prot · GK0981 · 1997-03-19 00:00:00 — Konsumentvägledare med sinaspeciella kunskaper kan hjälpa och stödja dem som avolyckliga omständigheter har hamnat i svåra ekono-miska situationer.Statlig konsumentpolitik är en viktig förutsättningför att konsumentpolitiken skall bli en aktiv och viktigdel bland alla andra politiska områden, vilket jagredan har pläderat för. antogs konsument-politiska riktlinjer som är framåtsyftande.Konsumentpolitiken är också en viktig del av ochett komplement till näringspolitiken genom bl.a. mil-jömärkning och standardisering. Det bidrar i sin turtill att stärka konsumenternas långsiktiga behov ochpå så sätt stärks också industrins konkurrenskraft.Konsumentpolitiken är ett viktigt instrument imiljöpolitiken. Utredningen ochmiljön, som just nu behandlas inom Regeringskansli-et, tar upp många av de frågor som motionärerna tarupp. Därför kan motionärerna känna sig ganska för-tröstansfulla inför det resultat som vi kommer att få tadel av framöver.Vår vision, dvs. den socialdemokratiska visionen,är att skall bli det första ekologiskt hållbarasamhället i . För detta måste vi bedriva ettaktivt arbete inom många områden där konsument-politiken kommer att få en framträdande roll.En offensiv konsumentpolitik kan därför underlät-ta för konsumenterna att bedöma miljökonsekvenser-na av sitt agerande. Det kommer att innebära att vi fårkonsumtionsmönster som är så litet miljöbelastandesom möjligt. Ett sätt att göra det lättare för oss kon-sumenter att leva miljövänligt är en bra miljömärk-ning.Regeringen håller på att se övermiljömärkningssystemet för att få mer och bättremiljömärkning. En väl fungerande miljömärkning ären bra garanti för oss konsumenter.Fler utredningar har gjorts som behandlar miljö-politiken sett ur olika perspektiv. Det är ett bevis föratt vi socialdemokrater tar miljöpolitiken på fullasteallvar. Konsumenterna och miljön är den utredningsom berör just det område som vi debatterar . Jagkänner igen en del av argumenten från utredningen.De återfinns också i motionerna.Fru talman! Genom vårt medlemskap i har vårsvenska konsumentverksamhet knutits samman medden som bedrivs på gemenskapsnivå. Tillfälle harskapats att påverka utvecklingen av konsumentpoliti-ken också i ett europeiskt perspektiv, somvissa begränsningar när det gäller möjligheten tillnationella avvikelser har uppkommit. tog upp några exempel.Som den positiva person jag är ser jag de möjlig-heter som finns genom EU-medlemskapet. Dessutomvet jag att är mycket pådrivande inom kon-sumentpolitikens område i den pågående regerings-konferensen. Konsumentpolitiken måste ses som ettviktigt och självständigt politikområde, precis somt.ex. socialpolitik och miljöpolitik. Detta är Sverigesprincipiella ståndpunkt. Dessutom bör konsumentin-tresset på ett klarare sätt integreras i gemenskapspoli-tiken också på andra områden.TV-reklam riktad till barn är en fråga som Sverigeägnat mycket tid åt. Intresset för frågan har ökat avse-värt och chanserna att ett förbud mot otillbörlig re-klam och barnreklam införs även på EU-nivå harblivit mycket större.Att konsumentpolitiken har fått ett eget kapitel idet utkast till fördrag som diskuteras är ett fram-steg. Det är en bra bas för fortsatta förhandlingar, mendet är inte tillräckligt långtgående. närfrågan kommer att diskuteras vidare kommer Sverigeatt fortsätta sitt arbete med att få gehör för sina syn-punkter.Fru talman! Detta tycker jag är mycket positivt.I reservation 7 tas frågan om indirekt reklam upp.Frågor som berör indirekt reklam av tobak och alko-hol tas på största allvar. Regeringen kommer attta ställning till ett förslag om förbud mot indirekttobaksreklam. Detta kommer att redovisas i en skri-velse till . Det är kanske därför som TanjaLinderborg inte har kunnat finna det.På alkoholområdet har regeringen tillsatt en utre-dare som skall göra en översyn av bestämmelserna ommarknadsföring av alkoholdrycker. Det kommer attläggas fram ett betänkande . Mot