prot · GK09117 · 1997-06-10 00:00:00 — De ca 200 fjärrvärmenäten i landetkommer att byggas ut ordentligt.Hur kan det komma sig att det har blivit så hårdaprotester från industrin och delar av den fackligarörelsen? Det handlar om en minskning av elproduk-tionen från kärnkraftverken denärmaste åren. skall ny elproduktion ut-vecklas. Elanvändningen i våra bostäder skall minska.Med nuvarande omställningstakt - om ingenting nytthänder, vilket vi får hoppas - tar det dessutom 35-40år innan den sista reaktorn ställs av.Varför bråkar då industrin? Både industrin ochdelar av den fackliga rörelsen har ända sedan 1980förespråkat kärnkraften och agerat för kärnkraften.Man har utgått från att kärnkraften skallvara kvar. Man har aldrig trott på att skallkunna genomföra de beslut den har talat om. Ävendenna gång trodde man att det inte skulle bli någotspeciellt resultat av energiförhandlingarna.Man talar om fackföreningsrörelsen och LO, menjag vill nog ändå påstå att det inte är hela den fackligarörelsen som tycker att beslutet om energiomställ-ningen är dåligt. Jag har i alla fall exempel från fack-organisationer som Svenska Träindustriarbetareför-bundet och , där enmycket stor majoritet av lokalombudsmännen tyckeratt det beslut som fattades och den energiuppgörelsesom träffades var bra. Ytterst få står fast vid dengamla linjen och hävdar att all avstängning av kärn-kraften är dålig.Detta visar att man tänker på ett annat sätt i debreda lagren. Det är naturligtvis inte så lätt för defarbröder och eventuella tanter som sitter kvar på LOoch som agerar i energifrågorna att ändra uppfattningfrån den ena dagen till den andra. Det kommer.Mycket intressant är ockå att följa hur de olikapartierna har agerat. Lättast att följa är naturligtvis detmoderata partiet, som befolkar hela talarlistan.De har fler deltagare i debatten än alla de andra parti-erna ihop. På det sättet visar man litet grand av osä-kerhet, men också att man vill försvara det bestående.Moderaterna påstår att avindustrialiserasmed detta beslut. Vi kommer att få tre- eller fyrdubb-lade elpriser. Den privata äganderätten hotas. Barnenkommer att frysa och arbetslösheten att öka.Både den retorik vi har hört tidigare och den vihar hört från är naturligtvismycket överdriven. Den är till för att skrämma ochlura stora delar av svenska folket.Folkpartiet liberalerna hänger med på den modera-ta varianten. Ändå måste man vara ärlig och säga attFolkpartiet hade en ordentlig chans att påverka upp-görelsen, men man tog den aldrig. Man ville inte ensstoppa en reaktor , utan ansåg det varaviktigare att gå i släptåg.Kristdemokraterna är svårförståeliga på mångasätt. Det är ett linje 3-parti . Man har påalla sina stämmor beslutat att kärnkraften skall varaavvecklad till 2010. Man deltog in i det sista i par-tiöverläggningarna, men man orkar inte ställa av1,av elmarknadens elproduktion. Man bedömerdet även här som viktigare att följa både Moderaternaoch . Jag anser att pådet sättet sviker en stor del av sin egen miljöopinion,men det är kanske inte mitt problem.Jag tyckte att det var synd att vartvunget att avstå från att delta i förhandlingarna. Närjag läser reservation, däremot, tycker jagkanske inte att det är så konstigt. villfortfarande ha en ordentlig snabbavveckling av kärn-kraften. Det är inte så länge sedan man föreslog av-veckling av all kärnkraft inom tre eller här ikammaren och t.o.m. begärde voteringar om detta. Nuhar man samlat sig litet, men vill fortfarande ha enmycket hastigare utveckling än majoriteten.Man vill genom produktionsskatter på kärnkraftenomöjliggöra fortsatt drift. Att den modellen också slårstenhårt både mot hushåll och industri tar Miljöpartiettydligen inte någon hänsyn till.Det är svårt att bli trovärdig i sin energipolitik omman både förordar snabbavveckling och chockhöjdaskatter. Det är inte särskilt svårt att föreslå litet merpengar till olika investeringsbidrag än vad majoritetengör.Miljöpartiets svårighet att inta klara positioner iden stora politiken kommer tydligen