prot · GL0913 · 1997-10-09 00:00:00 — Låt mig innan jag svarar på IngvarErikssons konkreta fråga få säga några ord som in-ledning, med hänsyn till att jag vill beteckna det somhar inträffat som en allvarlig händelse, på gränsen tillkatastrof.Statsministern sade i gårdagens partiledardebattatt det som hänt vid är oförsvarligt.Banverket och entreprenören har polisan-mälts av , och polisutredningen fårvisa och eventuella försummel-ser.Enligt uppgift har statsåklagare i inleda en förundersökning om giftutsläpp vidtunnelbygget genom . Det gäller miss-tankar om miljöförstöring. har, som IngvarEriksson känner till, beslutat att göra en fullständigmiljörevision av hela tunnelprojektet, och jag utgårfrån att den allra bästa svenska och internationellaexpertisen kommer att anlitas för att göra denna mil-jörevision.I går besökte miljöministern och kommunika-tionsministern , och deras uppfattning är attBåstads kommun, med den lilla organisation som denhar, gjort ett bra jobb i den svåra situationen. Detfinns nog anledning för regeringen att se vilka lärdo-mar man skall dra av det som hänt. En katastrof skallinte behöva inträffa innan man börjar undersöka vilkamedel som det arbetas med och om dessa är tillräckli-ga för att hantera sådana här situationer.Det kommer under resans gång att uppstå mångafrågor, och många ställningstaganden kommer attbehöva göras. och är ansvariga fördet som har hänt, och i vissa fall kommer kanskeockså regeringen att få hantera en del frågor. Denfråga som har tagit upp får komma ini det sammanhanget.Jag vill sluta, herr talman, med att säga att rege-ringen utgår från att tunnelarbetet genom Hallandså-sen inte kommer att återupptas förrän fullständigagarantier har skapats om att människors hälsa ellernaturen inte äventyras.Anf. 37 ():Herr talman! Jag tackar för det svar som statsrådetger. Läget är ju väldigt allvarligt, och jag konstateraratt de krav som har ställts istort sett har tillfredsställts. Det är bara beklagligt attde statsråd som besökte området i går inte kundemedverka , men det finns ju fler möjligheterframöver.Jag hoppas att det här kan leda till att de männi-skor som känner en sådan oerhörd oro kan lug-nas. Det är kanske det allra viktigaste.Jag vill upprepa min fråga. Det finns företagareoch andra som direkt har drabbats av skador. Det ärväldigt viktigt att man vid det här tillfället kan klar-lägga att de kommer att få sin ersättning för de ska-dorna. Min fråga är återigen följande: Kommer rege-ringen att garantera att detta också kommer att ske?Anf. 38 Statsrådet ():Herr talman! Jag kan av naturliga skäl - och det ärjag helt säker på att inser - intekommentera om det har begåtts några lagbrott. Jaghar förstått att statsåklagaren har inlett förundersök-ning om giftutsläppet. har nog inteens startat men kommer att sättas i gång inom en korttid. Regeringen välkomnar allt detta.Vi får vänta och se vad som kommer ut avgranskningen, men det är helt klart att det kommer attresas väldigt många frågor om det inträffade liksomockså ersättningsfrågor. Det får regeringen hanteranär de blir aktuella. Vi får då se vilka ersättningsfrå-gor som kan riktas både mot och motSkanska.Ingvar var också inne på ortsbefolkning-ens intressen. Naturligtvis finns det, av lätt inseddaskäl, en mycket stor och befogad oro hos de männi-skor som bor i området. När jag har följt mediebe-vakningen har jag insett att det finns ett stort behov avinformation kring riskerna och hur man skyddar sig.Men det gäller också ortsbefolkningens rätt att få tadel av resultaten av det löpande analysarbetet. Jagförutsätter att , kommunen och alla be-rörda myndigheter liksom och Banverkethjälper till med att ge en så fullgod och öppen infor-mation som möjligt till alla berörda. Den punkten äroerhört viktig. Jag tror att och jag äröverens också på det området.Statsbidrag till kommuner och landstingAnf. 