prot · GK09113 · 1997-06-03 00:00:00 — Detär faktiskt de enda partierna som ännu inte har suttit iregeringen och som kanske inte har så stora utsikteratt göra det heller. Jag vet inte om man skall tolka detpå det sättet, att det är därför de andra partierna tyckeratt den här frågan bör stanna hos revisorerna.Det är också intressant att riksdagsledamoten ochdessutom revisorernas ordförande, , i en motion faktiskt vill att frågan skall återförvi-sas och att den skall utredas litet djupare innan mantar ställning. Jag har inte sett att Per detta i någon större utsträckning har agerat föratt komma dithän.Vad vi däremot har sett är att det har pågått ett ar-bete mellan och Riksdagensrevisorer. Man har faktiskt diskuterat en kompromisssom skulle innebära att man är överens om att intelägga revisionspromemorian direkt på kammarensbord utan att lägga in den i revisorernas årsberättelse.Då skulle det också finnas motionsrätt.En sådan kompromiss hade jag kunnat tänka mig.Det viktiga är nämligen att det skall finnas en mo-tionsrätt så att varje riksdagsledamot kan ha synpunk-ter på denna revisionspromemoria.Med hänvisning till det jag har sagt yrkar jag bifalltill reservationen till betänkan-de 22.Anf. 40 ():Herr talman! Man skulle kunna säga att riksdageni dag kommer att behandla ett mycket senkommetförslag. Det är faktiskt ganska märkligt att frågan omden externa revisionen av inte harkommit till stånd förrän nu.Den uppmärksammades i samband med lagen omstatsbudgeten. Det var en del remissinstanser sompekade på den här frågan. Riktigt tydlig blev denförra våren, bl.a. i samband med KU:s granskning avregeringen och i samband med diverse kontokortsaf-färer.Frågan har beretts av revisionsutred-ning, efter det att uttalade sigför att det borde finnas någon form av extern revision.Utredningen har mycket snabbt kommit med förslag,och det är det som vi nu behandlar.Det här innebär att vi kommer att få en bättreordning när det gäller den årliga revisionen ochgranskningen av . Det blir inte läng-re enbart en intern fråga för regeringen. Det betyderockså i sak att kontrollmakt utvidgas, ochdet är bra.Det är mycket viktigt i en demokrati att man haren fungerande kontrollmakt. Överallt där makt utövasmåste det finnas en insyn, och det måste finnas enkontroll. Jag tycker mig ibland uppfatta att man serdenna kontrollfunktion litet över axeln i olika sam-manhang. Inte minst gäller det kommunernas revi-sionsverksamhet, som är nog så viktig.Olika jävsfrågor togs upp. De är också intressantai detta sammanhang. Men om det antyddes att det intevar bra att politiker satt i utredningar av olika slagsom skall behandlas här i ,tror jag nog att det är en ordning som inte skulle varasärskilt välkommen. Det skulle betyda att alla riks-dagsledamöter vore uteslutna från att delta i kommit-téväsendet.Den fråga som närmast har uppmärksammats isamband med detta förslag är hur revisionsberättelsenskall behandlas. Var skall den stanna någonstans? är det litet olika ordning för olika myndigheter.När det gäller skickas revisionsberättel-sen från revisorer till , och fi-nansutskottet bereder frågan. Vad är det man berederinför beslut? Jo, det är frågan om manskall ge ansvarsfrihet och hur en even-tuell vinst skall disponeras. är dessutominte någon anslagsmyndighet.Riksdagens revisorer granskar också justitieom-budsmännen och . I defallen stannar revisionsberättelsen hos Riksdagensrevisorer och går inte vidare till . Skillnadeni det här avseendet är att tanken inte är att det skallbeviljas någon ansvarsfrihet. Den kontrollen sköts iandra former, t.ex. av ombudsmän. Detfinns också generella regler för hur överskridandeneller eventuella överskott skall behandlas.När vi nu inför en extern revision för regeringen ärfrågan: Hur skall den behandlas? Då måste man göraklart för sig vad detta handlar om. Det handlar om attRiksdagens revisorer skall granska en årsredovisningfrån regeringen. Man skall titta efter om denna årsre-dovisning är rättvisande, att informationen