prot · GK0981 · 1997-03-19 00:00:00 — 157 ():Herr talman! Med jämna mellanrum hemsöks vårutrikesdebatt av ett slags värderelativism, som i olikaideologisk tappning alltid går ut på samma sak -nämligen att demokrati och mänskliga rättigheterskulle vara speciellt västerländska idéer som nogabesett saknar relevans i andra kulturområden. Underdenna till synes mycket djupsinniga täckmantel hardiktaturer och ofrihet av olika slag alltid funnit villigaförsvarare.För 20-25 år sedan var det alltjämt högsta mode idelar av svensk debatt att förneka att mänskliga rät-tigheter och demokrati hade något större intresse iländer som styrdes av kommunistiska diktaturer. Ki-neser, ryssar eller polacker hade inte samma intresseav frihet och skydd för sina grundläggande rättighetersom vi hade i den kapitalistiska västvärlden.En annan version av samma tanke, populär på sinahåll också i , var att mänskliga rättighetersaknade intresse i , där kollektivetalltid antogs uppfattas som intressantare än individen.Detta fick bli en ursäkt för enpartisystem och allskönsövergrepp. De som försökte se något försonande iSydafrikas apartheidsystem såg på ett liknande sättinget behov av mänskliga rättigheter för svarta med-borgare i det landet. De hade inte samma behov avfrihet som den vita delen av befolkningen.Nu är de gamla diktaturerna i borta,liksom apartheid och de flesta av de s.k. afrikanskasocialistiska regimerna. Överallt ser vi nu försök attbygga upp demokratiska flerpartisystem byggda justpå respekt för grundläggande mänskliga rättigheter.Nu är det i stället populärt att ursäkta bristen pådemokrati i olika länder i - i lika väl somi eller . är inte allsdet enda exemplet på länder i den delen av världensom inte har någon officiell kommunistisk regim ochsom är likgiltiga för demokratin. Man brukar ursäktadetta genom att tala om asiatiska värden. Asiaterskulle ha en annan syn på frågor kring lag och ord-ning, stabilitet och auktoritet som innebär att demo-krati i ordets normala mening skulle vara ett ointres-sant begrepp i dessa länder. Skillnaden skulle bestå iden konfucianska traditionens speciella inverkan,brukar det heta.Jag talade för med MartinLee, ledare för det demokratiska partiet i Hongkong.Han är mer än någon annan en symbol för Hongkong-bornas önskan att få behålla sina demokratiska fri-och rättigheter också sedan staden övergått till Kinasenare . Hans kommentar till talet om asiatiskavärden och hänvisningarna till konfucianismens spe-ciella inverkan var befriande i sin självklarhet: Kon-fucius levde när ni i styrdes av enväldigakungar och kejsare. Skulle ni i med den sor-tens argument acceptera att berövas era demo-kratiska friheter?Taiwan är ett annat land inom den konfucianskatraditionen - en demokrati med 22 miljoner invånare.Hade legat i hade det varit ett av EU:styngre medlemsländer. Talar man med politiker fråndet landet säger de , oavsett parti, att demokratiär ett asiatiskt värde.Skall man försöka tolka den form av värderelati-vism som gång på gång dyker upp i mer övergripandeideologiska termer finns det två möjligheter. Antingenmenar de som driver resonemang av detta slag attdemokrati och mänskliga rättigheter egentligen inte ärså viktiga i heller. Det skulle nog inte vara sådumt med litet asiatiska värden också i vårt land. Mende vågar inte öppet stå för en sådan hållning. Ellerockså, och det är det andra alternativet, omfattar man,utan att kanske reflektera över det, en form av rasismeller åtminstone en inställning att det inte spelar såstor roll vad som händer med människor som inte ärvita, rika och européer. Kineser skulle inte plågas avtortyr på samma sätt som européer gör. Afrikanskafamiljer som splittras när hemliga polisen griper enpolitiskt aktiv medlem skulle inte fara lika illa somfamiljer i västvärlden. Muslimer skulle inte ha sammabehov av att fritt kunna uttala sin mening om sakeroch ting som kristna människor i Europa.Det vore, som sägs i reservation 1, av mycket stortvärde med en årlig