prot · GL0935 · 1997-11-27 00:00:00 — Man flyttar människorfrån arbetslösheten och alla dess sociala konsekven-ser, som kostar pengar för staten, och gör dem tillskattebetalare.I dag har vi i kanske högre arbets-löshet än vad vi skulle ha haft med en borgerlig rege-ring. Det kostar statskassan mycket pengar. Är detverkligen statsministerns mening att åtgärder för attsänka arbetslösheten är en statsfinansiell belastning?Är det socialdemokratins synsätt?Anf. 130 Statsminister ():Fru talman! är en god företrä-dare för den dynamiska skolan. De dynamiska effek-terna är personifierade i . Klipp tillmed några skattesänkningar så kommer jobben, ochså får vi det hela på fötter igen! Det är vad han säger.Vad jag står här och pratar om är det synsätt vi harvarit hänvisade till i . Vi måsteförst uppnå balans, och därmed skapa sådan trovär-dighet på de finansiella marknaderna att räntornafaller. Därmed skapar vi sådan trovärdighet att kronanstärks. Därmed skapar vi sådan trovärdighet att infla-tionen kan hävas. Det är så sambanden ser ut. Det ärdå man kan bygga nya riktiga jobb.Den dynamiska skolan - och arv i politiken - har utgått från det andra synsät-tet. Det har prövats och befunnits för lätt. Att en an-nan regering med en annan politik skulle ha åstad-kommit lägre arbetslöshet genom stora skatte-sänkningar är det ingen som tror på, har begärt ordet igen kanjag säga att det har kritiserats våldsamt att vi fick inkapitlet i fördraget. Det har framför allt från Modera-ternas sida hånats som en hopplös tanke. stårEuropa bakom, och vi sitter i toppmöte omkring sys-selsättning. Är det bra, , att vi harfått in ett kapitel om sysselsättningen i fördraget?Anf. 131 ():Fru talman! Det är bra om den svenska regeringenföljer . Det har vi tjatat från . Vi får se om den socialde-mokratiska regeringen äntligen skall börja följa EU:srekommendationer. I så fall tar vi det som ett framstegför moderat politik.Så kommer jag till huvudfrågan. Observera attReagans och politik var mycket fram-gångsrik när det gällde arbetslösheten. Den var såframgångsrik att deras efterträdare, Clinton respektiveBlair, fullföljer den. Vem trodde att en labourregeringi skulle gå till val på arbetsmarknadspolitik och dessutom vara enkraftfull förkämpe för denna inom EU? Det trodde välingen sedan.Synsättet att man skall vänta med att minska ar-betslösheten och i första hand balansera statsfinanser-na bygger på föreställningen att arbetslöshetsbe-kämpning är en kostsam åtgärd. Att sätta människor iarbete kostar ingenting. Det är en stor fördel för deoffentliga finanserna och för samhällsekonomin istort. Vi har upplevt med mycket svag till-växt - kanske 70 miljarder i utebliven BNP-ökningoch en stor välfärdsförlust för - till följd aven politik som enbart har varit fixerad på statsfinan-serna och inte på samhällsekonomin i sin helhet. Ar-betslöshetstalen är för höga om vi jämför meden rimlig utveckling.Den politik vi förespråkar har varit mycket fram-gångsrik i de länder där den har prövats. Det har varitstabila statsfinanser, god utveckling på företagssidanoch lägre arbetslöshet.Anf. 132 Statsminister ():Fru talman! Detta blir ett märkligt inlägg. Detkostar ingenting att sätta människor i arbete, sägerLennmarker. Varför gjorde ni inte det då? Ni hade juchansen. Ni satt med hela ansvaret i knät och lyckadesdra på er både massarbetslöshet och sönderkördastatsfinanser. Begrep ni inte då vad ni begriper ?Förstod ni inte att ni skulle ha gjort detsom ni predikar 1997? Vadan denna sena insikt,Lennmarker? Jag tycker faktiskt att det är litet märk-ligt.Man talar om förlorad tillväxt. Lennmarker haringen taletid kvar enligt debattreglerna, men om hanhade haft det skulle han ha tagit tillfället i akt och lästupp tillväxtsiffrorna från de år då Lennmarker medhjälp av sänkta skatter försökte få fart på . Vihar gnetat och sparat. Vi kan jämföra hur det har gått.Jag är inte rädd för den jämförelsen, Lennmarker.Anf. 133 MARIANNESAMUELSSON (mp):Fru talman! Jag tänkte börja med det som Modera-terna