prot · GK0997 · 1997-04-29 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1996/97:97Tisdagen den 29 aprilKl. 14.00 - 16.34Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 22 och 23 april.2 § Ledighet, m.m.Talmannen meddelade att Bo Finnkvist (s) ansöktom fortsatt ledighet den 26 april-31 juli.Kammaren biföll denna ansökan.Talmannen meddelade att ()skulle fortsätta tjänstgöra som ersättare för Bo Finn-kvist.3 § FrågestundAnf. 1 TALMANNEN:Kammaren övergår så till frågestunden. Regering-en representeras av statsrådet ,socialminister , finansminister , arbetsmarknadsminister ,kommunikationsminister , kulturminis-ter , näringsminister och statsrådet . Statsrådet besvarar allmänpolitiska frågor. Frågor tillövriga statsråd förutsätts beröra deras ansvarsområdeninom regeringen. Jag hälsar regeringens företrädarevälkomna.Regeringens inställning till EMUAnf. 2 ():Fru talman! var det läge för att, ilikhet med och , gå in i den europeiskaväxelkursmekanismen med sikte på att övergå frånstarten i EMU:s tredje fas med gemensam centralbankoch valuta. Men regeringen vågade inte. I ställetuppmanade man till debatt och vägrade att själv be-känna färg. Effekten av denna beslutsångest har juvisat sig. Kronan har försvagats och räntan har stigit.Medan , som ju har det minst lika svårt som viekonomiskt, ligger ½ % över D-marksräntan, ligger vi1 ½ % över.Nu sägs det ändå dra ihop sig till ett ställningsta-gande. Både statsministern och finansministern sägeratt de skall bekänna färg . Statsministernverkar vilja skjuta finansministern framför sig ochsäger att det kan komma tidigt, kanske redan 1 maj.Låt mig fråga finansministern om han redan härför kammare före kan ochvill tillkännage sin uppfattning. Om inte - vad skalldetta hemlighetsmakeri tjäna till?Anf. 3 Finansminister ():Fru talman! vet mycket väl att re-geringen och socialdemokratin på ett tidigt stadiumhar lagt fast den beslutsprocess som vi vill följa. Vihar tyckt att det har varit mycket viktigt att ta del av,och även själva delta i, en omfattande debatt om dessafrågor. Vi har haft en sådan debatt inom socialdemo-kratin och i landet i övrigt. Det är naturligtvis ettviktigt underlag för det kommande ställningstagandesom vi skall göra. Helt i enlighet med den planeringsom vi har beskrivit rycker nu den tidpunkten närma-re.Inom socialdemokratin har vi en partikongress iseptember. Den skall föregås av ett utlåtande frånpartistyrelsen, och skall verkställandeutskottet tillkännage sin uppfattning. Det är det somnu ligger nära. skall de för landet avgöran-de besluten fattas genom att får möj-lighet att definitivt ta ställning till om skallsträva efter att vara med i den första omgången avländer eller inte.Anf. 4 ():Fru talman! Menar att han fortfaran-de inte har bestämt sig fast han skall ge besked inomkort tid?Att tala om att man inbjuder till offentlig debattutan att själv ha en åsikt ger ett väldigt konstigt resul-tat. Varken statsministern eller finansministern har judeltagit i debatten utan ställt sig vid sidan av.Växelkurspolitik är en mycket svår fråga. Omstatsministern och finansministern, som är valda föruppgiften, inte förmår att bilda sig en uppfattning somgår att diskutera, hur kan man då begära av enskildamedborgare att de skall kunna göra det? Hur försvararfinansministern det förhållandet att denna vacklan ochtvekan har lett till höjda räntor och en försvagad kro-na? Utvecklingen har fortsatt så sent som i dag.Anf. 5 Finansminister ():Fru talman! Det är allom bekant att sedan social-demokratin tog över regeringsmakten har räntorna idet närmaste halverats, statsfinanserna har förbättratsdramatiskt och inflationen har gått ned till noll. Det ärtrots allt det avgörande som har hänt under den härperioden.Sedan får respektera att regeringenoch den socialdemokratiska partiledningen självaväljer tillfälle, både i den här frågan och i andra frå-gor, när vi skall lägga förslag och när vi skall tillkän-nage en uppfattning. Det är möjligt att att det är tråkigt och att tillämparen