redogörelse för utvecklingen vadgäller mänskliga rättigheter i de länder som tar emotsvenskt bistånd. Jag kan inte hjälpa att jag misstänkeratt majoritetens ovilja att bifalla detta enkla förslaghänger samman med det faktum att demokratimåletför svenskt bistånd så länge bara betraktats som ettmål bland flera och inte som ett mål som är överord-nat och troligen avgörande för att de andra målenskall kunna uppnås. Det krävs en bättre analys avsambanden mellan demokrati och utveckling än vad isynnerhet socialdemokraterna har orkat med.I reservation 6 begärs ett klarare ställningstagandefrån sida till hoten mot de demokratiskafriheterna i . Utskottets majoritet, modera-ter likaväl som socialdemokrater och några andra,nöjer sig med att säga att det är oacceptabelt omövergången till kinesiskt styre i innebär ettbakslag för den demokratiska utvecklingen. Men dettahar ju redan hänt. Den valda folkrepresentationen harredan ställts åt sidan. Detta måste vi kommentera ochinte låtsas som om alltsammans bara skulle vara enhypotetisk utveckling i en osäker framtid.I reservation 8 begär vi att skall ge re-geringen ett tydligt mandat att inom FN stödja even-tuella initiativ som kan leda till att frågan om Taiwansrepresentation löses, t.ex. genom någon form av ob-servatörskap i FN:s olika underorganisationer. Dendoktrin om ett som utskottet hänvisar till dugerinte som argument emot den inställningen. Taiwanstyrs inte av och har släppt den gamla regi-mens krav på att erkännas som representant också fördet kinesiska fastlandet. är en demokratisom lever i skuggan av en totalitär diktatur. Taiwansrätt att leva vidare som ett demokratiskt samhälle,oavsett framtida relationer mellan och ,måste stödjas internationellt också av andra demokra-tier, inräknat Sverige.Helena har talat om och Indonesien.Det räcker kanske för mig att här instämma i det somhon säger och när det gäller och den muslimskadelen av världen poängtera att islam - och det kanskeär viktigt att säga det när så många fundamen-talistiska krafter gör sig gällande - också bär upp enannan tradition av tolerans och öppenhet som vi gi-vetvis, från våra värderingar i , skulle vilja sedominera det politiska livet också i dessa länder.I reservation 14 behandlas flyktingars rätt att åter-vända till Bosnien. Vi tycker att det är orimligt att,som majoriteten har gjort, avfärda stora delar av pro-blematiken med att den allmänna situationen i Bosni-en-Hercegovina har förbättrats. Man säger inte någotom att den politiska förbättring som skulle följa påDaytonavtalets militära del knappast har materialise-rats alls. Den etniska uppdelningen består. Inte hellerorkar majoriteten riktigt med att kommentera situatio-nen i resten av det f.d. , dvs. de övergreppsom vi vet äger rum i och . Inte ensde ganska synpunkter när det gäller Serbiensom utrikesministern lämnade i ett frågesvar före julhar man klarat av att skriva in.Utskottet behandlar också utvecklingen i MellerstaÖstern med utgångspunkt från bl.a. en folkpartimo-tion. Här finns inga reservationer eftersom enighetenom vägen till en hållbar lösning glädjande nog är stor.Jag vill bara här markera att motionen skrevs underintrycken av hoten mot fredsprocessen. Om den skullebryta samman kvarstår ändå det grundläggande, näm-ligen att det enda sättet att uppnå stabil fred i områdetär att utgå från såväl rätt att existera som pa-lestiniernas rätt att styra sig själva i en egen stat. Ho-tet mot fredsprocessen är just bosätt-ningspolitik. kan det vara något annat. Menvarken israeler eller palestinier kan uppnå varaktigfred på bekostnad av alla motpartens vitala önskemåloch intressen. I längden är det demokrati och mänsk-liga rättigheter som är den bästa garanten för en ut-veckling mot fred och gemensam utveckling också iMellanöstern.Jag står naturligtvis bakom alla de reservationersom har anslutit sig till, men jag inskrän-ker mig här till att yrka bifall till reservationerna 6och 8.Anf. 158 ():Herr talman! Det betänkande från utrikesutskottetsom