denbakgrunden finner utskottet det inte särskilt angelägetatt vidta ytterligare åtgärder . På dessa tvåområden borde reservanterna kunna känna sig nöjda.Produktsäkerhetsfrågorna är viktiga konsument-frågor. Produktsäkerhetslagen syftar till att motverkaatt farliga varor och tjänster orsakar person- elleregendomsskador. Därför utvidgades produktsäker-hetslagens tillämpningsområde till att om-fatta även varor som tillhandahålls i offentlig verk-samhet. Det krav som finns i reservation 9, att ävenoffentliga tjänster skall omfattas av produktsäkerhets-lagen, avvisas eftersom de tjänster som avses täcks avspeciallagstiftning. Här följer några exempel: Hälso-och sjukvårdslagen, socialtjänstlagen och skollagen.Kan de ge mig någraexempel på områden där dessa lagar inte fungerar?Till innan hon nu rusar iväg frånkammaren: Det är klart att konsumenterna skall hamakten över maten.Med anledning av vad jag nu har sagt yrkar jag bi-fall till utskottets hemställan och avslag på motioner-na och reservationerna.Anf. 64 () replik:Fru talman! Det är ganska uppenbart att vi har engrundläggande olika syn på och tilltro till människorsförmåga att själva ta ansvar och klara olika situatio-ner.Vad Socialdemokraterna ger uttryck förär en bristande tilltro till människors förmåga att taansvar i olika situationer. Därför har man lagar ocholika offentliga institutioner som lägger livet till rättaför folk. Det jag talar om är faktiskt ett uttryck förnågonting helt annat än detta. Vi kan bara lyssna påordvalet. Jag sade att det är viktigt med konsument-frågor. Andra har talat om att det är viktigt med kon-sumentpolitik. Det betyder att politiken skall lägga sigi allting, vilket vi moderater menar att politiken ochpolitikerna inte skall göra.Vidare ondgör sig talaren över att det finnsmycket att välja på. Är det inte en fördel för oss kon-sumenter? Om vi inte köper varorna, kommer intehandlarna att ta in varorna därför att de då kommer attstå på hyllorna och bli förstörda. Det är väl ganskasjälvklart att det är bra att det finns mycket att väljapå.Jag anser fortfarande inte att vi har specielltmånga konsumentsammanslutningar som kommerunderifrån. Jag tycker att vi fick detta ganska välbekräftat när vi besökte konsumentråd, därman sade att det i inte finns något utrymmeför detta eftersom vi har en omfattande lagstiftning,ett konsumentverk och andra offentligt finansieradesammanslutningar som tar till vara konsumenternasintressen. Det är väldigt svårt att få till stånd någon-ting underifrån.När det gäller marknadsekonomi kontra monopolkan man exempelvis se på det , där manhar haft monopol på allt man har producerat. Man kanse bara på den miljöförstöring som man där har haftdärför att man har haft monopol på olika saker.Anf. 65 () replik:Fru talman! Jag måste börja med att säga att detsista som de sade var häp-nadsväckande. Vi socialdemokrater tror på en aktivkonsumentpolitik. Det som de tog upp var någonting helt annat. Förklarahellre det som står i den moderata motionen! Det trorjag för de flesta är mer intressant än de angrepp somMarietta de ägnar sig åt.Som socialdemokrat tycker jag att konsumentfrå-gorna är ett viktigt område. Det är så viktigt att detskall finnas en aktiv konsumentpolitik i detta land.Konsumentkooperationen är ingen frivilligorganisa-tion, säger , som skullevara godtagbar för . Men för oss social-demokrater är det en frivillig konsumentorganisationsom fungerar alldeles utmärkt.Mängden av varor kan vi naturligtvis tvista om.Jag är inte säker på att någon konsument egentligengynnas av att affärerna har mängder av gondoler medbåde katt- och hundmat. Man kan ju inte ta med sigkatten för att köpa den rätta burken i affären. Mäng-den av varor är i alla fall inte det som övertygar migom att vi inte skall ha en aktiv konsumentpolitik.Anf. 66 () replik:Fru talman! Jag skall ställa några motfrågor tillKarin Olsson.Har det blivit så mycket bättre för konsumenternaefter alla dessa år med all