annan beslutsordning, nämligen beslut först ochdebatt sedan. Jag tycker att det har ett stort värde attvi i denna fråga, som har så stor betydelse för vårtlands framtid, låter hela svenska folket både sätta sigin i frågan och delta i en debatt. I den debatten harbåde jag och andra regeringsledamöter deltagit.Nu rycker den tidpunkt närmare när vi definitivtskall ta ställning. skall naturligtvis,tillsammans med alla andra, få besked i den frågan.Anf. 6 ():Fru talman! , närdet var läge att gå över i och deklarera avsikterbeträffande EMU, har räntan stigit, avståndet till D-marksräntan kraftigt ökat och kronan försvagats till ennivå som gör att vi nu inte gärna kan slå in på denkursen.Vad jag vet är inte ledamot av eller verkställande ut-skott. Han är finansminister. Hans forum är här iriksdagen. Varför inte meddela sin uppfattning här förriksdagens kammare i stället för att hemlighålla denoch dröja med den och säga att man återkommer i ettsenare läge när dessa skadeverkningar ytterligare kanha förstärkts?Anf. 7 Finansminister ():Fru talman! behöver inte bekymrasig om den inre ordningen inom socialdemokratin. Jagkan upplysa om att jag är adjungerad isåväl verkställande utskottet som partistyrelsen. Där-emot är jag inte vald eftersom jag befann mig på etthelt annat område när dessa val gjordes. Den ordning-en klarar vi på ett alldeles utmärkt sätt.Låt mig än en gång säga att får ac-ceptera att regeringen och jag själva väljer när vianser att vi skall gå till med förslag och närvi skall tillkännage vår uppfattning. Detta är en frågasom kommer att avgöras ganska nära i tiden.FastighetsskattenAnf. 8 ():Fru talman! Vid en särskilt anordnad debatt omfastighetsskatten här lovade den dåva-rande finansministern att man skulle kommamed förslag och underlätta för de permanentboende isärskilt attraktiva områden. Men det har ju intekommit något. Jag undrar när detta kommer. Jagskulle vilja ställa den frågan till den nuvarande fi-nansministern.Anf. 9 Finansminister ():Fru talman! Det är en fråga som statsrådet ansvar för i regeringen och inte jag. Men det är jukänt att vid den senaste fastighetstaxeringen gjordesdet vissa lättnader. Det infördes övergångsregler föratt det skulle bli en mindre effekt av de höjda taxe-ringsvärdena. Det skedde med inriktning på att få enlindrigare börda för de grupper som drabbades sär-skilt hårt av höjda taxeringsvärden.Anf. 10 ():Fru talman! Det är ju också känt att dessa föränd-ringar inte hjälpte de permanentboende i attraktivaområden. Det har gjorts många försök till utskottsini-tiativ både i skatteutskottet och i finansutskottet, mendet har stupat på att socialdemokrater och centerpar-tister inte har velat göra något. har man ju chansenatt komma igen och göra något rejält för just de per-manentboende i attraktiva områden.Anf. 11 Finansminister ():Fru talman! Den här frågan har debatterats och ut-retts . Det skedde även dåIsa parti satt i regeringsställning, utan attdet så vitt jag känner till ledde till några konkretaresultat.Det är naturligtvis mycket svårt att hitta en lösningpå det här problemet eftersom det är svårt att skilja utolika kategorier av människor som bor i samma om-råde, permanentboende och sådana som har flyttat ditpå senare tid. Det är oerhört svårt att hitta en lösningpå det här problemet. Men om kanbidra med en lösning skall jag lyssna med stort intres-se.Anf. 12 ():Fru talman! Det är klart att de förslag som harlagts fram genom olika utskottsinitiativ inte kommeratt vara heltäckande och säkert inte totalt rättvisaheller. Men rättvisa är att människor, de som är per-manentboende, skall kunna bo kvar. Lägesfaktorn kanman t.ex. ändra.Anf. 13 Finansminister ():Fru talman! Det låter sig sägas. Men ta exempelvisvissa delar av . Det finns männi-skor som i generationer har bott i det området. Det ärkanske dem åsyftar. Men det finns juockså andra som har flyttat dit ganska . Detfinns synnerligen välbärgade människor som har flyt-tat dit, människor som har låtit omvandla sina som-marstugor