också till uttryckpå detta område.Centern och Vänstern har i stort sett vidhållit sinkritik av kärnkraften . Ändå hadedenna energiuppgörelse inte varit möjlig utan benägetbistånd från regeringspartiet. Trots internt motståndoch kritik, och trots sviktande opinionsstöd, har soci-aldemokratin faktiskt orkat sätta ned båda fötterna ienergifrågan. Jag tycker att det är starkt agerat.I uppgörelsen finns ett antal viktiga punkter somkanske inte har nämnts så mycket. Jag tror att den nyaenergimyndigheten är väldigt viktig för att det skallfungera. Det är en myndighet som kommer att få enegen generaldirektör och som kommer att brytas utfrån nuvarande . Jag tycker att är brai många sammanhang, men jag tror också att det ärviktigt att vi får ett ansikte på den nya energimyndig-heten - någon som är ansvarig inför partier, riksdagoch regering för vad som händer på energiområdet,som kan svara och som man kan begära resultat av.Lika viktigt är naturligtvis att i dagfortfarande är i statlig ägo. Tänk om vi hade gått pådet prat som kommer om att börja sälja utVattenfall AB. Jag undrar om vi då hade klarat någonomställning över huvud taget.Det är fortsatt statligt ägande. De nya direktiveninnebär att skall gå i täten när det gäller attutveckla ny energi och använda investeringar offen-sivt i det syfte som anges i propositionen.Jag tror att delegationen för också ärväldigt viktig. Här får man 400 miljoner. Man får enmöjlighet att ta egna initiativ i . Det gällernaturligtvis också, på samma sätt som för ener-gimyndigheten, att man får tillgång till rätt folk ochkan agera mycket offensivt.Det kommer, herr talman, att bli många fler beslutpå energiområdet. En del tror att detta är det sistabeslut som vi fattar i . Jag tror att det kom-mer många fler. Vi vet redan att det kommer ett antali höst, men jag menar att vi även säkertkommer att ha anledning att komma tillbaka till ener-gifrågan - när vi skall klara av reaktorerna tre t.o.m.tolv.De 17 åren sedan folkomröstningen, som för öv-rigt kännetecknas av politikens oförmåga att kommatill beslut, har lagt en död hand över utvecklingen avalternativ energiproduktion. Energiuppgörelsen mel-lan regeringen, och blev signa-len som snabbt vände pessimism till optimism ute ilandet. Det uppstod en framtidstro hos stora delar avsamhället - hos fjärrvärmeverken, hos vindkraftsföre-trädarna, hos industrin som utvecklar utrustning ochhos skogsindustrin som redan börjar agera och somförstår att de kan göra bra mycket mer för att klara sinegen energifråga.En avvecklingsprocess är givetvis inteacceptabel. Sannolikt kommer utvecklingen till ettsmåskaligt och robustare energisystem att gå snabba-re. Med ett nytt energiskattessystem som gynnar eko-logiskt hållbara alternativ kan vi se fram mot ett tek-niksprång , som gör det möjligtatt öka takten i avställningen av reaktorer.De partier som motsätter sig en avveckling ellerställer orealistiska krav kommer att få ångra sig bit-tert. För oss som tror att energiomställningen är braoch viktig för innebär det beslut som riksda-gen skall fatta att vi bygger ett mera robustenergisystem, att vi sakteliga får en småskalig elpro-duktion, att blir alltmer självförsörjande närdet gäller el och energi över huvud taget, att oljebero-endet kan börja minska ordentligt, att intar entätposition vad gäller teknikutveckling och alternativelproduktion, att svenska företag får goda exportmöj-ligheter och att vi kan hjälpa både ryssar och balter attavveckla sin kärnkraft.Beslutet att påbörja energiomställningen ochkärnkraftsavvecklingen är bra för landet. Det begripernog egentligen också både industriförbund och mode-rater, fast de just nu ändå anser det viktigare att görakortsiktiga opinionsvinster.Anf. 38 () replik:Herr talman! Då har vi hört företrädare för samtli-ga tre partier som har varit med om den här uppgörel-sen. Dessvärre har den bild som jag gav i mitt anfö-rande bekräftats. Det här handlar inte längre såmycket om sakpolitik, utan det handlar om partipoli-tik.Dessa tre