prot · GL0943 · 1997-12-09 00:00:00 — Jag tycker att det här är oerhört viktigt urdemokratisynpunkt och på många andra sätt.Därför är vårt kulturarv oerhört viktigt att vårda,dokumentera, visa och utveckla, och det kan också geinspiration till dagens verksamheter. Det kan handlaom form och design, om slöjd och textil, om modeoch mycket mer.Ett sådant projekt, som har blivit väldigt lyckat, ärSesamprojektet. Det har gjort så att det s.k. vårdber-get, alltså alla de samlingar som var ganska oordnadeoch som fanns ute på våra museer och hembygdsgår-dar, har kunnat dokumenteras och systematiseras. Dehar blivit lättillgängliga genom användande av nyteknik. Projektet har även gett arbete till många ny-utbildade unga, något som är särskilt viktigt eftersomåldersstrukturen inom museivärlden är mycket ojämn.Vi tycker nu att det är viktigt att gå vidare med ettprojekt till, ett Foto-Sesam. Det finns nämligen väl-digt många bilder och fotografier som inte är ordnadeoch dokumenterade på ett bra sätt. Det finns faktisktförberedelser, bl.a. en plan mot glömskans tyranni. Vihar också det arbete som har gjort, som göratt ett sådant projekt skulle kunna komma i gångsnabbt. Vi skulle se det som mycket värdefullt omman kunde satsa på ett nytt Sesamprojekt med inrikt-ning på foto.Kulturministern nämnde tidigare när hon var häratt man avser att komma med ett förslag om indust-riminnen i nästa års budgetproposition. Jag tycker attdet är bra att man gör det. Det är väldigt angeläget.Det är verkligen en del av kulturarvet som har skettunder av vår historia. Industrialis-men är ju inte särskilt långvarig om man ser det ur ettstörre perspektiv. Men den är viktig. Industriepokenhar format en stor del av vårt nuvarande samhälle,som befinner sig i en oerhört snabb förändring.Mycket av industriminnena har redan försvunnitoch mer riskerar att försvinna. Därför är det bråttomatt komma igång med en ordentlig satsning på atträdda våra industriminnen. Även på det här områdethar det gjorts stora förberedelser och inventeringar.Det finns planer på hur man skall gå till väga, och detfinns många intressanta projekt. är ettexempel, där industrialismens vagga stod. Det finnslångtgående planer på att ta vara på de minnen somfinns där.Jag skall också ta upp hembygdsrörelsen. Jag me-nar att hembygdsrörelsen spelar en mycket stor rollför att ta vara på det lokala kulturarvet överallt. Dengamla bondekulturen är kanske det man har jobbatmest med. Men som jag ser det har hembygdsrörelsenen stor uppgift även när det gäller t.ex. industriminnenoch när det gäller samarbete med våra invandrare ochflyktingar, de nya svenskarna. Man har en stor uppgiftnär det gäller att samarbeta kring det svenska kultur-arvet och deras kulturarv. Hembygdsrörelsen är alltsåen oerhört viktig del i att ta vara på de minnen vi har.Sedan skall jag nämna litet grand om det omdisku-terade . Ingen eller i varje fall intemånga har någonting emot att det skall satsas på Gö-teborg. behöververkligen en ordentlig satsning inom museisektorn,och naturligtvis är detta ett otroligt viktigt område.Det var vi nog överens om allihop i den diskussionsom ägde rum och i den konflikt som var.Nu pågår utredningen, och jag ser fram emot för-slaget. Jag hoppas att det kommer att sättas i verketinom en inte alltför avlägsen framtid så att det intebara skjuts framåt i tiden. Det finns en viss risk fördet, men jag hoppas att det kan komma igång så snartsom möjligt. Däremot ser jag inte att det är nödvän-digt eller ens önskvärt att föra samman huvudmanna-skapet för och Medelhavsmuseetmed detta nya museum. Därför står vi i Centerpartietbakom reservationen som rör huvudmannaskapet.Jag vill också ta upp en annan fråga, ett aktuelltprojekt. Det gäller projektet akvarellmuse-um, som vi har diskuterat ganska mycket i kulturut-skottet och även i arbetsmarknadsutskottet. Det ärfaktiskt ett av de mest intressanta kulturprojekt somjust nu finns i . Det är ett skolexempel på hurman från egentligen ingenting har lyckats