lagstiftning och allt som vihar i ? Är det något fel i att tro på de enskildamänniskornas förmåga? Är det inte detta vi måstegöra? Varför skall vi då lägga livet till rätta genom attingripa i varje situation? Även som konsument skalllivet läggas till rätta av politiker. Har t.ex. de offentli-ga monopolen på olika områden gjort att utvecklingenhar gått framåt? Är det inte när det väl blir konkur-rens, när man låter andra aktörer komma in på mark-naden, som det sker någonting? Om det bara finnsoffentliga monopol, t.ex. när det gäller vissa tjänster,och jag som konsument inte passar in i systemet, vadhar jag då att välja på?Anf. 67 () replik:Fru talman! Jag skäms inte över svensk konsu-mentpolitik. I debatten är vi många som hävdaratt vi faktiskt vill utveckla och bevara vår konsument-politik sett från ett gemenskapsperspektiv.Jag kan inte förstå hur de ens kan komma på tanken att vi inte tror påden enskilda konsumenten. Det är klart att vi tror påden enskilda människan. Vi tror på alla människorslika värde. Det är högst märkligt att denna fråga skallbehöva diskuteras när vi diskuterar konsumentpolitik.Sedan tar de upp de of-fentliga monopolen och frågor om de har utvecklatSverige. Ja, inte tycker jag att jag kan se något landsom är så förfärligt mycket bättre än när detgäller exempelvis hälso- och sjukvården. Jag tyckeratt det är ett alldeles utomordentligt bra exempel påatt offentligt monopol faktiskt kan fungera bra. Jagtror inte att de privata verksamheternas uppbyggnadhar lett till någon större förbättring för den enskildekonsumenten.Anf. 68 () replik:Fru talman! Det är bra att är positivoch jobbar vidare med dessa frågor.Hänsynen till miljö och hälsa i konsumentpoliti-ken skall gå före den inre marknaden och den friavärldshandeln, men så är det ju inte . Men i ochmed viljan att gå med i EU och den övriga politik somman har fört kanske man förbisåg att det finns väldigtstarka krafter som vill att man inte skall kunna tahänsyn till miljö och hälsa i olika sammanhang. Dettaär ett dilemma. Jag anser inte att man från svensk sidaagerar så kraftfullt som man skulle kunna göra. Jagtycker ändå att i vissa frågor har varit pådri-vande, men jag tror att man skulle kunna driva påännu hårdare och mer konsekvent än vad man hargjort.När det gäller att påverka tog uppfrågan om TV-reklam. Det förefaller inte somom den svenska linjen kommer att vinna, utan denförefaller faktiskt att falla. Det handlar om mångaolika frågor när det gäller miljö och konsumtion.Konsumtion går in på många olika områden precissom miljöfrågan går in på många olika områden. Dethandlar också om skattepolitik, där vi har drivit frå-gan om att miljöförstöring skall prissättas så att vi fåren mer hållbar konsumtion t.ex. Det handlar också omboendefrågor. Vi har t.ex. tidigare drivit att miljökon-sekvensbeskrivningar skall göras inför olika politiskabeslut.I och med att vi redan har drivit detta är det ingen nyhet. Även om vi nu haren utredning som heter Miljö och konsumtion innebärinte det att dessa frågor uppkom enbart genom denutredningen. De är gamla. Vi tycker att regeringeninte har agerat så snabbt som den har kunnat göra.Det är ett enkelt beslut att fatta att vi skall ha mil-jökonsekvensbeskrivningar av varje beslut som fattasi . Det behöver inte ta att kommafram till det.Anf. 69 () replik:Fru talman! Jag känner mig mer positiv än vadMiljöpartiet gör i dessa frågor. Jag vet att Sverigearbetar väldigt aktivt för att driva på just inom detområde som berörde, dvs. TV-reklam riktad till barn. Jag hoppas att har fel, eftersom jag är väldigt besjälad av tankenatt skall vinna gehör i den frågan. Jag trormycket på möjligheter.Den utredning som heter Konsumenterna ochmiljön bereds nu i . Den innehållerlångtgående krav. Jag ser med stor spänning fram motresultatet av det arbetet. Då kanske det kommer attfinnas anledning att igen diskutera dessa frågor.Anf. 70 () replik:Herr talman! När det gäller TV-reklam riktad tillbarn