är tillför-litlig, jämförbar och riktig. Det handlar alltså inte omen effektivitetsrevision. En sådan kan Riksdagensrevisorer göra på annat sätt, man kan ta upp egnaolika undersökningar. Det handlar inte om att beviljaansvarsfrihet. Det har vi en annan ordning för här iriksdagen, dvs. frågan om misstroendevotum kan tasupp och konstitutionsutskott granskarstatsrådens tjänsteutövning.Förslaget från är att revi-sionsberättelsen skall stanna hos reviso-rer. Men hur skall man då åstadkomma det som PerRosengren bl.a. är ute efter, att riksdagsledamöternaoch kammare får insyn och kan utövakontroll över den här verksamheten?Tanken är att revisionsberättelsen, med de even-tuella anmärkningar som finns, skickas ut till rege-ringen. Sedan skall regeringen återkomma och talaom vad den har gjort med anledning av de påpekan-den som kan finnas i revisionsberättelsen. Det bästa ärväl att man återkommer i budgetpropositionen. Dåfinns det alla möjligheter för partier ochriksdagens ledamöter att skriva sina motioner. Om detskulle finnas påpekanden i revisionsberättelsen hosRiksdagens revisorer har dessutom konstitutionsut-skottet alla möjligheter att på eget initiativ ta upp denhär frågan i sitt granskningsarbete.Det här betyder att vi får en rationell ordning somär anpassad till realiteter. Det blir effektivt och dedemokratiska kontrollfunktionerna kan utövas. Dethär förslaget tar också hänsyn till hur kontrollmaktenhär i är uppbyggd i övrigt.Herr talman! Jag skulle bara vilja fästa kammarensuppmärksamhet på ytterligare en punkt i betänkandet.Det handlar om hur förslag från olika arbetsgrupperoch utredningar här i skall beredas. förslag antogs av talmanskonferen-sen tillsammans med remisserna och skickades tillriksdagen. Förslaget var alltså obearbetat. säger nu att det måste bli en annan ochbättre tingens ordning. Utskottet säger att förslag somlämnas till för beslut skall vara tydliga ochväl beredda. Motionsrätten skall kunna ges en reellinnebörd. Man skall inte onödigtvis tynga utskottenmed mer utredande verksamhet. Vi säger också att viutgår från att det blir en bättre ordning i framtiden.Det behövs verkligen, eftersom det pågår ett omfat-tande utredningsarbete om förändringar av arbetsfor-merna här i , inte minst i talmannens arbets-grupp.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag.Anf. 41 PER ():Herr talman! Jag konstaterar att gärna vill diskutera legitimitetsproblematiken idet här sammanhanget.Hur uppfattas ett sådant här förslag ute hos all-mänheten? Är det inte på det sättet att den som ärhuvudman för en revision också skall ha revisionsbe-rättelsen på sitt bord? Så fungerar det ju överallt an-nars. Regeringen är ju den kanske mest offentligamyndigheten i landet, och på något sätt tycker jag attden revisionsberättelse som handlar om den revisionsom utförs av skall hamna på hu-vudmannens bord. Det är väl det mest naturliga isammanhanget.Hur ser på skriv-ning, vari sägs att den här lösningen framstår somdefensiv och svag när det handlar om en viktig demo-kratisk kontrollfunktion? Det är trots allt JohanHirschfeldt som har skrivit under detta yttrande. Hardet inte påverkat någonting iberedningen av detta ärende?Birgit svarade inte heller på min så attsäga konspiratoriska tanke att det är två partier somaldrig har suttit i regeringen, och som kanske inomöverskådlig framtid inte kommer att göra det heller,som anser att denna revisionsberättelse skall kommatill bord, medan de som gör anspråk påregeringsmakten inte tycker att det skall vara så.Anf. 42 ():Herr talman! Den sista delen av anförandet tyckerjag faktiskt är en liten oförskämd insinuation från PerRosengrens sida. Jag har i politiskverksamhet varit mycket mån om att bidra till att viskall ha aktiva kontrollfunktioner. Jag har varit utebland folk och propagerat för en stark kontrollmakt.Jag har också gentemot medier som har tyckt att utöv-andet av kontrollmakt bara är partipolitikoch bråk försvarat den mycket aktivt, därför att jagtror att det är