har varit inne på, nämligen den flexibla arbets-marknaden. Statsministern tog just upp frågan om enflexibel europeisk arbetsmarknad. Jag vill gärna vetaom man avser samma flexibla arbetsmarknad som iUSA. Vad får det för konsekvenser för jämställdhe-ten?Vi vet att man visserligen har fått fram jobb iUSA, men hur ser det t.ex. ut för kvinnorna? En en-samstående kvinna i tvingas att hatre jobb för att klara ekonomin och få ihop pengar tillfamiljen. Man har i och med den flexibla lönesätt-ningen och den flexibla arbetsmarknaden pressat nedlönerna för framför allt kvinnojobben så enormt attkvinnorna inte kan leva på sina löner.Det här visade sig också i den rapport om kvin-nors arbetsmarknad i som kom. Ävendär kunde vi se den här tendensen, att kvinnor tvingasdubbelarbeta i större utsträckning. Man tvingas dess-utom ta ökat ansvar för sina gamla, eftersom denoffentliga sektorn inte klarar av det. Samtidigtvet vi vilken stress man utsätts för när man är arbets-lös.En annan sak som är intressant och viktigt i dethär sammanhanget är sänkta arbetsgivaravgifter ochmöjligheten att skatteväxla genom att höja skatten påenergi och miljöbelastande verksamhet.Hur ser statsministern på de här två frågorna?Anf. 134 Statsminister ():Fru talman! Jag är öppen för ett resonemang omskatteväxling av det slag som på, även om jag inte tror att det ger så storaeffekter. Jag är ändå inte främmande för det somprincip.Flexibilitet är ett begrepp vi slänger oss med i dehär sammanhangen. Det finns en del sådana begreppsom aldrig riktigt definieras utan som används litetgodtyckligt beroende på vilka värderingar talaren har.När jag talar om flexibilitet menar jag något annat änvad exempelvis en moderat eller en amerikan menar.Vad jag menar är att vi skall stärka individen, så attkvinnan eller mannen har förmågan och möjlighetenatt ta ett nytt jobb när den möjligheten dyker upp. Dåhandlar det mer om att ständigt utveckla individen,ständigt ge chans till ny kunskap, ny kompetensut-veckling, ständigt ge den stimulans som ligger i att dujust genom att du har blivit starkare vågar ta språnget.Där ligger flexibiliteten i vad vi skulle kunna kalla ettmer traditionellt nordeuropeiskt - och inte minstsvenskt - perspektiv.Det här uttrycks också i EU. Det dokument vi nuhar framför oss är inget glädjens dokument för demsom vill trycka tillbaka fackföreningar eller avregleraarbetsmarknaden. Det bygger på en anständig be-handling av dem som har ett jobb och en koncentra-tion på dem som skall in på arbetsmarknaden och fåett jobb. Jag tror att det var den luxemburgske krist-demokraten som när han var här i somrassade att sysselsättningstoppmötet inte skulle bli någotslags avregleringsmöte om den europeiska arbets-marknaden. Jag tycker att det är bra att han har hållitsig till det.Jag varnar för att bara gå på uttrycket flexibel. Detkan betyda så mycket. För mig innebär flexibilitet stärker individen, så att han eller hon förmår ochvågar. För andra innebär det att man tar bort skydd, såatt stressen på den enskilde ökar. Det tror inte jag på.Anf. 135 MARIANNESAMUELSSON (mp):Fru talman! Tack, statsministern, för svaret omvad som menas med flexibilitet och flexibel. Jag hål-ler helt med statsministern på den punkten. Jag glädermig också åt att vi kanske kan starta en dialog kringskatteväxlingsfrågorna, utifrån att vi som nästa punktpå dagordningen skall få information från regeringenom klimatmötet. Det här är oerhört viktiga delar. Kanman kombinera en förbättrad miljö med fler jobb ärdet oerhört viktigt.Frågan om arbetsgivaravgifterna är intressant. Jagträffade en ungdom som gick på a-kassa. Hanberättade för mig att han hade fått erbjudande om ettsäljjobb och att han tyckte att det lät väldigt intres-sant. Men när han räknade på vilka konsekvenserjobbet skulle få på hans nuvarande ekonomiska situa-tion visade det sig att han skulle få mindre kvar närhan hade betalt arbetsgivaravgift och löneskatt. Hantackade därför nej. Samhällsekonomiskt blir det här juinte särskilt bra. Vi