företrädare har ägnat sig åt att examineraandra partiers ståndpunkter och bedriva läggspel iregeringsfrågan. Energipolitiken, sakfrågan, är alltsålagd åt sidan. handlar det om att försöka utså splitoch om att diskutera hur möjliga regeringar skallkunna utformas.Jag ställde en knäckfråga. Jag har inte fått svarfrån Socialdemokraterna och . Jag hoppas nuatt få svar från vänstern. Hur skall man kom-pensera bortfallet av elektrisk kraft? Hur skalldetta ske? Vad är det som skall kompensera?Socialdemokraternas och tidigare före-trädare satt inte med i energiöverläggningarna. De harkanske inte haft tillgång till allt material, men LennartBeijer har det. Han vet hur verkligheten ser ut. KanLennart Beijer nu förklara detta? Hur skall man kom-pensera ? Skall man göra det medförnybar el eller med sparande? Vad skall komma istället?Lennart Beijer! Det är bra om vi håller reda påvad som sägs på de olika partikongresserna. Uppgif-ten om stämmobeslut var alltsåinte korrekt. Det är kanske bättre att bevista stämmor-na och att ta del av protokollen, så att man vet vadsom sägs.Herr talman! Vi från tycker attdet är okej med en energimyndighet. Det är ett avvåra förslag som blir verklighet. Men vi har ingenövertro på att generaldirektörer kommer att lösa svåraproblem. Vi har alltför många exempel på att så inteär fallet.Anf. 39 () replik:Herr talman! Generaldirektörer lärinte lösa våra problem. Men det är ju bra om vi politi-ker åtminstone försöker lösa problemen och inte alltidöverlämnar besluten till någon annan.När det gäller frågan om att ersätta den första ochsedan den andra vet vi att denandra reaktorn skall kompenseras fullt ut. Det kom-mer naturligtvis att fordras ordentliga insatser, och vikommer kanske ändå inte att klara av hela den förstaBarsebäcksreaktorn. Men glömmer enannan viktig bit i energiomställningen. Vi fattar jubeslut om att påbörja avvecklingen. Detvisar sig att det är viktigt för att alternativen skallutvecklas och för att det skall börja röra sig i landet.Nu kan vi verkligen se att det finns ett ordentligt in-tresse och en möjlighet att klara av en avveckling,kanske fortare än många tror.Anf. 40 () replik:Herr talman! fick vi faktiskt ett litet besked.Om jag uppfattade rätt sade han att viinte kommer att kunna klara av att kompensera denförsta reaktorn fullt ut. Det är ett besked.Var skall vi då ta elen ifrån? Kommer det att blien elbrist? Såvitt jag förstår måste kompensationenske via import. Då handlar det ju om kol. Det blirökade koldioxidutsläpp. Hur ställer sig att regeringen kanske ger tillstånd attbygga ett naturgaskraftverk där man släpper ut600 koldioxid ? Varför vill LennartBeijer bidra till den växthuseffekten?Nu kom äntligen det första beskedet från en avförhandlarna i denna debatt. återstår de två andraförhandlarna. Om ni inte kompenserarden första reaktorn fullt ut undrar jag hur mycket nikompenserar. Vad är det ni tillför eller sparar på ettår? När det gäller den andra delen undrar jag vad somskall komma. Är det import av kol, eller skall det intekompenseras alls? Det skulle innebära att vi får enelbrist.Anf. 41 () replik:Herr talman! ställer många frågor.Jag skall åtminstone försöka besvara någon.Jag är för att man använder det befintliga natur-gasnätet på fullt ut. Det innebär naturligt-vis en ordentlig ökning från dagens tillungefär . vet vi att - om vi dåkan byta ut väldigt mycket oljeeldning mot naturgas -det här också är positivt ur CO2-synpunkt.Dan har en massa synpunkter och harvarit med i förhandlingarna så . Men han kundeinte svara på fråga tidigare. Honundrade om kd är berett att utifrån det som man nuhar hört och den diskussion som har varit gå in i enmoderatledd regering. Man har alltså sagt att manskall fatta ett nytt beslut vad gäller avställningen avkärnkraftverk. Är detta kd:s mening? Ni har inte sva-rat ordentligt. Är ni i en sådan situation beredda attfatta ett sådant beslut? Eller säger ni definitivt nej tillModeraternas inriktning?Anf. 42 () replik:Herr talman! Varför vill Miljö-partiet