prot · GK0981 · 1997-03-19 00:00:00 — Inom området pågår en försöksverk-samhet med finansiell samverkan mellan försäkrings-kassan och hälso- och sjukvården, det s.k. . Denna försöksverksamhet är i slutskedetoch har just utvärderats med mycket gott resultat.FINSAM har därför förlängts ochSOCSAM t.o.m. av så sent som idecember 1996. Det skedde genom betänkandet1996/97SfU:1.När det gäller SOCSAM-projekten skall uppfölj-ning och utvärdering ske på både lokal och centralnivå. och harsärskilt ansvar för detta. Uppföljningen skall skefortlöpande och redovisas år 2000.Våren 1996 hade endast ett försök kommit i gång- . hade ettstort antal intresseanmälningar inkommit. Dessa haröverlämnats till och Socialsty-relsen för beredning. För ytterligare tre områden harbesluten fattats och försöksverksamhet kommer attstartas, nämligen , och Gotland.Därutöver finns fyra ansökningar som kan förväntasresultera i att försöksverksamhet kommer i gång un-der året.Erfarenheterna visar att det tar attkomma i gång med försöksverksamhet. Försöketmåste förankras inom de olika organisationerna, bådebland politiker och tjänstemän. Det är rimligt att enförsöksperiod omfattar , för att den skall kunnage ett tillfredsställande underlag för en utvärdering.Med denna rimlighetsbedömning kan det vara kloktatt skynda fram i lagom takt och inte förhasta sig ävenom det har ett vällovligt syfte.Det finns en förnuftig uppfattning i utskottet omatt denna verksamhet skall permanentas. Omdetta är vi eniga. Men majoriteten av oss anser att vibör ha en stabilare grund med konsekvensanalyser attstå på. Denna uppfattning delar vi med regeringen.Noterbart är också i socialförsäkringsutskottet attrehabiliteringen är en viktig fråga som ofta debatterasoch som det finns ett stort engagemang i. Jag vill ävennämna det sätt att arbeta med och se på rehabiliteringsom varit aktuellt i flera utredningar.Bl.a. har Sjuk- och arbetsskadekommittén i sittslutbetänkande, SOU 1996:113, behandlat frågor omsamordnad rehabilitering för utsatta grupper. Kommit-tén, som har betonat vikten av att anlägga en helhets-syn på den enskilde och dennes behov, har i samrådmed föreslagit attförsäkringskassan, arbetsförmedlingen och kommu-nen skall utveckla en finansiell samverkan på lokalnivå för planering och genomförande av rehabilite-ringsinsatser och andra arbetsförberedande åtgärder.I betänkandet - en kartläggning avlokala samverkansprojekt inom rehabiliteringsområ-det, SOU 1996:85, riktas stark kritik mot dagenssektoriserade organisation och dess bristande förmågaatt tillgodose svaga gruppers behov av försörjning ochstöd. Kartläggningen visar bl.a. dels att det förekom-mer en rad samverkansprojekt runt om i landet, delsatt antalet svaga och utsatta tenderar att både bli fleroch ha alltmer komplexa problem, vilket gör att be-hovet av samverkan ökar. De förslag utredningenlämnar förutsätter vare sig en ny organisation ellerfinansiell sammanläggning utan bygger på ettalternativt synsätt. Kartläggningen visar att mycketgår att göra inom de ramar som finns.Dessa båda betänkanden är under beredning i Re-geringskansliet, och en proposition är aviserad tillmitten av april i år.Fru talman! Jag vill avslutningsvis än en gång be-tona vikten av rehabiliteringsområdet och ett förstärktsamarbete inom det finansiella området myndigheteremellan, där människan sätts i centrum för våra olikaåtgärder och där helhetsperspektivet är honnörsordet.Detta arbetssätt och möjligheten att diskutera försöks-verksamhet, att noggrant utvärdera, att söka flexiblalösningar och att förbättra tillämpningen ute i försäk-ringskassorna med samverkansintressenterna ger osssocialförsäkringspolitiker en möjlighet att forma ensocialförsäkring som motsvarar såväl den enskildessom bl.a. arbetsmarknadens parters krav. Vi blir meddetta möjligheternas ambassadörer i stället för svårig-heternas konsulter.Med detta vill jag tacka för ordet. Jag ser frammot en konstruktiv debatt som kan föra frågan framåttill