till permanentbostäder. Det är väldigt tvek-samt om skattelättnader också skall gå till de grupper-na.Då uppkommer nästa fråga: Hur skall man på ettpraktiskt hanterligt sätt skilja mellan de olika grup-perna? har det inte varit möjligt att hitta enfungerande lösning på detta.Anf. 14 PER ():Fru talman! Jag tycker att det är en mycket viktigfråga, hur länge man kommer att utreda den här frå-gan på . Det är ju faktiskt där denligger. Den lyftes fram en gång av den bostadspolitis-ka utredningen för att hanteras just på Finansdeparte-mentet. Vi har väntat mycket . Jag tycker nog attnu är finansministern svaret skyldig. När kommer viatt få ett förslag? Nästan alla partier i harförslag på hur man skulle kunna lösa problemet.Sammantaget tror jag att man kan finna en väg somfår ett brett stöd och som också blir effektiv. Dethandlar ju, som sagt var, om att skydda de människorsom råkar mest illa ut.Anf. 15 Finansminister ():Fru talman! Det är som sagt statsrådet somhar ansvaret för den här frågan. Men så vitt jag kännertill pågår det ett arbete med sikte på att lägga framförslag under 1998.ArbetslöshetenAnf. 16 PER ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillMargareta . Jag undrar hur man i regeringenutan att rodna kan säga sig sätta kampen mot arbets-lösheten främst.Av den vårproposition just nu behandlarframgår det att arbetslösheten kommer attuppgå till . Det är lägre , på tre år.Räknat på ett annat sätt visar det sig att regeringenmed uppblåsta kalkyler lyckas skapa 137 000 nyajobb netto, när en halvering av blott den öppna arbets-lösheten fram skulle kräva 300 000 nyajobb netto. Inte ens en halvering av halveringen lyck-as regeringen alltså uppnå.Min fråga är: Vad menar regeringen egentligen,när man säger sig vilja bekämpa arbetslösheten ochskapa jobb?Anf. 17 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Detta förslag ligger nu i . Vilade fram det . Där ingår ett bat-teri av åtgärder. Uppenbarligen till skillnad från andramenar vi nämligen att det inte går att med en endaåtgärd lösa detta. Det behövs många åtgärder. Dethandlar om ett gott företagarklimat, om en ny arbets-marknadspolitik, om ytterligare utbildningssatsningar,om att bygga om osv.Med de förslag till åtgärder som vi nu har lagtfram i når vi öppen arbetslöshet år2000. Detta är inte det sista förslag som denna rege-ring lägger fram. Vi kommer att lägga fram en bud-getproposition , en vårproposition , osv.Vi har ett mycket bindande åtagande att gå tillbaka tillriksdagen varje halvår för att redovisa hur situationenär och vid behov lägga fram ytterligare förslag. Detavser vi att hålla fast vid.Därmed kommer vi också att ytterligare få ned denhalva procent som motsvarar 20 000 jobb. Vi kommeratt lyckas med det i de kommande förslag som vilägger fram.Anf. 18 PER ():Fru talman! svarade inte allspå den fråga jag ställde, utan på en fråga hon självställde. Min fråga var: Om vi nu enligt regeringensegna kalkyler kommer att ha arbetslöshet år2000, blott lägre än , hur kanman då säga att man tar till stora insatser för att klarajobben?Om nu regeringen själv säger att man bara lyckasfå fram hälften av de nya arbeten som behövs för attnå upp till de 300 000 jobb som skulle behövas för atthalvera den öppna arbetslösheten fram ,hur kan regeringen då säga att man tar till krafttagmot arbetslösheten?Min fråga handlade alltså inte om att be statsrådetredovisa de förslag regeringen har lagt fram för riks-dagen. De vet vi ligger här. Min fråga handlade omvarför regeringen inte lägger fram förslag som ledertill att arbetslösheten effektivt kan bekämpas.Anf. 19 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Uppenbarligen räknar Per påett annat sätt än vad regeringen gör. Vad jag kanförstå räknar Per de ytterligare personer somkommer att gå i utbildning som arbetslösa.I den vedertagna statistiken är det inte på det viset.Det vet Per mycket väl. Går människor i ut-bildning, satsar man ytterligare på utbildning, är detklart att de i statistikens mening inte