fortsätter att betala kostnaden förhans arbetslöshet, och vi får inte in någonting.Anf. 136 Statsminister ():Fru talman! Tackade han nej till ett jobb skall hansjälvfallet inte heller ha någon a-kassa. Det är viktigtatt komma ihåg.I övrigt gläds jag med omatt vi kan ha en dialog om gröna jobb. Också dettafinns med i det här dokumentet. EU är ju i den me-ningen också, , en miljöorgani-sation. De stora investeringssummor som finns i do-kumentet kan mycket väl komma att användas förprojekt med grön karaktär, inte minst för projekt somriktar in sig på infrastrukturen, bl.a. spårbunden trafik.Jag vill alltså påstå att dokumentet innehållermycket för oss som står för ett ekologiskt uthålligtSverige. Inte minst våra danska vänner är oerhörtpådrivande i det arbete, och det är skoj för oss att haden axeln, det samarbetet. Där finns i det här sam-manhanget en del att glädja sig åt.Anf. 137 ():Tack, fru talman, och tack till statsministern förredogörelsen! Vi kristdemokrater i såväl somi är väldigt tacksamma och glada för att mannu fokuserar och mobiliserar kring arbetslöshetenockså på Europanivå.Min fråga till statsministern riktar in sig på åter-rapporteringen och hur den kommer att gå till. Detkommer ju att dras upp riktlinjer som man tycker ärlämpliga att pröva i de olika länderna. Sedan kommervarje land att välja sitt koncept. Jag har full förståelseför att det kan se litet olika ut beroende på utgångs-punkten i respektive nation. Konceptet kan ocksåpåverkas av den sittande regeringen, politiska, ideo-logiska och andra överväganden.När nationen har valt sitt koncept och sedan såsmåningom återrapporterar till kommissionen, skallman då endast återrapportera det man själv har valt ut,eller skall också de andra områdena återrapporterasoch motiveras? Det är min fråga.Anf. 138 Statsminister ():Fru talman! Jag tror att vi i vår rapport skall re-dovisa vilka bitar vi har tagit till oss och varför vi intehar tagit till oss av andra, att vi alltså på så sätt skallmotivera det vi har gjort. Låt mig ändå på den punk-ten uttrycka en viss osäkerhet. Jag är inte exakt säkerpå formuleringen, men jag tror att det är så.Jag har sett konvergensprogrammen som en fö-rebild. De har varit bra. De har så att säga samlat ihopen nationell politik, och de har paketerats så att de harvarit läsbara inte bara för byråkrater utan också förvanligt folk. De har sänts till , översatts ochjämförts. Det har varit en väldig kraft i den processen.Om vi väljer att av vissa skäl inte ta med något, tyckerjag att vi kan redovisa det. Sedan kan vi ta en debattmed andra som tagit med just det. Då kanske det visarsig att vi inte har tänkt rätt i alla delar - det vore jukonstigt. Andra har litet andra infallsvinklar, som vinog kan ta till oss. Jag tror på den processen, den ärvettig till sin karaktär. Den förenar europeisk samver-kan med nationell självständighet, vilket jag tycker ärviktigt att komma ihåg.Anf. 139 ():Fru talman! Jag tackar för den uppriktighet somstatsministern visar inför hela bandet av åtgärder. Jagtror att det är viktigt. Skulle varje nation enbart väljaut sina speciella önskemål fick vi inte någon störreskillnad i jämförelse med dagsläget. Så sker ju också . Genom att vara öppna för de andra åtgärdernaoch ta till oss den erfarenheten kan vi få en störremobilisering i . Om statsministern har denöppenheten är vi väldigt glada. 140 ():Fru talman! Inför det här toppmötet försökte Gö-ran anlägga en hög profil - märk väl: inrikes-politiskt om än inte utrikespolitiskt. Han menade attde mål som skulle diskuteras inte ens var särskiltradikala för del, men detta är fullständigtfelaktigt. De svenska arbetskraftskostnaderna harstigit mer än de i övriga EU-länder, har haftden största nedgången i sysselsättning i EU, och Sve-rige har de högsta arbetsgivaravgifterna och har höjtdem mer än något annat EU-land.Nu kommer rekommendationen att sänka arbets-givaravgifterna och dessutom avreglera för småföre-tagen. Då framställs det som en framgång att det härinte var bindande.Det