gagn för de berörda människorna.Anf. 218 () replik:Fru talman! När det gäller själva huvudfrågan idetta ärende kan jag säga att vi inte har försökt göranågonting annat av ärendet än vad som är fallet, Ron-ny . Utskottet tar härmed nu faktiskt direktställning för en av två tvistande parter, vilket jag anserär olämpligt. Jag konstaterar också att utskottet där-med går emot intentionerna i sjuklönelagen. I propo-sitionen, 1990/91:181, betonade socialminister vikten av att de avsedda kompensationsnivå-erna i sjuklönelagen slog igenom på ett likartat sätt påhela arbetsmarknaden. Hon menade att detta var vä-sentligt, för annars skulle vissa grupper kunna fåhögre ersättning än andra. Det är precis den huggsexasom vi nu riskerar att få.När det gäller sjuklönen säger attarbetsgivarna vill ha fasta spelregler. Det var ett brabeslut vi fattade om sjuklöneperioden förra gången,men detta beslut orkar företagen inte med. Allt vadRonny har sagt - de regler som är uppställda- kan vi mycket väl, men hur ser det ut i verkligheten?Jag har läst en insändare i , men jagskall läsa den högt vid nästa replikskifte i stället.Anf. 219 () replik:Fru talman! I mitt anförande gjorde jag mycketklart att dagens debatt handlar om ett förtydligande.Det fanns tydligen ett utrymme som varken regering-en eller utskottet kände till när vi diskuterade denförlängda arbetsgivarperioden. Sådana är förhållan-dena. Det är det som gäller.Jag kan inte med den bästa vilja i världen utläsaatt vi med dagens förslag skulle gå emot några inten-tioner i sjuklönelagen. Det handlar nog mera om hu-ruvida man accepterar resonemanget om att vi gör ettförtydligande, sade i sitt anförande att det sked-de uppvaktningar i vårt utskott. Det är inget ovanligt,. Vi får ett flertal uppvaktningar frånmängder av intresseorganisationer. Att landets samtli-ga löntagarrepresentanter genom sina organisationeruppvaktar oss i en sådan angelägen och viktig frågaser jag absolut inte som något märkvärdigt. Jag kaninte heller förstå resonemang om attvi tar ställning för en part när det handlar om ett för-tydligande.Anf. 220 () replik:Fru talman! Om detta kan vi tvista . Vi harhelt olika uppfattningar i den frågan.Jag tycker inte heller att det är märkvärdigt attmänniskor uppvaktar oss och framför sina synpunkter,men jag tycker att det är ganska opassande just när enarbetstvist pågår och då en skiljenämnd skall avgöraom det avtal som gäller skall följas eller ej. Meraanmärkningsvärt ändå var att utskottet tog fackorgani-sationernas uttalande alldeles ordagrant och gjordedet till sitt eget. Men nog om detta - vi har olika upp-fattningar.Jag vill nämna något kort om sjuklönen. En insän-darskribent i skriver så här: Jag är en s.k.småföretagare som driver en taxirörelse med tre bilaroch fem heltidsanställda plus jag själv. varjag tvungen att teckna en försäkring för dessas sjuklö-ner för . Skulle jag inte haft den,och någon anställd hade blivit sjuk, hade det knäcktmig och min firma direkt.Men han klarar inte detta, säger han: Vinsterna imin bransch är inte stora. Jag får ett överskott på ca500 innan avskrivningarna är gjorda. På dettaskall jag också ta ut min lön.Han har tröttnat på alla dessa pålagor, sägerhan. Han har sagt upp sina anställda. Två slutar den 1mars och tre . Då kör han en enda bil.Detta sker i ett sammanhang när vi alla önskar attdet skall komma fler och icke färre arbetstillfällen tillstånd, !Vi kan säga mycket om försöksverksamheten. Jagundrar hur stort engagemanget från socialdemokratinssida egentligen är när det gäller försöksverksamheten- FINSAM, SOCSAM och allt vad det heter. Deborgerliga partierna har fått vara pådrivan-de i denna fråga. Det vill jag betona.Anf. 221 () replik:Fru talman! Vad gäller eventuella tvistigheter ute isamhället inom arbetsrättens område eller inom någotannat område vill jag säga att det vore märkvärdigtom inte landets högsta beslutande församling, riksda-gen, skulle kunna göra ett förtydligande. Det är detsom det handlar om. Det vore märkvärdigt om vi iriksdagen skulle sitta och vänta på ett skiljenämnds-förfarande som kan ta alltifrån till åratal. Dåskulle vi i den lagstiftande församlingen vara förhind-rade att agera. Jag ser det som mycket märkvärdigt.Vad gäller småföretagarförsäkringen, som GullanLindblad tar upp, kan jag säga att man får betala2,på lönesumman. 