prot · GK0994 · 1997-04-23 00:00:00 — Den oro som biodlare känner för eta-bleringen och utbredningen av varroakvalster i Sveri-ge bör tas på största allvar. Stora biologiska och eko-nomiska värden står på spel om inte varroan kan be-kämpas på ett godtagbart sätt. Hur detta skall ske ärtill stora delar ett biodlingstekniskt och veterinärme-dicinskt problem som det i första hand får ankommapå och berörda myndigheter att han-tera. förutsätter utskottsmajoriteten attregeringen med stor uppmärksamhet följer utveck-lingen på området.I reservation 6 tas frågan om kastrering av smågri-sar upp, och man föreslår att kastreringen bör upphöraom inte ingreppet kan göras med fullständig bedöv-ning. Det finns ingen bra metod för bedövningav smågrisar. Med anledning av detta skärptes kraveni djurskyddslagen från . Skärp-ningen innebär att om svin skall kastreras utan be-dövning måste det ske innan de uppnått två veckorsålder i stället för som tidigare fyra veckors ålder.Detta gör att ingreppet blir mindre och att både riskenför infektioner och lidandet för grisen minskar.Försök har gjorts, både i och i ,med hangrisproduktion utan kastrering. Försöken gavstarkt negativa konsumentreaktioner, då köttet luktadeilla vid tillagning. Jordbruksministern anordnade enoffentlig utfrågning där producenter,konsumenter, veterinärer, forskare m.fl. deltog. Mankom då fram till att kastreringen måste fortsätta menatt ingreppet på grisen skulle göras innan den uppnåtttvå veckors ålder.Anf. 59 () replik:Fru talman! tar avstånd från re-servationerna. Han gör det, tycker jag, med litet svagargumentation. När det gäller veterinärorganisationensäger han att syftet med den här omläggningen var attminska statens kostnader. Det är dock mycket somtyder på att det inte har blivit billigare för staten, ochdet är ju ganska oroande. Sedan kommer BerndtSköldestig fram till att frågan om en utvärdering är förtidigt väckt.Jag vill med anledning av detta fråga om BerndtSköldestig kan ställa upp på vår principiella uppfatt-ning att lika ekonomiska villkor skall gälla för deolika veterinärgrupperna. Vi anser att det är väldigtväsentligt. Vilken uppfattning har Socialdemokraternahär? Det här är nämligen en av stötestenarna.Den andra frågan jag tog upp var att den statligaveterinärorganisationen tidigare varit helt inriktad påjordbrukets djur. Vilken uppfattning har ? Skall man gå från den principiella ordningsom har gällt eller inte?Anf. 60 () re-plik:Fru talman! När det gäller be-handlingen av smådjur är det, enligt de uppgifter vihar, i stort sett bara privata veterinärer som sköter det.Om några av de statliga veterinärstationerna har bör-jat med sådant måste det, såvitt vi förstår, vara imycket liten omfattning.Frågan om lika villkor är också en fråga om vadsom är lika villkor och under vilka förhållanden. har ju byggts upp för att vi skallkunna ta ett ansvar för djursjukvård och djurhälsaöverallt i landet. Det är det primära i veterinärorgani-sationen, anser vi.Anf. 61 () replik:Fru talman! När det gäller det sista som BerndtSköldestig sade är det uppenbart att de privat verkan-de veterinärerna även finns i norra , där det ärlånga avstånd. Men de har inte samma förutsättningaratt klara sina uppgifter. Om man inte har samma för-utsättningar genom ersättningarna från staten fördjurvården kan man inte heller leva upp till de kravsom ställs och som tog upp.Jag förutsätter att ni ställer upp på att skapa den möj-ligheten . Den är avgörande för att veteri-närvården skall kunna bli tillfredsställande i helalandet.Anf. 62 () re-plik:Fru talman! Vi utgår från att vi fortlöpande skallfölja utvecklingen när det gäller uppbyggnaden avden här organisationen. I samband med detta skall vinaturligtvis titta på vilka förändringar som behöverske för att villkoren skall vara så bra som möjligt föralla och för att man skall kunna ha en bra djurhälso-vård överallt i landet.Anf. 63 () re-plik:Fru talman! Jag skulle vilja ta upp två frågor.Jordbruksministern har sagt att hon nu