39 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsrådet en partiledardebatt här i den 11 juni1994 sade följande: "Det är vansin-nigt att nu tvinga ytterligare 20 000 kommunalt an-ställda att lämna sina jobb på daghem, i skolor, påsjukhus och inom . De behövs där. "Det var inte 20 000 som fick gå, utan det blevöver 70 000 under den nuvarande regeringens rege-mente.Det har vidare talats mycket om att det satsas sioch så många miljarder. Vi känner t.ex. till satsningenfrån Sundsvallskongressen. Men vad som är intressantför landsting och kommuner med de här verksamhe-terna är: Hur mycket blir det kvar netto sedan rege-ringen givit med ena handen och tagit med den andra?Jag tycker att landsting och kommuner har rätt att fåbesked om det.Anf. 40 Finansminister ():Herr talman! Jag tycker att det här en fråga av så-dan karaktär att jag tycker att det kan vara lämpligt attjag besvarar den.Kommuner och landsting påverkas naturligtvis ien rad olika avseenden av den ekonomiska politikenoch budgetpolitiken. Vi har lagt fast en överenskom-melse som innebär att det inte skall göras någraminskningar av statsbidragen för den här sektorn. Denhar varit en fredad sektor, till skillnad från de flestaandra sektorer, som har fått vidkännas besparingar föratt reda upp det konkursbo som vi fick överta 1994.Vi har också en överenskommelse att vi när vividtar åtgärder som påverkar kommuner och landsting- de kan gå både uppåt och nedåt - i princip skallkompensera dem för detta, dvs. nollställa detta.Allt detta har varit känt. Vad som är nytt är de tvåpaket - det första kom i vårpropositionen och detandra i budgetpropositionen - som tillför sektorntotalt genom årslyft till år 2000.Det sker en gradvis höjning under de närmaste åren.Det är till landsting och kommu-ner som de inte skulle ha haft, om vi inte hade vidtagitdessa åtgärder. De innebär naturligtvis i en ansträngdekonomisk situation en behövlig lättnad, som medföratt man kan hejda neddragningar av personal ochverksamhet och i många fall kan bygga ut och nyan-ställa.Jag välkomnar att vi har fått den ekonomiska möj-ligheten och att vi har det utrymmet i statsfinanserna.Vi kan nu göra någonting som var otänkbart för baraett eller sedan.Anf. 41 ():Herr talman! Så lätt kommer man inte undan enfråga. Det var naturligtvis inte så att ijuni 1994 var helt okunnig om hur landets ekonomilåg till. Han sade ju då att det var vansinne att skickahem 20 000 personer, men det blev över 70 000 somfick gå. Inte tror jag att Socialdemokraterna var såokunniga. Tala alltså inte om en fredad sektor näröver 70 000 personer har skickats hem!I dag får vi från besked om att kostna-derna måste minska . Men vi vet från ut-redningar att det behövs ytterligare 4,5 miljarderkronor för att klara av den åldersstruktur som vi harframför oss. RRV säger i sin prognos att staten under1998 har tagit av kommunerna . Iså fall blev det ju ingenting kvar.Anf. 42 Finansminister ():Herr talman! Det är säkert vansinnigt att behövagöra neddragningar i den kommunala sektorn. Jagbeklagar djupt att det har varit nödvändigt att göradet. Det var dock efter en period då ekonomiflera år i rad gick tillbaka och statsfinanserna hamna-de i ett moras. Det var det största underskottet somnågot land kunde uppvisa. Det var nödvändigt att taitu med de problemen, och det har vi på ett mycketframgångsrikt sätt lyckats med. Vi har lyckats med deti sådan utsträckning att det nu äntligen är möjligt atttillskjuta nya resurser till de sektorerna. Jag är gladöver att och anslutersig till regeringens förslag. Men jag är mera osäker påvilken politik som skulle bli följden om vi, mot för-modan, fick en borgerlig regering där AlfSvensson skulle regera tillsammans med ett mycketstörre parti som vill sänka skatter och finansiera detgenom neddragningar för kommuner och landsting.Jag vill också erinra om att i juni1994 ställde sig bakom den beryktade Nathalieplanen,där det som ett av många sparmål ingick att dra ifrånytterligare från kommuner ochlandsting. Dess bättre har vi inte behövt genomföranågon Nathalieplan, men vi har fått sanera det kon-kursbo som vi fick överta. Visst har det kostat på,men låt oss