prot · GK09109 · 1997-05-28 00:00:00 — Jag kan delvis ansluta mig tilluppfattningen att den mera utförligt borde ha diskute-rat t.ex. spänningsfältet mellan kommunförbund,gemensamma nämnder och den kommunala självsty-relsen och demokratiproblemen. Å andra sidan harutskottsmajoriteten i sin skrivning uppmärksammatdetta och poängterar att regeringen bör följa utveck-lingen av samverkan med avseende påfrågor om demokrati och service och dess förenlighetmed kommunala kompetensregler.Jag utgår från att regeringen kommer att hörsam-ma denna anmodan från utskottet och ser därför inteanledning att inta annat än en positiv position. Ettundantag är en punkt som både ochJerry har varit inne på, nämligen delegeringav vissa uppgifter till styrelserna för kommunförbun-den. Vi menar att detta är en punkt som är illa genom-tänkt och som verkligen är demokratiskt betänklig.Det blir, som egentligen redan på-pekat, inte bättre av det som sägs i utskottsmajorite-tens skrivning på denna punkt, där jag inte ingår imajoriteten. Det framhålls att det kan handla om storafrågor och att det därför är mycket att vinna i effek-tivitet på att man inte behöver kalla fullmäktige för ettkommunförbund till möte, eftersom det skulle varaopraktiskt.Om det hade varit opraktiskt att kalla fullmäktigenär det gäller små frågor av administrativ karaktäreller något liknande, skulle det väl inte vara så svårtatt godta det här, men med de skrivningar som härfinns ter sig detta utomordentligt betänkligt ur demo-kratisk synpunkt. Jag kan därför, fru talman, här in-stämma i yrkandet om bifall till reservation nr 5. Iövrigt yrkar jag bifall till utskottets hemställan.Anf. 46 ():Fru talman! Betänkandet vi skall ta ställning tillutgår från propositionen om samverkan.Betänkandet är ett av de allra minst debatterade innandet har kommit hit till plenum av de be-tänkanden vi debatterar . Men det är ett av dem jagtror kan få störst betydelse.Flera av oss, däribland jag, insåg sent omsiderdetta faktum. Den proposition regeringen har lagtfram är långtgående. Det verkar som att inte ens re-geringen har reflekterat kring flera av de viktigastefrågorna.Kommuner behöver samverka inom en rad olikaområden. De gör också det . Det skapar störreeffektivitet och att bl.a. små kommuner kan klara avsina uppgifter på ett bättre sätt. Ett exempel är gym-nasieskolan. Kraven på någon form av samarbete ärmycket stora. Möjligheterna till samarbete är i dagstora.Regeringen vill underlätta samarbetet genom attförenkla reglerna för kommunalförbund och skapa enny möjlighet för gemensamma nämnder. Det kanskeär rätt väg att gå. Men vi vet inte det . Gemen-samma nämnder underlättar onekligen samarbetet.Men det finns en allvarlig baksida. Baksidan handlarom demokratiaspekterna. Tyvärr tycks inte regeringenha insett detta. Därför har man valt att lämna en pro-position till som är dålig och aningslös, föratt inte säga farlig. Den haltar i avgörande frågor.Utgångspunkten måste vara att med hjälp av denya reglerna, som kraftigt förenklar bildande avkommunalförbund och underlättar interkommunaltsamarbete med de nya nämnderna, skall verksamhetenväxa kraftigt i omfattning . Många flerfrågor kommer att i betydligt större omfattning än vadsom sker att styras och behandlas i de nya ge-mensamma nämnderna och i kommunalförbund. som finns är ganskaomfattande.Kommunfullmäktige är direkt valt av kommun-medborgarna. stärks denna relation i författningengenom att ett personvalssystem införs som skall fun-gera från valet - . Men om visamtidigt får en utveckling där alltfler viktiga uppgif-ter flyttas från kommunfullmäktige och de kommuna-la nämnderna till interkommunala organ, förlorar visjälva kärnan i det demokratiska systemet, dvs. dendirekta relationen mellan beslutsfattarna och medbor-garna. Vi får ett indirekt beslutssystem, där fullmäkti-ge reduceras till att bli en form av valberedning. Imånga fall är de som fullmäktige väljer till de nyaorganen ytterst få. Ofta är det bara en enda personfrån kommunen