arbeta framprojekt med en finansiering som täcker den allrastörsta delen av de 45 miljoner som bygget skall kos-ta.Man har ordnat en arkitekttävling som var denstörsta i . Man har ordnat flera seminarier somsyftar till att planera verksamheten och utveckla dennordiska anknytningen i hela verksamheten. Museetär också det första i sitt slag i . Det är mycketintressant. har man på olika sätt lyckats skrapafram alla dessa pengar. Det har varit ett massivt stödbåde regionalt och lokalt och från nationella fonder.Nu fattas 13 miljoner till bygget.Vi menar att staten måste ta sitt ansvar för att setill att projektet verkligen kommer till stånd. Här harman visat att man kan åstadkomma oerhört mycketmed eldsjälar och ett kompetent utvecklingsarbete. Pånågot sätt måste detta kunna lösas. Det kan ske medarbetsmarknadsmedel eller på annat sätt. Jag förutsät-ter att regeringen kommer med ett beslut i den härfrågan så att bygget kan komma igång.En annan fråga som vi har diskuterat i utskottet ärTextilmuseet i . Vi är många som anser att detär en nationell angelägenhet. Det handlar om hela vårttextila kulturarv. Jag menar att det bör få ett perma-nent stöd. Jag ställer upp på den inriktningen. Jag harinte krävt det rent konkret i motionen, utan nämnt deti samband med att jag pekat på att , därTextilmuseet också ligger, har lägre andel statligt stödtill kultur per capita än nästan alla län i . Ock-så ur den synpunkten vore det viktigt med ett statligtstöd till . Men även på egna meriter ärdet värt att satsas på. Vårt textila kulturarv är oerhörtintressant och väldigt viktigt att bevara.Fru talman! Jag tänker inte nu yrka på någonting.Det har jag gjort i tidigare inlägg. Med detta avslutarjag mitt inlägg i den här debattrundan.Anf. 78 ():Värderade talman! Jag vill börja med att nämnanågot om Folkrörelsernas Konstfrämjande. Det ärmycket välkommet att kulturutskottet enigt begär avregeringen att inför nästa budgetår öka stödet tillFolkrörelsernas Konstfrämjande. Den organisationenbildades sedan det tidigare Konst-främjandet avvecklats. I Folkrörelsernas Konstfräm-jandes målsättning ingår att med verksamheten nåmänniskor som har ringa erfarenhet av bild-konstområdet. Dess verksamhet är omfattande. Sedan1992 har mer än 25 000 konstverk - ägda av konstnä-rerna själva - förmedlats och 5 000 utställningar ge-nomförts runt om i landet. Folkrörelsernas Konstfräm-jande arrangerar dessutom konstresor, studiebesökoch konstvisningar. Jag är övertygad om att verksam-heten har stor betydelse för att hos allmänheten ökaintresset för bildkonst. Just nu pågår en utställning påNationalmuseum om det gamla Konstfrämjandetsfemtioåriga verksamhet. beslut var ettvälkommet besked i det sammanhanget.Värderade talman! Jag hade hoppats få stöd förFolkpartiets förslag om en ökad satsning på folkrörel-searkiven. Det finns ett åttiotal sådana arkiv runt om ilandet. De arbetar på uppdrag av ett rikt föreningslivoch en ideell sektor, och de är en resurs för såväloffentlig som privat sektor. Arkiven efterfrågas bl.a.inom vetenskaplig forskning, släkt- och hembygds-forskning, skola och kulturliv.Inför den satsning på dokumentation om industri-samhällets historia, som regeringen bl.a. stöder genomökning av anslaget till Arbetarrörelsens Arkiv ochBibliotek, anser att även folkrörelsearki-vens resurser bör förstärkas ytterligare. Det som iArbetarrörelsens Arkiv redovisas om de centralaorganisationernas historia motsvaras på regional ochlokal nivå av materialet i folkrörelsearkiven. För denhistoriska helheten är det angeläget att även den loka-la verksamheten dokumenteras på ett för forskningenlämpligt sätt. Tyvärr har jag den här gången inte fåttstöd i utskottet för ökad satsning på folkrörelsearki-ven.Jan aktualiserade den märkliga hyres-sättningen för statliga museer. Man får den uppfatt-ningen att staten bygger museer, och sedan sätter manen hyra som om det gick att använda lokalerna till vadsom helst, och som om de som ansvarar för ett muse-um skulle gå