gemensamt glädja oss över att det nuvänder och att vi kan tillföra vården, skolan och om-sorgen nya resurser.Anf. 43 ():Herr talman! Jag skulle vilja ta upp frågan om hurregeringen ser på sjukvården. Under fem tidhar sjukvårdens andel av BNP sjunkit. hör nutill de länder inom OECD-området som har den lägstasjukvårdsandelen av BNP. Övriga länder inom OECDhar tillåtit sjukvården expandera i förhållande tillBNP. Har regeringen någon principiell syn på hur storsjukvården i skall få vara?Anf. 44 Finansminister ():Herr talman! Både sjukvården och en rad andraverksamheter som vi ytterst svarar för med våra ge-mensamma resurser, med den offentliga sektorn, harfått vidkännas betydande besparingar. Det har varitofrånkomligt i en ekonomi som i följd i börjanav minskade - inte ökade, som vi har varitvana vid; detta i ett läge där av alla länderhade det största underskottet i de offentliga finanser-na.Jag beklagar att detta har varit nödvändigt, menåterigen säger jag att framtiden ser betydligt ljusareut. Vi ser nu ut att ha en period, kanske åtskilliga år,framför oss när ekonomin växer i ganska snabb takt.Vi har också i allt väsentligt klarat av den mödosam-ma saneringen av de offentliga finanserna. Det öppnarför resurstillskott - inte minst till sjukvården, som juär ett av de områden som vi prioriterar och som fram-för allt landstingen har ansvaret för. De kommer un-der att successivt få ökade resurser.Vi har börjat med det och detförstärks successivt fram t.o.m. år 2000.Anf. 45 ():Herr talman! Det är intressant att få veta vad somär regeringens syn på sjukvården. I betraktassjukvården som en framtidsbransch där det är tänkt attmånga av de nya jobben skall komma. Men i andrasammanhang kan man höra att sjukvården betraktassom en tärande sektor, som enbart en utgift. Det varden principiella uppfattningen som jag var ute efter attfå höra.Anf. 46 Finansminister ():Herr talman! Sjukvården är naturligtvis inte en tä-rande sektor, utan den är i allra högsta grad en omist-lig del av vårt samhälle och något som inte bara skallbevaras utan som också skall utvecklas och förstärkasunder . Vi kan mäta andelen resur-ser till denna sektor när det gäller den totala ekono-min i olika länder. Det är riktigt att den andelen liggerhögre i än den gör i . Det är en del avsanningen. Det är också sant att det är en mycketojämnare fördelning mellan olika grupper. Storagrupper i har en utomordentligt hög standard,medan betydande grupper har en usel standard, enstandard som vi aldrig skall acceptera. Vi skall alltsåse till de totala resurserna. Vi skall också se till att defördelas rättvist. Det är mycket viktigt att vi inte sersjukvården som en tärande del utan som en del sombidrar till utvecklingen av vårt samhälle.Uppbyggnadsarbetet i BosnienAnf. 47 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till ut-rikesministern. Det gäller återuppbyggnadsprogram-met i Bosnien. Jag har erfarit att av de pengar somanvänds bl.a. till att bygga upp bostäder får musli-merna och serberna 2 %.När det gäller programmet Training and Equip-ment, som handlar om hur man får utbildning ochmateriel till den muslimska delen av befolkningen föratt skapa ett slags balans efter det embargo som tidi-gare fanns, blir inte balansen 1-1. I stället är balansennu 3-1 mellan muslimerna och serberna. Man upple-ver att sättet att använda världssamfundets resurserresulterar i ökade konflikter och i en stimulans till attanvända militärt våld, åtminstone när de fredsbeva-rande styrkorna dras tillbaka. Hur ser den svenskaregeringen på denna utveckling?Anf. 48 Utrikesminister ():Herr talman! Jag håller inte med när det gällerKarin Wegeståls uppgift om att det är en så kraftigsnedfördelning att det skulle leda till våld och konflik-ter. Man måste ha klart för sig att det internationellabistånd som ges till den bosniska federationen är tillför att hjälpa människorna och för att understödjaDaytonavtalets genomförande. Det villkoret finns medi biståndet. Det innebär att de parter som arbetar ilinje med