som kommer med i den nya nämnden- särskilt om många kommuner är inblandade.Både regeringen och ma-joritet skriver att det är viktigt att värna insynen ochöppenheten i det demokratiska systemet. Men det ärhelt uppenbart att både insynen och öppenheten mins-kar. I stället för ett öppet fullmäktige får vi slutnanämndsammanträden. I stället för att handlingarna gårut till alla partier och ledamöter, är det ett fåtal somblir involverade i beslutsprocessen. För medborgarnaoch för den lokala demokratiska debatten och dendemokratiska kulturen i landet är en sådan utvecklingett stort problem. Jag tycker att man kan tala om enfara för det demokratiska samtalet kring viktiga lokalafrågor.Det finns en uppenbar motsvarighet på det natio-nella planet. Vi folkvalda riksdagsledamöter väljer enstatsminister, som i sin tur väljer en regering. Enskil-da statsråd åker numera utomlands för att besluta omlagarna i landet. Tillsammans med andra statsrådinom samma områden, men från andra länder, skerden lagstiftande processen för lyckta dörrar i ställetför genom beslut av de direktvalda riksdagsledamö-terna med ansvar gentemot väljarna.Det indirekta och slutna beslutsfattandet ser ut attvara på väg att ta över. Det politiska systemet är påväg att kopplas loss från medborgarna. Jag tycker måste ifrågasätta denna utveckling och vad denberor på. Mitt intryck är inte att utvecklingen styrs avfrågan om att det är nödvändigt och effektivt att sam-arbeta. Det finns också helt andra skäl. Bl.a. upplevsdemokrati ofta som krångligt och ineffektivt.Vi kanske på kort sikt kan nå mer effektivitet omvi slipper de formella beslutsreglerna i kommunfull-mäktige och i . Men demokrati har faktisktett egenvärde. På lång sikt har de demokratiska spel-reglerna visat sig vara mer effektiva.Därför går det inte att göra denna växling somSocialdemokraterna, ,tyvärr, är inne på, dvs. att växla demokrati mot enförespeglad effektivitet utan att det slår tillbaka på etteller annat sätt. På tror jag att det får all-varliga konsekvenser just för den demokratiska kultu-ren i landet.Men diskussionen och reflekterandet över en ut-veckling där vi även på den lokala nivån mister dendirekta relationen mellan beslutsfattarna och medbor-garna återfinns över huvud taget inte i regeringensproposition eller i betänkande.Det är väl detta som gör att man blir extra fundersamöver vart vi är på väg.Effekten av att man inte har funderat är att det inteföreslås några som helst gränser för den typen avarrangemang. Det föreslås t.o.m. när det gäller kom-munalförbunden - som några har varit inne på tidiga-re - att det skall ges möjlighet att delegera till kom-munalförbundens styrelser vad som inte ens gåratt delegera till kommunstyrelsen. Det är som om manhar bestämt sig för "att det spelar väl ingen roll medde formella spelreglerna för att demokratin skall fun-gera. Det viktiga är att det hela fungerar snabbt ochsmidigt. "Det intryck som ges är att förslaget har lagts framav kommunalråd. Mitt intryck är ofta att många kom-munalråd i anser att effektivitet är att kunnabesluta snabbt och smidigt. Trots de bakslag som harkommit vill de ändå efterlikna nä-ringslivets möjligheter.Därför känner jag att detta är kommunalrådensproposition och betänkande - men inte medborgarnas.Kommunallagen, likväl som konstitutionen, måsteutgå från ett medborgarperspektiv. Spelreglerna fördet demokratiska, politiska, systemet skall inte utgåfrån toppen, utan måste utgå från människorna i bot-ten, hur de ser på samhället, deras möjligheter tillinsyn och påverkan - lokalt, regionalt ochnationellt.Min slutsats blir att jag måste yrka avslag på pro-positionen. Det är inte för att den i alla delar är dålig- det finns också bra inslag - men för att den är såoerhört svagt genomarbetad i viktiga centrala demo-kratiska frågor.Jag skulle vilja se att regeringen sätter sig ned ochtar sig en ordentlig funderare och återkommer tillriksdagen med ett bättre genomarbetat förslag. Vi kanfå en ny debatt som kanske slutar