ut på allmänna marknaden och pröva omman inte kunde hyra ut lokalerna till något annat.Jag tycker att det vore rimligt att regeringen sna-rast kommer med ett förslag om vettiga principer förhyressättningen. Det gäller inte enbart på museiområ-det. Jag hörde ett exempel från ett rege-mente där en regementschef funderade över om haninte skulle ta och förlägga hela sitt regemente i fältoch meddela att han inte längre behövde lokalerna föratt slippa att betala hyran. Den risken måste vi försökaatt eliminera även på museiområdet.Värderade talman! beslöt under förrariksmötet att ett samlat etnografiskt centralmuseum -ett museum för världskultur - skall inrättas i Göteborgfr.o.m. I detta skall ingå det förstatligade i samt -i , i och i . Folkpar-tiet motsatte sig förslaget och ingår alltså inte i denmajoritet som är underlag för beslut.Man skulle kunna tycka att när beslutet väl är fat-tat i borde man kunna lämna ärendet ochacceptera majoritetens beslut. Eftersom det här är ettärende som det tar relativt att planera ochgenomföra ville ha upp ärendet på riksda-gens bord igen. Därför framförde vi återigen vårasynpunkter i motion till årets riksmöte.Jag inser att en regering måste ha mod och kraftatt driva ett ärende även mot en högljudd opposition.Det kan t.o.m. vara så att en oppositions metoder fårmotsatt effekt och stärker en regerings vilja att verkli-gen visa vad majoritet innebär. Majoriteten för det härbeslutet är inte särskilt stark. Socialdemokrater ochvänsterpartister är grunden. Det här är ett bra exempelpå hur en majoritets vilja kan markeras med mycketsmå marginaler.Den politiska kritiken mot förslaget om den s.k.museiflytten från till stöds i storutsträckning även av experter. Regeringen har tillfrå-gat ledande internationella experter, och jag tyckerinte att regeringen kan hävda att stödet från dem ärsärskilt tydligt. Åtminstone inte till regeringens fördel.Folkpartiet anser att den förändring som förraårets riksdagsbeslut innebär är särskilt anmärknings-värd med tanke på och är ett renodlat konstmuseumoch inte ett etnografiskt museum. Det bildades så sentsom 1959 genom att de statliga samlingarna av östa-siatisk konst sammanfördes. Ungefär hälften av mu-seets samlingar tillhör . Östasiatiskamuseet är totalintegrerat med ochhar sina lokaler i dess närhet, där också Modernamuseet finns. En mängd praktiska problem löses ge-mensamt mellan de tre museerna, t.ex. transporter ochbevakning. Den kompetens som finns på Östasiatiskamuseet är helt inriktad på museet som konst- ocharkeologimuseum.Eftersom beslut innebär att Östasiatis-ka museets publika verksamhet skall bevaras i Stock-holm finner ingen som helst anledning attöverföra till Göteborgsvärldskulturmuseums ansvarsområde.Den besparande gemenskap med sambruk av deflesta serviceresurserna som präglar museerna påSkeppsholmen i borde bevaras. Om detadministrativa samgåendet mellan Östasiatiska museetoch i skulle fullföljasenligt den tidsplan vi nu känner, skulle det bli storaproblem för med upphandling avolika tjänster som behövs för museets verksamhet. Jaganser att borde studera dettanoga innan ärendet fullföljs.Samma argumentation kan användas mot beslutetatt sammanföra med . Ungefär hälften av sam-lingar tillhör . Om en omorganisationsom påverkar skall ske, är det en-ligt uppfattning mer naturligt att överföraMedelhavsmuseet till Statens konstmuseer än till detnya Världskulturmuseet.Värderade talman! Jag är angelägen om att inte fö-ra debatten i det här ärendet så att hela ärendet knytersig. Regeringen utreder nu med hjälp av olika exper-ter och en parlamentarisk grupp hur det nya etnogra-fiska museet i skall utvecklas. Det är gläd-jande att det blir ett sådant museum i . Minförhoppning är dock att regeringen skall ha mod attändra beslutet vad gäller ochMedelhavsmuseet, om det visar sig att ny kunskap omsamhörighet och praktiska lösningar når regeringen.Jag har svårt att tro att regeringen i kraft av en knappmajoritet i vill genomdriva en förändringsom