prot · GL0949 · 1997-12-17 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1997/98:49Onsdagen den 17 decemberKl. 9.00 - 21.36Det justerade protokollet beräknas utkomma -------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 11 december.2 § Meddelande om val av en om-budsmanTalmannen meddelade att val av en riksdagensombudsman skulle ske vid inledningen av kammarenssammanträde torsdagen den 18 december.3 § Meddelande om allmänpolitisk debattTalmannen meddelade att ett meddelande om denallmänpolitiska debatten hade delats uttill kammarens ledamöter.4 § Meddelande om middagsuppehållTalmannen meddelade att arbetsplenum torsdagenden skulle genomföras utan middagsup-pehåll.5 § Hänvisning av ärenden till utskott och be-slut om förlängd motionstidFöredrogs och hänvisadesProposition1997/98:41 till socialförsäkringsutskottetKammaren biföll talmannens förslag att motions-tiden för ovanstående proposition skulle förlängas tillden 23 januari 1998.Motioner1997/98:Jo21-Jo23 till jordbruksutskottet6 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återNäringsutskottets betänkanden /98:NU2 ochNU57 § Beslut rörande utskottsärenden som slutde-batterats den 16 decemberFiU2 Samhällsekonomi och finansförvaltningMom. 2 (anslagen inom utgiftsområde 2 budgetåret1998)1. utskottet2. 2 (fp)3. res. 4 (mp)Förberedande votering:25 för res. 216 för res. 4278 avstod30 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Huvudvotering:186 för utskottet23 för res. 2111 avstod29 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 152 s, 15 m, 19 cFör res. 2: 23 fpAvstod: 61 m, 3 c, 18 v, 16 mp, 13 kdFrånvarande: 9 s, 4 m, 5 c, 3 fp, 4 v, 2 mp, 2 kdPatrik () anmälde att han avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja.Ingrid Skeppstedt (c) anmälde att hon avsett att röstaja men markerats ha avstått från att rösta.Mom. 5 (fortsatt utredning om den statliga revisionen)1. utskottet2. 7 (m, fp, mp, kd)3. res. 8 (v)Förberedande votering:127 för res. 718 för res. 8174 avstod30 frånvarandeKammaren biträdde res. 7.Huvudvotering:172 för utskottet129 för res. 719 avstod29 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 150 s, 22 cFör res. 7: 76 m, 23 fp, 17 mp, 13 kdAvstod: 1 s, 18 vFrånvarande: 10 s, 4 m, 5 c, 3 fp, 4 v, 1 mp, 2 kdMom. 9 (etiska investeringar)1. utskottet2. 11 (mp)Votering:273 för utskottet31 för res. 1114 avstod31 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 152 s, 75 m, 21 c, 22 fp, 2 v, 1 kdFör res. 11: 1 c, 13 v, 17 mpAvstod: 2 v, 12 kdFrånvarande: 9 s, 5 m, 5 c, 4 fp, 5 v, 1 mp, 2 kdMom. 12 (AP-fondens fastighetsinvesteringar)1. utskottet2. 13 (v)Votering:189 för utskottet17 för res. 13113 avstod30 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 150 s, 22 c, 1 fp, 16 mpFör res. 13: 1 s, 16 vAvstod: 1 s, 76 m, 22 fp, 1 v, 13 kdFrånvarande: 9 s, 4 m, 5 c, 3 fp, 5 v, 2 mp, 2 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.FiU3 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kom-munerMom. 3 (principerna för utjämningssystemet)1. utskottet2. 1 (m)Votering:236 för utskottet80 för res. 15 avstod28 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 151 s, 22 c, 22 fp, 16 v, 17 mp, 8 kdFör res. 1: 76 m, 4 kdAvstod: 1 s, 1 fp, 2 v, 1 kdFrånvarande: 9 s, 4 m, 5 c, 3 fp, 4 v, 1 mp, 2 kdRose-Marie Frebran (kd) anmälde att hon avsett attrösta ja men markerats ha röstat nej.Mom. 4 (utformningen av inkomst- och kostnadsut-jämningen)1. utskottet2. 2 (fp, v)Votering:275 för utskottet42 för res. 23 avstod29 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 151 s, 75 m, 22 c, 15 mp, 12 kdFör res. 2: 1 s, 23 fp, 18 vAvstod: 2 mp, 1 kdFrånvarande: 9 s, 5 m, 5 c, 3 fp, 4 v, 1 mp, 2 kdMom. 5 (beskattning)1. utskottet2. 