får mer av bistånd än de sommotverkar detta avtal. Det gäller då det normala åter-uppbyggnadsbiståndet - inte det humanitära biståndet,som går ut ovillkorligt.Det finns alltså ett politiskt villkor i detta, och såhar det varit . Jag tycker att det är riktigt attså sker. Det innebär alltså att harfått mycket mindre än vad resten av federationen fått.Jag hoppas att det blir en förändring i RepublikaSrpska så att vi kan börja med ett ordentligt återupp-byggnadsstöd där.Anf. 49 ():Herr talman! Anledningen till att jag är intresseradav att få information här är att jag tycker att det ärsynd om vi skickar ned skickliga personer som gör ettalldeles utomordentligt arbete och de själva uppleveratt detta motverkas av återuppbyggnadsarbetets kon-sekvenser.Anf. 50 Utrikesminister ():Herr talman! Det måste vara de som arbetar i en-lighet med de avtal som vi har skrivit under som sär-skilt premieras i detta sammanhang, så att det blir enpolitisk påtryckning att alla parter skall göra det. Jagdelar uppfattningen att det för människornas skullvore bra om deras politiska ledare också kom till deninsikten. Det är bra allmänt för samlevnaden ochåteruppbyggnaden i hela Bosnien.EU:s regionalpolitikAnf. 51 ():Herr talman! Jag har en fråga till näringsministerAnders om EU:s regionalpolitik. fanns en ru-brik om det stora fiaskot. Det visar sig nämligen att ivarenda kommun inom Mål 6-området har befolk-ningen minskat . EU-satsningenpå inlandet är ett misslyckande.Centerns kommunalråd i säger att manvalde fel väg. Är det inte dags , när vi ser att EUhåller på att utvärdera och förändra regionalpolitiken,att inse att det här var ett misslyckande, att EU var enåtervändsgränd som leder till centralisering och ökadeklyftor?Anf. 52 Näringsminister ():Herr talman! Jag skulle vilja säga precis motsatsentill vad nu säger. Genom medlemska-pet i EU har vi som det nuva-rande avtalet omfattar kunnat bedriva en kraftfullareregionalpolitik med det stöd som vi får för regionalutveckling än vad som hade varit möjligt utan ett EU-medlemskap. Utan ett EU-medlemskap hade denekonomiska tillväxten i varit långsammare,och därmed hade haft mindre resurser självtatt satsa på regionalpolitiken. Med ett medlemskaphar det varit en snabbare tillväxt, och medlemskapet isig har gett ett inflöde av pengar just till detta område,som har det så besvärligt.Anf. 53 ():Herr talman! Just är det aktuellt med attEU-kommissionen gör ännu en attack för att begränsaoch rulla tillbaka den svenska regionalpolitiken. Manhar anmält till det svenska fraktstödet.Det kommer säkerligen att påverka både Norrbottenoch Västerbotten.Tror inte ändå näringsministern att de ständigaattackerna och den defensiva svenska regionalpoliti-ken är dåligt för glesbygden, för inland ochför som helhet?Anf. 54 Näringsminister ():Herr talman! Uppriktigt sagt, , harjag väldigt svårt att tro att riksdag i ett lägemed ett gigantiskt underskott i statsfinanserna skulleha gjort den mycket omfattande satsning som EU nugör framför allt i inland. Det tror jag fak-tiskt att även inser. Hade hans vilja fåttråda hade inland fått mindre resurser i dag.Det är riktigt att EU har synpunkter på vårt trans-portstöd, inte som ett resultat av medlemskapet utansom ett resultat av det som vi tidigare in-gick och som reglerar statsstödet. Där anser jag att vibör ha kvar vårt transportstöd därför att det inte ärnågonting som snedvrider konkurrensen. Att Volvoshytter i transporteras med statsbidrag en bit nedefter gör det ändå dyrare att skickahytter från till än om hyttillverkning-en låg nere vid . Där kommer jag att käm-pa mot det regelverk som fanns i , i denuppgörelse som gjorde i samband med EU-medlemskapet. Men jag drar därför inte slutsatsen attjag vill avstå från EU-medlemskapet som ger högretillväxt och mer resurser till den ort som bl.a. PeterEriksson bor i.FörmögenhetsskattenAnf. 