på ett litet annor-lunda sätt.Fru talman! Jag reserverar mig till förmån för re-servation 2.Slutligen vill jag också säga att jag, liksom BirgitFriggebo, är besviken på för att man gårmed på en sådan centralisering av beslutsfattandet utei landet. Det trodde jag faktiskt inte.Anf. 47 ():Fru talman! Kommunernas och landstingens verk-samhetsområden är hårt ansträngda. De utsättsför hårt tryck från olika perspektiv. Medborgarnaställer krav på bra och fungerande omsorg, vård ochskola. Det ställs också stora krav på att kommuneroch landsting skall vara effektiva. Medborgarna skalluppfatta dem som obyråkratiska och handlingskrafti-ga. Kommunerna skall vara kostnadseffektiva. Annarsfår de kritik, och det sägs att och lands-tingskommunal verksamhet är ineffektiv, onödigt dyroch bara kostar medborgarna skattepengar. Dessutomhar både kommuner och landsting knappa resurser.Det ställer nya krav på både kommuner ochlandsting. De måste få andra förutsättningar för attarbeta än vad som gäller i dag.I dag finns två tydliga teorier om hur kommunalverksamhet skall organiseras. Det finns de som menaratt det enda vettiga är att sälja ut och privatisera.Sedan finns det de som hävdar att kommun- ochlandstingsverksamhet skall utvecklas och hitta nyaarbetsformer.Fru talman! Jag tillhör den kategori som förordardet . Jag tror nämligen inte att privatisering ochutförsäljning löser de grundläggande problem sommedborgarnas krav på den kommunala verksamheteninnebär. Därför är det positivt att regeringen nu kom-mer med denna proposition om samver-kan. Därmed ges större möjligheter. Nya idéer kanspira i den kommunala verksamheten.Det är förvånande att så hård-nackat driver linjen att kommunerna ger sig in påandra verksamhetsområden än avsett, att de blir nä-ringsidkare och konkurrerar med det privata närings-livet. Det finns ingenting som tyder på att så är fallet.Generellt sett är det precis tvärtom - kommuner ochlandsting minskar sitt deltagande i sådana verksamhe-ter. Det kan finnas något enstaka undantag som jaginte känner till, som det alltid är populärt att dra upp ien politisk debatt. Men generellt sett är det inte så.Det visar t.ex. de siffror som hartagit fram. Vad är det som säger att kommunernaskulle driva fram sådan verksamhet i och med dettaförslag, bara för att de får nya möjligheter att samver-ka och organisera verksamheten?Jag tror att det handlar om att man vill skapa enattityd, att verksamhet är byråkratisk ochineffektiv och att det skall till andra alternativ.I propositionen finns flera viktiga punkter. Jagtänker inte gå igenom alla utan koncentrerar mig påtvå. Den ena gäller möjligheten att ha en gemensamnämnd. Det är bra ur den aspekten att det ställer kravpå samarbete, mellan flera kommuner och mellankommuner och landsting. Skolans arbete har redannämnts i debatten. Det är ett utmärkt område. Försla-get innebär att man kan hitta andra samarbetsformerför det praktiska arbetet. Jag kan inte förstå att kom-muner skulle gå in i en sådan verksamhet med en illadold odemokratisk avsikt, som bl.a. . Om det är någonting som kommunalpolitiker iallmänhet är rädda om, oavsett partifärg, så är detbestämmandet över den egna verksamheten och denegna kommunen. När man går in i ett samarbete ärman oerhört noga med utformningen och regleringenav det.Det politiska livet i kommuner och landstings-kommuner har också förändrats. troratt det är hundraprocentig demokrati och insyn barafrågorna avgörs vid ett fullmäktigesammanträde.Allting annat är odemokratiskt. Vi som jobbar kom-munalpolitiskt har sett att det under de senaste årenhar blivit allt större inslag av målstyrning. Alltflerövergripande frågor handhas i fullmäktige. De delege-ras sedan till nämnder och styrelser. Detta förslaginnebär ingen skillnad i det avseendet. Det sitter poli-tiskt förtroendevalda även i dessa nämnder och styrel-ser. De är inte odemokratiskt valda, som vill hävda. De är precis lika demokratiskt valdasom alla andra. Det är fullt möjligt attdelegera från