3 (v, mp)Votering:281 för utskottet35 för res. 34 avstod29 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 152 s, 76 m, 22 c, 23 fp, 8 kdFör res. 3: 18 v, 17 mpAvstod: 4 kdFrånvarande: 9 s, 4 m, 5 c, 3 fp, 4 v, 1 mp, 3 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.FiU4 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.FiU5 Utgiftsområde 27 Avgiften till EuropeiskagemenskapenKammaren biföll utskottets hemställan.Meddelande om samlad voteringTalmannen meddelade att arbetsmarknadsutskot-tets betänkanden AU1 och AU2 skulle avgöras i ettsammanhang efter avslutad debatt.8 § Ekonomisk trygghet vid arbetslöshetFöredrogsArbetsmarknadsutskottets betänkande 1997/98:AU1Utgiftsområdena 13 Ekonomisk trygghet vid arbets-löshet och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (prop.1997/98:1 delvis, prop. 1996/97:173, frs.1996/97:RR10 och frs. 1996/97:RR11)Anf. 1 ():Fru talman! eller aldrig har en svensk rege-ring misslyckats så kapitalt som dagens regering. Denhar misslyckats med att få ned den rekordhöga arbets-lösheten.Arbetslösheten är i stort sett lika stor somnär regeringen tillträdde. Det stora vallöftet 1994 varatt minska arbetslösheten. För de många som 1994röstade på Socialdemokraterna och trodde på löftetom sänkt arbetslöshet är besvikelsen stor.Visst har regeringen med olika typer av pensione-ringar lyckats att minska arbetslösheten för några. Ettnytt försök i denna genre görs i detta betänkandegenom den s.k. generationsväxlingen. hetteåtgärden tillfällig avgångsersättning. Detta är ännu enåtgärd i av åtgärder för att statistiken skall sesnygg ut. Att avveckla arbetskraften är regeringen brapå. Varför skall en regering som avvecklar kärnkraf-ten inte också kunna avveckla arbetskraften? Av-vecklingen av kärnkraften lär annars öka arbetslöshe-ten och öka elpriset samt försämra miljön, men vadgör det? Att det dessutom kostar flera miljarder somkunde ha använts bättre, t.ex. till att sänka skatter förföretagare och löntagare, gör avvecklingen än merbeklaglig.I regeringens kortsiktiga men vad gäller åtgärderpåhittiga politik gäller generationsväxlingen dessutomenbart . Vad som kommer sedanvet vi inte. Jag är helt övertygad om att någon ny heltokänd åtgärd kommer i stället.Regeringens politik för att få fler i arbete har heltmisslyckats. Arbetskraften har under det senaste åretminskat med 115 000 personer. Även antalet syssel-satta har minskat med ca 74 000 det senaste året.Antalet arbetstimmar minskade med 2,1miljoner timmar och antalet anställda med 43 000.Detta är alltså den skakande sanningen bakom allasiffror när vi i tidningarna läser om att det går bra förSverige. De sjunkande arbetslöshetssiffrorna beroralltså på pensioneringar, det s.k. ocholika åtgärder. Enbart det s.k. minskarden öppna arbetslösheten . Kunskapslyftetblir alltså ett lyft för regeringens statistikmakare, ävenom det inte blir ett lyft för alla dem som får det s.k.kunskapslyftet. Eftersom regeringens politik nu mestverkar vara en statistikpolitik ser det ju bra ut i arbets-löshetssiffrorna.Varför har regeringen misslyckats så kapitalt medatt minska arbetslösheten? Ja, den förstår eller villinte förstå företagens villkor. En politik som höjerskatten för företag kan knappast ge några fler jobb.En politik som konserverar den gamla arbetsrätten gerinte heller fler jobb. En politik där åtgärder konkurre-rar ut riktiga arbetstillfällen ger inte fler riktiga jobb.En politik som vinglar fram och tillbaka ger inte flerjobb.Först förlänger man sjukperioden för företagare.Sedan sänker man den tillbaka till den sjukperiod somvar tidigare. Dessutom skriver man i detta betänkandeatt förändringen är företagsvänlig. Har ni hört någotså fantastiskt? Om detta är företagsvänligt, varför görman då försämringar? Detta är på något sätt ett cir-kusnummer i den högre skolan.En politik där människor genomgår genera-tionsväxlingar ger inte fler jobb. En politik där manmåste gå och lyssna på LO innan man gör eventuellaförändringar ger inte fler jobb. När exempelvis en såliten förändring som en överenskommen visstidsan-ställning, som skulle vara den nya förändringen avarbetsrätten, visar sig inte gillas av