i EU skallaktualisera transporter av djur ur EU, dvs. de som gårtill det vi kallar tredje land. Men något jag tyckermåste uppmärksammas är transporter också inom EU.Faktiskt börjar nu även att exportera smådjur- vi har börjat exportera smågrisar till . Jagskulle vilja höra vilken uppfattning om det här.Dessutom kan vi se att de harmoniserade reglersom antogs innebär att inte får hanågra starkare regler. Det innebär i sin tur att de reg-ler vi har haft om t.ex. högdräktiga och nyförlöstadjur har försvunnit. För vidkommande hardet alltså blivit sämre. Jag skulle vilja höra om BerndtSköldestig anser att det är acceptabelt att grisar kantransporteras , även smågrisar. Skall Sveri-ge på något vis försöka hindra att svenska bönderbörjar vara med i den här flyttkarusellen för djur, ellerhur skall vi hantera det här?Det går också transporter från upp tillNorrland med nötkreatur. Enligt bestämmelserna fårdessa transporteras i , inklusive en timmesrast . Anser att viskall vara med i en sådan här flyttkarusell av djurinom ? Om inte, vilka åtgärder anser ni attregeringen skall vidta för att få stopp på det här?Från sida anser vi att de här transpor-terna är av ondo. Djur skall inte transporteras på dethär sättet.Anf. 64 () re-plik:Fru talman! Vi anser naturligtvis inte att det ärrimligt att transportera djur hur långa tider som helst.Vi tycker inte heller att det är rimligt att exporteralevande djur till . Det borde naturligtvis varaså att vi slaktar djuren i och exporterar djur-kropparna. Vi tycker också att det är av största vikt attavstånden inom landet inte blir för stora när det gällertransporter till slakt och transporter av annat slag. Detkommer vi också att jobba för i fortsättningen.Anf. 65 () re-plik:Fru talman! Det var skönt att höra det. Frågan ärbara: På vilket sätt kommer ni att jobba för det? Detskulle vara mycket intressant att veta. Kommer ni attse till att ta bort transportbidragen, och kommer ni i såfall att ändra de förhållanden som råder ?Sedan vill jag ta upp kastreringen av grisar. Det ärnaturligtvis inte så att grisarna lider mindre för att deär i stället för fyra när man skär i dem.Jordbruksministern och jag var också överens om attproblemet på intet sätt var löst i och med att grisarnablivit yngre när man skär i dem. Smågrisar är väldigtfärdiga vid födseln. De skall kunna följa suggan omde föds ute och röra sig direkt, vilket innebär att nerv-systemet är helt färdigt. De känner smärta - det ärfullkomligt klart. Jag har svårt att se att man skulle halöst problemet när man minskar åldern vid vilken manfår skära . Jag tyckeratt problemet kvarstår på precis samma sätt som tidi-gare.Jordbruksverkets förslag, när regeringen fattadebeslut , var . Man kan alltsåsäga att regeringen i förhållande till Jordbruksverketförsämrade beslutet, om man nu anser att tiden ärväsentlig.En anledning till att jordbrukarna vill ha kvarkastreringen är att man anser det besvärligt att hasuggor och hangrisar ihop. Man måste sära på demom man inte kastrerar hangrisarna. Dessutom kräverokastrerade hangrisar litet större utrymme. Men det ärju bara en fördel - då får vi ju en bättre grishantering.Jag skulle vilja höra om vi är överens om att dettaproblem än så länge inte är löst.Dessutom kan man se att slakterierna ärbyggda för att grisarna skall ha en viss storlek när deslaktas, vilket innebär att de hinner bli könsmogna.Det verkar befängt att djurskyddsregler skall ta hän-syn till hur slakterier är uppbyggda. Då får man välfundera på om man inte skall bygga om dem.Finns det ett fortsatt intresse från socialdemokra-ternas sida att lösa problemet, dvs. se till att vi får enlagstiftning som innebär att man inte får skära i obe-dövade djur?Anf. 66 () re-plik:Fru talman! Vi kan vara överens om att det härinte löser problemet, , men det är denenda möjliga vägen att gå. Skall vi fortsätta att produ-cera griskött i måste köttet vara accepterat avkonsumenten. Det måste kunna användas. Det harvisat sig vid de försök som gjorts att