konstateras i det pm som vi fått i utskottet attmöjligheterna att få igenom direktivet är ganska små.Det har även konstaterats i olika artiklar som jag harhittat på detta område. Jag förstår faktiskt inte varKarin får sitt hopp ifrån.Man skall ju alltid vara positiv. Min livsinställningär att man skall gå vidare och tro på någonting. Mennär det gäller konsumentens situation ser vi bakslagefter bakslag. Jag förstår inte hur man kan vara såpositiv som och litet grand blunda förde problem som finns.Jag anser att har agerat i konsumentfrågor,men inte tillräckligt effektivt och starkt.Anf. 71 () replik:Herr talman! Jag ser inlägg somlitet defensivt. säger att det intehänder någonting och att vi ingenting kan göra. Ändåkräver att vi skall jobba mycketmer.Jag har en stark förtröstan till vad som pågår påden konsumentpolitiska arenan inom EU tack vare attSverige är en väldigt aktiv aktör där.Anf. 72 ():Herr talman! Jag skall ta upp frågan om miljö-märkning. Det engagerar väldigt många,inte minst s-kvinnorna i mitt hemlän län.I november 1993 publicerade isin rapport en attitydsundersökning, Konsumenternaoch miljömärkningarna. Undersökningen gjordes somett elevarbete vid och finansieradesav verket. Ett av syftena med undersökningen, somgjordes med hjälp av en enkät, var att beskriva vilkakunskaper konsumenterna har om miljömärkningar.Undersökningen omfattade de vanligaste miljösymbo-lerna och vissa andra symboler som inte i vanlig me-ning är miljömärkningar, såsom pandan och det grönanyckelhålet.I sammanfattningen av undersökningen sägs bl.a.följande: För det första vill vi beskriva vad människorvet om miljömärkningar. De flesta människor ansersig ha fått för litet information om miljömärkta varor.Intressant är att notera att man med ökade inkomsteranser sig ha fått allt mindre information. Män ansersig dessutom i högre grad än kvinnor vara dåligt in-formerade. Det mest slående här är annars att densymbol som människor i störst utsträckning kännerigen och dessutom har störst förtroende för inte ärmiljömärkning i vanlig mening. Det handlar omVärldsnaturfondens panda.I en uppsats från vid har två civilekonomer presenteratresultat av en undersökning om konsumenternas upp-fattning av miljömärkningar. I den studien konstaterasdet att konsumenterna, producenterna och handlarnavill ha ett enhetligare system. är det för mångaolika miljösymboler, och organisationerna bakom harmisslyckats med att informera allmänheten om vadmärkena egentligen står för. Konsumenter och andravet inte vilka som står bakom respektive miljösymbol,vilka miljökriterier de grundas på och vem som harkontrollansvaret.Miljömärkning är ett styrmedel som bygger påfrivilligt åtagande, och det förekommer i flera varian-ter. Vi har den stiliserade svanen, som är en samnor-disk märkningssymbol som tagits fram av . Kriterierna för den märkningen skallvara lika i de nordiska länderna, och systemet skallfungera som ett samnordiskt miljömärkningssystem.Svanen finns inte på livsmedel.Vi har falken. driver till-sammans med ICA, och Bra miljö-valsmärkning. Kriterierna fastställs av SNF och finnsbl.a. för diskmedel, tvättmedel, batterier, schamposamt även persontransporter. Denna symbol finns inteheller på livsmedel.Krav-märket finns på livsmedel som tagits fram avKontrollföreningen för alternativ odling. att konstgödsel och bekämpningsmedel inteanvänds i produktionen. Butiker som säljer Krav-märkta livsmedel i lösvikt har blivit auktoriserade avKrav och kontrolleras regelbundet av föreningensinspektörer. Dessutom genomgår butikspersonalen enkort utbildning av vad ekologisk odling innebär. Påsenare år har också Krav-märkt kött kommit ut påmarknaden.Sedan finns EU-blomman. trädde EG:smiljömärkningsförordning i kraft. Syftet är att skapaett system för miljömärkning av produkter och stimu-lera tillverkning av och efterfrågan på de produktersom minst beslastar miljön. Systemet är frivilligt, ochnationella märkningar får finnas parallellt.En annan typ av miljömärkning är företagens egenmärkning. av sådana mer eller mindre mil-jöprofilerade varumärken blir allt större och utgör ettargument i konkurrensen om allt mer miljömedvetnakunder.