1992 sänktes arbetsgivaravgif-ten . Man säger att man inte har fått kom-pensation, men vi fick bistå med 1,1 miljarder. Dentotala vinsten beräknades till 3 miljarder. Om vi tar1,1 miljarder återstår 1,9 miljarder, så man är välkompenserad.Den andra delen i vårt betänkande gällerSOCSAM-projekten. Vi har i utskottet fått beskriv-ningar både av FINSAM-projekten och SOCSAM-projekten. Det framgår mycket klart att projekten tarrätt så . Det är det som både och har påpekat.Anf. 222 ():Fru talman! Om inte kvällen var så sen skulle vikunna ägna oss åt denna intressanta debatt en längretid. Då hade vi framför allt för , som ärrelativt ny i utskottet, kunnat berätta litet historia osv.Men jag skall hålla mig ganska kort.Betänkandet handlar, som harsagt, om de ändringar som är föranledda av en utökadsjuklöneperiod - - samt omförsöksverksamheten med finansiell samordningmellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård ochsocialtjänst.Jag vill börja med synpunkter på enförlängning av sjuklöneperioden. Från Folkpartietssida deltog vi i den utredning som lade fast två veck-ors sjuklön. Då var, som i flera fall tidigare, samtligapartier överens om att systemet med sjuklön skulle gearbetsgivarna incitament att ta tag i dåliga arbetsmil-jöer och dålig arbetsorganisation.Genomförandet av sjuklönesystemet innebar attomläggningen skulle vara kostnadsneutral. Det har vidiskuterat . De arbetsgivare som gjordeförbättringar i arbetsmiljön och arbetsorganisationenfick därmed ned sjukfrånvaron. Naturligtvis tjänadede pengar på det. Jag, som tillsammans med GullanLindblad och flera har suttit i utredningen, bedömeratt det är på det sättet det skall fungera.När regeringen nu återkom med förslag om enförlängning var argumentet att sjuklönen verkadeöverkompenserande. Därför skulle vecka tre och fyrabara kompenseras till hälften. Jag menar att regering-en har frångått sin tidigare inställning att omläggning-en skulle vara kostnadsneutral.Även om det går väldigt bra nu och man får nedarbetslösheten och människor är mera på jobbet, omman förbättrar arbetsmiljö och arbetsorganisation ochdet ger en vinst för småföretagaren eller för storföre-tagaren, för den delen, kan inte regeringen i nästaandetag säga att den skall ha pengarna därför att dentycker att systemet inte blev bra.Ronny , som är gammal facklig förtroen-deman, vet ju hur det här går till. Man förhandlar, görklart ett förslag och konstaterar att man skall ha det påett visst sätt. Sedan kan man inte ändra på förutsätt-ningarna. Det är barockt.Jag vill fråga vilka incitament manskall ge företagare så att arbetsmiljön och arbetsor-ganisationen förbättras och sjukfrånvaron minskas,om man rycker undan den här mattan. Vi tycker välbåda två att de anställda skall ha en så god miljö ocharbetsorganisation som möjligt och trivas så bra sommöjligt på jobbet och göra ett bra arbete? Då blir detett stabilt och bra företag, en trygg anställning osv.Det borde vi rimligen vara överens om.Ronny ägnar sig åt att dribbla med ettantal siffror som han förmodligen har fått från . Han säger att si och så är det ochatt det därför blir så här. Det är fullständigt ointres-sant. Det intressanta är vilka premisser man gick medpå när man lade fast sjuklönen och hur det hela funge-rar.Fru talman! Det har också rått en tveksamhet omhur den här sjuklönen påverkar kroniker och handi-kappade. Kan de behålla ett arbete, eller kan de överhuvud taget få ett arbete? Vi har funde-rat över om det inte borde göras en utvärdering avdetta innan man gör något annat. Men som vanligt körregeringen bara på utan att göra några som helst