en grundläggande, väsentlig del i hurdemokratin skall vara uppbyggd.Sedan kan vi diskutera hur olika frågor skall läg-gas upp tekniskt för att kontrollmakten skall kunnautövas på ett bra sätt.Per säger att är huvudmanför revisionen och att därför också skall taställning till alla revisionsberättelser. Riksdagensrevisorer är en del av kontrollmakt, likaväl som är en del av riksdagenskontrollmakt. har ju alltså utsett, kan mansäga litet slarvigt, revisorer till att varahuvudman för revisionen och den delen av riksdagenskontrollmakt.Vi har naturligtvis diskuterat den här frågan gans-ka grundligt inom utskottet, och jag tycker att detockså speglas i det betänkande som här föreligger. Vihar kommit fram till både en effektiv organisationsom ansluter till tidigare upplägg av hur revisionengår till och en möjlighet för den demokratiska kon-trollmakten, dvs. att regeringen skall återkomma tillriksdagen och tala om hur man har behandlat revisio-nens olika anmärkningar. Då kan alla riksdagensledamöter lämna sina synpunkter.Anf. 43 PER ():Herr talman! Då lämnar man över uppgiften åt detkontrollerade organet att återkomma till huvudman-nen. Jag måste säga att det är en mycket underligordning. Jag kan inte förstå varför ,som säger sig kämpa för en stärkt kontrollmakt, läm-nar frågan på det här sättet. Ett led i att ytterligarestärka kontrollmakten är att föra frågan direkt vidaretill riksdagen.Jag skulle också vilja höra varför den kompromisssom var på gång, dvs. att denna revisionsberättelseskulle biläggas revisorernas årsberättelse, inte kom tillstånd. Det hade ju inneburit att denna promemoriatrots allt skulle kunna debatteras i . väl-jer man att se till att den inte debatteras i ,och det är mycket märkligt enligt mitt sätt att se.Anf. 44 ():Herr talman! Jag skall ge ett snabbt svar på densista frågan.När revisorer skickar sin berättelse omsin verksamhet till tycker vi inte att det ärlämpligt att frågan om revisionen av regeringen skallkomma upp som en bihangsfråga. Man får försökahålla isär olika saker från varandra.Vi tycker att vi har lagt upp ett system som är klartoch effektivt och som framför allt tar hänsyn till hurriksdagen är uppbyggd. skall revisorerinte ta ställning till ansvarsfrihet, och den externarevisionen skall inte ta upp frågan om ansvarsfrihets-frågor. Vi har ju bl.a. somgranskar statsrådens tjänsteutövning och har möjlighetatt lämna synpunkter, och det måste man ta hänsyntill. Det vore inte särskilt bra om finansutskottet skullevara beredande organ när det gäller revisionsberättel-sen och blandades in i frågor.Det har också finansutskottet självt i en skrivelse tillRiksdagens revisorer påpekat: Man vill inte ta överden verksamhet som normalt ligger inom konstitu-tionsutskottet.Man måste alltså ta hänsyn till olika saker här,t.ex. vår uppläggning i grundlagen av vilka olikaorgan som sköter vad. Men det viktiga är att man harsäkerställt att det, om det är så att det finns påpekandefrån revisorerna, finns alla möjligheter för riksdagenatt i ett senare skede komma in här. De olika riksdags-ledamöterna har då också motionsrätt.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 10 §. )8 § Ändringar i JO-instruktionen, m.m.FöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1996/97:KU28Ändringar i JO-instruktionen, m.m.Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 10 §. )9 § Medverkan av ivissa konsumenttvisterFöredrogsLagutskottets betänkande 1996/97:LU21Medverkan av i vissakonsumenttvister (prop. 1996/97:104)Anf. 45 ():Herr talman! betänkande1996/97:LU21 behandlar medverkan av i vissa konsumenttvister. I proposi-tion 1996/97:104 föreslår regeringen ny lag om för-söksverksamhet där med-verkar och företräder enskilda konsumenter i vissatvister, närmare bestämt tvister som gäller finansiellatjänster. Med finansiella tjänster avses tjänster somtillhandahålls av de finansiella instituten samt banker,finansbolag, försäkringsbolag och värdepappersinsti-tut, men också de kontokortstjänster som