55 ():Herr talman! Framför mig har jag en artikel frångårdagens nummer av . Där kan viredan i rubriken se att kan komma att avskaf-fa förmögenhetsskatten. Det är finansministern som ärintervjuad. Han låter vidare omtala att han förberederen skattesänkning för låg- och medelinkomsttagarna,att han för samtal inom regeringen om detta, även omdet framgår att det inte är aktuellt.Min fråga till finansministern är om han i svenskariksdagen också, eftersom det inte står ett ord omdetta i regeringens proposition, vill bekräfta att hanförbereder en sådan skattereform. Vidare kan hankanske tala om hur hans samtal med regeringskolle-gerna i dessa frågor går.Anf. 56 Finansminister ():Herr talman! Jag för ett antal samtal med mina re-geringskolleger, och jag kan säga att de går mycketbra. Jag är nöjd med de framsteg vi gör.När vi kommer in på skattefrågan tycker jag att viskall vara försiktiga med att dra slutsatser av rubrik-sättningen både i svenska och i brittiska tidningar. Detär en klok lärdom. Det här är litet grand att göra enhönsgård av en fjäder.Jag har sagt i en rad olika sammanhang, och detgäller för statsministern och för skatteministern, att vilever i en alltmer internationaliserad ekonomin, skat-tebaserna är rörliga - det gäller t.ex. kapitalskatterna- och att vi måste ta hänsyn till detta i den framtidaskattepolitiken. När det gäller förmögenhetsskattenhar vi lagt fram ett förslag för att täppa till endel luckor i systemet som skapades av den föregåenderegeringen för att förhindra att skatteintäkterna be-stäms genom skatteplanering och inte genom de be-slut som fattar. Jag hoppas och utgår frånatt också fattar beslut enligt förslaget.Jag har också sagt att vi långsiktigt kan behöva seöver förmögenhetsskatten. Det kan vara svårt att upp-rätthålla den i dess nuvarande utformning. Det finnsinga planer på att avskaffa förmögenhetsskatten.När det gäller inkomstskatten för låg- och medel-inkomsttagare är det naturligtvis en fråga som vi hål-ler levande. I takt med att budgeten förstärks och itakt med att vi kan skapa ett utrymme är det natur-ligtvis en av de frågor som vi skall ägna vår uppmärk-samhet åt och ta ställning till. Att kunna bereda ut-rymme för sänkta skatter för i första hand låg- ochmedelinkomsttagare är definitivt någonting viktigt.Men det måste vägas mot andra önskemål. Vad vikortsiktigt har prioriterat, och det är oerhört viktigt, äratt ge mer resurser till vården, skolan och omsorgen.Får vi mera utrymme framöver är en skattesänkningför låg- och medelinkomsttagare definitivt möjlig.Anf. 57 ():Herr talman! Den bild som ges i den här artikelnär onekligen att regeringen prioriterar frågan omskattesänkningar betydligt högre än vad som framgårnär man får del av uttalandena här i . Jag för-modar att den här artikeln i första hand var avsedd förden internationella publiken och inte för den svenska.En följdfråga kan vara: Om nu finansministern in-ser bristerna med t.ex. förmögenhetsbeskattningenoch i hög grad med det förslag som han har lagtfram i , kan man inte överväga att göra enstörre förändring av förmögenhetsbeskattningen redannu, i stället för att göra detta lapptäcke som regering-ens senaste proposition innebär?Anf. 58 Finansminister ():Herr talman! Man skall alltid vara försiktig medatt dra alltför långtgående slutsatser av olika tidnings-artiklar, de må vara svenska eller utländska tidningar.Jag är väl medveten om att läsesockså i . Jag läser den själv . Detvore mig fullständigt främmande att ge en bild tillFinancial Times och en annan som är avsedd förhemmapubliken. Det är en fullständigt omöjlig tankeatt tro att det skulle fungera att göra på det sättet. Jaghar gett samma budskap till den journalisten som tillalla andra. Att det sedan uttolkas och att det drasslutsatser kan jag inte göra så mycket åt.När det gäller förmögenhetsskatten har vi angripitden värsta av alla orimligheter som skapades av denföregående regeringen, där man har diametralt motsat-ta regler för aktier beroende på om de är noterade påden ena listan eller på den andra. Man byggde inspänningar och skatteflykt i systemet. Det är dettasom vi nu har ingripit emot. En sådan ordning är interimlig. Därmed