kon-sekvensanalyser. Man ångar bara på. Det gäller attspara pengar.Ronny ! Jag undrar vad sjukförsäkring ärför någonting. Min åsikt är att det är en försäkring däravgifter och ersättningar skall harmoniera med var-andra. På låter det som att man skallfå in ett överskott som skall pumpas in i något svarthål i regeringens budget. Det är detta som människorute i samhället reagerar mot. Man kan inte skickastora dryga egenavgifter till staten för attstaten sedan skall använda pengarna till någontinghelt annat än vad människorna ute i samhället hartänkt sig. Om det är ett sådant försäkringssystem somvi skall bygga upp kan jag förstå att Socialdemokra-terna tycker att det är helt okej att göra på det härsättet.Jag vill återkomma litet till hur haragerat. Enligt riksdagsordningen fick vi, som ni harinsett, inte framställa något yrkande om en återgångtill en sjuklöneperiod . Vi träffade defackliga organisationerna i utskottet. De sade att devar överens med arbetsgivarna på marknaden om attvi bör återgå . Då ansåg jag och Folk-partiet att det var viktigt att begära ett utskottsinitia-tiv. Det är väl ändå rimligt, , att manlyssnar till parterna på arbetsmarknaden. Men såtyckte man inte från majoritetens sida. Man skulle nuköra över alla facken, inklusive LO, och arbetsgivar-na.Låt mig då komma fram till på-stående att jag ville plocka politiska poäng. Vill Ron-ny förklara för kammarens ledamöter och förtalmannen vilka politiska poäng näringsministern villplocka när han säger att det här nog inte är riktigt braoch att det borde ses över. Det vore intressant att veta,även om kvällen är sen. Vad tänker sig näringsminis-tern? Ni kan väl inte tycka att han skall plocka poli-tiska poäng? Det skulle vara väldigt allvarligt, om jagtolkar rätt. Dessutom undrar jag omRonny tror att beslutet om en sjuklöneperiodpå skapar fler jobb. Jag har mött företaga-re som t.o.m. har lagt ned sina företag. De avstår frånatt anställa människor. Hur skall ni få bukt med denöppna arbetslösheten om småföretagarna känner sigkränkta och trängs in i ett hörn på det här sättet.Min tolkning är att den arbetarregering som Ron-ny företräder är en arbetslöshetsregering ochingenting annat. Det var väl inte det budskapet som nigick ut med i valrörelsen?Fru talman! I konsekvens med vad jag nu har sagtkommer när det gäller sjuklönefrågan attavstå från omröstningen, som skall ske i morgon.Fru talman! Sjuk- och arbetsskadekommittén be-tonade mycket starkt vikten av att anlägga en helhets-syn på den enskilde och dennes behov och att de olikadelarna av kommitténs förslag därför måste hållassamman och bilda en helhet.Kommittén gick så långt att den i total enighetskrev i sitt delbetänkande att det finns grupper avindivider som riskerar att befinna sig i gränslandetmellan olika myndigheter och ersättningssystem.Detta problem måste lösas innan regeringen läggerfram förslag om en ny sjukförsäkring.Regeringen har i och för sig inte lagt fram någotförslag till en ny sjukförsäkring. Men man har somvanligt plockat bit för bit. Man gör sina besparingarutan hänsyn till vad det blir för resultat. Vi kan kon-statera att det återigen är de svagaste människorna ivårt samhälle som kläms åt.I vårt särskilda yttrande har vi mycket klart påpe-kat att detta får fullt genomslag inte minst när detgäller de ändrade kriterierna för rätt till sjukpenningoch förtidspension. Trots den partipolitiska enighetenhar förändringar genomförts utan att den s.k. gråzons-problematiken har fått sin lösning.Fru talman! Sjuk- och arbetsskadekommittén fö-reslog en samverkan mellan , soci-altjänsten och arbetsförmedlingen för att man skallkunna utveckla den här samordningen och för att manskall kunna genomföra bättre rehabiliteringsinsatseroch andra förberedande åtgärder.I dag finns det en stor oro ute på försäkringskas-sorna över vad som kommer att ske med dem som intelängre kan få sjukpenning på grund av dessa nyakriterier. Samma oro finns på arbetsförmedlingarnaöver vad som