vi har framför oss innehåller 14 reservationer.Med anledning av att det är så många reservationerkan man lätt få det intrycket att utskottet är djuptoenigt i större delen av frågan om de mänskliga rät-tigheterna och hur vi befrämjar dem världen över. Jagvill understryka att så inte är fallet. Utskottet är över-ens i väldigt stora delar. Det är en gemensam fråga förriksdagens samtliga partier att driva dessa frågorframåt. Jag skall återkomma till de punkter där vi harolika åsikter om hur den här kampen skall drivas ochvilka medel som skall användas.Inledningsvis vill jag understryka hur väsentligtdet är att vi som reagerar, och vi är många i det härlandet som reagerar mot övergrepp mot de mänskligarättigheterna runt om i världen, ställer ossfrågan hur vi bäst agerar och vad det finns för medelför att se till att människor har rätt att uttrycka sinåsikt och rätt att leva i fred.Om vi börjar uppifrån har vi FN, och via medlem-skapet i säkerhetsrådet är det ett ännu starkare medel.Vi har regionala organ, som var innepå, t.ex. och . Vi har EU, och jagvill gärna säga att det är ett EU som på olika plan kanspela en allt viktigare roll och gör det även på det härområdet. I har vi regeringens agerande ochriksdagen. Inom har vi den särskilda gruppför mänskliga rättigheter där samtliga partier är verk-samma. Där agerar vi till förmån förenskilda personer som förtrycks eller mot före-teelser i olika länder. Framför allt vill jag understrykaatt vi har starka folkrörelser i vårt land och vi harkyrkor. Utan det arbete som t.ex. Amnesty bedriverpå det här området skulle vi inte alls ha kommit sålångt. De lämnar väsentlig information till oss sompolitiker och enskilda som gör att vi kan agera efterförmåga.Herr talman! Jag vill också understryka att det ärlätt att bli tjatig i den här debatten som vi har nästanvarje år - nu är det vi hade densenast. Jag menar att det är flera viktiga ingrediensersom saknas när vi diskuterar dessa frågor. Vi har inteen sammanhållen diskussion om vapenexporten. Därspelar en mycket negativ roll. Det borde ses iförhållande till de mänskliga rättigheterna världenöver.Det handlar också om hur vi bedriver flyktingpo-litik. Den blir alltmer restriktiv i vårt land. Jag villockså upprepa vad jag brukar säga i dessa debatter,nämligen att jag saknar en ansvarig minister. Det hartyvärr varit fallet under samtliga de debatter i det härämnet som jag har varit med om.När vi diskuterar de mänskliga rättigheterna värl-den över är det lätt att vi bara tänker på yttrandefrihe-ten, rätten till demokrati och rätten att uttrycka sinapolitiska åsikter. Jag menar att begreppet måste vid-gas. Vi vet att det i vår värld finns en miljard männi-skor som inte har rätt till en fullgod föda. En miljardmänniskor har bara omkring attröra sig med. Ungefär 800 människor, framför alltbarn, dödas av minor. Miljoner barnvärlden över har inte fullgod hälsovård, skola osv. Jagmenar att vi måste ha med alla dessa grundläggandefrågor när vi diskuterar mänskliga rättigheter. Vi kaninte bara begränsa oss till yttrandefriheten.I det här betänkandet som utskottet har arbetatfram tar vi upp en rad väsentliga frågor. En sådan ärdödsstraffet, som finns i väldigt många länder världenöver. Där måste agera för att listan på ländermed dödsstraff inte utökas och påverka de länder somhar dödsstraff och har infört det att avskaffadet.I betänkandet tas också upp den fråga som IngerKoch uppehöll sig mycket vid, nämligen att regering-en bör komma med en årlig rapport om situationen förmänskliga rättigheter i samband med att vi diskuterarbiståndet och koppla ihop det med bistånds-givning. Där vill jag understryka att vi i utskottet harvarit helt överens om att vi vill ha en sådan bilaga ochatt den bör vara återkommande. reser-vation är därför litet svår att förstå. Vi har krävt dennabilaga, och det är riktigt. Utskottet skall kräva den,och regeringen skall komma med den. Vi har haftfrågan uppe förr, och det är väldigt väsentligt att