prot · GK0991 · 1997-04-17 00:00:00 — Vi har faktiskt också lyckatsmed detta, och det är skälet till att vi redan i budgetenför 1997 kunde föreslå ett utökat miljöprogram omsammanlagt , varav 300 miljonerkronor från EU-budgeten.Det är också skälet till att vi nu i diskussionernainför budget kan föreslå en ytterligare utök-ning med , så att den totala ramenär utnyttjad. Men vi gör det inte därför att vi, somHolger i sin interpellation litet lättvindigttycker, menar att statens utgifter kan vara självfinan-sierande. Med statens budget är det faktiskt inte så,, som med de fem bröd och tvåfiskar som en gång delade ut, att den räcker tillhur många som helst.Budgeten är begränsad. Man måste prioritera, ochförst när man har inkomster som täcker utgifterna kanman dra på sig nya utgifter. Det är skälet till att viförst nu gör den här satsningen. Men vi gör den därföratt vi har en tilltro till det svenska jordbruket och densvenska livsmedelsproduktionen. Vi gör den vidareför att visa att regeringen när den säger att detta är enframtidsnäring också är beredd att ge den sitt politiskastöd.Men jag undrar ibland när jag hör och även om ni har någon tilltro tilldet svenska jordbruket. Jag tror inte att vårt jordbrukär betjänt av den ständigt ömkande och medlidsammaton och argumentation som dessa båda herrar och ettantal andra debattörer består jordbruket med. Jag troratt det är en hjälp som snarare stjälper än hjälper detsvenska jordbruket. Vi har en tilltro till dess möjlighe-ter, och det är därför som vi gör den här satsningen.Det är vidare så - och det vill jag säga till bådadebattörerna här - att vi ser över det svenska jordbru-kets konkurrensvillkor i övrigt med avseende påskatter och avgifter och med avseende på utveckling-en när det gäller intäkterna. Men det är naturligtvisingen slump att väljer just 1989/90som ett jämförelseår när han ser på 1996. valt 1994 hade han kunnat konstatera att drift-söverskottet ökat . Vid en prognos för ennormal spannmålsskörd skullefortfarande i jämförelse med 1994 driftsöverskottet haökat med 110 %.Med statistik kan man alltså säga många olika sa-ker beroende på hur man väljer utgångspunkter.Självfallet skall vi se över det svenska jordbruketskonkurrensvillkor. Det är vad har iuppgift att göra. Men han har, till skillnad från HolgerGustafsson och , också i uppgift att se påvilka pålagor och utgifter som jordbruket har i andraländer. Om vi skall ha hela situationen klar för osskan vi inte bara se på de avgifter och skatter sombelastar vårt jordbruk och som man framhåller somnegativa. Vi måste faktiskt också se på de fördelarsom man i men som man inte har i andraländer.När vi har den helhetsbilden klar för oss skall vifortsätta diskussionen om eventuella ytterligare åtgär-der.Anf. 157 ():Herr talman! Jordbruksministern väljer budgets-vängen och tar budgetunderskottet till sin hjälp här,och jag har stor förståelse för sådana argument. Dethar dock gjorts väldigt stora och ingående samhällsut-redningar som visar att man gott och väl hade fåtttillbaka de som den behöverskjuta till, om man hade velat göra detta. Det är väldet som man nu inser. Om regeringen inte hade insettdet, tror jag inte att regeringen hade tagit hem peng-arna nu heller.Herr talman! Den driver medall kraft kraven inom WTO på ytterligare sänkta tullarför jordbruksprodukter i världshandeln, vilket ocksåminskar lönsamhetsmarginalerna inom hela EU. Fördrygt sedan var jordbruksministern i Brysseloch krävde sänkta arealstöd för jordbruksproduktio-nen inom EU. Också detta minskar jordbrukets lön-samhetsmarginaler.Jag vill fråga: Inser regeringen att detta leder tillatt familjejordbruken här i för att klara eko-nomin kommer att övergå till stordrift, kanske påsamma sätt som de amerikanska farmarna gjort? Inserregeringen att dålig lönsamhet i leder till attden produktion som sker i skogs- och mellan-bygder och där håller landskapet öppet kommer attflytta ut till