facket, vågar re-geringen inte gå in. Det ger heller inga jobb.Det är inte bara vi på den borgerliga kanten - mo-deraterna, och - somkritiserar regeringen i vår gemensamma reservation.Det görs allmänt av företagare, ungdomar och även avenskilda fackliga företrädare liksom faktiskt tidigareministrar.Den tidigare vice statsministern sadeför sedan följande: Jag skulle vilja ha ett sär-skilt regelverk för småföretagare. Det skulle inbegripaenkla blankettförfaranden, lägre arbetsgivaravgifter,lägre skattesatser och en särskild arbetsrätt.Det är faktiskt så att också under entid var arbetsmarknadsminister, så jag hoppas atthennes efterträdare lyssnar på vad den tidigare ar-betsmarknadsministern säger. Hon sade alltså att honskulle vilja ha ett särskilt regelverk med enkla blan-kettförfaranden, lägre arbetsgivaravgifter, lägre skat-tesatser och dessutom en förändrad arbetsrätt. Det ärintressant när ministrar avgår från regeringen, för dåverkar det som om de tar fram de åsikter som de in-nerst inne kanske har haft. Kanske tycker MargaretaWinberg likadant. Vi väntar med spänning på deförslag som i så fall kommer från henne.Låt mig ge några andra exempel. av svenskafolket och av de socialdemokratiska väljarnatycker, enligt en , att facket intehar rätt att tvinga på ett företag kollektivavtal - apro-på detta som hänt i den senaste tiden.71 % av ungdomar mellan skulle kunnatänka sig lägre ingångslöner, om det ger jobb. Två avtre företagare tycker att antalet regler har blivit fler desenaste åren. av företagarna tycker att det harblivit svårare att följa reglerna och att uppgiftsläm-nandet har ökat.Så några ord om regeringens arbetsmarknadspoli-tik. Som har nämnts införs nu i avåtgärder generationsväxling. utväxlingsga-ranti och individuellt anställningsstöd tillkommer nutill de tidigare åtgärderna ALU, API, OTA, osv. -alltfler åtgärder och allt högre volymer för att döljaarbetslösheten. Få vet hur många olika åtgärder detfinns. Men ett vet vi, och det är att regeringens kravpå volym i dessa åtgärder skapar undanträngningsef-fekter. Det innebär att riktiga jobb försvinner.Enligt AMS ger framför allt rekryteringsstöd ochutbildningsvikariat stora undanträngningseffekter.AMS klarar heller inte att nå målsättningen, trotsstora ansträngningar. Och hör och häpna: AMS läm-nar tillbaka ! Det beror på, sägerman i senaste , att det finns en åtgärd-strötthet både bland arbetsgivarna och bland arbetsta-garna. Företagarna kan inte ta emot fler ALU ellerAPI, och de arbetssökande är inte heller motiveradetill fler API- eller som inte ger jobb. Deges ju ständigt bara nya åtgärder, åtgärder och åtgär-der för att inte bli utförsäkrade. Det visar att åtgärds-politiken har slagit helt fel.För oss moderater är det viktigt med en fokuseradarbetsmarknadspolitik inriktad på åtgärder som germöjligheter till jobb efter åtgärder, dvs. kvalitativaåtgärder i stället för kvantitativa. Detta är än viktigarenu när det ser ut att bli svårigheter med rekrytering tillvissa arbeten, trots den stora arbetslösheten.Till skillnad från regeringen har vi moderater i vå-ra motioner lagt fram flera förslag om hur arbetslöshe-ten skulle kunna minskas, så att det blir fler personer ijobb inom företagen. Vi vill ha en politik för fler ochväxande företag. Skatterna måste sänkas för företagoch enskilda. Vi vill ha en mer flexibel arbetsmark-nad, en ny arbetsrätt som förstärker den enskildes rättoch vid nyanställning ge möjlighet till andra samver-kansformer än . Endast de indisponibla delarnaav LAS, semesterlagen och arbetstidslagen blir tving-ande. Vi vill ha en konkurrensutsatt arbetsförmedling,där privata arbetsförmedlingar konkurrerar på likavillkor. Vi vill ha en allmän arbetslöshetsförsäkringoch ett utbyggt lärlingssystem. Vad gäller arbets-marknadspolitiska åtgärder föreslår vi som sagt enfokuserad arbetsmarknadspolitik, lärlingsprogram förarbetslösa ungdomar och skattereduktion för äldresom riskerar att bli