denkommer. Exakt när och hur den kommer kan mandäremot diskutera.Miljöfrågornas betydelse ökar runt om i världen.Där har utskottet lyft fram en rad väsentliga faktorer.Miljöpartiet har reservationer här, men jag menar attdet får en allt större betydelse att utskottet gemensamtvisar på detta. Det behöver inte innebära att man skallinföra en särskild miljödomstol eller de andra sakernasom föreslår. Dessa förslag kan natur-ligtvis diskuteras och vara värda att fundera över, menVänsterpartiet är åtminstone för dagen inte berett attskriva under på dem.Vi tar också upp frågan om kvinnors rättigheter.Vi vet att listan på kvinnor världen över som förnekassina mänskliga rättigheter är omfattande. om kvinnor som har fängslats därför att de ärförkämpar för demokrati. Vi har från Amnesty införden fått en lång lista med namn på kvinnor. Demest namnkunniga är Aung från Burmaoch den kurdiska parlamentarikern , mendet finns också namn på kvinnor från en rad andraländer som har fängslats på grund av sin kamp.Men det finns också kvinnor runt om i världensom fängslas utan att de kräver något speciellt, förut-om medborgerliga rättigheter, och som förvägras attleva sina liv. Det är väldigt väsentligt att de här frå-gorna lyfts upp.Jag vill också peka på jämställdhetsarbetet inomFN, som går otroligt långsamt. Där har vi sagt att alltarbete vi bedriver från svensk sida skall genomsyrasav ett jämställdhetsperspektiv. Det är väldigt viktigtför FN att så sker. Vi menar att där måste haen pådrivande roll. Vi har från särskiltvelat lyfta fram att man måste se till att fler kvinnorhamnar på höga poster inom FN. Ett förslag har varitatt utreda frågan om kvotering, men där har vi tyvärrinte fått någon majoritet med oss.Andra väsentliga frågor gäller urbefolkningarnasrättigheter. Vi vet att urbefolkningar skuffas undan påmånga håll i världen. Deras mark tas ifrån dem, ochderas möjlighet till livsrum minskar.Slutligen vill jag som en viktig fråga nämna reli-gionsfriheten. Vi vet att människors rätt att utöva sinreligion inte tillgodoses i , m.fl. länder.Det finns många kanaler för detta. Jag inleddemed att tala om några av dem. Just , sedan den 10mars, pågår i FN:s årliga konferens ommänskliga rättigheter. Där har vår utrikesministerhållit ett anförande där hon, efter vad jag har förstått,framför allt tog upp situationen i och det för-tryck som råder där. Det var väldigt välkommet. And-ra talare har varit inne på situationen för Hongkongoch , men jag vill också nämna . Vi ärmånga som tycker att på ett kraftfullt sättmåste reagera mot hur förtrycker dem som leveri Tibet.Men frågan är hur långt man har drivit det här.Kommer det att bli en resolution på iGenève? Det är fortfarande osäkert. Där måste Sveri-ge driva på.Andra frågor som tas upp på konferensen gällerbarnkonventionen och dess uppföljning samt denkongress vi hade om barnprostitution här i iaugusti . Barnsoldater är en annan angelägenfråga.Amnesty har inför den här sär-skilt pekat på fem områden: , , In-donesien - särskilt östra - och Turkiet.Jag tror att man har satt fingret på fem av de konflik-tområden i världen som är värst utsatta.Herr talman! Jag vill dock också peka på att dethär med mänskliga rättigheter inte bara är ett problemi den fattiga delen av världen, i . Vi harfaktiskt - det är ingen som har nämnt det tidigare -fått rätt allvarlig kritik riktad mot vårt eget land, Sve-rige, i olika sammanhang. Jag vill peka på HumanRights Watch, som har tagit uppasylprocessen och kritiserat den. Vidare har US StateDepartment pekat på att jämställdheten,som vi är så stolta över, faktiskt har försämrats vadgäller lönevillkoren för män och kvinnor. Kvinnorslön i förhållande till män har minskat. Man nämnerockså asylfrågan.Det finns åtskilligt mer av kritik mot . har mot tortyr tagitupp fallet med en zairisk kvinna som hade råkat ut förtortyr och som fick ett avvisningsbeslut. Likaså togman upp hur en iransk medborgaresom utsatts för tortyr inte garanterades asyl i Sverige.Jag tycker