avveckla tidigare? Först och främst trodde jagatt vi var eniga om att vi inte vill att kärnavfallet skallöka som går med . Det är hög-aktivt kärnavfall som ingen vill ta hand om. Mansäger: not in my backyard. NIMB-syndromet härskar ilandet.Har hört talas om skatteväxling? Vivill höja priset på el, speciellt på kärnkraftselen för attkunna sänka skatten på arbete. Det är ett sätt att styraså att vi får miljövänliga produkter. Vi får miljövänli-ga energiföretag som vi stoppar utsläppen.Har hört talas om faktor 10? Detvar ett seminarium här i där mantalade om att man måste reducera förbrukningen tiondel av vad den är . Det måste vi göra föratt vi skall kunna bo på den här planeten i framtiden.Detta är faktor 10.Tror vänstern att priset på kärnkraftselen skulle hahöjts oavsett kärnkraftsavvecklingen? Visst är väns-tern med på det här med atomansvarighet? Vad skulledet innebära om kärnkraftsägarna skulle betala för-säkring för en olyckshändelse? Skulle elpriset höjas,eller skulle det vara status quo?Jag har för mig att vänstern var med på det här.När vi säger att vi vill höja på ett ställe vill vi ocksåsänka på ett annat. Det gör att det blir mer arbetsin-tensivt. Man får flera arbetstillfällen när man sänkerskatten när det gäller människor och arbete men höjerden när det gäller utsläpp, miljöförstöring och kärn-kraftsel. Det är den metoden som vi vill använda. Vadvill vänstern använda för metod?Anf. 43 () replik:Herr talman! Jag och partiet är natur-ligtvis också för en skatteväxling. Men det som gör blir orolig när man läser reservationen är att detså tydligt framgår att egentligen inte taransvar för att många människor i det här landet kan fåför dyr el. Och många företag kan få för dyr el för attkunna konkurrera runt omkring i världen.Jag tror i och för sig att , om man hadevarit kvar i förhandlingarna, hade kunnat ställa sigbakom den uppgörelse som finns . Men står manändå utanför. Man tar inte riktigt ansvar utan vill gålitet längre. visar detta att man är beredd attköra en ganska hård prispolitik gentemot både svens-ka folket och de svenska företagen. Det oroar åtmins-tone mig.Anf. 44 () replik:Herr talman! Vi gör precis tvärtom. Vi satsar ju påde enskilda människorna. Vi vill höja bidraget tilldem. De skall få bidrag för att kunna ställa om tillpannor, till skorstenar, till biovärme och även tillvindkraft och till solenergi. Det är det som vi läggerpengarna på. Däremot tar vi från annat håll genom attsuccessivt höja priserna, så att industrin har tid attställa om sig.Vi vet att t.ex. klarar av det här. Där harman ändå en stor världsmarknad. Man konkurrerarmed mycket höga elpriser.Vi säger alltså:"För att åstadkomma en total avveckling av kärn-kraften - och inte bara eventuellt en enstaka reaktor -krävs ett aktivt utnyttjande av marknadsekonomiskastyrmedel med utgångspunkt i att alla energislag skallbära sina fulla kostnader. "Anser att alla energislag skall bärasina fulla kostnader?Anf. 45 () replik:Herr talman! Ja, det gör jag verkligen. Därför an-ser vi att det är viktigt att vi bl.a. får fram en nyskrivning om vilket ansvar som kärnkraftsreakto-rägarna skall ta vid eventuella olyckor. Det finnsockså andra delar.Man måste rimligtvis bli orolig om en snabb om-ställning och avveckling av kärnkraften innebär att viskall ha ett prissystem som gör det dyrt för vanligahushåll och för svensk industri. Det stämmer litetöverens. föreslår - jag trodde ioch för sig att frågan var borta - att reaktorerna skallvara avställda . Det är ett återfall till enödespolitik.Jag skulle vilja fråga - men har intemöjlighet att ge fler svar - om 2010 verkligen är enhållbar uppfattning som man kan driva länge till. Detskulle vara intressant att få veta.Anf. 46 Näringsminister ():Herr talman! Det har varit intressant att följa ut-skottsrundan i debatten. Jag skall inte gå in så mycketpå enskildheterna i den proposition och det utskotts-betänkande ni just nu behandlar utan mer föra ettallmänt resonemang om betydelsen av energiomställ-ningen.Sverige är ett