erbjuds avdetaljhandeln och bensinbolagen. Konsumentom-budsmannen skall företräda enskilda konsumentersom ombud vid allmän domstol och kronofogdemyn-dighet.Regeringen har ansett att för få tvister har fått ettavgörande vid allmän domstol, och därför skall mannu lägga fram ett lagförslag för att främja prejudi-katsbildningen på detta område. Lagen skall träda ikraft och gälla , dvs. Staten, dvs. skattebetalarna,skall stå för rättegångskostnaderna, även motpartens,oavsett utgången av målet. Det är bara när motpartenhar varit vårdslös eller försumlig i processföringensom denne skall stå för kostnaden, annars skall somsagt staten och skattebetalarna stå för alla kostnader.Herr talman! Flera remissinstanser, t.ex. Sverigesadvokatsamfund, och , är negativa till förslaget, och det är vimoderater också. Ytterligare remissinstanser harframfört en hel del synpunkter och andra betänklighe-ter i fråga om hur lagen är utformad och olika detal-jer. Jag tänker inte gå in på det, eftersom vi moderateryrkar avslag på propositionen som helhet.Skälet för vårt avslagsyrkande har vi tagit upp ivår motion 1996/97:L12. Vi anser inte att det behövsen ny lag för att få fram fler prejudikat, och vi tyckeratt det är olyckligt med olika särlagstiftningar, somockså kan ses som modebetonade sådana. Vi tyckeratt det är inkonsekvent, eftersom nyligenhar gjort ändringar i rättshjälpslagen, att plötsligt nuföreslå att en viss grupp skall få rättshjälp betald tillfullo.Vi är också mycket tveksamma när det gäller attdet här inte skulle kosta någonting. Det kommer na-turligtvis att kosta. Det blir ökade kostnader för dom-stolar och ökade rättegångskostnader.Den stora invändningen vi har är naturligtvis attKonsumentombudsmannen har många olika roller.Det har vi tagit upp tidigare. Han är dels generaldirek-tör för , med de uppgifter det inne-bär att utarbeta olika regler, dels åklagare i Mark-nadsdomstolen. skall han enligt förslaget ävenagera som ombud vid allmän domstol och kronofog-demyndighet. Det är en mycket farlig utveckling sammanblandar KO:s olika roller och funktionerpå det här sättet. Det blir mycket tveksamt ur rättssä-kerhetssynpunkt.Vi har sagt att man borde titta på om inte skulle kunna få en utform-ning. är det bara skriftlig dokumentation somanvänds av . Manskulle kunna tänka sig att införa plenum i Allmännareklamationsnämnden.Trots att avgörandena i inte är bindande vet vi att de har stor bety-delse för konsumenternas ställning på marknaden. Vianser att det som bäst stärker konsumenternas ställ-ning på en dynamisk och flexibel marknad är rätts-bildning inom . Den-na rättsbildning ger också ett materiellt innehåll åtreglerna.Herr talman! Regeringen skriver i sin proposition:"En del av de mål som KO kommer att medverka iskulle dock sannolikt ha kommit under domstol-sprövning även utan KO:s medverkan. "Det citatet talar för sig självt och är argument nogför avslag på propositionen.Jag yrkar härmed bifall till reservationen.Anf. 46 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillutskottets hemställan i betänkande LU21 och avslagpå reservationen.Föregående talare redogjorde för propositionen,men det var vissa bitar som utelämnades. Därför skalläven jag kortfattat föredra propositionen.Det föreslås en lag om försöksverksamhet där KOskall kunna medverka som ombud för konsumenter ivissa tvister vid allmän domstol och kronofogdemyn-dighet. Lagen skall endast tillämpas på tvister mellankonsumenter och näringsidkare och begränsas tilltvister som gäller finansiella tjänster. En förutsättningär att tvisten är av betydelse för rättstillämpningeneller att det annars finns särskilda skäl för KO:s med-verkan.När det gäller rättegångskostnaderna blir det, pre-cis som föregående talare sade, i stort sett kostnads-fritt för konsumenten. Huvudregeln är att staten skallbetala KO:s kostnader med anledning av sitt biträde,oavsett utgången i målet.Den nya lagen är en försöksverksamhet, som tidi-gare sades, som skall träda i kraft den 1 december1997 