Änglamarksmärket finns på Kooperativa förbun-dets serie av produkter som säljs med argumentet attde är miljövänliga. ICA:s Sunda-sortiment är en mot-svarighet till KF:s Änglamarkssortiment. Skona ärICA:s varumärke för tvätt- och rengöringsmedel.Det finns dessutom märken på varor som inte ärdirekta miljösymboler. Exempel på sådana märken är,som jag nämnde förut, pandan. Det betyder att en delav priset av produkten i stället går till utrotningshota-de djur och växter.Vi har utländska märkningar som letar sig in iSverige, även om de inte gäller här, som den GrönePunkt. Vi har returpilar och gröna nyckelhål.En annan typ av märkning är miljödeklarationerdär produkternas miljöpåverkande egenskaper redovi-sas utförligt var för sig. Miljödeklarationer är i förstahand tänkta för stora kompetenta uppköpare hos före-tag, kommuner, m.fl.Vi har också Eko-natural. Denna miljösymbol serman allt oftare i butikerna, men inte på alla naturfär-gade kläder. Alla är inte heller miljövänliga. En mil-jömärkning behövs på kläder. Bomull är världensmest besprutade gröda. Ett bomullsfält kan besprutasupp till 40 gånger på en säsong. För att få fram ettkilo ren bomull går det åt kemikalier.Även industrin och tjänstesektorn har börjat integ-rera miljötänkandet i sina produkter och tjänster. Oftaanvänds numera miljöprogramhandlingar som för-säljningsargument. Många banker kräver vid långiv-ningen till industrin och företag att dessa har en mil-jöplan med och/eller ett miljöprogram.Den internationella beteckningen ISO 1401 garan-terar företagens produkters och tjänsters goda miljö-val.Herr talman! Jag har inte nämnt alla märkningarsom finns. Men min uppräkning här visar att det inteär lätt att vara konsument. Det behövs mer informa-tion om miljömärkning. Konsumenterna skall ha möj-lighet att veta vilka som står bakom respektive mil-jösymbol, vilka miljökriterier de grundas på och vemsom har kontrollansvaret, och ett mer enhetligt ochöverblickbart miljömärkningssystem för att konsu-menten bättre skall kunna driva på mot en ökad mil-jöanpassning. riskerar miljömärkningen att istället leda till förvirring för den konsument somförsöker leta sig fram mellan butikshyllorna.Herr talman! Jag ställer mig bakom tidigare. Det visar mycket väl på vilket sättoch med vilket allvar vi jobbar med konsumentfrå-gorna. Men jag vill också understryka vikten av attfortsätta att uppgradera den viktiga konsumentpoliti-ken. Jag ser fram mot höstens proposition och hoppaspå ett tydligare miljömärkningssystem.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 13 §)11 § Ändrade regler för filialetablering samtvissa insättningsgarantierFöredrogsFinansutskottets betänkande 1996/97:FiU22Ändrade regler för filialetablering samt vissa insätt-ningsgarantier (prop. 1996/97:72)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades efter 13 §. )12 § Vissa bank- och försäkringsfrågorFöredrogsFinansutskottets betänkande 1996/97:FiU18Vissa bank- och försäkringsfrågorAnf. 73 ():Herr talman! Som kammaren känner till beredsbank- och försäkringsfrågor numera av finansutskot-tet. I detta betänkande behandlas motioner från denallmänna motionstiden.Då det gäller en del bankfrågor har vi moderaterendast gjort en markering i form av en motivreserva-tion angående konkurrensen inom banksektorn. Vi villunderstyrka att det är olämpligt att staten på en ochsamma gång är ägare av företag som är verksamma påfinansmarknaden och ansvarig för lagstiftning ochtillsyn av samma företag. De dubbla rollerna skaparmålkonflikter och oklara ansvarsförhållanden.Vi vill också understryka att ett högt hushållsspa-rande är nödvändigt för att skapa ett fritt och enskiltägande. Det måste finnas stabila spelregler och ettskattesystem som gör det fördelaktigt och lönsamt attspara.Dessa