räknas som ar-betslösa.För övrigt kan jag komplettera mitt svar med attsäga att ser vi en mycketpositiv trend. Bara har den totalaarbetslösheten, alltså öppen arbetslöshet och personeri åtgärder, minskat med 9 366 i jämförelse med 1996.Det är nu alltså en trend nedåt. Så jag tror kanske attPer inte behöver känna en sådan förskräckligoro som han nu tycks ge uttryck för.Dessutom tycker jag att vi skall använda statisti-ken på liknande sätt. Bara då kan vi jämföra vårauppfattningar.Anf. 20 PER ():Fru talman! öppet arbetslösa räknar rege-ringen med . räknar man med skallfinnas i åtgärder och - det är riktigt - i extra-ordinära utbildningsinsatser, dvs. utbildningsinsatsersom sätts in därför att dessa människor är arbetslösa.Detta är det vedertagna sättet att lägga ihop 4,5, 4,4och 4,4 och få det till 13,3.Om arbetsmarknadsministern inte gillar detta kanman använda den andra kalkylmetoden som jag re-dovisade. Den innebär att man ser hur många faktiskanya arbeten som tillkommer. Då visar det sig att detkrävs 300 000 nya arbeten netto för att halvera denöppna arbetslösheten. Regeringen säger själv i bud-getpropositionen att man bara klarar 137 000.Därför återkommer min fråga: När kommer rege-ringen med förslag som faktiskt leder till att arbets-lösheten på allvar kan börja att gå ned?Anf. 21 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Jag måste säga att jag blir oerhört för-vånad över att just Per ställer den här frågan.Som före detta utbildningsminister borde Per Unckelveta vilken betydelse utbildning av olika slag, högreutbildning åtminstone, har ur Per perspektivsom motor för tillväxt och jobb. Det gör mig väldigtförvånad.Jag undrar: När Per var utbildningsminis-ter och skolminister, räknade han då dem han hadeansvar för som arbetslösa?Anf. 22 MARIANNESAMUELSSON (mp):Fru talman! Jag har en följdfråga om arbetslöshe-ten som framför allt berör den offentliga sektorn. Jagtycker mig kunna se att man med regeringens politikhåller på att slå sönder kvaliteten inom den offentligasektorn med hjälp av arbetsmarknadsåtgärder. Vi kani dag möta undersköterskor som går arbetslösa. Dehar ersatts genom kanske ungdomsplats eller 55-plusav någon som inte har den utbildning och den kompe-tens som man faktiskt strävar efter att få inom t.ex.vård och omsorg.Jag undrar: Är inte det här som regeringen hållerpå med bara ett sätt att slussa runt människor utan attfundera över vad vi långsiktigt har för behov i samhäl-let?Jag skulle också vilja att arbetsmarknadsministernsvarade på hur hon ser på offentlig sektor . Medvårpropositionens åtgärder i form av att man skickarned pengar säger och att man kanske kan behålla hälften av denpersonal man hade planerat att göra sig av med.Anf. 23 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Den offentliga sektorn är viktig. Denär viktig för att ha en bra verksamhet i vården, om-sorgen och utbildningen. Den är viktig för att gemånga människor arbete, särskilt kvinnorna.Den offentliga sektorn har krympt, mellan åren1990 och 1994 med över 100 000 och 1994-1996med ungefär 30 000. Det har skett delvis på grund avomstrukturering, men också på grund av besparingar.Det är därför vi säger att nu när vi har sanerat stats-budgeten, nu när vi ser att vi har ett överskott 1998, ärdet just den verksamheten som står först i tur. Det ärden verksamheten som får 4 miljarder detta år och 8miljarder för att förstärka vård,omsorg och utbildning.Om man läser litet mer noggrant i den enkät somKommunförbundet har gjort ser man att en majoritetav kommunerna faktiskt säger att de kommer att an-ställa fler personer. Till detta kan man lägga nya ar-betsmarknadspolitiska åtgärder.Anf. 24 MARIANNESAMUELSSON (mp):Fru talman! Då undrar jag om regeringen planerarför att människor skall kunna behållas i de jobb de ärbra på och utbildade för, så att man kan ha en högkvalitet och kompetens inom offentlig sektor och inteutarmar den genom att skicka runt människor på detsätt som sker . kan man hitta sjuksköterskorsom går på