att den här kritiken är oerhört allvarligoch att inte har tagit den på tillräckligt stortallvar.Herr talman! Det finns några enskilda länder somvi bör diskutera mer. har jag redan nämnt, ochdär vill jag särskilt understryka hur ökar sinmilitärbudget. Man säger att det rör sigom eller 72 miljarder. Det är oerhördasummor, och det tycker jag tydligt visar på sambandetmellan vapenindustrin och förtrycket av mänskligarättigheter.Det finns andra exempel i . har t.ex.infört dödsstraff och utdömer faktiskt också sådana.Vi har och de fackliga rättigheterna, som nyli-gen var en stor fråga här i . Där ifrågasattesmänniskors rätt att agera fackligt i strejk med militärtvåld. Vi har , och vi har som Hele-na var inne på. Jag skall bara understryka attvi är fem partier här som går emot vapenexport tillIndonesien. Trots detta har regeringen inte ändratuppfattning i frågan. Det tycker jag är direkt pinsamtför en socialdemokratisk regering.Turkiet skall jag inte gå in närmare på. Det kom-mer att senare att göra.Nigeria nämns också i betänkandet. I den fråganfinns en reservation från och Vänsterpar-tiet, där vi pekar på att visserligen ageradenär dödsdomen mot verkställdes förett år sedan men att det inte har lett till någonting.Inom EU har man heller inte tagit upp frågan på nytt.Den bör dock vara aktuell nu i samband med döds-domen mot och situationen där har Hå-kan varit inne på. Jag vill hänvisa till denreservation vi står för tillsammans.Jag vill framför allt hänvisa till den reservationsom finns om och understryka att den kritiskadialogen har ifrågasatts av utrikesministern själv, ifrågesvar och i interpellationsdebatt här i riksdagen.Uppenbarligen har den insett attden politik man fört inte har lett till något. Man börfortsätta dialogen, men det krävs andra metoder för attfå att förstå att man menar allvar. Där är Norgeett exempel, som också nämndes här tidigare.Jag vill också informera om att vi just harbildat en stödkommitté för mänskliga rättigheter i Iranhär i , där samtliga partier ingår.Herr talman! Jag vill också särskilt nämna Västsa-hara, som är ett gammalt konfliktområde där mångaav oss har ett engagemang. Där kan jag till min storatillfredsställelse konstatera att vi är helt eniga om attlyfta fram nödvändigheten av att FN agerar och fårMarocko till förhandlingsbordet. FN:s generalsekrete-rare har också vidtagit åtgärder, och jag har stor för-hoppning om att det skall hända någonting där snart.När det gäller var innepå att är den enda diktatur som är kvar. Väns-terpartiet är mycket kritiskt mot situationen förmänskliga rättigheter på . vill jag dockfråga: Vad är det för brott begår? Är inte det änvärre? har man bedrivit en blockadmot ett folk som inte har gjort annat än att kräva att fåvälja sin egen väg. Det brottet väger betydligt tyngre.Jag menar att om ändrade politik skulle förut-sättningarna för ett demokratiskt också kunnaföreligga.Men det finns betydligt värre situationer i , trots formell demokrati. är ett landsom vi har diskuterat mycket i utskottet. Där måsteSverige ta fler initiativ. är ett annat konfliktom-råde, som har fått ökad uppmärksamhet med an-ledning av ockupationen på japanska ambassaden iLima. fördömer den typen av aktioner.Men man måste förstå de bakomliggande orsakerna.Varför tar människor till den typen av metoder? Jo,därför att strukturen är våldsam i ett samhälle därmänskliga rättigheter förtrycks och barn lever i störstafattigdom utan att någon bekymrar sig om det.Herr talman! Det finns mycket mer att säga, ochdet finns många glädjande tecken i världen. Situatio-nen i har nämnts. I finns och demokrati har införts trotsde svårigheter som ändå finns. Men jag vill hävda attdet är möjligt att göra väldigt mycket som individer,som riksdag, som regering, som internationella organ.De möjligheterna måste vi ta. De tas inte tillräckligtpå allvar.Det vi kan börja med är att instämma i utskottetsuttalanden i betänkandet i det stora hela, utom dereservationer där finns med. Vi stårbakom