kött från okastre-rade grisar inte accepteras.Det här är en fråga som vi får fortsätta att jobbamed och försöka att lösa längre fram.Det är riktigt att man ville korta tiden ytterligare.Men det måste finnas en möjlighet att genomföraingreppen också. Därför stannade regeringen för tvåveckor. Vi får fortsätta att jobba med problemet.Framför allt tycker jag att regeln med den kortaretiden innebär att grisarna klarar det relativt lindrigaingreppet bättre.Anf. 67 ():Fru talman! Jag kommer att beröra en enda fråga idetta betänkande. Det är varroa.Varroa är ett kvalster som parasiterar på bin, för-svagar bisamhällena och slår ut dem.Som sade finns nu den här bisjukdo-men i södra delarna av landet. Den har sakta mensäkert spritt sig och har nunått så långt upp som norra och även Värm-land.Biodlare i övriga delar av landet ser med ängslanpå den här utvecklingen. Ju längre norrut vi kommer,desto större är antalet hobbybiodlare. De känner inteför att fortsätta med sin hobby om den här sjukdomenutvecklar sig. Skall man ha något utbyte av biodlingeni form av honung, måste man behandla sjukdomen.Den skall behandlas med gifter och kemikalier avolika slag. När man använder de här gifterna ochkemikalierna skall man enligt Arbetarskyddsstyrelsenha andningsmask och heldräkt för att skydda sig själv.Det är kanske inte så trevligt att tänka sig en hobbysom utövas på det sättet. Kvalstren dör inte heller avden här bekämpningen. Skall man få bort kvalstren,måste man avliva de bin som är smittade.Berndt sade i sitt anförande i talarsto-len att man måste ta den här frågan på största allvar.Men han landade i att man uppmärksamt skall följautvecklingen. Utvecklingen, , är attsjukdomen sakta men säkert sprider sig över landet.Om man i stället skulle gå in med en bekämpning ,skulle den bli betydligt enklare och betydligt billigareän om man väntar. En underton i är att man helst ändå skulle se att sjukdomen be-kämpades.Det finns också yrkanden, som inte behandlas i dethär betänkandet, men som skall komma upp till hös-ten, om att man skall se över hela biodlingen. Jaghoppas att avser att man skall göraen översyn av biodlingen och dess förutsättningar. Förbiodlingen har också stor betydelse för pollinering,fruktsättning och för den biologiska mångfalden. Detär något som vi alla värnar om och som vi alla vill hakvar.De varroasmittade bisamhällena försvagas och harmycket svårt att klara vinterhalvåret. /96dog av alla bisamhällen i . Går man nertill , som har haft den här sjukdomen länge,finner man att av alla bisamhällen dog. Då kanman tänka sig hur det blir när den här sjukdomenkommer upp till och till de kalla vintrar somvi har där uppe. Det kommer att bli en mycket storutslagning . Det som inte varroanpå egen hand tar död på kommer vinterkylan att hjäl-pa till med.De tillsyningsmän som vi har har bl.a. till uppgiftatt slå ut bisjukdomen amerikansk yngelröta. Detförefaller väldigt inkonsekvent att man skall slå ut ochdöda de bisamhällen där det finns amerikansk yngel-röta men inte de bisamhällen som har varroa.För tre upptäckte man varroa påÅland. Men de handlade och slog ut desmittade samhällena. finns det ingen varroa påÅland. Det visar att det går att bekämpa varroa. Detgår att slå ut sjukdomen.Norge, som också i princip är varroafritt väntar påatt se vad vi gör innan man slår ut sina varroabesmit-tade samhällen. Det skulle vara en stor tillgång om vii kunde ha varroafria bin och en finhonung, som inte tillsatts några gifter.Därmed yrkar jag bifall till reservation 5.Anf. 68 () re-plik:Fru talman! Detta är en allvarlig fråga, precis somEva sade. Vi tycker att vi skall fortsätta attjobba utifrån den bekämpningsstrategi som har lagtsfast och som binämnden på harställt sig bakom. Vi skall följa det här noga.Naturligtvis skall det tas upp vid en översyn av bi-odlingens förutsättningar i . Vi nonchalerarinte frågan på något sätt. Vi tycker att den skall tasupp i samband med översynen och ses över ordentligt.Anf. 69 () replik:Fru talman! Jo, , jag