arbetsmarknadsåtgärder vilka kostar sam-hället mer än vad deras tjänst som sjuksköterska hadegjort om de hade fått ha den kvar. Jag vill gärna ha ettsvar när det gäller att människor slussas runt på dethär sättet utan någon egentlig samhällsekonomiskvinst.Anf. 25 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Jag delar upp-fattning om betydelsen av den offentliga sektorn.Regeringen som helhet anser också att den är viktig.Det är just därför som den offentliga sektorn - vård,omsorg och utbildning - precis som hon själv påpekarstår först i kön när vi har fått ordning på ekonominoch kan se ett överskott. Vi satsar de pengar som jagjust har nämnt på dessa sektorer för att förbättra kvali-teten, men det får förstås också till konsekvens att flermänniskor där kan behålla sitt jobb och kanske t.o.m.få en ny anställning.Till detta skall läggas en ny form av åtgärd, dens.k. Kalmarmodellen, som vi nu utvecklar i hela lan-det. Det är också något vi tror kommer att gagnaverksamheten och även de arbetslösa väldigt mycket.Anf. 26 ():Fru talman och statsrådet! Vi återkommer gång pågång till två olika begrepp när vi pratar om arbetslös-het: dels nedskärningar, dels strukturella förändringar.Nu är det ju lika hårt oberoende av hur man får sinuppsägning och får lämna sitt jobb. Det känns likahårt att bli uppsagd av den ena som av den andraorsaken. Men för oss som skall bedöma det här utifrånvore det önskvärt att man lättare kunde avgöra vadsom är vad. Finns det någon beräkning av vilka somblivit uppsagda på grund av strukturella förändringaroch vilka som blivit det av besparingsskäl, så att vivet vad som händer i samhället?Anf. 27 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Vi har ingen sådan siffra tillgänglig,utan det är något som vi med förtroende måste över-lämna till respektive kommun och landsting. Där vetman bäst vad som är gjort och vad som behöver gö-ras.Vad vi kan se över landet är att man har kommitolika långt i omstruktureringsarbetet.SJ:s prispolitikAnf. 28 ():Fru talman! Jag har en fråga till kommunika-tionsminister . Frågan gäller SJ - denhär gången inte att SJ sålt alla sina tåg och lok somsale-lease back, men det gäller ändå SJ:s affärer.Enligt allmän information skall SJ halvera prisetpå tågbiljetter . Min enkla fråga ärdå: Hur mycket kommer det här att kosta, och hurskall man finansiera en uppkommande förlust?Anf. 29 Kommunikationsminister ():Fru talman! SJ:s prispolitik är en fråga som affärs-verket SJ självt råder över. Riksdag och regeringsätter inte biljettpriser och lägger heller inte fast någrastrukturer för biljettpriserna. Det uppdrag vi i rege-ringen har fått av handlar om att SJ vadgäller avkastnings- och soliditetskrav skall fungera såatt det både är ekonomiskt stabilt och dessutom gyn-nar järnvägstrafiken på lång sikt.Som alla vet har SJ haft, och har, ekonomiskaproblem. Man har ett konsolideringsprogram sominnebär att man tror sig kunna öka intäkterna, ochman räknar också med att kunna göra vissa struktur-rationaliseringar.Anf. 30 ():Fru talman! Frågan är ändå hur stor förlust det kanhandla om här. Om man gör beräkningar med ut-gångspunkt från persontrafikchefen uppgifter kommer man fram till att det blir ca100 miljoner i förlust på den här affären. Enligt upp-gift har det skett ett sammanträffande mellan depar-tementet och SJ där också kommunikationsministernvar med, och man är alltså där fullt medveten omrisken för den här förlusten.Min kompletterande fråga blir då: Har exempelvisministern här givit något slags bortfallsgaranti när detgäller hur en sådan här realiserad förlust skall betalas?Slutfrågan handlar naturligtvis om regeringensrelation till . har ju satt ett kravom lönsamhet på SJ. SJ skall gå runt med egna peng-ar. Tycker inte regeringen att det kravet gäller fortfa-rande?Anf. 31 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag vill säga till de beslut har fattat när det gäller av-kastningskrav och soliditet för affärsverket SJ själv-klart gäller. Just av den anledningen kan jag intekommentera vare sig prispolitik eller andra uttalandensom persontrafikdirektörer och andra i SJ eventuellthar gjort, så länge de inte går utanför sitt mandat.När det gäller regeringens sammanträffande medSJ är det så att regeringen, dvs. jag och mina medar-betare på , regelbundethar samtal med både SJ:s ledning och dess styrelse.Så sker i affärsverket , och så sker i övriga affärs-verk och aktiebolag som lyder under departementet.EnergibesparingsbidragAnf. 