har så litet stöd i expertgrupper inom området.Värderade talman! Vi har i reservationerna 36 och37 markerat uppfattningen i de här ärendena. Efter-som jag gärna vill ha den markeringen tydligt doku-menterad i protokoll, yrkar jag bifall till dereservationerna.Marianne nämnde stödet till i kommun. Också jag tycker att riksda-gen borde kunna anslå de återstående medel sombehövs för att det efterlängtade skallkomma i gång. Jag stöder helt de synpunkter somMarianne framförde i det ärendet.Anf. 79 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 12 om fri entré på museer.Vänsterpartiet vill stimulera barn och unga att gåpå museum. Enligt statistik från Statistiska centralby-rån har grupper från förskolor och skolor minskat från45 1994 till 39 1996. Det är oroande.Orsaker kan vara brist på vuxna i skolan, läraravtalet,långa resor eller dyra inträdesavgifter.Vänsterpartiet vill därför göra något åt tillgänglig-heten för barn och studerande till våra museer. Viföreslår därför att man skall utreda frågan och se omman kan införa gratis entréavgifter för dessa grupper.Vänsterpartiet anser vidare att det är nödvändigtmed inrättande av ett kvinnomuseum. Det behövs enmotor i museivärlden för att man skall få alla museeratt arbeta med könsperspektiv och ge kunskap omkvinnans historia. Vi föreslår därför ett museum mednationellt ansvar.Museer är platser där historien skall tolkas ochgestaltas. har det blivit alltmeruppenbart att det på våra museer varit historienom män som gestaltats sedd genom mansögon. Vihävdar att det finns ett behov hos både kvinnor ochmän att förstå sig själva och att söka sina rötter i so-ciala och kulturella miljöer. Det finns därför ett behovav ett museum som tar sig an uppgiften attinsamla, systematiskt behandla och bearbeta föremål,information och forskning om kvinnans historia ochsituation.Fru talman! är en ständigtåterkommande fråga, där blockpolitiken gjort siggällande. Helt klart är att och Social-demokraterna enats om att utveckla de tre Stock-holmsmuseerna , Medelhavsmu-seet och . Vi tror att ändrade per-spektiv i form av en myndighet förlagd i ärbra. Vi tror även på andra breddade perspektiv därden nya myndigheten kan bedriva ett aktivt publikar-bete i samverkan med skolan, universitet, lärarutbild-ningar, kulturinstitutioner, bibliotek, invandrarorgani-sationer, ungdomsorganisationer, hembygdsföreningaroch andra folkrörelser.Vi vill skapa en mötesplats, där föremål exponerasi en dynamisk miljö i . Den skall lära omvårt ursprung och om vad som skapat dagens civilisa-tion, och den skall spegla olika kulturer, våra likheteroch våra olikheter. Vi tror på att dessa fyra museer,tre i och ett i , har samlingar sompå olika sätt gestaltar olika världskulturer. Museernaspränger över disciplinerna konstvetenskap, antropo-logi, etnografi, arkeologi och religionshistoria. Vi troratt detta kan skapa något nytt i en ny myndighet. Vikan lättare förstå helheten om vårt ursprung och där-med ge möjligheter till förening.Att någon kan förringa att ett ansenligt belopp om29 kommer att tillföras den nyamyndigheten och säga att det kommer att innebära enutarmning av de tre Stockholmsmuseerna är för migobegripligt. Givetvis kan man göra mycket med dessapengar. Vi tror att det genom samordning finns möj-lighet att förstärka de publika verksamheterna både påde tre museerna i och på centralmuseet iGöteborg.Vänsterpartiet anser även att en översyn av arki-ven är nödvändig. Vi anser att propositionen ärmycket passiv i det avseendet. Den beskriver arkivensfunktion som myndighet, förvaltare och förvarare, ochden synen delar vi också. Men propositionen beskri-ver alldeles för litet arkivens andra roll, att skapakännedom om kulturarvet och öka tillgängligheten tillarkivens material. Detta berörs knappast i propositio-nen.Jag skulle vilja att alla i kulturutskottet, ja, alla ihela , tog sig tid för ett besök på våra arkiv,främst . Det är där de största förändring-arna måste komma till stånd. När jag kom dit fick