samtliga dessa reservationer. Men speciellt villjag yrka bifall till reservation 11, som gäller mänskli-ga rättigheter i Iran.Anf. 159 () replik:Herr talman! var förvånad över attvi inte nöjde oss med de skrivningar som finns i utri-kesutskottets betänkande när det gäller de årliga rap-porterna om hur våra biståndsländer efterlevermänskliga rättigheter och demokrati. Jag är litet för-vånad över att inte instämde i vårreservation.För två år sedan hade även en mo-tion, underskriven av , som begärdejust det här. Den blev besvarad vid det tillfället. Detvar i 1995/betänkande. har det intehänt någonting. Vi har icke fått redovisningar. Vi harfått sämre rapporter. Därför tyckte vi att det var ange-läget att på detta sätt markera att vi faktiskt behöverdet här underlaget för att kunna bedöma hur vi skallgå vidare i de här länderna och med våra pengar un-derstödja mänskliga rättigheter och demokrati. Det ären viktig process och den måste fortgå.Sedan vill jag instämma i en sak som sade. Det är att vi saknar regeringsföreträdare.Vi har två stycken ministrar, både utrikesminister ochbiståndsminister, som den här diskussionen berör.Ingen av dem är här i kammaren. Jag tror att det hadevarit nyttigt för både oss och dem att få en dialog idetta viktiga ämne. Men regeringen är ganska tyst häri dag.Anf. 160 () replik:Herr talman! och jag är rörande över-ens om frånvaron av ministrar. Det bör riksdagenpåtala. Det är anmärkningsvärt att regeringen inteanser det värt att vara med i den här typen av debatt.Vi är helt överens om att en särskild MR-rapportbehövs. Det stämmer, , att vi också harmotionerat om det. Men jag tycker efter visst övervä-gande att det majoriteten kom fram till tillgodoser justdetta krav. Jag läser innantill: "Utskottet förutsätter,vilket framfördes i ovan nämnda betänkande, att detäven fortsättningsvis kommer att ges en samlad bildav läget beträffande respekten för de mänskliga rät-tigheterna och demokrati i mottagarländerna, lämpli-gen i likhet med tidigare modell då en sådan redogö-relse utgjorde bilaga till budgetpropositionen. "Jag menar att det blir en lek med ord om man somInger framhåller att det skall ske på ett exaktsätt. Jag tycker att detta tillgodoser de krav som vihar. Jag är lika kritisk som till att rege-ringen inte har kommit med de redogörelser som vihar begärt. Det är regeringens skyldighet att göra det.Jag utgår från att man kommer att följa den uppma-ning som kommer från utskottet.Jag vill också efterlysa en kommentar från IngerKoch om som diktatur. Hur väger brott iModeraternas sammanställning av brott mot mänskli-ga rättigheter?Anf. 161 () replik:Herr talman! Vi har nöjt oss en gång med en pre-cis likadan skrivning när det gäller de här rapporterna.Det var . har det kommit bådeett budgetbetänkande och en rapport om den effektbiståndet i våra biståndsländer har. Men det finnsingen redogörelse för demokratins och de mänskligarättigheternas framgång eller tillbakagång i de härländerna. Det är för att vi redan har fått ett sådant härlöfte en gång, , som vi har velat marke-ra detta på ett så tydligt sätt. Vi har redan fått en så-dan här skrivning en gång. Men det har inte häntnågonting. Det behöver inte ske på ett exakt sätt, menvi bör ha denna redogörelse.Kuba och agerande har vi vid flera tillfäl-len diskuterat här i . Vi har fördömt mot . Dem kan vi inte ställa upp på.Anf. 162 ():Herr talman! nämnde FN:s allmännaförklaring om de mänskliga rättigheterna som kom ettpar år efter det sista världskriget. Efter ytterligare 18år kom de båda nu så väl kända FN-konventionerna.Den ena tar upp medborgerliga och politiska rättighe-ter och den andra tar upp de ekonomiska och socialarättigheterna. Förklaringen om mänskliga rättigheterhade och har givetvis inte samma tyngd som konven-tionerna, eftersom en i det närmastefår betraktas som ett slags internationell lag, som destater som ratificerat den har förbundit sig att följa.Miljöpartiet har väckt en motion, God miljö somen mänsklig rättighet.