arbetslösa.Som synes är detta en politik för fler jobb ochminskad arbetslöshet. Till detta kan läggas att vi ärövertygade om att tjänstesektorn kan tillföra tusentalsjobb om det bara sker en förändring av skatterna. Detskulle vara intressant att höra vad arbetsmarknadsmi-nistern, som ju har varit ute och pryat inom tjänstesek-torn, säger om att ge möjlighet till en utökad tjänste-sektor . Det finns ju ett ut-redningsförslag från kring detta. Viväntar med spänning på att det genomförs. Därigenomkan man ge olika arbeten till människor. De har hjälptgamla och, i många fall, barnfamiljer oerhört mycket.I har vi genomfört ett försök som heterHUMLA, och det har visat sig att det framför allt ärmänniskor mellan - barnfamiljer - somefterfrågar detta liksom också äldre människor. Vihoppas att arbetsmarknadsministern kan ge ettpositivt besked, så att vi på det här sättet kan minskaarbetslösheten.Låt mig fråga: Kommer det några konstruktivaförslag från regeringen? När man har läst igenom dettjocka betänkandet blir man oerhört tveksam. Jagskulle också vilja ställa en fråga till arbetsmarknads-ministern, som gäller den bortre parentesen. Vi har juläst i tidningarna att från Center-partiet och har fört en debatt omvad som gäller i frågan. Det skulle vara bra att få redapå om det som står i regeringens proposition gällereller inte. Där står det faktiskt att man skall ha enbortre parentes. Gäller det inte kan man fråga: Är detså att inte ens arbetsmarknadsministern tror på sinegen politik, att man skall få människor iarbete, och därför är beredd att ta bort den bortreparentesen? Tydligare kan det väl knappast åskådlig-göras hur misslyckad politiken är. Man tror inte enspå sin egen politik och därför vågar man inte ta bortden bortre parentesen, trots att det står att man skallgöra det i den egna propositionen.Vad händer vad gäller arbetstiden? Kommer deten proposition om arbetstid? Vad händer när det gäl-ler övertiden? Kommer det en proposition om över-tidsuttaget, om vilket i stort sett alla företagare ochäven facket säger att man inte vill ha?Man frågar sig vad det finns för förslag från rege-ringen för att minska arbetslösheten, inte bara utökaett antal åtgärder utan för att minska arbetslösheten.Ämnar man ställa sig bakom EU:s rekommendationeratt sänka skatten för företagsamheten, som togs uppnu i ? Ämnar man förändra arbetsrättsreg-lerna enligt Essenfördraget? Ämnar man följa EU:sförslag för bättre småföretagsamhet, innebärande bl.a.avregleringsnämnd, kortare handläggningstider, merflexibel arbetsmarknad, moms som inbetalas kvar-talsvis, osv.? Dessa rekommendationer har ju Sverigeställt sig bakom.Man har ju nu unikt nog också utnämnt en arbets-marknadsambassadör. Den tidigare landshövdingen iÄlvsborgs län, , skall numeravara den som företräder när det gäller arbetsmark-nadsfrågor i EU. Man får då hoppas att inte bara skall åka ut, som det sades nå-gonstans, och tala om lyckadearbetsmarknadspolitik. Lyckad för vem? Inte för desvenska arbetslösa. I stället hoppas jag att han faktiskttar till sig det som sägs ute i EU och de exempel somvisar hur arbetslösheten har minskat i och iandra länder. Man får hoppas att lyhördhet är det nyatecknet från regeringen.Fru talman! Jag skall avslutningsvis be att få yrkabifall till reservationen 1 och reservationen 8 undermom. Jag nöjer mig med detta för att vi inte skall fåen alltför lång votering , men jag står givetvisbakom alla våra övriga reservationer.Anf. 2 ():Fru talman! Vid varje arbetsmarknadspolitisk de-batt som vi har haft här i under de senasteåren - och det har varit åtskilliga - har en väldigt stordel av tiden ägnats åt att blicka bakåt. Representan-terna från kanske i första hand de två största partiernahar i starkt retoriska anföranden och repliker ägnat sigåt att anklaga varandra för den situation som vi befin-ner oss i. Man rabblar siffror och statistik från börjanav 90-talet fram till . Vi som har lyssnat till den härdebatten