prot · GK09102 · 1997-05-14 00:00:00 — råkar det vara så att jag tycker att har rätt att uttala sina politiska åsikter,även i EMU-frågan. Vi har yttrandefrihet i detta land.Men jag tycker också att vi riksdagsledamöter, som äröverordnade , har rätt att ta ställning tilloch uttala oss om fögderi, inklusive denpolitisering som riksbanksledningen och riksbanks-fullmäktiges ordförande ägnar sig åt, inte minst iEMU-frågan.Riksbankens politik, där man alltför sent inleddeden räntesänkningspolitik som man äntligen kom igång med , präglades av just dennaheta vilja att skulle komma med i såsnabbt som möjligt. Den politiken har bidragit ganskakraftigt till den ökade arbetslösheten under 1996.Riksbanken och dess ledning är något av densvenska EMU-arméns förtrupp. Riksbanksfullmäktigeoch riksbankschefen använder sig av en bataljon avmonetaristiska ekonomer. Det är mycket anmärk-ningsvärt att vi i inte har möjlighet att föraen öppen politisk debatt på samma villkor som departier som har representanter i riksbanksfullmäktige.Med detta vill jag yrka bifall till Vänsterpartietsreservation.Anf. 121 ():Herr talman! I finansutskottets betänkande nr 25behandlas frågan om ansvarsfrihet för Riksbanken.Utskottet tillstyrker att riksbanksfullmäktige beviljasansvarsfrihet för förvaltningen 1996. Utskottet biträ-der också riksbanksfullmäktiges förslag till disposi-tion av resultatet och föreslår att fastställerRiksbankens balans- och resultaträkningar.I betänkandet tas också motionupp om en diskussion som sex partier i utskottet anserhöra hemma i ett annat sammanhang, dvs. en diskus-sion om förda penningpolitik. Självfal-let, - ingen har påstått något annat -är det en lämplighetsfråga om vi skall diskutera dennapolitik i samband med godkännandet av eller i samband med att vi fastställer rikt-linjerna för den ekonomiska politiken med anledningav vårpropositionen.Vi bedömer att den ekonomiska politiken bör dis-kuteras i ett sammanhang om skall få enrationell beslutsordning. Penningpolitiken bör interyckas ur detta sammanhang.Som alltid när det gäller lämplighetsfrågor kanman ha olika åsikter. I detta fall har sex av riksdagenspartier gjort samma bedömning i lämplighetsfrågan.Avslutningsvis yrkar jag bifall till hemställan i fi-nansutskottets betänkande och avslag på reservatio-nen.Anf. 122 () replik:Herr talman! Vår motion handlar inte enbart ompenningpolitiken. Den handlar om age-rande i ERM-frågan och EMU-frågan. Det handlaralltså om verksamheten under 1996.Finansutskottets majoritet skriver så här om ossmotionärer: De har inte heller något att erinra motvare sig det sätt på vilket resultat före-slås bli disponerat eller att balans- och resultaträk-ningarna fastställs.Jag tolkar det som att det är dessa formella sakerni anser att vi har rätt att ifrågasätta. Min fråga tillSusanne är alltså följande: Anser ni att enriksdagsmajoritet inte har rätt att uttal sig om och agerande - politi-serande - när det gäller EMU och ? På vilkaparagrafer i grundlagen eller på andra ställen byggerni förnekandet av denna rätt, om ni anser att vi intehar den?Anf. 123 () re-plik:Herr talman! Jag vidhåller att det är en lämplig-hetsfråga. kommer vi att ha engenomgripande diskussion i detta mycket viktigaämne. Vi vill helt enkelt ha diskussioner vid rätt tid-punkt, dvs. där de hör hemma. Detta är ingentingannat än en lämplighetsfråga från vår sida.Anf. 124 () replik:Herr talman! Ni kan väl ändå inte komma ifråndenna problematik genom att säga att det bara är enlämplighetsfråga, ? Ledande före-trädare för går ut och driver en myckettydlig politisk linje. Sedan skall vi värdera