och pågå i fem år.Utskottsmajoriteten stöder propositionen i sitt be-tänkande och tycker att lagförslaget är mycket positivtför den enskilda människan - detta utifrån att det harskett en snabb utveckling inom kreditområdet desenaste åren som gjort området snårigt och svår-greppbart.Kreditmarknaden har också avreglerats, som be-kant, vilket inneburit en större konkurrens på markna-den. Avregleringen i sig har inneburit både för- ochnackdelar för den enskilde konsumenten. Till förde-larna hör ett ökat utbud och en större valfrihet.Till nackdelarna hör att det är mycket svårare förden enskilde att välja rätt ur det stora utbud sombjuds, och riskerna att hamna i skuldfällor är mycketstora. Det rör sig i många fall om stora skuldbelopp,och det kan då följaktligen innebära katastrofala eko-nomiska konsekvenser för den enskilda människan.Tvistlösning mellan konsumenter och näringsidka-re kan ske vid , men finns där brister, t.ex. att nämndens avgörandenutgörs av rekommendationer, vilket innebär att de ejär verkställbara som en dom från en domstol.Vidare är förfaringssättet vid skriftligt, vilket innebär att i de fall därmuntlig redovisning krävs är en konsument hänvisadtill process i allmän domstol.Det är just vid process vid de allmänna domstolar-na, och för övrigt också hos kronofogdemyndighet,som människor behöver professionell hjälp och stödav för att ta till vara sinrätt när det uppstår en tvist med en näringsidkare.Det handlar ytterst om ett ideologiskt ställningsta-gande, ett stöd och en hjälp för den lilla människansom råkat in i en besvärlig situation, som det mångagånger kan vara svårt att ta sig ur på egen hand.Herr talman! Jag slutar som jag började, med attyrka bifall till utskottets hemställan och avslag påreservationen.Anf. 47 ():Herr talman! Efter detta inlägg blir min fråga na-turligtvis: Tycker inte att detta ärinkonsekvent, eftersom regeringen själv skriver att endel av de mål som kom-mer att medverka i sannolikt skulle ha kommit tilldomstolsprövning även utan Konsumentombudsman-nens medverkan? Varför skall man då ingripa på dettasätt?Jag har en annan fråga: Delar uppfattning att man borde se över Allmänna re-klamationsnämndens arbetssätt, för att möjliggöra attfler mål kommer dit? Vi vet att man i hög grad rättarsig efter mål som får avgörande i Allmänna reklama-tionsnämnden.Anf. 48 ():Herr talman! utgörs Allmänna reklamations-nämndens avgöranden av rekommendationer, och detär ett skriftligt förfarande. Vi är överens om att det ärså. Här pågår en översyn i vadgäller , men vi menari utskottsmajoriteten att det föreligger ett akut behov,framför allt från den enskilda människan, att bli skyd-dad på en marknad där det har gått väldigt fort undersenare år.Jag kan konstatera att Moderata samlingspartietoch de inte delar den upp-fattningen och inte står på den lilla människans sida.Anf. 49 ():Herr talman! Jag har läst remissammanställningenganska noga, och en hel del remissinstanser påpekaratt situationen har förbättrats . Det är entid sedan man började utredningen. Man uppfattarinte att det handlar om bristen på prejudikat utan omnågonting annat.Kerstin svarade inte på min fråga omdetta som jag tycker är mycket märkligt, dvs. att re-geringen själv i propositionen skriver rakt av att del av de mål som Konsumentombudsmannenskall medverka i hade kommit under domstolspröv-ning utan medverkan.Det handlar egentligen inte om att stå på den en-skilda människans sida. Det man är ute efter är att fåprejudikat, säger man. får man välja vad man ärute efter. verkar använda heltandra argument.Man har precis ändrat i rättshjälpslagen och gjortdet svårare för många att få rättshjälp. Är det intemärkligt att just denna grupp skall få alla kostnaderför att driva processer betalda av staten, dvs. ossskattebetalare?Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 10 §. )10 § Utvecklingsplan för förskola, skola ochvuxenutbildningFöredrogsUtbildningsutskottets betänkande 1996/97:UbU13Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbild-ning (skr. 1996/97:112)Anf. 50 (m):Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillden reservation som har nr 1 i betänkandet.Det är ingen överdrift att påstå att vi har sett framemot att få ta del av regeringens utvecklingsplan förskolan. I nästan varje ärende har social-demokrater oavsett vilken fråga vi disku-terat hänvisat till att vi skall få svar bara utvecklings-planen kommer. Därför är dokumentet i många styck-en en besvikelse. Det ger i vart fall inte svaren på hurproblem skall lösas eller på vad socialdemokratiskutbildningspolitik framgent mer konkret kan tänkasinnebära. Möjligen är det inte heller syftet med skri-velsen. Däremot hoppas jag att vi i debatten får merklarhet, för det är många som undrar. Skolans pro-blem och bekymmer har stått ifokus. En utvecklingsplan måste naturligtvis utgåifrån vardagen och verkligheten.För att inte som vanligt bli beskylld för svartmål-ning av vill jag börja med att citerahenne själv. I en artikel i tidningen den 24maj skriver statsrådet att det finns två delvis motstri-diga beskrivningar av dagens skola. Den ena, menarhon, visar en jämlik skola där skolan jämfört medandra länders skolor klarar sig hyfsat. Vi är kanskeinte bäst varje gång men generellt bra, skriver YlvaJohansson.Men det finns också en annan bild: "Den andrabilden visar att den svenska skolan inte lyckas till-räckligt väl med det nödvändiga uppdraget att ge allaelever en god grund att stå på. Det är allvarligt efter-som vi vet att följderna av bristande kunskaper blirallt allvarligare ju längre in i kunskapssamhället vigår".Precis så är det. kom-mer tusentals och åter tusentals elever att lämna sko-lan - och gymnasiet. Många av demlämnar utan att kunna läsa, skriva ochräkna mer än nödtorftigt. Många kommer inte attkunna få ett betyg, för de når inte upp till de mål somvi har satt upp som miniminivå för betyget godkänt.Få, tror jag, känner att de i skolan utvecklats maxi-malt när det gäller både kunskaper och som personer.Detta gör betyget på den förda utbildningspolitikennationellt och i kommunerna lågt.När i sin artikel skall reda ut vadSocialdemokraterna nu tänker göra åt bekymren gerhon två svar. Det ena är att regeringen i vårproposi-tionen gett kommunerna mer pengar och att skolantillhör det man hoppas att kommunerna skall priorite-ra. Det är väl.Det andra är att regeringen skall se över Skolver-kets roll och tillsätta särskilda utbildningsinspektörer.Vi moderater har lagt fram förslag om och nationella inspektörer. Vi tycker att dentanken är god. Men när kommer ett konkret förslag?Vilka direktiv kommer dessa inspektörer att få?Jag tror inte att detta är sådant som räcker för attreda ut skolans problem. Vi moderater anser att det ärväldigt mycket som måste göras för att åstadkommanödvändiga förändringar i svenskt skolväsende. Da-gens samhälle präglas av en snabb förändringstakt ochkunskapsutveckling. Enskilda människors kompetensoch kunskap blir allt viktigare. Den förnyelse av ut-bildningsväsendet som sattes i gång på initiativ av denborgerliga regeringen måste helt enkelt fortsätta.Det handlar både om kunskapsmålen och om destrukturförändringar som påbörjats för att öka mång-falden och flexibiliteten i hela utbildningsväsendet.För att klara kunskapshöjningen - det är det vi hargjort, och det är det vi måste göra - måste skolanenligt vår uppfattning bli bättre på att utgå ifrån indi-videns unika kunskaper, förutsättningar och behov.Felet med gymnasieskolan, t.ex., är att den mer ellermindre låtsas som om alla kan lika mycket när dekommer dit. Så är det ju inte. Skillnaderna är stora,och det måste gymnasieskolan kunna ta hänsyn till.Vi moderater ifrågasätter den konflikt som social-demokrater ofta utmålar mellan individuellt kun-skapssökande och utvecklande av elevernas socialakompetens. Det dyker upp i utvecklingsplanen. Det ärinte så att eleverna i gymnasiet blir mer socialt kom-petenta därför att vi i bestämt att alla skallläsa vissa gemensamma kurser.