tycker attdet är att nonchalera frågan, att först låta varroa fåsprida sig på . När den sedan etablerar sig iSkåne 1991 bryr man sig inte om det, utan låter den fåsprida sig. Man låter yrkesbiodlare flytta kupor frånfruktodling till fruktodling så att infektion sker från deolika zoner som man har upprättat. Man kan ställa enkupa 10 m från gränsen till den ena zonen, och så stårdet friska bin in på den andra.Jag tycker att den här frågan är mycket dåligtskött. Det är att nonchalera många människors intres-se när det gäller honungsproduktion och biodling. Julängre man dröjer, desto svårare och dyrare blir detatt bekämpa sjukdomen.Anf. 70 ():Fru talman! Jag ber att få yrka bifall till reserva-tionerna 2, 4 och 5.Reservation nr 2 handlar om veterinärorganisatio-nen. Vi vill gärna ställa oss bakom målsättningen ocharbetet för att vi skall få en konkurrensneutralitetmellan distriktsveterinärorganisationen och de privataveterinärerna. Vi tror att det innebär en viktig balanspå marknaden att man har samma villkor. Därför villvi understödja den reservationen.När det gäller reservation 4, djurtransporter, villjag naturligtvis framföra ett tack till ,som har lyft fram min motion i det sammanhanget.Vitycker naturligtvis, eftersom vi har motionerat, att detär angeläget att går före och är ett gott exem-pel. För att vi i skall ha trovärdighet i de härfrågorna inom EU är det viktigt att vi lever upp tilldetta själva. Jag vill därför yrka bifall till denna reser-vation.Slutligen vill vi, genom att ställa oss bakom reser-vation nr 5 som gäller varroa, stödja att man nu i ettnågorlunda tidigt stadium tar tag i detta problem in-nan det blir för stort.Anf. 71 () re-plik:Fru talman! Som ett klargörande vill jag framhållaatt tre motioner handlar om djurtransporter, en frånFolkpartiet och gemensamt, en från So-cialdemokraterna och en från . Jaghade önskat att det skulle finnas betydligt flera. Jaghoppas att vi som är engagerade i de här frågornaäven fortsättningsvis kan komma tillbaka så att vi fårbättre skrivningar än den skrivning vi har fått i detbetänkande som föreligger i dag.Anf. 72 ():Fru talman! Jag vill hushålla med kammarens tidoch nöjer mig därför med att framhålla att Folkpartietgör följande ställningstagande: De nuvarande reglernabeträffande fördelningen av medel till distriktsveteri-närorganisationerna bör ses över. Syftet bör vara attåstadkomma konkurrensneutralitet mellan de olikaslagen av veterinärer. bör göra ett tillkän-nagivande till regeringen om detta såsom framhålls ireservation 2.Vi vill också att gör ett tillkännagivandetill regeringen om skärpt bekämpning av de kvalstersom angriper bin. Därför stöder vi reservation 5.I övrigt stöder vi betänkandet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 §. )8 § Ändringar i lagen om uppgiftsskyldighet påjordbrukets och fiskets områden, m.m.FöredrogsJordbruksutskottets betänkande 1996/97:JoU8Ändringar i lagen (1992:888)om uppgiftsskyldighetpå jordbrukets och fiskets områden, m.m. prop.1996/97:62)Anf. 73 ():Fru talman! Jag önskar yrka bifall till motionen1996/97:Jo21.Inom EU driver vi från svensk sida i olika sam-manhang ett krav på att förenkla administrationen,och detta är ett vällovligt syfte. Vi kristdemokratertycker att vi också bör förenkla administrationen i vårteget land när det gäller de uppgifter som våra bönderskall lämna till myndigheterna, varav en del går vida-re till EU, och som är nödvändiga för att få ut störrebidrag. Vi tror att man skulle kunna göra en genom-gång här och förenkla uppgiftslämnandet väsentligt nunär vi har provkört det vid åtminstone ett eller tvåtillfällen som underlag för större bidrag.Vi tycker att utskottet har passerat motionen litetför lättvindigt. Jag vill yrka bifall till den.Anf. 74 ():Fru talman! Detta betänkande från jordbruksut-skottet har kommit till utifrån att man vill anpassalagen om uppgiftsskyldighet som i huvudsak är föran-ledd av EU-medlemskapet. Man kan ha synpunkter pådet antal blanketter som måste