32 PER ():Fru talman! Flera villaägare satte in energibespa-rande investeringar i sina fastigheter . De troddedå att de delvis skulle få bidrag till detta. Det finns folk som ansökteom bidrag , och fickde besked om att de inte skulle få några bidrag efter-som pengarna var slut. Hade de däremot väntat ochsatt in investeringarna efter skulle deha kunnat få de nya pengarna.Jag vill då fråga : Ämnar ni tittapå detta och göra någonting åt det, så att de som ham-nat i det här glappet inte drabbas på det här sättet?Anf. 33 Näringsminister ():Fru talman! Jag har inte fått den frågan tidigare.Jag tittar gärna på det.LP-stiftelsenAnf. 34 ():Fru talman! Jag har en fråga till socialministerMargot . Det gäller LP-stiftelsen.Föregående vecka tvingades gå ikonkurs. Man hade gjort diverse uppvaktningar ochvädjat för sin verksamhet, en verksamhet som - ide-ellt och från frivilliga - de facto samlar in ungefär 25miljoner . har man samlat in6 ½ miljoner, men man behövde ytterligare pengar föratt förhindra en konkurs.Vi har sett att regeringen har räddat Friidrottsför-bundet, och har också fått pengar. Minfråga till är: Varför kunde man intege de miljoner som hade behövts för att förhindra enkonkurs för ?Anf. 35 Socialminister ():Fru talman! Jag skall besvara en interpellation omLP-stiftelsen efter den här frågestunden. är jukonkursen ett faktum, och har godtagitkonkursen. Det är klart att har sammaproblem som en mängd andra institutioner och missbrukare. Efterfrågan på institutionsplatser avdetta slag har minskat drastiskt under de senaste åren.LP-stiftelsen hade framför allt många obetaldaskatteskulder. Och det bedömdes inte att man kundegå in i detta sammanhang. Vi ville helst ha en rekon-struktion och menade att borde gå in.Men vi förfogar inte över några medel av det slagetsom vi kan gå in med. Det kanske också hade settnågot märkligt ut om vi skulle gå in och så att säga taöver och betala de obetalda skatteskulderna.Vi får ändå betona att vi anser att hargjort och gör ett mycket beundransvärt arbete med atthjälpa människor med missbruksproblem.Anf. 36 ():Fru talman! Enligt uppgift hade man gjort enmuntlig överenskommelse. Det är faktiskt ett statligtfinansbolag som har satt i konkurs. Detverkar mycket egendomligt från olika perspektivtycker jag. Man vet att missbruksvården är så oändligtviktig, och tiotusentals människor räddas faktiskt tilllivet. Det är människor som oftast har prövat allaolika övriga utbud av missbruksvård men misslyckats.Jag vill ställa en fråga som gäller regeringens synpå ideella verksamheter, där det finns människor somvill göra något. Är inte det värt stöd? Det vore bra omsocialministern kunde säga huruvida det är en princip-fråga eller en värderingsfråga som har legat i botten.De 20 miljoner som hade behövts är ändå ganska småpengar i detta sammanhang.Anf. 37 Socialminister ():Fru talman! Det är i så fall mycket viktigt att fåsäga att vi uppskattar det arbete som hargjort och att det absolut inte är någon principfråga, attvi på något sätt skulle vara emot den missbruksvårdsom bedrivs av ideella organisationer eller samman-slutningar av detta slag. Tvärtom kan de uppvisamycket goda resultat. Det här är ju en kompliceradhistoria eftersom hade köpt tre mycketstora anläggningar just då efterfrågan påinstitutionsplatser minskade. Här handlar det ocksåom en bedömning. Vad kommer man att klara av införframtiden? Hur mycket har man tagit på sig? Och hurskall man se till att ekonomin inte blir så dålig att mani så fall måste återkomma och säga behöver hjälp?