jagupplevelsen av att gå . Min upp-maning till alla är: Gå dit! Sedan kanske vi kan göranågot åt arkivväsendet. slog man ihop arki-ven, men måste vi gå vidare och utveckla dem såatt vi kan öka tillgängligheten för medborgarna.Jag delar helt de åsikter om Foto-Sesam som förtsfram tidigare från talarstolen. Jag instämmer också idet som sagts om verksamhetspengar och hyreskost-nader för våra museer. Det är ett stort problem. Det ärviktigt att stora hyreskostnader inte döljs i kulturbud-geten. Jag instämmer också i det som sagts om ettakvarellmuseum.Anf. 80 ():Fru talman! För tydlighetens skull vill jag igen yr-ka bifall till budgetreservation nr 45under mom. 61. Där har vi råd med länsmusik menavvisar bestämt att ge skattemedel till fackföreningar.Jag skall tala om kulturmiljön. Regeringen lyfterfram satsningar på kulturmiljö som viktiga i proposi-tionen. Men det motsvaras inte i de faktiska anslagen.I stället lyfts EU fram, och de möjligheter som finnsatt därifrån söka medel för bevarande av odlingsland-skapets kulturvärden. Jag ser flera faror i detta: delsfinns det risk att vi bygger oss fast i ett bidragsbero-ende som vi inte själva kan styra över, dels bordeSveriges målsättning vara att medlemsavgiften till EUminskar för att ge större prioriteringsmöjligheter åt deenskilda nationerna.Men det finns också rent praktiska problem, då detför de enskilda är svårt, eller upplevs som svårt, attsätta sig in i EU:s bidragssystem. Det är svårt att se demöjligheter som finns. Här är länsstyrelsernas rollextra viktig. De har en stor uppgift att fylla för attbringa klarhet i bidragsdjungeln.De anslag som förut har givits till bygghyttor harsetts och upplevts som något mycket positivt. Miljö-partiet vill därför att bygghyttorna skall få fortsattstöd. De hjälper till att bevara vårt kulturarv genomatt gammal hantverkskunskap kan utvecklas och förasvidare till nästa generation. Dessutom ger de faktisktmeningsfulla jobb.Miljöpartiet tycker också att anslaget till icke stat-liga kulturlokaler har betytt mycket för att man harkunnat bevara och restaurera värdefulla byggnader istället för att låta dem förfalla. Detta ger också brajobb ur kulturarvssynpunkt. Detta bidrag och stödskall finnas kvar. vill också utvecklastödet och själva begreppet till att också omfatta vissaicke statliga kulturlokaler som t.ex. museer, teatraroch konsertlokaler. Det skall också gälla mer gene-rellt, t.ex. en kvartersbiograf, ett lokalt kulturhus elleren hembygdsgård. Men det här stödetminskar nu.Möjligheterna för lärlingssystem, den s.k. Hal-landsmodellen, visar sig också vara på väg bort . Viexporterar modellen till , men avvecklar den iSverige. Endera är det så att den ena handen inte vetvad den andra gör, fru talman, eller också kommer deten proposition i samband med vårbudgeten eller sådär regeringen gör en samlad insats och lägger framett förslag där natur- och kulturmiljön prioriterasockså när det gäller kronor och ören. Jag kanskemåste försöka tänka positivt och se att regeringenverkligen menar någonting när den lyfter fram sats-ningar på kulturmiljön.Arkeologi har också nämnts. Jag vill bara nämnaatt det kan vara svårt för atthålla en rimlig balans på den arkeologiska kunskapen.Helt plötsligt verkar ju väldigt många nu vilja ha engasledning genom . Bevare oss för den! Vi villinte ha något fossilbränsle. Jag tänker kanske främstpå klimatet, men också ur arkeologisk synpunkt skulledet innebära att den balans som uppnåtts skullerubbas. Vi skulle få importera arkeologer från Nordenoch kanske från hela för att kunna klara avnågot sådant. Så bevare oss från gasledningen!Fru talman! Jag vill säga något om den könsmäs-siga snedrekryteringen inom kulturområdet. Jag me-nar att den slår igenom i alla led. Det är lätt att förle-das att tro att inte bara historien varit enkönad utan attäven framtiden så skola bli. Om man ser på bilden avkvinnan i medierna kan då inte jag påstå att vi harkommit speciellt långt. Allt som oftast är det kvinnansom är offer på