känner till leda igen resonemangen.Det finns som bekant tre grader av lögn. Det finnsvanlig lögn, det finns förbannad lögn och det finnsstatistik. Genom att använda viss statistik, eller vissdel av statistiken, söker man bevisa sina teser om själv gjort allting rätt och de andra gjort alltingfel.Jag har en förhoppning om att debatten här i dagskall bli litet annorlunda. Låt oss konstatera att vi nogalla har ett ansvar för den mycket allvarliga situationmed massarbetslöshet som vi nu befinner oss i. Vi kanockså konstatera att det finns ett antal faktorer som fåråterverkningar på svensk arbetsmarknad men som vihar liten möjlighet att påverka. Det handlar t.ex. omkonjunktursvängningar, internationell valutaoro eller,som senast, ekonomisk instabilitet i Fjärran östern.Jag är för min del övertygad om att de som lyssnarpå den här debatten, och alla de som är arbetslösa,tycker att det är väsentligt intressantare om debattenkommer att handla om framtiden. Det är intressantareatt diskutera hur vi skall råda bot på massarbetslöshe-ten och hur vi skall skapa förutsättningar för tillväxtoch nya jobb så att människor får möjlighet att försör-ja sig och utvecklas.Sverige befinner sig i en brytningstid. Vi har ge-nomfört en nödvändig sanering av statens finanser.Centerpartiet har mycket aktivt medverkat i dennasanering. När det nu visar sig att detta saneringsarbetehar gjort att vi har fått fast mark under fötterna, står viväl rustade att ta vara på högkonjunkturen. Räntan harsänkts kraftigt. Inflationen är låg. Kronkursen är sta-bil. All kraft måste nu inriktas på att klara sysselsätt-ningen, så att vi kan möta som en na-tion i arbete.I den arbetsmarknadspolitiska debatt som vi hadehär i kammaren , redovisadejag några komparativa fördelar som har ochsom jag tycker att vi måste ta till vara och utvecklainför . Jag skall i den här delen upprepadessa.För det första har vi i en tradition av sam-förstånd. Vi kan skapa sammanhållning vid avgörandesamhällsförändringar. För det andra har vi en välut-bildad befolkning. Lusten till kompetensutvecklingoch vidareutbildning är gemensam för alla grupper isamhället. Vi intar t.ex. en tätposition i världen närdet gäller datakunskap på bredden.För det tredje präglas vårt samhälle av en tydligmoderniseringslust. För det fjärde är vi på väg motvärldens mest jämställda samhälle. För det femteligger vi väldigt långt framme när det gäller krets-loppsanpassningen av samhället. Det här är kompara-tiva fördelar som vi måste ta vara på och utveckla ivårt land.En av de största politiska utmaningarna nu är attskapa förutsättningar för nya jobb. Det handlar om attskapa förutsättningar för nya företag att startas och försmå och medelstora företag att expandera. Det hand-lar också om att skapa utrymme i de offentliga finan-serna för en god kvalitet i utbildning, vård och om-sorg.Det är genom nyföretagande och expansiva småoch medelstora företag som tillväxten av nya jobb iden privata sektorn kommer att ske. En mängd åtgär-der har genomförts för att förbättra villkoren för småoch medelstora företag. Det handlar t.ex. om återin-förd kvittningsrätt, lindring i dubbelbeskattningen,flexiblare arbetsrätt, bättre social trygghet för företa-gare i den nya a-kassan, sänkta arbetsgivaravgifterriktade till små och medelstora företag och lindradbeskattning av enskilda näringsidkare och delägare ihandelsbolag.Företagsklimatet i vårt land är relativt gott. Inter-nationella jämförelser visar detta liksom det faktumatt näringslivets investeringar beräknas upp-gå till nästan rekordstora 70 miljarder kronor.Det gäller nu att gå vidare. Skatteväxling medfortsatt sänkta arbetsgivaravgifter riktade till små ochmedelstora företag som finansieras med höjda skatterpå olika slag av miljöskadlig verksamhet är till gagnbåde för miljön och för nya jobb.Omställning till kretsloppssamhället är nödvändigför en hållbar utveckling och skapar enmängd nya arbetstillfällen. Detsamma, ,gäller