skall ske med dem som har blivit utför-säkrade från a-kassan eller KAS. Regeringens sen-färdighet eller bristande insikt i hur de nya reglernaslår borde betyda att utskottet skulle ha tagit tag ifrågan. Men majoriteten fann att man inte skulle görnågonting åt det här. Det skulle återigen ske en utökadförsöksverksamhet, trots att försöksverksamheten harpågått i flera år.Jag beklagar att majoriteten inte ens finner detmödan värt att tillstyrka en rejäl utvärdering för attklarlägga när verksamheten kan permanentas i hela ilandet.Fru talman! Utskottet uppvaktades av Söderman-landskassan, och på en direkt fråga svarade man däratt man förutsätter att det kommer ett förslag i vår omen permanentning av den försöksverksamhet somupplevs som mycket positiv såväl från landstingetssida som från sida. Någon ytterli-gare förlängning och utökning fann man inga somhelst skäl till. Man visste att det här gav ett bra resul-tat. Vi vet dessutom att man har gjort 154 miljonerkronor i vinst i tolv kommuner. När alla parter tyckeratt det är positivt finns det anledning att permanentaverksamheten.Avslutningsvis vill jag fråga : Vadsäger ni i majoriteten till de människor som kastas ut isocialbidragsberoende utan att de får någon kvalifice-rad hjälp med att komma tillbaka till arbetsmarkna-den? Vad är egentligen skälet till att ni är motståndaretill en permanentning? De som sitter mitt i verksamhe-ten tycker ju att det finns skäl att göra en permanent-ning . Varför inser ni inte det orimliga i att plockabit för bit av ett sammanhängande förslag till en nysjukförsäkring? Om nu vet någontingom fortsättningen undrar jag när regeringen kommermed ett förslag om en permanentning? Det är nöd-vändigt att det sker en sådan här samordnad verksam-het inte bara i några få kommuner utan i hela Sverige.Frågan är faktiskt akut.Anf. 223 () replik:Fru talman! När höll sitt anförandeställde han väldigt många frågor. Tiden är alldeles förkort i ett replikskifte för att jag skall hinna göra någondjupdykning inom varje område.Gränsen för mig är nådd när använ-der skällsord, som jag uppfattar det. Han säger attSocialdemokratiska skulle vara någotslags arbetslöshetsregering och också eftersträvadetta.Jag vill påminna om något. Han sadevad vi sade i valrörelsen . Men vad sade man iflera borgerliga partier i valrörelsen , när dentotala arbetslösheten i var ? Vad sademan när delegationer från utlandet reste hit till Sveri-ge och frågade: Hur klarar ni av detta? I borgerligapartier sade man att vi behöver en högre arbetslöshetför att få en flexiblare arbetsmarknad och indirektockså för att tygla fackföreningsrörelsen. Det tyckerjag skall finnas med i denna kammares slutprotokoll,eftersom också önskade att det skullefinnas med.Det stämmer att jag är ny i utskottet. Jag lyssnargärna på er som har suttit i utskottet och på ererfarenhet. Det har jag gjort när vi har diskuteratexempelvis Sjuk- och arbetsskadekommittén eller detsom nu också kommer fram om . Det stämmer att det återkommer. Detär under beredning i , och detdyker upp under mitten av april i en proposition.Anf. 224 () replik:Fru talman! Låt mig berätta för attjag beklagar att kammarens ordning är sådan att jagkom efter i debatten. Flera som hadevelat vara före honom hade naturligtvis tyckt att dethade varit bättre. Men sådan är ordningen, och detfinner vi oss i. hade ju påsig att besvara alla våra frågor.De är många, därför att socialdemokratins historiai den här frågan, när det gäller både sjuklön och sam-ordning av försök, inte stämmer. Jag kan räkna uppmånga socialdemokrater, framför allt från den tid dåtalmannen var ordförande i vårt utskott, som var en-gagerade i detta att ta hand om människorna i gråzo-nen, att försöka göra allt för dem. I samverkan har visuttit i utredningar och varit totalt eniga, , om hur detta skall hanteras.Sedan rinner det hela ut i sanden och de stackarsmänniskorna finns ute i samhället. Jag möter demofta, framför allt i min verksamhet i