frågor har ingående diskuterats i andrasammanhang, och har redan givit regering-en i uppdrag att följa utvecklingen av ett vidgat ägan-de av banker och att senast lämna en re-dovisning till om erfarenheterna. Därförskall jag inte fördjupa mig i dem här.Jag skall i stället uppehålla mig vid den för Mode-raterna, , och Folkpar-tiet gemensamma reservationen 7 om kollektiva sak-försäkringar, enkannerligen de kollektiva hemförsäk-ringar, obligatoriska eller med reservationsrätt, somtecknas av fackliga organisationer.Detta är inte någon ny debatt. Den har pågått mereller mindre kontinuerligt sedan jag tillsammans medcenterpartisten väckte en mo-tion . Den byggde på våra gemensammaerfarenheter från dåvarande Försäkringsinspektionenoch stöddes av en reservation från samtliga borgerligapartier som då fanns i - , och . Den linjen har dessa partierföljt konsekvent och kommer, efter vad jaghar förstått, att göra så också . Kristdemokraternaoch har också anslutit sig. Kvar på barri-kaderna för facklig och politisk övermakt och för-mynderi står Socialdemokraterna och ,föga oväntat.Innan jag går vidare vill jag klart deklarera att detinte finns någon anledning att ta avstånd från kollekti-va försäkringar generellt. Tvärtom kan kollektivaförsäkringar erbjuda goda försäkrings-lösningar. Personförsäkringar vållar inte heller någragenerella problem beroende på att ersättning kanutbetalas från varje försäkring. Där handlar det oftareom hur mycket av löneutrymmet som skall intecknasav försäkringar, således en helt annan frågeställningän den som uppstår då mycket stora kollektiv tvångs-ansluter samtliga medlemmar till enhetliga sakförsäk-ringar.Protesterna mot de obligatoriska hemförsäkringar-na har varit legio från första början. Jag skall inteuppehålla mig vid alla de turer som har varit och allade invändningar och betänkligheter som har framförtsav statliga myndigheter, domstolar och enskilda utanfokusera på två kärnfrågor, nämligen marknadssitua-tionen och den enskilda fackföreningsmedlemmensrättslöshet och utsatthet.Protesterna mot de första obligatoriska försäkring-arna ledde till en snabbutredning av . Den resulterade iett uttalande från regeringen att det inte fanns någragenerella hinder mot gruppsakförsäkring med reser-vationsrätt, dvs. negativ avtalsbindning.Marknadsdomstolen hade i en rad fall på talan avKonsumentombudsmannen genomgående stämplatformer av negativ avtalsbildning som otillbörlig enligtmarknadsföringslagen. Också i fråga om de kollektivahemförsäkringarna fann KO att den negativa avtals-bindningen inte kunde godtas, vilket ledde till enöverenskommelse mellan om attmarknadsföringen av kollektiv hemförsäkring genomnegativ avtalsbindning inte skulle förekomma. Enligtdåvarande , , ansåg att den anslutningsme-tod använt sig av inte var tillåten från ettföretag gentemot en enskild konsument, och honuttalade sin glädje över att upphörde medden metoden. Däremot ansåg hon sig inte kunna läggasig i hur enskilda förbund går till väga med försäk-ringen.Därmed pekade på det anmärk-ningsvärda förhållandet att det som är förbjudet för ettföretag gentemot en kund är tillåtet för en fackligorganisation gentemot en medlem. Men till skillnadfrån kunden kan medlemmen inte byta leverantör.En tungt bärande anledning till KO:s agerande varrisken för dubbelförsäkring. Denna risk stod också ifokus för och Näringsfri-hetsombudsmannen.NO ansåg att en ovillkorlig förutsättning för attgodta anslutningsformen med reservationsrätt var attett regelrätt upphandlingsförfarande tillämpades sominnebar konkurrens mellan försäkringsbolagen på likavillkor. NO framhöll vidare att garantier måste skapasför att den som reserverar sig inte heller belastas avkostnader för gruppförsäkringen. Några undantag fråndenna princip borde inte kunna göras.Regeringen hade i samband med sitt uttalande ut-gått från att berörda myndigheter skulle bevaka ut-vecklingen i konkurrenshänseende och vid behovvidta lämpliga åtgärder.