land som behöver mycket el. Detgör vi därför att vi har det klimat vi har. Det gör vidärför att vi har de avstånd vi har. Det gör vi därföratt vi bor så pass glest som vi gör. Det gör vi för vårindustri och vår levnadsstandard. är ett landsom behöver mycket el och kommer att behövamycket el också i framtiden.Sverige är också ett land som kräver säker tillgångpå el. Det är för att vår industristruktur är så konstrue-rad att mycket av våra industriella processer och vårproduktion bygger på en mycket hög leveranssäkerhetnär det gäller tillgång på el.Sverige är också ett land som behöver konkur-renskraftiga elpriser. Väldigt stor del av vår industriär så utformad att elen utgör en viktig del av de in-satsvaror som den industrin har för att tillverka varoroch tjänster - oavsett om de är paketerade i en bilin-dustri, ett pappersbruk, ett sågverk eller någontingannat. Vi behöver tillgång på el . Desom investerar i investerar i sådana saker somtar att skriva av. Att bygga ett smältverk, attbygga en ny huvudnivå i en gruva, att bygga en pap-persmaskin är alla investeringar ochkräver oerhörd långsiktighet.Det är vårt ansvar - , regeringen, detsvenska folket - att se till att energipolitiken ochelförsörjningen utformas på ett sådant sätt att kravenkan tillgodoses. Mycket el, säker tillgång, konkur-renskraftiga priser och lång tid.Hur gör man detta bäst? Det gör man bäst genomatt se till att vi ständigt, successivt, förnyar vår pro-duktionsapparat. Det beskrivs av en del av våra mot-ståndare som någonting väldigt unikt, dvs. att vi vialagstiftning och regelverk, kombinerat med mark-nadsmekanismer, fasar ut det gamla och fasar in detnya. Det är ingenting unikt.Om vi tittar tillbaka i historien kan vi se att ut-byggnaden har gått till så för alla de stora samhälls-projekten.När vi bytte ut de gamla dragiga bostäderna motnya, skedde det naturligtvis delvis på marknadensvillkor. Men det skedde i stor omfattning genom att vivia regleringar, skattesystem osv. åstadkom en ut-byggnad av den moderna bostaden. Det skedde ge-nom att på en del håll säga att dessa bostäder intelängre är tjänliga som bostäder. Det skall vara enhögre standard.När vi bestämde oss för att rena vattneti , var det inte så att de gamla tvåkammar-brunnarna inte gick att använda för att rena avlopps-vattnet. Vi sade att den typen av produktion skall viinte ha. Vi stänger inte alla tvåkammarbrunnar på engång, men vi skall successivt bygga ett system där virenar vattnet i . Vi gör det med hjälp av mark-nadsmekanismer och regleringar.När vi sade att vi vill förbättra ar-betsmiljön, innebar det inte att vi över förbjödalla farliga arbetsplatser. Men vi skaffade oss ettregelverk, där vi via regelverket undan för undansorterade ut arbetsplats för arbetsplats som vi intetyckte uppfyllde kraven och fasade in nya och bättrearbetsplatser.När vi bestämde oss för att få bortkemikalierna i processindustrin, skedde inte det överen natt. Här i stiftades lagar som gjorde detmöjligt att undan för undan fasa ut kemikalierna iprocessindustrin, ersätta dem med något nytt. Samti-digt med regleringarna trängde marknaden undankemikalierna. Så har vi också gjort med luftförore-ningarna.Det är på intet sätt nytt eller unikt att vi kombine-rar regleringar för att stänga produktion vi vill bli avmed, med att vi tillför stimulanser för attöka marknadens intresse att skapa något nytt.Det intressanta är att nästan alla de beslut jag harnämnt var kontroversiella, men de blev såsmåningom starka konkurrensfördelar för Sverige.Det blev det i vår bostadsmiljö, med vår inomhus-ventilation som säljs över världen. Det blev det medvattenreningstekniken, som våra industrier kan expor-tera runt jordklotet. Det blev det på arbetsmiljönsområde, där företag efter företag växer utanför Sveri-ges, och gränser och där ar-betsmiljöregleringar växer fram runt om i världen.Det blev det framför allt i våra processindustrier, närkraven på rening av kemikalier fick genomslag på 80-talet.Kärnkraften står för hälften av vår