de bördiga slätterna för att klara lönsam-heten?Herr talman! Om regeringen fortsätter att försämralönsamheten för svenskt jordbruk, kommer detta attleda till mindre av svenska livsmedel och till ökadimport från övriga medlemsländer inom EU. Dettaleder till minskad sysselsättning i . Är det ettönskvärt mål?Herr talman! Det är dags, enligt min uppfattning,att göra en helhetsbedömning där alla samhällets kravvägs in, dvs. konsumentens krav på låga priser, till-gången på svenskproducerade livsmedel, värdet påöppna landskap och sysselsättningen i lantbruket. Detär mot denna bakgrund som jag än en gång vill riktafrågan till jordbruksministern: jordbruksministernberedd att föreslå regeringen ytterligare lönsamhets-höjande åtgärder för att likställa böndernas produk-tionsvillkor med övriga bönders inom EU?Anf. 158 ():Herr talman! Det är faktiskt patetisk att höra ivarje ministers inledningsanförande när vi talar omolika politiska frågor att det är den borgerliga rege-ringens fel. Jordbruksministern vet ju lika väl som allaandra ministrar att det är de ekonomiska kullerbyttor-na som förorsakade 1990-talets pro-blem. En osanning blir inte sannare för att man upp-repar den. Jag tycker att jordbruksministern bordehålla sig för god för detta i en sådan här diskussion.Jag ställde en rad frågor till jordbruksministern,bl.a. beträffande finansieringen och tillregeringen överlämnade rapport på den här punkten.Det vore intressant att höra om det är så att man skallinternfinansiera delar av de ersättningar som gårtill jordbruket.Jag skulle också vilja ställa en annan fråga, efter-som det inte är bara de nuvarande ekonomiska ellerpolitiska kostnaderna som belastar jordbruket, utanockså de framtida. I den budgetproposition som haravlämnats ligger bl.a. en höjning av elskatten. Jagförutsätter att ministern som ansvarig för en ansträngdnäring innan en proposition läggs fram har räknat uthur mycket den ökade elskatten kommer att drabbanäringen totalt sett. El- och dieselskatten är destörsta politiskt betingade kostnaderna för näringen,och det skulle vara intressant att höra om ministernför det första har räknat fram hur mycket den ökadeelskatten drabbar näringen, och för det andra omministern anser att man kan fortsätta lägga nya kost-nader på näringen.Jag vill också återigen peka på de internationellajämförelserna. Det faktum att svenskt jordbruk har enpolitiskt betingad konkurrensnackdel på ungefär enmiljard är baserat på en internationell jämförelse därman har räknat med både för- och nackdelar i andraländer. Det är framför allt , som är denstörsta konkurrenten till svensk jordbruksproduktion,som har varit den så att säga vägledande nationen iden jämförelsen.Anf. 159 Jordbruksminister ():Herr talman! säger att jag väl-jer att ta budgetsvängen. Ja, en regering måste och börfaktiskt ta budgetsvängen, . Det ärju synd att inte och kristdemokra-terna insåg det så länge de själva satt i regeringen.Jag sade inte att det var den borgerliga regeringensom orsakade den ekonomiska krisen, men jag sadeatt den förvärrade den. Det menade jag faktiskt, ochjag tror att varje seriös analytiker av de gångna årenkan hålla med mig om det.Jag tycker också att det är litet märkligt att HolgerGustafsson tycks föreställa sig att den enda aktör somkan påverka jordbrukets framtid är regeringen. ärdet inte så, utan näringen själv har en mycket storbetydelse. När det gäller att förklara för konsumentervad som är kvaliteten i den svenska produktionen ochvarför man som konsument bör välja just de svenskaprodukterna måste det faktiskt vara näringen själv, iprimärproduktionen och i förädlingsleden, som tar detansvaret. Så går det till i andra branscher. Det är interegeringen i första hand som är ute och talar om förkonsumenter vilka kläder, vilka bilar, vilka hus ochvilken mat de skall köpa. Det är ett spel mellan mark-nadens aktörer, . Och det är viktigtatt den svenska jordbruksnäringen förstår