klarar inte avde hårda reglerna i . Vi klarar inte dieselskat-ten, miljökraven och djurskyddskraven. Vi får judärmed sämre konkurrenskraft.På vilket sätt tycker att vi skallkonkurrera med jordbruket inom övriga EU?Anf. 11 () replik:Fru talman! Å ena sidan säger utvecklingen är positiv. Å andra sidan målar honupp en väldigt mörk bild av utvecklingen. Men mankonstatera att de erfarenheter som gjorts leder till attdet konventionella jordbruket går i miljövänligareriktning. Det är inte fel att ge jorden vad växten behö-ver för att producera allsidiga och bra livsmedel. Detär vad det är fråga om. Annars blir det en utarmning.Det finns olika metoder - konventionella och ekolo-giska. Men skulle vi hastigt gå över till ett ekologisktjordbruk i alla avseenden skulle det bli väldigt storaproblem. Det är bättre också ur miljösynpunkt att mansatsar, som vi moderater, på att det konventionellajordbruket skall bli miljövänligare.När det gäller konkurrens på lika villkor är det ensjälvklarhet att vi kan konkurrera först den dag då vifår ungefär samma kostnader som andra. Men MaggiMikaelsson har väl inget intresse av att sänka kostna-derna för svenska jordbruket. Det framgick klart avhennes inlägg.Anf. 12 () replik:Fru talman! har faktiskt motioneratom ett stöd för det konventionella jordbruket för enomställning i miljövänlig riktning därför att det ärviktigt, det har jag sagt i flera debatter. Eftersom95 % av jordbruket är konventionellt är det därman måste satsa väldigt mycket. Där finns det ingadelade meningar, så påstå inte någonting annat!Även om det inte är fel att ge växten vad växtenbehöver är det inte långsiktigt hållbart om man skallanvända importerade råvaror, ändliga resurser och haökade transporter för att klara av att ge växten vadden behöver. Vi måste försöka nå ett jordbruk sommindre förbrukar sådana ändliga resurser.Slutligen om konkurrenskraft. Jag tycker att det ärviktigt att diskutera den frågan, men frågan är vadman menar med konkurrenskraft. Hur skall man t.ex.kunna konkurrera med klimat? Det kommer vi aldrigatt kunna göra. Vi kommer aldrig att kunna få tvåskördar i t.ex. mitt hemlän. Vi kommer aldrig attkunna ändra jordens gång runt solen. Det man behö-ver diskutera är en ökad regional produktion, att börjadiskutera vad det är vi skall konkurrera med. Attproducera bra och säkra livsmedel är viktigt, men attproducera dem för att sedan transportera dem korsoch tvärs och konkurrera med livsmedelproducerare inågon annan ände av det EU som vi nu är med i tyck-er jag inte är målet med jordbrukspolitiken.Anf. 13 ():Fru talman! Vi har framför oss ett betänkande somhandlar om mycket. Precis som hade det kanske varit lämpligt att dela upp debat-ten.Jag tänker börja med fisket och säga att det vi ivåra motioner framför allt har skrivit om handlar omlaxfisket. Den frågan har diskuterats mycket i den härkammaren.Sverige bedriver laxfiske ute i påuppväxtplatserna trots att all kunskap säger att detinte är så man skall bedriva ett långsiktigt ekologiskthållbart fiske. Här sker alltså ett fiske när fisken ärliten. Man använder dieselolja på båtarna för att taden i land i stället för att vänta tills laxen har vuxitklart och själv går upp till kusten där man kan ta uppden. Då får man större fiskar, och man slipper varaute till havs och använda mycket dieselolja. Det viframför allt kan göra är att bedriva ett fiske på denodlade laxen, inte som på ett blandat beståndoch framför allt på den vilda laxen, som utgör7-10 % av den totala laxförekomsten och som riske-rar att försvinna.Det här är mycket allvarligt, men jag kan ändå seen viss ljusning i det mörka läget därför att det börjarfinnas en större acceptans i för att vimåste ändra laxfisket. Vi kan se att alltmer av fisketflyttas upp till kusten, vilket är mycket positivt, efter-som man där bara kan fiska odlad lax, inte den vilda.Det börjar finnas en liten acceptans för att man kriti-serar drivgarnsfisket. har drivit en fråga somär mycket märklig. har nämligen, trots denFN-konvention som säger att man inte skallha längre än 2 ½ kilometer drivgarn, ändå drivit påoch fått ett undantag för . Det innebär att vikan ha drivgarn per båt. I sägs att man kan acceptera detta om delånga drivgarnen inte utgör ett ekologiskt hot. Mendet gör de i .