råder också viss förvirring. en nödutgång och sade att det inte fanns något itoppmötets beslut som förpliktade oss att sänka ar-betsgivaravgifterna. sade i stället att detär riktigt att riktlinjerna inte är bindande men att vi tardet vi åtar oss här på fullaste allvar. Då blir frågan:Kommer regeringen att följa rekommendationerna?Det är möjligt att vi inte kan få konkreta besked omexakt hur, men kommer man att följa dem? Vill manfölja dem? Kommer man att sänka arbetsgivaravgif-terna och avreglera för småföretagen?Statsministern sade också att det i EU nu äntligenhar kommit hinder mot att göra ofinansierade skatte-sänkningar som ger underbalansering - som om dettaskulle vara något nytt! Jag kanske får påminna stats-ministern om de s.k. konvergenskriterierna med hin-der för underbalansering. När, statsministern, har EUuppmanat till annat än finansierade skattesänkningar?Slutligen: Är det inte en samordning som Social-demokraterna har sökt på sysselsättningspolitikensområde? Hur kommer det sig då att man ägnar år efterår åt att försöka komma undan den samordning somfaktiskt finns? Ta t.ex. Essenpunkterna. Ta det somhar glömts bort, nämligen rekommendationerna fråntoppmötet i där man erinrade omEssenpunkterna och också gick vidare. Eller ta det härtoppmötet. Inte har man visat minstavilja att följa dessa rekommendationer. Kommer ni attfölja er egen politik, statsministern?Anf. 141 Statsminister ():Fru talman! Man följer alltid sin egen politik, StenTolgfors. Det är inte så svårt att förstå.Sten Tolgfors räknar upp de problem nuhar. Vi har en del bekymmer. Vi ligger högt i skatteut-tag - visst gör vi det. Vi har å andra sidan en storgemensam sektor som folk tycker bra om. Trycket ligger ju inte precis på att vi skall minska resur-serna till vården, skolan och omsorgen. Det är baraModeraterna som vill det. I övrigt är landet samlatbakom mer resurser till detta.Men i uppräkningen glömdes det vanliga frånModeraternas sida. Vi hade ju också högstabudgetunderskott, högsta räntor, Europassnabbast växande statsskuld, snabbast väx-ande arbetslöshet och urusla tillväxtsiffror. Det glöm-des bort i uppräkningen. Och det bör nog tas in för attdet skall vara rättvist.Nu diskuterar man skattesänkningar i det EU somModeraterna alltid har lyft fram som ett EU somskulle stå för moderat politik - de ni kände i EU harju fått avgå, i alla fall många av dem, men okej. Meninte var det väl moderat politik, , attskattesänkningar för att klara jobb skulle finansieras?I så fall, om det var tanken, varför genomförde ni intedetta?Dessutom måste jag säga, eftersom upp sin färdiga fråga: Ta gärna vid där Lenn-marker inte fick ta vid. Är det bra att vi har fått ettsärskilt kapitel om sysselsättningen i fördraget? Är nimoderater glada för det? Det vore intressant att veta.Anf. 142 ():Fru talman! Jag är medveten om att statsministernagerar som om han vore här för att granska oppositio-nen och och inte tvärtom. Det här är enfrågestund där skall tala med statsministernom hans agerande på ett toppmöte där han har repre-senterat . Jag tror att statsministern gärnaskulle jaga MUF för vad den borgerliga regeringengjorde. Men handlar det inte om det. Det handlarom statsministerns agerande.Den gemensamma valutan ses i snart sagt alla EU-länder som en central del av en strategi för att ökatillväxten och sänka arbetslösheten. I resolutionenfrån toppmötet i sade man följande:"EMU samt stabilitets- och tillväxtpakten kommer attstärka den inre marknaden och främja en icke-inflationsdrivande, makroekonomisk miljö med lågaräntor, och därigenom kommer förutsättningarna förekonomisk tillväxt och fler arbetstillfällen att öka. "Det här toppmötet var med på. Men vil-ken politik driver han i ? Han sade i sambandmed det toppmöte som har varit: Jag tror attopinionen kommer att förbättras när den ekonomiskasituationen gör det. Han talade då om EMU. Förbätt-ras, får vi nu höra. Det innebär alltså att Perssonplötsligt tycker att det är en förbättring om svenskafolket blir för EMU. Då skulle