inte sagt att vi har fått ett fulländatsystem, men det är definitivt ett bättre system än detsom har rått hittills.Den långsiktiga reformeringen av skattesystemetär en fråga - nu talar jag inte bara om förmögenhets-skatt utan om inkomstskatt och annat - som regering-en kommer att ägna en stor uppmärksamhet åt. Vikommer att återkomma i sinom tid. Vi skall väga dettamot önskemål och anspråk på en rad andra områden.Det får aldrig vara så - jag vill understryka det - attskattesänkningar sker med lånade pengar eller tillpriset av en försämrad välfärd.Anf. 59 ():Herr talman! frågade om enskattesänkning på förmögenheter. Jag hörde att fi-nansministern avvisade det. Men det finns dock 20miljarder inlagda i finansplanen som schablonmässigthar tagits upp som skattesänkningar. Det finns etttämligen stort utrymme för skattesänkningar. För attanknyta till fråga: De 20 miljardernakan också användas för vården och omsorgen, ochdetta utan att försämra statsfinanserna. Hur skall dessa20 miljarder, för att anknyta till , läggas ut som skattesänkning? Kan de kanskeanvändas, som talade om, till vårdenoch omsorgen?20 miljarder finns utan att försämra givna åtagan-den och utan att höja taken. Jo, taken måste man höjaom man använder pengarna till vård och omsorg. Menkanske kan vi återkomma till detta senare i en inter-pellationsdebatt, finansministern? Kanske kan man fåett preliminärt svar, men jag tror att detta ämne för-tjänar en riktig interpellationsdebatt.Anf. 60 Finansminister ():Herr talman! Det är många som vill vara med ochdela på det s.k. utrymme som uppkommer. Observeradock att vi talar om - det är framåt itiden. Jag vill varna för att inteckna några s.k. utrym-men . Vi vet inte hur det ser ut om ett, tvåeller . Det kan hända mycket som gör att bildenblir en helt annan.Det är en begränsad skara som medverkat till att vinått så långt med saneringen av statsfinanserna. Len-nart parti har inte bidragit det allra minstautan tvärtom medverkat till att behovet av saneringuppkom. parti medverkade till en delav saneringen i början av mandatperioden men orkadesedan inte fullfölja. Det är och Social-demokraterna som i allt väsentligt stått för budgetsa-neringen.Jag tycker faktiskt att de som inte medverkat allseller inte särskilt mycket skall vara litet försiktiga medatt inteckna utrymmen som ligger fram i tidenoch som vi inte vet om de kommer att vara bestående.Anf. 61 ():Herr talman! Det är ju inte vi i oppositionen somangett beloppet 20 miljarder - det är finansministernsom redovisat denna siffra! Ära den som äras bör.Vi bidrog konkret med 80 miljarder och visträckte oss till miniminivån 114 miljarder. Men tyd-ligen krävdes det riktiga karlatag tillsammans medOlof för att klara av de resterande 12 mil-jarderna. I praktiken har ni dock själva gått ned till114, eftersom finansministern redovisat hur ni satsat12 miljarder.Vi var ju överens. Varför skall vi låtsas vara oen-se, finansministern? Det är finansministern som talatom ett utrymme på 20 miljarder. Redovisa hur deskall användas: Till vården eller till skattesänkningar?Och om de skall användas till skattesänkningar -vilka? är tiden knapp, och vi måste nog återkom-ma i en interpellationsdebatt, , ,och finansministern. Det här är viktigafrågor som kräver svar, eller i samband med eninterpellation.Anf. 62 Finansminister ():Herr talman! Det var betydligt bättre kvalitet påLars senaste inlägg jämfört med det före-gående. Det rör sig i rätt riktning. Det är alltid under-hållande att lyssna till 20 miljarderna framkommer av beräkningarsom sträcker sig . Jag vet att detkan ändras snabbt av en rad olika skäl, och det vetnog också. Det kanske inte finnsnågra 20 miljarder när vi lägger fram vårpropositio-nen om . Det kan finnas mer och det kanfinnas mindre. Det är farligt att teckna in resurser sålångt fram i tiden som vi faktiskt inte vet om vi förfo-gar över.Om vi förfogar över resurser får vi väga olikatänkbara åtgärder och förslag mot varandra. Vården,skolan och omsorgen är oerhört viktiga.