prot · GK0966 · 1997-02-14 00:00:00 — Det är tråkigt att de svenska företa-garna inte har insett att företagsklimatet är så bra somstatsrådet påstår. Så är det inte. I alla de attitydunder-sökningar som genomförs kan vi se att företagarnainte tycker att det är ett bra företagarklimat. Det berorpå att den socialdemokratiska regeringen inte kan seskillnaden mellan företagare och företag. Ett företagär en juridisk person. Företagare är kött och blod, harkänslor och gör sina egna analyser.Det är intressant att höra statsrådet lägga ut textenom dubbelbeskattningen och bekräfta vad jag säger,nämligen att med dubbelbeskattning av svenskt ägar-kapital och ingen dubbelbeskattning för utlänningarkommer det utländska kapitalet att öka sin andel isvenska börsföretag. Det sker också väldigt snabbt.1994 var den utländska ägarandelen av börsföretag istorleksordningen . Sista halvåret , 1996,var andelen uppe i . Man kan säga att det är braatt vi lever i en internationell värld, men det är intebra när ägandet från utlandet ökar. Därigenom kom-mer det svenska inflytandet och intresset för Sverigesom investeringsland att minska.Jag frågar återigen: Varför har utlandet inte upp-täckt att det är ett så fantastiskt fint företagsklimathär? Det borde i så fall stå ett antal stora företag på köför att nyinvestera i , men det gör det inte.När det gäller ränteutvecklingen har jag lyssnat påinterpellationsdebatten . Låt oss se på våren1994, då realräntan på tioåriga statsobligationer varmellan 6 och . , med nollinflation, är motsva-rande ränta inte , som statsrådet säger, utan6,, som jag såg på skärmen . Det är alltsånågot bättre. Det finns en viss skillnad, men den skill-naden i realränta är inte mycket att yvas över.Eftersom jag har varit företagare tills se-dan, när jag kom in i , vet jag hur man räk-nar. Den nominella räntan betyder en del, men det ärnaturligtvis realräntan som är det viktiga när man görlånga och tunga investeringar.Allt annat lika, är det naturligtvis bättre med enlåg inflation och därmed låga räntor. Det är vi heltöverens om. Det är bättre än att ha det upptrissat, mendet skall vara litet balans på det.Det är naturligtvis bra att ha stabila finanser. Menvi har hört att ni skall ordna dethär litet kameralt och fixa finanserna, att ni skall göradet genom att höja skatterna och belasta medborgarnaoch företagarna, och sedan skall ni komma med nå-gonting. Men det är ju tillväxten, statsrådet, som vibehöver, den tillväxt som bara kan komma till ståndinom den privata sektorn. Det är vi alla överens om.Då måste vi prioritera våra insatser så att vi verkligenser till att vi får en tillväxt.Aldrig någonsin har vi haftså hög arbetslöshet som vi har just , och denökar. Vi har en regering som har sagt att man skallhalvera den öppna arbetslösheten, men den ökar ochantalet sysselsatta minskar.Förutom den fråga jag har ställt tidigare, skulle jagvilja ställa frågan till statsrådet om han tror att manstimulerar företagande och tillväxt genom att höjaskatterna, ändra momsredovisningen, utöka sjuklöne-perioden m.m. Jag skulle slutligen också vilja frågastatsrådet om det han här har redovisat är allt vadregeringen planerar när det gäller att förbättra företa-garnas villkor inom skatteområdet.Anf. 82 Statsrådet ():Herr talman! Det finns en grundläggande skillnadi synsätt mellan mig och när detgäller synen på skattepolitik. ochhans parti har tydligt visat att man är beredd att jämkaskatter, kosta vad det vill, öka underskotten och drivaupp räntorna. Det vet vi. Den här regeringen, och mittparti, genomför skattesänkningar när det är finansieratoch det finns utrymme för det. När vi går från statsfi-nansiellt kaos mot alltmer av balans och överskott ärdet självklart att möjligheterna ökar att ha rörelseut-rymme också i skattepolitiken.Att använda skattepolitik på det sättet att man baraspäder på underskotten, orsakar kaos och dessutomtill sist höga räntor och utslagning av företag, är ingenbra metod. Det var 50 000 konkurser under den härperioden. Det kommer när ni sänkerskatter och tror att det blir bättre för företag.Men företag behöver inte bara goda skattevillkorutan också efterfrågan, från hushåll, människor avkött och blod, som vågar köpa deras produkter. Detkommer när människor får tilltro till att staten har fåttordning på sina finanser. Det blir inte ändringar isocicalförsäkringssystemen och