elproduktion.Den elproduktionen har svenska folket och i huvudsak enhälligt bestämt skall avvecklas.Skälen till detta tål att upprepas. För det första ärkärnkraften inte riskfri. En olycka skulle kunna fåobeskrivbara konsekvenser för människor och miljö,sysselsättning och välfärd. De äldsta reaktorerna ärsnart . Allt äldre reaktorer slukar allt stör-re resurser i renoveringar. Kärnkraften är inte riskfri.Det är det ena skälet varför svenska folket har sagt attvi skall stänga av den.För det andra är kärnkraften omstridd. Om detskulle inträffa en olycka i närhet, skullekraven på en snabbavveckling av kärnkraften resas ivårt land. Vi skulle tvingas att under mycket kort tidställa om hälften av vår elproduktion till något annat.Alla vet vilka konsekvenser det skulle få för syssel-sättning och välfärd i vårt land. Jag vet det - mer ände flesta - just därför att jag bor och lever i en ortsom är så oerhört beroende av den elintensiva indust-rin.För det tredje är kärnkraften inte ekologiskt uthål-lig. Den bygger på utnyttjandet av ändliga resurser -uranet. Den bygger på att avfallsfrågan inte är löst.Den bygger på att vi vältrar över ett åtagande tillkommande generationer från vår egen generation. Detär skälet till varför vi i stort sett enhälligt har sagt attkärnkraften skall avvecklas. Det är mot den bakgrun-den man skall se energiöverenskommelsen som harträffats mellan Socialdemokraterna, ochVänsterpartiet.Det är mot den bakgrunden som man skall se att vitre partier har varit beredda att fatta detta ansvarsfullabeslut om att starta omställningen just därför attsvenska folket har bestämt att detta skall ske, därföratt vi är övertygade om att det tar att ställa omoch därför att investerarna i behöver långsik-tighet. Detta är vårt skäl.Jag skall inte gå in i detalj på uppgörelsen, menden innehåller - som jag ser det - tre huvudlinjer. Tillatt börja med innehåller den en kraftfull satsning påkonkurrenskraftiga miljövänliga alternativ, stimu-lansbidrag på tillförselsidan, vindkraft och småskaligvattenkraft samt utbyggnad av ekologiskt riktigakraftvärmeanläggningar. Vidare erbjuder energiupp-görelsen hushållen en möjlighet att gå från elvärmetill fjärrvärme genom effektsänkande åtgärder osv.Energiuppgörelsen innehåller alltså först och främsten satsning på det ekologiskt uthålliga som finns och som går att kommersialisera.För det andra innebär energiuppgörelsen en histo-risk satsning på forskning och teknisk utveckling. Detär som att delar av oppositionen inte ser det spännan-de och det nya som ligger i att forska och utvecklainom detta område. Ny spännande teknik såsom sol-celler, gasturbiner, bränsleceller - ja, det finns massorav saker som växer fram. har haftmöjlighet att lyssna till representanter från många avde företag som arbetar med den nya tekniken. Somnärings- och energiminister har jag vid otaliga tillfäl-len kunnat besöka företag, forskningsinstitutioner,högskolor och universitet som jobbar med att ut-veckla denna nya teknik. Det ligger någonting enormtspännande i detta, att på samma sätt som med vatten-reningen, luftreningen och de gamla bostäderna sommoderniserades nu också bygga det ekologiskt uthål-liga energisystemet.Det ligger någonting väldigt spännande i att se tillatt det åstadkoms trygghet i förändringen. Det är våruppgift att se till att det blir en trygghet i den föränd-ring som vi alla har bestämt att vi skall gå igenom -nämligen att byta kärnkraft mot det som är ekologisktuthålligt. Men det som predikar ärtrygghet mot förändring. Det är strutsens politik.Mikael säger att kärnkraften skall avveck-las, men vi skall ändå se till att vi håller oss kvar vidkärnkraften så länge som det bara går, och sedan fårvi se. Det är trygghet mot förändring, och det är i ochför sig inget nytt från sida.Det som vi beslutar här ligger väldigt väl ilinje med det som händer ute i världen. har tagit fram en grönbok sominnehåller en strategi för förnybara energikällor. I denstrategin sägs att skall andelen förnybarenergi fördubblas i EU.