omställningen av energisystemet och avveck-lingen av kärnkraften. har en chans att blivärldsledande inom den s.k. gröna sektorn med rättincitament. Det är världens mest expansiva sektorenligt , men har hamnat påefterkälken i en internationell jämförelse. kring företagande och bättre försörjningmed riskkapital är andra åtgärder som måste genom-föras.När det gäller den mer konkreta arbetsmarknads-politiken är det först glädjande att konstatera att ut-vecklingen nu faktiskt äntligen har vänt. Arbetslöshe-ten sjunker kraftigt, och sysselsättningen ökar. Antaletvarsel minskar och antalet nyanmälda lediga jobbökar. De ökade resurserna till kommuner och lands-ting gör att sysselsättningsminskningen bromsas och imånga fall vänds till en ökning av antalet anställda.Detta är mycket viktigt, inte minst för kvinnornasarbetsmarknad. Men viktigast är det naturligtvis förkvaliteten i vården, omsorgen och utbildningen.Dessa positiva signaler innebär inte att problemenär lösta. har vi en gigantisk massarbets-löshet i vårt land, och nya problem på arbetsmarkna-den börjar uppträda.Alltfler företag börjar nu rapportera om svårighe-ter att rekrytera arbetskraft med den kompetens ochyrkesinriktning som fordras. Det handlar inte längreenbart om lärare och data- och teknikyrken, utan dethandlar i allt större utsträckning också om yrkesarbe-tare inom industrin.Om inte arbetsmarknadspolitiken lyckas med attbesätta lediga jobb som vi har massarbets-löshet, kommer arbetsmarknadspolitiken att förlora allsin legitimitet. Flaskhalsproblemen hämmar företa-gens tillväxt och leder till risker när det gäller enansvarsfull lönebildning. För att möta detta krävskompetensutveckling och utbildning.140 000 platser i och 60 000 nyahögskoleplatser är strategiskt mycket viktiga för attkunna möta arbetsmarknadens krav på kompetens ochflexibilitet. Att föraktfullt kalla detta för statistikpoli-tik och något som införs för att hyfsa arbetsmark-nadsstatistiken, visar att man inte har förstått de kravsom ställs på arbetsmarknaden framöver. Det visarockså, , ett förakt mot alla de människorsom vill utbilda sig för att höja sin kompetens för attkunna möta arbetsmarknadens krav i framtiden.Det här är dock inte tillräckligt. Arbetsmarknads-utbildning som en del av den arbetsmarknadspolitiskaåtgärdsarsenalen är mycket viktig. Tyvärr har antaletdeltagare i arbetsmarknadsutbildningen minskat frånnär det var som högst ca 80 000 platser under denförra mandatperioden till 25 000-30 000 . För1998 räknar AMS med att det skall sjunka ytterligaretill ca 20 000.Det finns ett motsatsförhållande mellan kvantitet iform av volymmål å ena sidan och kvalitet å denandra. Volymmålen, om de är för högt ställda, ledertill att man i första hand måste satsa på billiga åtgär-der. Därmed inte sagt att de behöver vara dåliga förden skull, men en genomsnittlig månadskostnad för endeltagare i arbetsmarknadsutbildning beräknas uppgåtill ca medan det tillgängliga genomsnitts-beloppet är med det volymkrav somställs upp för 1998.Centern har varit pådrivande för att successivtjustera ned volymmålen för att skapa utrymme förstörre flexibilitet. har ocksåpåtalat detta motsatsförhållande mellan kvalitet ochkvantitet i de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Dethar lett till att vi nu lämnar ett öppet mandat för rege-ringen att ytterligare sänka volymmålen för att på detviset skapa utrymme för större volymer av yrkesinrik-tad arbetsmarknadsutbildning. Jag vill uttrycka enmycket stark förhoppning om att regeringen lyssnarpå dessa signaler, som kommer inte bara från arbets-marknadsutskottet utan även från AMS, om att vibehöver mer arbetsmarknadsutbildning och störreflexibilitet genom sänkta eller justerade volymmål.Jag skulle gärna vilja bolla en fråga vidare till arbets-marknadsministern. Hur ser hon och regeringen på dehär problemen?Under de senaste åren har en successiv decentrali-sering av arbetsmarknadspolitiken skett.