a-kassesystemen medregelbundenhet bara därför att det verkar som att manhar fått ordning på statsfinanserna. Då vågar de kon-sumera, och då vågar de investera. Det är viktigt.Utlandet visar ett förtroende för svensk ekonomigenom att investera väldigt kraftigt i uppköp avsvenska aktier. Det är självfallet tecken på att detfinns ett grundläggande förtroende för att man här kanbedriva företagsamhet, att företagen här kan göragoda vinster. Så är det ju.När vi tittar på t.ex. amerikanska handelskamma-rens undersökning av ett stort antal europeiska stater,där man på en mängd olika sätt jämför företagsklima-tet, ser vi att hamnar väldigt högt upp.Det är just det som är traditionen i socialdemo-kratin, att vi hand i hand skall bygga ett välfärdssam-hälle men också se till att det är goda villkor för före-tagsamheten. Traditionellt har storföretagen spelat enoerhört viktig roll i , och de kommer att spelaen mycket viktig roll i framtiden.Men små och medelstora företag har alltmer ham-nat i fokus. Så sker över hela västvärlden. Mångaländer har byggt regler, förordningar och skatter ochannat, kanske mer för att stimulera storföretagsamhe-ten. Det har varit en vanlig tendens i många länder.Men fokuserar vi och ser att småföretagsamhe-ten behöver ändringar för att ha större kapacitet attväxa.Det gör vi genom ägarbeskattningen, lättnad iägandet för onoterade bolag, små och medelstoraföretag och tillväxtföretag. Om vi tittar på vilka det ärsom drar nytta av det ser vi att det är framför alltföretag med 10-50 anställda, i expansiva tjänstebran-scher. Det är en mycket viktig åtgärd. Det gäller attanvända knappa resurser på ett så klokt sätt som möj-ligt för att få effekt på investeringar och sysselsätt-ning.Skattekontot förenklar vardagen för den vanligeföretagaren, och det gör att företagaren kan användasina resurser till annat än att hålla på med administra-tion.Det är vidare socialavgiftssänkningen från den 1januari, och det kommer fortsatta förenklingar.Efter hand, när vi får finanspolitiskt utrymme, fårvi också utrymme för att ytterligare se över skatteroch för att ytterligare förbättra de små och medelstoraföretagens situation. Men det skall ske med ansvar förlandets totala finanser, på ett sådant sätt att vi bevararvälfärdssamhället. Även det är bra för företagare pålång sikt.Anf. 83 ():Herr talman! En liten upplysning: Antalet konkur-ser ökade 1996 jämfört med . Antalet nedlagdaföretag också. Det är inte precis indikationer på att detråder ett bra företagarklimat.Den internationella synen på delas uppen-barligen inte av våra stora svenska koncerner, som jagvet för diskussioner om att flytta ut en stor del av sinverksamhet, såväl huvudkontorsverksamhet somforskning och utveckling. Om det blir så eller inteåterstår att se, men det är farligt bara att man diskute-rar det.Orsaken till detta är det allmänna skatteklimatetoch företagsklimatet. Det gäller då inte i första handföretagsbeskattningen utan beskattningen av inkoms-ter. Svenska civilingenjörer i vill inte arbetai , men de vill gärna jobba hos , ochdärför jobbar de utanför . Detta har LarsRamqvist sagt. Han är bekymrad över svårigheternaatt rekrytera. Det tyder ju inte på något gott klimat.Att utländska företag köper upp svenska företagpå börsen beror ju just på att de inte har dubbelbe-skattning. Om det var ett bra företagsklimat här skullede ju komma hit i stället.Jag är ordförande i ordförande i har alltså en god kontakt med företagsamheten.Jag är född i en företagarfamilj, de flesta av minavänner är företagare - jag vet vad jag talar om. Bildenär inte den som statsrådet ger.Statsrådet är välkommen att träffa mina vänneroch att komma till handelskammaren. Vi måste åstad-komma en radikal förändring av beskattningen. Vimåste prioritera och se till att vi får tillväxt. Får vi nedarbetslösheten ökar inkomsterna där, och då får viockså en ökad efterfrågan. Arbetslösheten får vi barabort genom tillväxt i företagen.Anf. 84 Statsrådet ():Herr talman! Jag träffar gärna . Jag tycker det är en av de viktigaste funktio-nerna som statsråd att försöka träffa så många av demsom politiken berör som möjligt. Och jag har mycketstort utbyte av att träffa företagare. Man lär sigmycket och man får nya insikter av att regelbundetträffa människor som håller på med företagande. Detgör jag, och jag vill försöka träffa företagare ävenframgent. Då träffar jag gärna också vänner.Hedlund tog nu upp något som jag blev ganskabeklämd av att se i går - hot om att flytta huvudkon-tor. Det är inte som hotar med det, menHedlund tog upp det. Hur känner sig somaktiv i en handelskammare när representanter för enav mest respekterade banker hotar med atthuvudkontoret skall flyttas ut? Är det ett sätt att förasamtal mellan politik och näringsliv? Jag blir mycketbeklämd när jag hör sådant.