det vara intressant atthöra hans eget ställningstagande.Inte minst skulle det vara intressant att höra vilketledarskap han är beredd att visa för att leda in Sverigei EMU. Vi går ju nu en annan väg än , som hartagit tag i så många av de problem som den här rege-ringen har underlåtit att ta tag i.Men min fråga kvarstår: Är statsministern bereddatt följa de rekommendationer som han själv har varitmed om att fatta beslut om? Det är tyvärr inte ensjälvklarhet för den här regeringen att följa sin egenpolitik, i alla fall inte den som bedrivs utomlands.Denna skiljer sig nämligen icke obetydligt från densom bedrivs i Sverige.Anf. 143 Statsminister ():Fru talman! Återigen säger jag till dokumentet! Där finns alla de vanliga formule-ringarna - att man skall genomföra politiken när denpassar, där den är lämplig, och det är upp till de na-tionella parlamenten att avgöra. skallinte tro att vi sitter i eller ochlägger fast ett dokument som tvingar t.ex. Tysklandatt bedriva en viss politik. Subsidiaritet heter det iEU-sammanhang. Det borde också en moderat ha lärtsig vid det här laget. Centralstyrningens tid, i denmeningen, är faktiskt förbi.Att göra ett stort nummer av att detta dokumentinnehåller olika inslag som skulle kunnata som intäkt för sin politik är att fullständigt ha miss-förstått dokumentet. Dokumentet är ett uttryck förriktlinjer och rekommendationer som skall följasupp i respektive land, utifrån varje lands särskildaförutsättningar. Det står i dokumentet. Allt annat somingång i den här debatten känns litet märkligt.Jag skall inte jaga Tolgfors mer. Det är inte minmening att vara elak mot honom. Vad jag är spänd på,nu när vi har fått det här kapitlet i fördraget, är omnågon moderat kunde säga "vi tycker så hemskt illaom det" eller "det här är något som vi gläds åt" istället för att komma med moralkakor och tala om förmig vad jag får säga och inte får säga från talarstolen.Det är trots allt ett fritt tankeutbyte i riksdag- också för en statsministers del.Vi har gjort en hel del i för att förbättraför de små företagen. Det tänker vi fortsätta med. Därhar vi stöd från . Vi har gjort en hel del när detgäller skattefrågor. Det tänker vi fortsätta med - menutan att äventyra basen för välfärden.Anf. 144 HANS ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka GöranPersson för informationen. Det är glädjande att resul-tatet av ansträngning att lyfta upp syssel-sättningen som en viktig uppgift för EU har vunnitsådan uppslutning som vi nu kan se. De som försökte förlöjliga initiativet inrikes-politiskt missbedömde den svenska förmågan, utövadav en socialdemokratisk regering. Jag måste nog ändåkonstatera att det skiner igenom en del misslynthet påsina håll över det mycket framgångsrika arbetet.Jag går sedan över till min frågeställning. Funk-tionshindrades situation på arbetsmarknaden och denhöga arbetslösheten för funktionshindrade är en del avde frågor som har tagits upp i det här sammanhanget.Här skall varje nation finna sina lösningar, och vi haren hel del på gång i på det området. Men förfunktionshindrade finns det särskilda saker som måstehanteras, och det innebär att man i vissa avseendenmåste hitta gemensamma lösningar över nationsgrän-serna för att funktionshindrade skall kunna röra sigöver gränserna och söka jobb i olika länder.Jag vill därför fråga statsministern om det i dis-kussionerna har förekommit resonemang om gemen-samma idéer, eller om att ta fram gemensamma idéer imedlemsländerna, för att möta just det här behovet.Anf. 145 Statsminister ():Fru talman! Det har jag ingen insikt om. När detgäller de funktionshindrades plats på arbetsmarkna-den har , och även och Nederländer-na, varit långt framme. Jag vet inte exakt vilka reso-nemang som har förts mellan Arbetsmarknadsdepar-tementet och motparterna i andra länder. Jag tyckerdock att det här gärna kan bli ett svenskt profilområdeoch att vi kan ha höga ambitioner att sprida kunskapom det vi har gjort i Sverige.Ta exempelvis , som ju är en fantastiskverksamhet mitt i