det beslutande fullmäktige till olikanämnder och styrelser. Jag är förvånad över att mantar till denna argumentation, att förslaget skulle inne-bära att det blir odemokratiskt.Den andra punkt jag vill ta upp gäller kommun-förbunden och deras rätt att delegera till styrelserfrågor som annars skulle åligga fullmäktige. Flera harsagt att det är märkligt att det skulle vara stora frågorsom delegeras och att det innebär att man tar bortinsyn och inflytande.Fru talman! Jag vill läsa innantill i betänkandetvad som egentligen står. Då blir sammanhanget etthelt annat. "Regeringen anser att medlemmarna i förbunds-ordningen skall få föreskriva" - det är alltså frivilligt- "att förbundsstyrelsen skall vara ställföreträdare förden beslutande församlingen och att den skall få fattabeslut som i kommuner och landsting annars ankom-mer på fullmäktige. Enligt utskottet bör denna möj-lighet finnas. Det kan bli fråga om stora områden somkommunalförbundet skall ansvara för." - Det blir enhelt annan sak. Det handlar om stora områden, ochinte om stora frågor. Det är klart att det handlar omviktiga frågor, eftersom det är fullmäktige som skallavsäga sig beslutanderätten. Det förnekar jag inte.Men andemeningen är att man, i ett kommunalför-bund där ett stort antal kommuner medverkar, av rentpraktiska skäl kan delegera beslut till styrelser ochnämnder enligt beslutsordningen.Här möter vi återigen samma motsatsförhållanden- det krävs att kommuner och landsting skall varaobyråkratiska, handlingskraftiga och effektiva. Då fårman ta ansvaret och ge denna möjlighet. Det är viktigtatt poängtera att det är en möjlighet. Det är intesjälvklart att den skall utnyttjas.Flera har sagt att man delegerar till styrelser för attinte få insyn. Det är fel. Enligt kommunallagen harfullmäktige möjlighet att besluta om att nämn-ders och styrelsers sammanträden är öppna för all-mänheten. Hemma i har vi haftöppna sammanträden . Nämndsam-manträden är i princip öppna för medborgarna, underförutsättning att de inte rör frågor som är sekretessbe-lagda.Den möjligheten kommer att finnas även i det härläget. Det är offentliga handlingar, offentliga proto-koll, och det finns insyn. Det är dessutom särskiltskrivet att den fullmäktigeledamot som vill ställa eninterpellation till någon i dessa förbundsstyrelser skallha rätt att göra det. Man är alltså väldigt noga med attde skall få denna möjlighet. Jag kan inte förstå att detbara därför att man gör det inom ett kommunförbundskall bli så pass odemokratiskt som görs gällande frånvissa håll.Herr talman! Jag yrkar härmed bifall till utskottetshemställan i betänkandet och avslag på samtliga re-servationer.Anf. 48 () replik:Herr talman! När nu läser innantilli propositionen för att göra vissa förtydliganden villjag slå upp en text som gör mig mycket förbryllad.När det gäller offentlighet och sekretess står det ipropositionen att en gemensam nämnd är att anse somen självständig myndighet och att sekretess därförgäller som huvudregel mellan nämnden och fullmäk-tige respektive andra nämnder.Den formuleringen begriper jag inte. I ärdet ju offentligheten som är huvudregel medan sekre-tessen uppstår först sedan sekretesslagen kommit in ibilden och det finns stöd att sekretessbelägga medanledning av den. Vad menas med formuleringen omatt sekretess är huvudregel, ? Detta ärnågonting fullständigt nytt för mig.Hur skall förresten den gemensamma nämndenagera om den vill ha ut gamla sekretessbelagda hand-lingar i olika ärenden som den kan tänkas behöva i sinverksamhet? Vi kan också vända på det hela. Omuppgifter hos en gemensam nämnd omfattas av sekre-tess kommer sekretess att gälla mellan den gemen-samma nämnden och andra nämnder i de samverkan-de kommunerna. På den här punkten kommer det attuppstå en hel del problem.Sedan blir jag nästan stum när jag förstår att MatsBerglind är helt ovetande om att kommuner ochlandsting har börjat driva alltfler delarav sin verksamhet på områden som inte kan ansesligga inom deras formella kompetens