försäkringskas-san. Träffar man försäkringskassefolk - t.o.m. par-tifränder till , som ledde den delega-tion som var i utskottet - säger de att vi förväntar ossett förslag , så att detta blir permanent. Jag träffarmänniskor från min tidigare gärning på länsarbets-nämnd och arbetsförmedling som säger: Låt oss jobbamed det här. Det kan bli bra för människor. Det finnsju väldigt många i gråzonen.Det som ni tyckte och som vihar varit helt överens om tidigare - det är det märkli-ga, fru talman - skall vi här i den sena kvällen varaoense om. Jag kan inte förstå hur det kommer sig.Kanske kan berätta för mig i vilkethål det överskott som han är ute efter skall stoppas.Anf. 225 () replik:Fru talman! Visst har det varit tungt många gångeratt diskutera budgetunderskott och annat. Men jagskall inte ge mig in på det, för tiden är alldeles förkort.Småföretagarförsäkringen håller man på att sär-skilt titta på. Den är viktig, och den återkommer mantill.Gråzonen diskuterade vi intensivt. Det finns allanledning. Vi är helt överens. I Socialförsäkringsut-skottet har vi verkligen uppskattat alla goda resone-mang som vi har haft just om att människor inte skallhamna i gråzonen. Uppdrag har gått till , och Arbetsmarknadssty-relsen, just för att detta inte skall ske. Det pågår ocksåöverläggningar och diskussioner.Det är en sak som också är viktig, som tog upp, när man diskuterar arbetsmiljöorganisa-tionen. Tänk vad bra det hade varit, , omvi hade kunnat ha företagshälsovården kvar. Denförsvann i förra mandatperioden. Man kan diskuterade tekniska, medicinska och psykosociala förutsätt-ningarna för att människor inte skall komma till ska-da. handlar det mycket om att vi diskuterarbakvänt när det gäller rehabilitering. Jag skulle önskaatt vi kunde få ett välkommet resonemang.Jag tycker också att det är viktiga sammanfattandebedömningar vi har fått i utskottet vad gällerSOCSAM-projektet. Man säger: Projekt 4S - sam-ordning, samverkan, samarbete mellan socialtjänst,hälso- och sjukvård och socialförsäkring - startade ijuni 1994 i kommun. Syftet med dennalägesrapport är att bedöma läget i försöksverksamhe-ten. Man bör givetvis hålla i minnet att det ännu sålänge inte förflutit särskilt sedan försöketpåbörjades och att de mera långsiktiga verkningarnaknappast hunnit göra sig gällande. Rapporten fokuse-rar därför på utfallet av de förändringsprocesser sompågår i projektet, snarare än försökets effekter hosutvalda målgrupper.Anf. 226 () replik:Fru talman! Låt mig säga till attsmåföretagen tycker att småföretagarförsäkringen ärför dyr. De klarar inte av att teckna de försäkringarna.Därför är det så få försäkringar. På säger man: Försäkringen går inte ihop. Vi kaninte sänka avgifterna eftersom vi inte har pengar attgöra det.Det är upp till och regeringen attskjuta till pengar om ni tycker att det är den bästaförutsättningen. Det rimliga är ändå att företagshälso-vården bedriver en sådan verksamhet att företagenoch de anställda tycker att det är en bra verksamhetoch att de gärna vill anlita deras tjänster. Jag tror attde i många fall gör ett jättebra jobb, och då är deockså välkomna att jobba i företagen.Ronny säger att jag ställer många frågortill honom. Låt oss då ta en enda fråga. Hur är detmed överskottet? Skall det vara kvar i sjukförsäkring-en? Skall vi kunna sänka avgifterna, i första handegenavgifterna som är väldigt tunga för människor?Eller skall överskotten pytsas in i något svart hål iregeringens budget? Jag är rädd för att det fortfarandefinns sådana hål. Den frågan vill svenska folket habesked om. Det kanske vi kan ordna åt dem i kväll.Vad säger ?Anf. 227 ():Fru talman! Betänkandet handlar om förändring avsjuklönelagen och om en utökning av den lokala verk-samheten, med finansiell samordning mellan social-försäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst. Jagskall framföra några av synpunkterkring detta.Men först till sjuklöneperioden. Den förlängdasjuklöneperioden har tydligen blivit ett hett debattäm-ne.