det och attden förstår att ta ansvar för sin uppgift att möta kon-sumenterna och på ett positivt sätt förklara fördelarnamed de svenska produkterna. Jag är övertygad om attnäringen kommer att klara av den uppgiften, även omdet inledningsvis är svårt att göra det, efter att den imånga decennier har varit en genomreglerad verk-samhet där just detta spel på marknaden inte har haftnågon större roll att spela.Det globala perspektivet, utvecklingen av handelnmed livsmedel och förändringen av EU:s jordbruks-politik är mycket viktiga frågor som jag gärna åter-kommer till i en omfattande diskussion. De förtjänarfaktiskt mer utrymme än några futtiga minuter avdenna interpellationsdebatt. Men låt mig säga att jagär fullständigt övertygad om att varken bön-der eller konsumenter, eller för den del bön-der eller konsumenter i andra delar av världen, ärbetjänta av den typ av jordbrukspolitik som vi nubefinner oss i, som innebär att man med kvoter, bi-dragsrätter och olika typer av administrativa regle-ringar försöker bestämma hur denna sektor skall se ut.Det låser in och hämmar en konstruktiv utveckling.Det småskaliga jordbruk vi vill bevara i skogs- ochmellanbygder får vi även fortsättningsvis ta ett poli-tiskt ansvar för, men inte genom den typ av jord-brukspolitik som vi bedriver, utan på ett annatsätt som mera lägger betydelsen vid de regionalaaspekterna och vid en god miljöanpassning. Men låtoss återkomma till den diskussionen.Sedan tycker jag också att det är litet märkligt ochpatetiskt - det var ju ett ord som användes här - att debåda debattörerna försöker upprätthålla denhär föreställningen om att det skulle vara den social-demokratiska regeringen som är den största skurkenoch det största hindret för den svenska jordbruksnä-ringen. Jag tror faktiskt inte att ens företrädarna förnäringen eller aktörerna inom branschen delar denuppfattningen. Mina meddebattörer talar till en före-trädare för en regering som föreslog600 i utökat miljöstöd, som , införnästa budget, diskuterar en ytterligare utökning med700 , som har infört ett investerings-stöd på till den här branschenoch som har tillsatt en utredning vars uppgift just äratt se över det svenska jordbrukets konkurrensvillkor,givetvis i syfte att efter en sådan noggrann analys föradiskussionen om vad som behöver göras ytterligare.Men låt oss avvakta utredningens resultat. Jag är inteså säker på att utredningens resultat kommer att bliexakt det som mina meddebattörer nu förutser, utanjag tror att vi kommer att få en mer nyanserad bild avdet svenska jordbrukets problem men också möjlighe-ter i jämförelse med andra delar av Europa.Anf. 160 ():Herr talman! Jag är glad om vi kan få en än mernyanserad bild av svenskt jordbruk och dess villkor.Beträffande att bönderna inte skulle vara beroendeav staten och samhället tycker jag att det är synd attjag skall behöva påpeka för jordbruksministern attdetta är en reglerad näring och att bönderna därför ärberoende. Jordbruksministern säger också att man haranslagit , vallersättning m.m. Menman ligger ju ett steg efter. Man kan knap-past tycka att det är någon framåtanda för jordbruketatt bygga på.Jag har en liten partsinlaga här som jag fick medposten , som också har gått till regeringen ochförmodligen når jordbruksministern ,från , som har haft en föreningsstämma. Mansäger att som ägare nu satsar330 för att gå ut i och skapanya marknader. Men en förutsättning för detta är attprimärproduktionen får det stöd i som behövsoch som man i andra länder har. Då lovar man attkunna lyckas med detta projekt. Man pekar också påatt köttpriserna i håller samma nivå somför . Vilken bransch gör detta? Slutligenhar man med en uppmaning: Om den svenska rege-ringen ställer upp för primärproduktionen lovar manatt skapa nya marknader och nya arbetstillfällen.Detta är en partsinlaga - ta det inte för något annat -men jag tycker ändå att det är värt att peka på att manskall vara medveten om