fyllas i, men lagen haräven sin grund i sekretesslagen för att skydda denenskilde från att uppgifter släpps hur som helst. Mankan också titta på möjligheten till förenklingar efternågra års medlemskap. Det är ju enligt lagen möjligtatt använda statistik som samlats för administrativaändamål till både statistik och forskning.Fru talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillhemställan i utskottets betänkande och avslag påmotionen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 §. )9 § Lag om befogenhet att besluta om fisketinom älvs fiskeområdeFöredrogsJordbruksutskottets betänkande 1996/97:JoU21Lag om befogenhet att besluta om fisket inom Torneälvs fiskeområde (prop. 1996/97:94)Anf. 75 ():Fru talman! Detta betänkande handlar om befo-genhet att besluta om fisket inom älvs fiskeom-råde.Jag kommer först att ta upp frågan om status för att sedan komma in på denmoderata reservationen.Gränsälvsöverenskommelsen 1971 mellan Sverigeoch tillkom för att reglera byggande i vatten,vattenreglering, fiske och skydd mot vattenförore-ningar. Gränsälvsöverenskommelsen antogs i principsom en grundlag i både den svenska och den finskariksdagen, dvs. med två riksdagsbeslut med mellan-liggande val. I den svenska lag som antog -SFS 1971:850 - står det: "Lag med anledning avgränsälvsöverenskommelse den 16 september 1971mellan och ". Det står också: "Dennalag träder i kraft den dag Konungen bestämmer ochgäller så länge gränsälvsöverenskommelsen är ikraft." Alltså gäller lagen än i dag.Det som däremot har ifrågasatts och också varittvist om är de ändringar i fiskestadgan som gjorts1979 och 1987, vilka medfört fredningstider ochlaxfiskeförbud. I en tvist mellan fiskerättsägare ochstaten har fastslagit att inte har haft befogenhet att beslutaenligt och fiskestadga.När nu regeringen begär bemyndigan-de för att reglera fisket i älvs fiskeområde ärdet viktigt att klarlägga vilken status lag haroch vilka möjligheter regeringen kommer att ha attändra fiskestadgan från tid till annan. För att undvikaframtida tvister bör Lagrådet titta på detta.Utskottet säger i betänkandet att regeringen avseratt tillsätta en utredning med uppgift att se över grän-sälvsöverenskommelsen. Det är viktigt att det sker såsnabbt som möjligt, så att fiskenäringens utövare vetvad som gäller.Jag går då över till den moderata reservationen.Det är alldeles klart att de olika fiskeförbuden ochlaxfiskestoppen har inneburit kraftfulla restriktionerför både fiskerättsägare och yrkesfiskare. Men minstlika viktigt är det att se på vilka möjligheter dessafiskerättsägare har haft att påverka och ta del av debeslut om har fattat. har tydligen ansett att handlingar-na i detta ärende inte är offentliga. Protokoll ochannat har inte redovisats, och dessutom har man intehaft möjlighet att påverka detta på något sätt. Fiske-rättsägarna och fiskarna har ansett att det har varitfrustrerande för dem att inte ha fått denna möjlighet.Man har inte kunnat få insyn i eller ta del av någonmotivering till beslutet, och någon överprövning harinte heller möjliggjorts.Om regeringen nu får detta bemyndigande är detviktigt att klarlägga huruvida fiskerättsägare och yr-kesfiskare har möjlighet att på något sätt påverkabesluten och att överklaga dem. Vi menar i den mo-tion som jag står bakom och i reservationen från mo-deraterna att detta är en viktig del att ta in i de framti-da förutsättningarna för yrkesutövarna. Därför tyckervi att det är märkligt att inte utskottsmajoriteten ocksåanser att detta kan vara viktigt inför den utredningsom skall ske. Men så verkar det tydligen inte vara.Därför yrkar jag bifall till den moderata reservatio-nen.Anf. 76 ():Fru talman! Jag ber att få yrka bifall till reserva-tionen, och jag gör det därför att vi i vårt parti tyckeratt det är viktigt att berörda fiskeägare ges yttranderättoch insyn och får beslutsmotiveringar, precis somframförs i reservationen. Dessutom bör det finnasmöjlighet att överklaga beslut som för en del fiske-ägare innebär stora