och naturligaverksamhetsområden. För att bara nämna några ex-empel är kommunerna verksamma inom så vitt skildaområden som energi, vatten och avlopp, budbilstrans-porter, gräsklippning och sekreterarservice. Vi hadeen debatt om kommunala bidrag här i för entid sedan. Då var det ett stort antal konstiga exempelsom omnämndes.Anf. 49 () replik:Herr talman! Som jag sade i mitt inledande anfö-rande går det att hitta exempel där vi har litet olikauppfattning om man från kommuner och landsting gårin på den privata marknaden och konkurrerar ellerinte. Men det finns absolut inga bevis för att den tota-la bilden är att denna verksamhet på något sätt ökar,tvärtom. Generellt sett minskar den delen.Att säga att det finns vet allt utan att kommamed mer underlag än så är bara vad jag kallar för nys.Det är en politisk bild man vill måla upp att kommu-nerna nu ägnar sig åt annan verksamhet än vård, skolaoch omsorg, som är deras huvuduppgift. Sanningen ären annan, och jag tycker att vi skall hålla oss till san-ningen.Anf. 50 () replik:Herr talman! Det är väl inte nys, ,att vi har 1 500 kommunala bolag som sysslar mednäringsverksamhet i ?Jag skulle vilja återkomma till frågan om sekre-tess, eftersom den är väldigt viktig. Det handlar om enhuvudprincip. Jag skulle fortfarande vilja ha klargjortdet som står i propositionen om att sekretess gällersom huvudregel. Det stämmer inte alls med svenskagrundprinciper. Vad menar man i propositionen?Anf. 51 () replik:Herr talman! Jag kan inte heller på rak arm svarapå varför det står just så i propositionen. Men jag ärövertygad om att när man skriver förordningarna förkommunförbunden eller de gemensamma nämndernaskall där ingå hur det skall hanteras.Jag tror att man gör en liten felanalys om man troratt kommunalpolitiker på något sätt skulle vilja myglaeller dölja någonting, att det skulle vara något slagsandra sortens politiker, och det oavsett partifärg, ochatt de skulle göra på något annat sätt än hur vi görsom riksdagsledamöter eller i andra positioner.Dessa politiker är inte ett dugg annorlunda. Devill, och har kravet på sig från många håll, att detskall vara en så stor öppenhet och insyn som möjligt.Jag inga som helst farhågor att det skulle vara någotannat på gång.Anf. 52 () replik:Herr talman! Tyvärr visar svar ochdiskussion kring de demokratifrågor som flera av osshar tagit upp just på den aningslöshet som jag tyckeratt också propositionen andas. Man har inte överhuvud taget inom Socialdemokraterna på allvar fun-derat kring de centrala demokratifrågorna när beslutflyttas från den direkta relationen medborgare besluts-fattare och hamnar i församlingar som blir utanför dendirekta kontrollen och det ansvarsutkrävande somman har möjlighet till genom fullmäktige, och ävenexempelvis här i riksdagen.Man har inte tänkt igenom frågorna, och man ärinte ens beredd att diskutera det här problemet, efter-som man ser effektivitetsfrågorna som de enda somegentligen har något politiskt värde. Skrivningarna iden nya propositionen utgår helt från den aspekten.Jag tycker att det är tragiskt. Socialdemokraterna hartidigare i historien visat sig kunna arbeta för att stärkademokratin. Men det verkar som att vi har kommit in ien ny fas det där man i stället job-bar åt andra hållet. Det är att beklaga väldigt starkt.Anf. 53 () replik:Herr talman! Det är ingen tvekan om att vi social-demokrater är mycket angelägna om att verksamhet ikommuner och landsting skall vara effektiv och till-godose medborgarnas krav. Det hoppas jag att vi skallfortsätta att vara.När det gäller demokratiaspekten tar jag gärna deten gång till, . Det jag sade var att detinte behöver betyda att det är odemokratiskt baradärför att man delegerar till styrelser och nämnder. Såfungerar det i den kommunala verksamheten i dag.Fullmäktigeförsamlingarna beslutar inte om vad somskall ske i alla delar inom t.ex. skolan eller barnom-sorgen. Så är det inte.När man nu har ett kommunförbund som delegerartill sina styrelser är det precis samma