detta.Herr talman! har jordbruksmi-nistern i olika anföranden sagt att svenskt jordbruk ären framtidsnäring. Mot bakgrund av den lönsamhetoch konkurrenssituation som råder i relation till EUvill jag fråga ministern vad hon egentligen menar meddetta. Det är självklart att det kommer att finnas bön-der i också , även med en social-demokratisk regering - det är jag övertygad om. Menvad döljer sig bakom den här visionen egentligen? Ärdet bara ord? Bygger den på ett ökat importtryck varsyttersta mål är så låga konsumentpriser i butik sommöjligt? Bygger den på en kraftfull strukturrationali-sering som kommer att medföra att landsbygdenkommer att se helt annorlunda ut för att klara lönsam-heten? Och slutligen: Kommer regeringen, för attkunna vara föregångare inom EU mot målet, ett av-reglerat jordbruk, att använda svenska bönder som ettexempel för att gå före och visa vägen för ett avregle-rat jordbruk? Är det det experimentet som jord-bruksministern menar är svenska bönders framtid?Anf. 161 Jordbruksminister ():Herr talman! frågar mig vadsom menas med en framtidsnäring. Det är uppenbartatt han själv inte har förstått vad som menas med enframtidsnäring.En framtidsnäring för mig är en näring som är fullav tillförsikt och tilltro till sin egen förmåga, sominser sin egen betydelse och sina egna möjligheter.Självfallet förtjänar det svenska jordbruket ur ettpolitiskt perspektiv att kallas för en framtidsnäring.Självfallet skall denna framtidsnäring ha ett politisktstöd.Jag förstår inte, , hur man kanfråga om regeringen ställer upp. Jag har ju nyligenredogjort för vad som har hänt bara under de allrasenaste åren. Jag har redogjort för att 600 miljonerkronor för ytterligare miljöersättningsprogram tillförsunder detta år. Ett investeringsstöd på mer än 100miljoner kronor införs under detta år. Ett ytterligaremiljöersättningsprogram på till-förs . En utredning som skall se över nä-ringens konkurrensvillkor i övrigt pågår.Jag måste säga att jag tycker att frågan är obefo-gad. Svaret är alldeles uppenbart. Självfallet ställerregeringen upp. Även om inte harförstått detta tror jag faktiskt att bönder harförstått det. Jag är fullständigt övertygad om att vitillsammans skall kunna bekräfta att jord-bruk är en framtidsnäring.Låt mig också avslutningsvis svara på en fråga jaginte svarade på förut. Dessa satsningar görs inomramen för de i budgeten anvisade satsningarna påsmåföretagsamhet och på bättre miljöanpassning ochekologisk hållbarhet. Förslaget om en fastighetsskattär alltså inte aktuellt i detta sammanhang.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 16 april1996/97:273 av () till socialministernLP-stiftelsen1996/97:274 av andre vice talman ()till statsrådet på fysisk planering och byggdmiljöden 17 april1996/97:275 av () till näringsminis-ternVärldsutställningen i JapanInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 22 april.13 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 16 april1996/97:460 av () till socialminis-ternKonkurshotet mot LP-stiftelsen1996/97:461 av () till kultur-ministernSkyddet av kulturminnesmärken och fornlämningarvid skogsbrukden 17 april1996/97:462 av () till socialmi-nisternPartnerskapsförrättare1996/97:463 av Skånberg (kd) till utrikesminis-ternPLO:s anspråk på östra /97:464 av () till näringsminis-ternBarsebäck1996/97:465 av () till justitieministernMålsägandebiträdeFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll den 22 april.14 § Anmälan om skriftligt svar på frågaAnmäldes att följande skriftliga svar på fråga in-kommitden 16 april1996/97:453 av () till statsrådetLeif BlombergVilseledande reklamSvaret redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll den 22 april.15 § Kammaren åtskildes kl. 16.42.Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdets bör-jan till ajorneringen ,av talmannen därefter t.o.m. 10 § anf. 147 (delvis)ochav förste vice talmannen därefter till sammanträ-dets slut.