inskränkningar i äganderätten ochnäringsfriheten. Det är därför vi vill yrka bifall tillreservationen.Anf. 77 ():Fru talman! Det betänkande som behandlar fisketinom älvs fiskeområde bygger på att regeringenvill ha en tillfällig lag och att man från riksdagenbemyndigar regeringen eller den av regeringen utsed-da att reglera fisket i älv. Det är bara att medgeatt det finns en osäkerhet i frågan. Därav lagens till-komst.Det är viktigt att vara klar över den överenskom-melse som ligger till grund för Gränsrättskommissio-nens beslutsrätt, som faktiskt innebär myndighets-utövning med rätt att dispensera från bestämmelsernai stadgan på vissa områden. Det är detta som ifråga-sätts i motionen. Men den tillfälliga lagen är just entillfällig lag. Regeringen föreslår att en utredningtillsätts för att få en bra översyn av framför allt gräns-rättsöverenskommelsen.Naturligtvis är syftet att man även i framtidenskall överlåta till att besluta ifrågor om fisket, men det kan även finnas andramyndigheter som vill ge sin syn på fiskevårdsfrågor-na.Jag tycker att det finns skäl att vänta med diskus-sionen och debatten, , tills utredningenär klar. Regeringen säger ju att man skyndsamt skallutreda frågan och återkomma . Det gällerdå också de områden som framför allt åberopas imotionen och i reservationen. Jag behöver inte yttranågot mer , för det finns ju skäl att då föra en debattom fiskerättsägarnas rättigheter.Med det anförda, fru talman, vill jag yrka bifall tillutskottets hemställan i jordbruksutskottets betänkandeoch avslag på motionen från . MotionJo413 är delvis tillgodosedd genom den tillfälligalagen.Anf. 78 ():Fru talman! Litet kort till : Nog ha-de det väl varit en styrka om utskottet hade kunnatställa sig bakom den moderata reservationen eller ialla fall motionen. Det är ju ändå klarlagt att fiskerätt-sägarna inte har haft någon insyn eller någon möjlig-het att påverka. Då hade det väl varit en styrka, när nuutredningen skall ske, om också detta hade kommitmed. Även om utredningen kommer att presenterasoch vi får möjlighet att diskutera längre fram, då viockså får möjlighet att ta upp dessa frågor, hade detväl varit bra om frågorna hade tagits med redan nu.Anser inte att det ändå är viktigt attde som bedriver yrkesfisket och fiskerättsägarna hartillgång till protokoll och möjlighet att överklagabeslut som drabbar dem så pass hårt som de gör i dethär fallet?Anf. 79 ():Fru talman! Till vill jag säga att idet uppdrag som den kommande utredningen får sägsdet bl.a. att man skall uppmärksamma besvärsrättensbegränsningar och behovet av anpassning till lag-stiftningen inom EU, vilket är två väldigt viktigasaker. Här ingår naturligtvis fiskerättsägarnas rättighe-ter.Jag har inget emot att man kan upprätthålla ett yr-kesfiske både på och i gränsälvensområde. Det är inte detta vi diskuterar, utan att vimåste få till stånd en utredning för att framför allt seröver behovet av en anpassning till lagstiftningen inomEU, där vi är medlemmar.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutSfU14 Svenskt medborgarskapMom. 2 (olovligt bortförande av barn)1. utskottet2. 2 (fp, v, mp)Votering:241 för utskottet52 för res. 256 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 65 m, 23 c, 12 kdFör res. 2: 1 m, 20 fp, 17 v, 14 mpFrånvarande: 20 s, 14 m, 4 c, 6 fp, 5 v, 4 mp, 3 kdInga Berggren () anmälde att hon avsett att rösta jamen markerats ha röstat nej.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SoU10 Narkotikafrågor m.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.SoU15 Internationella adoptionsfrågorMom. 3 (samtycke enligt artikel 17.c i konventionen)1. utskottet2. 1 (m, c, mp, kd)Votering:180 för utskottet114 för res. 155 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 1 c, 20 fp, 17 v, 1 kdFör res. 1: 67 m, 22 c, 14 mp, 11 kdFrånvarande: 20 s, 13 m, 4 c, 6 fp, 5 v, 4 mp, 3 kdIngrid () anmälde att hon avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Mom. 6 (adoptivföräldrarnas ålder)1. utskottet2.