skärningspunkten mellan det somhandlar om stöd, ibland t.o.m. vård och terapi, och -faktiskt - konkurrensutsatt produktion. Det är oerhörtframgångsrikt och intressant, och det finns få motsva-righeter internationellt. Det är klart att vi kan lyfta utsådant. Det vill jag gärna medverka till.Anf. 146 HANS ():Fru talman! Jag tar det statsministern säger till in-täkt för att han också är beredd att ta med sig den härfrågan i det fortsatta arbetet och att se till att den härdelen inte kommer åt sidan i de gemensamma över-läggningar som kommer att ske mellan medlemslän-derna på det här området.Anf. 147 Statsminister ():Fru talman! Det är klart att vi skall ta med oss densaken, gärna i dialog med intresserade i , som och andra. Självklart!Jag kan också, apropå första in-lägg, säga att det är klart att man kan glädja sig åt attvi nu har fått den här framgången. Den är också ute iEuropa klart förknippad med de nordiska ländernasansträngningar. Det är ett bra uttryck för vad vi kanuträtta inom Europeiska gemenskapen. Därmed intesagt att vi skall vara nöjda. Tvärtom, det finns natur-ligtvis fortfarande anledning att i många sammanhangvara kritisk och att driva på. Men det går att påverka.Det går att åstadkomma resultat. Det känns bra, sär-skilt som faktiskt går i mer socialdemokratiskoch socialliberal riktning. Det är inget tokigt utgångs-läge inför sekelskiftet.Anf. 148 HANS ():Fru talman! Jag skall inte mucka partipolitisktgräl, utan utnyttja minuterna till att försöka få någravärderingar av statsministern.Tydlig politik mot arbetslösheten - jag tyckermöjligtvis att den dels är oerhört spretig, dels är väl-digt vag. Jag jämför då med de ambitioner som harfunnits tidigare, alltifrån 1993 ochframöver. Jag jämför också med vad kommissionensade i sitt förslag till det här toppmötet.Hade jag fått bestämma skulle satsningarna havarit oändligt mycket större. Jag tror att är helt på det klara med att ambitionerna gårmycket långt i . När det gäller finans-politisk expansion är vår uppfattning ungefär i enlig-het med Sätt i arbete som varmedförfattare till en gång och LO:s initiativ. Det harJohan pratat litet grand om. Jag skall inteuppehålla mig vid det.Men om vi tittar på de sysselsättningspolitiskaambitionerna och jämför dem med vad kommissionenföreslog finner vi att man hade preciserade syssel-sättningsgrader, arbetslöshetsnivåer och antal jobb.Vart försvann de? Tittar vi på de arbetsmarknadspoli-tiska ambitionerna finner vi att de har sjunkit betänk-ligt. Det som då var en mycket kraftfull bit har blivitsmå paragrafer och oändligt mycket vagare. iaktiva åtgärder har blivit när detmöjligtvis kan bli, utan tidsangivelse. Det är intesärskilt mycket kvar av preciseringarna på utbild-ningsområdet heller. Det är en klar ambitionssänk-ning.Jag som inte var där vill naturligtvis fråga: Varförhände det och hur bedömer statsministern möjlighetenatt gå vidare?Jag är ganska besviken på det som skall vara nä-ringspolitik. Det var mycket av teknikutveckling,innovationsstöd, miljöinvesteringar och arbetslivetskompetensutveckling i kommissionens förslag. Det ärganska blygsamt . Jag skulle vilja säga att tyngd-punkten faktiskt ligger på skattesänkningar, och detgör det utan kopplingen till kompetensutveckling, attlyfta kompetensen hos dem man kallar okvalificeradarbetskraft. På det sättet är jag litet bekymrad.Anf. 149 Statsminister ():Fru talman! Det var som jag sade. Jag är inte nöjdmed det här. Det vore dumt att påstå. Jag har helleraldrig gjort någon hemlighet av att jag tyckte attkommissionens papper var bättre. Hade vi fått be-stämma själva hade vi naturligtvis i stort sett antagitkommissionens papper. Det fanns några inslag somjag inte tyckte var så bra, men i huvudsak var det ettmycket svenskt dokument. När det väl träffar andrapolitiska krafter i , som har andra värderingar,späds det ut något. Men det råder inget tvivel om attdet är ett steg i rätt riktning. Det kunde har varit läng-re. Det kunde ha gått fortare. Men det är definitivt åträtt håll.Anf.