Är det åsikt att huvudkontorenskall flyttas ut? Är det så vi skall föra ett samtal omnäringspolitiken? Vi måste ju föra ett samtal som ärbalanserat, där näringslivets intressen kommer framtydligt och klart i diskussionen men där man ocksåmåste ta hänsyn till det statsfinansiella läget och vilkaåtgärder regeringen har varit tvungen att vidta för attta landet ut ur kaos. Man skall inte bara komma medsimpla hot. Det gör naturligtvis inte , menHedlund har också ett ansvar att säga ifrån: Så härdiskuterar vi inte näringspolitik i . Vi, repre-sentanter för näringsliv och politik, kan prata medvarandra och inte bara komma med simpla hot omutflyttning av huvudkontor.Företagandet i måste naturligtvis expande-ra om vi skall klara av arbetslösheten. Det som kandriva fram en expansion av företagsamheten är ett branäringslivsklimat. Det är oerhört viktigt för landet.Som socialdemokrat tycker jag att vi skall gå hand ihand. skall vara ett bra välfärdssamhälle medtrygghet för människor och ett land där man kan be-driva företagsamhet framgångsrikt och tjäna pengarpå sin företagsamhet. Det tycker jag skall gå hand ihand.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner1996/97:Fi35 till finansutskottet1996/97:Sf22-Sf24 till socialförsäkringsutskottet18 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner1996/97:76 Partnerskaps- och samarbetsavtalet mel-lan Europeiska gemenskaperna och deras med-lemsstater och Armenien1996/97:77 Partnerskaps- och samarbetsavtalet mel-lan Europeiska gemenskaperna och deras med-lemsstater och Azerbajdzjan1996/97:78 Partnerskaps- och samarbetsavtalet mel-lan Europeiska gemenskaperna och deras med-lemsstater och Georgien1996/97:79 Partnerskaps- och samarbetsavtalet mel-lan Europeiska gemenskaperna och deras med-lemsstateroch UzbekistanFörslag1996/97:RR8 revisorers förslag angåendeAMU-gruppen AB19 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 13 februari1996/97:180 av () till inrikesministernDen kommunala revisionen1996/97:181 av () till arbetsmark-nadsministernLjungbyhed1996/97:182 av () till utrikesministernVetorätten i den gemensamma utrikes- och säkerhets-politikenden 14 februari1996/97:183 av () till statsrådetYlva JohanssonFöräldrainflytande1996/97:184 av () till jord-bruksministernDet svenska jordbrukets konkurrensvillkor1996/97:185 av () till miljöministernRiksdagens koldioxidmål1996/97:186 av () till utrikesminis-ternMänskliga rättigheter i Peru1996/97:187 av () till statsrådet och kosovaalbaner1996/97:188 av Per () till miljöministernKumen (isopropylbensen)Interpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 25 februari.20 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 13 februari1996/97:294 av () till arbetsmark-nadsministernArbetsmarknaden i Karlskoga1996/97:295 av () till kommunika-tionsministernFrivilligorganisationernas roll i trafiksäkerhetsarbetet1996/97:296 av () till arbetsmark-nadsministernStarta eget bidrag1996/97:297 av () till statsrådetLeif PagrotskyExportkontrollrådetden 14 februari1996/97:298 av () till utrikesministernRegeringens syn på förtrycket i det tidigare Sovjet-unionen1996/97:299 av () till utbild-ningsministernFritidspolitiker och studerandepraktik1996/97:300 av () till näringsministernRadioaktiv transport1996/97:301 av () till jordbruksminis-ternCreutzfeldt-Jacobs sjukdom1996/97:302 av () till justitiemi-nisternPolisutbildning i Linköping1996/97:303 av () till miljöministernGränsvärden för strålning1996/97:304 av () till arbetsmark-nadsministernDatabas för koregister1996/97:305 av () till miljöministernÖsterdalälvenFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 25 februari.21 § Kammaren åtskildes kl. 13.16.Förhandlingarna leddesav tredje vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 10 § anf. 40 (delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. 16 § anf. 80(delvis) ochav förste vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.Innehållsförteckning