ordning där. Detär också offentligt och demokratiskt om man beslutarsig för att delegera. får det att låta somatt det här finns något slags tvång inskrivet och attandemeningen i propositionen är att det skall döljas,och att det är på väg att bli något odemokratiskt.Jag tycker att det är litet anmärkningsvärt att manhar den tonen i det här läget. Vi kan ha olika uppfatt-ningar om hur klokt detta är. Det är en sak. Men jagtycker inte att vi skall pådyvla propositionen en an-demening i en demokratisk sakfråga som faktiskt intehar någon som helst grund.Anf. 54 () replik:Herr talman! Om man skapar ett nytt regelsystemdär man underlättar väldigt starkt för den här typen avgemensamma interkommunala organ när det gällerbåde kommunalförbund och gemensamma nämndermåste man väl ändå ha som utgångspunkt att detkommer att ha en effekt i verkligheten och påverka såatt betydligt fler av de beslut som fattas avkommunerna själva i kommunfullmäktige och i dekommunala nämnderna kommer att lyftas över påinterkommunala organ av det här slaget. Det måsteväl ändå vara utgångspunkten? Jag efterlyser en dis-kussion om vad detta har för betydelse för den enskil-de medborgaren, för relationen mellan beslutsfattare,politiker och medborgare och för det demokratiskasystemet i stort.Socialdemokraterna, här genom ,säger att det inte har någon som helst betydelse ochatt det är samma sak som om man har en kommunalnämnd. Detta är närmast ett hån. Detta är en centralfråga som socialdemokraterna struntar i totalt. 55 () replik:Herr talman! vägrar att lyssna ochförstå. Men det är inte svårt att förstå. Ett sådant härsamarbete finns . Det som kanske är vanli-gast runt om i landet är de gemensamma bussbolagen,som ägs av både kommuner och landsting. Kommuneroch landsting utser en styrelse för bussbolaget.Jag har aldrig hört någon medborgare klaga påden demokratiska insynen eller den demokratiskadelen i dessa bolag. Medborgarna kräver att bussenkommer så att de hinner till jobbet, att priserna ärhyggliga och att man kan åka med olika bolag utan attbehöva lösa biljetter . Medborgarna ärrationella och vill ha effektivitet och kvalitet. Degaranteras detta genom den politiska styrning som dethär är uppbyggt på.Skillnaden är inte större i dessa frågor, PeterEriksson. Försök inte göra detta till något annat än detär!Anf. 56 () replik:Herr talman! Vi talar här om att delegera ärendentill en styrelse när det handlar om frågor av principiellbeskaffenhet eller annars av större vikt. Det handlarom mål och riktlinjer för verksamheten. Det är det vitalar om, inte praktiska frågor av olika slag.Jag återkommer till frågan: Varför är det så attkommunfullmäktige måste fatta denna typ av beslutmedan kommunalfullmäktige får delegera bort dem?Vad är skillnaden? försöker säga attdet handlar om stora geografiska områden. Men kanfaktiskt läsa utskottstexten som att det skulle gällastora politiska verksamhetsområden.Men låt oss anta att det är geografin det handlarom. Varför tusan skall alla riksdagsledamöter behövaåka till och fatta en massa beslut? Det kanvi väl delegera till regeringen? Och statsråden somåker till varenda vecka - det kan vi väl dele-gera ned till kommissionen? Det är ju litet opraktisktatt behöva åka på det sättet. Och vi har ju faktiskt endel glesbygdskommuner som är ganska stora till ytan.Varför skall folk behöva åka bil 20 ochskita ned luften, när vi kan delegera till kommunsty-relsen? Är det detta som är meningen?Ni har inte tänkt igenom det här, och jag förstårinte varför ni är så envetna. Vad är det för stora ef-fektivitetsvinster som kan göras? Effektivitet uppnårman genom att ha mycket tydliga mål för sin verk-samhet som är väl förankrade i vida kretsar och inteinom små, slutna styrelser. Då uppnår man effektivi-tet! Sedan kan man överlåta åt mindre organ att verk-ställa dessa beslut i praktiken. Men det är inte effek-tivt att låta slutna styrelsesammanträden ställa uppmålen för verksamheten.Anf. 57 () replik:Herr talman! Det är samma tonfall igen.