alla möjliga sätt. Vilken självbild gerdetta till unga uppväxande kvinnor?Fru talman! Rasbiologin tycks också ha fått fotfäs-te igen, fast på ett litet annorlunda sätt. Häromdagenhörde jag några killar på tunnelbanan som talade omifall tjejer med bred bak var mer intelligenta än andratjejer. I flicktidningen fanns ettbildreportage om hur man är beroende på hur enskropp ser ut. Rakt hår, små bröst, smala höfter - ja, dåär du en typisk forskartyp! Nog förstår ni att alla tjejerlängtar efter att bli forskare, eller hur? För killar finnsendast två alternativ: macho eller velour. Att varapappa lyser fortfarande med sin frånvaro.Det är den mediala likriktningen och historienskonservativa beskrivningar som jag är ute efter nu.Ibland tycker jag att allt återstår. Men visst finns detsmå strimmor av hopp i öknen. En del enstaka ut-ställningar produceras, och det finns projekt medjämställdhet som tema. Men inte är förslaget om attdra in några procent från landets länsmuseer,länsteatrar och länsmusik för öronmärkning och utbe-talning till speciella projekt, typ kön eller klass, någotspeciellt lyckat förslag? Befintlig verksamhet ryckssönder, samarbete riskerar att försvåras och lokalförankring kan gå förlorad med denna centraliserandemodell.Fru talman! För att kunna fokusera på något allde-les speciellt behövs oftast en god förebild. Därför villvi i , och flera med oss, att ett nationelltkvinnomuseum inrättas. Vi talar inte om ettmuseum där en massa föremål skall samlas, utan omett museum där kunskap kan föras samman. Det gällerkunskap om kvinnans roll i historien och om religio-nens betydelse för kvinnans ställning. Jaktens gudin-nas betydelse för kvinnors syn på jakt - har dennågon betydelse? Det kan vi få reda på där. Det skallvara ett unikt forskningcentrum i världsklass, efter-som det inte finns något sådant här någon annanstans ivärlden. Med ett sådant här centralt statligt kunskaps-och forskningscentrum om kvinnan i går, och kan man få hjälp med det mödosamma arbe-tet att på alla landets museer lyfta in den del av histo-rien som så ofta saknas. Det handlar om kvinnansfotspår i samhällsutvecklingen.Vi i menar att ett kvinnomuseumskulle innebära att man visade att jämställdheten taspå allvar. Vi vill också att un-dersöker hur stor del av de statliga kulturmedlen somfördelas för att synliggöra just kvinnans kulturellaroll. Med detta yrkar jag bifall till reservation 14under mom. 18.Det finns två gemensamma reservationer, nr 36och 37, om den organisatoriska tillhörigheten förÖstasiatiska museet och den organisatoriska tillhörig-heten för . Flera partier står bakomdessa. Jag vill bara härifrån talarstolen också bekräftaatt står bakom dem. Jag behöver inteupprepa det eminenta anförandet om de här bådareservationerna.Däremot passar jag på att yrka bifall till reserva-tion 35 under mom. 47. Den handlar om tillhörighetenför - i . Vi iMiljöpartiet är emot en centralisering även här. Vi villatt i skallfortsätta att vara ett museum med eget ansvarsområde.Vi vill också vara med och hjälpa till att bygga upp ettetnografiskt museum i - precis som helakulturutskottet samlat har sagt - också när detgäller pengar. Det är nämligen pengarna som är detviktiga. Det är med pengar man visar vad man egent-ligen vill, och inte genom att centralisera administra-tion.Med detta tackar jag för det här lilla blocket. Ty-värr får ni träffa mig igen också på det fjärde och sistablocket. Det är så i ett litet parti!Anf. 81 SKÅNBERG (kd):Fru talman! I denna del av debatten om kulturut-skottets betänkande nr 1 behandlar vi alltså arkiv,kulturmiljö och museer. Detta innefattar anslagen tillRiksarkivet och de olika landsarkiven, Arkivet förljud och bild, ,Svenskt biografiskt lexikon, Riksantikvarieämbetetsamt olika centrala museer som är statliga myndighe-ter, t.ex. och Naturhistoris-ka , liksom stiftelser som ,och Tekniska museet.Arkiven och museerna är för oss som Sverigesfolk vad minnet är för den enskilde medborgaren - deär vårt kollektiva minne.