Riksban-kens verksamhet. Då säger ni bara att det är en lämp-lighetsfråga huruvida över huvud taget skallyttra sig om den politiska kampanj som Riksbankenhar bedrivit under 1996.Jag tycker att det är ett sätt att lägga munkavle påriksdagen. Ni vill över huvud taget inte ha en offentligoch öppen debatt om det faktum att harförvandlat sig till en propagandamaskin för en visspolitisk inriktning.Anf. 125 () re-plik:Herr talman! Jag förstår inte på vilket sätt detskulle vara en munkavlemetod. Ingen har förvägratJohan att diskutera saken , även om viinte låter oss bjudas upp till dans just . Vitar det i den stora övergripande ekonomiska diskus-sionen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 18 §. )17 § Finansieringsverksamhet i ekonomiskförening 1996/97:FiU26Finansieringsverksamhet i ekonomisk förening m.m.(prop. 1996/97:114)Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 18 §. )18 § Delgivning med aktiebolagFöredrogsJustitieutskottets betänkande 1996/97:JuU16Delgivning med aktiebolag (prop. 1996/97:132)Anf. 126 (m):Herr talman! I betänkande nr 16 från justitieut-skottet behandlas delgivning av aktiebolag. Utskottethar haft att behandla ett regeringsförslag om ett nyttförfarande för delgivning just gentemot aktiebolag.Kort kan man säga att delgivningen är ett sätt att irättsligt reglerade former få rimliga garantier för atten viss handling eller dess innehåll når adressaten.Delgivningen påverkar möjligheterna att få i gång denrättsliga processen mellan parterna på ett mycketpåtagligt sätt. Delgivningsprocessen fyller en utomor-dentligt viktig funktion i rättssamhället.Erfarenheterna av hur delgivningsprocessen fun-gerat visar på att det finns en hel delbrister, inte minst när det gäller delgivning gentemotaktiebolag. Det är mot den bakgrunden man skall sedet förslag som utskottet har haft att behandla.Det finns två huvudtyper av delgivning. Or-dinär delgivning sker enligt ett mer formellt bundetschema. Man kan per post mot mottagningsbevislämna delgivning, eller personligen överlämna hand-lingarna - innehållet - och få ett kvitto på detta. Se-dan finns det varianter på den formen. Det finns ocksåen förenklad delgivning. Man kan delge med post tilladressatens senaste adress och minst senaresända ett meddelande om att handlingen har sänts.Delgivning till aktiebolag skall ske genomatt ledamot i styrelsen eller särskild förordnad firma-tecknare får del av handlingen eller dess innehåll.Regeringens förslag, som vi har haft att behandla,går helt enkelt ut på att finna en måhända något ef-fektivare form när det gäller att delge aktiebolag. Denpåminner mycket om den förenklade delgivningen,som jag talade om . Det skall kunna ske ge-nom att en handling skickas i lösbrev utan krav påkvittens. Den kan sändas till postadress som bolagetlåtit registrera i . Sedanskall ett kontrollmeddelande skickas ut till den adres-sen.Frågan när delgivning kan anses ha skett dyker dåupp. Den anses enligt propositionen ha skett efter tvåveckor från det att kontrollmeddelandet sändes ut.Frågan för Moderata samlingspartiet har varit omman kan godta den förenklade formen för delgivning.Man kan också fråga sig varför bara aktiebolag skallomfattas. Varför skall bestämmelserna inte omfattaockså ekonomiska föreningar, t.ex., som också har enregistrerad adress hos myndigheterna? Kan vi accep-tera den tidsfrist som propositionen har föreslagit,dvs. ?Svaret på frågorna är helt enkelt att vi från Mode-raternas sida är medvetna om att det innebär engrannlaga avvägning mellan å ena sidan effektivitets-kravet och å andra sidan rättssäkerhetskravet. Rätts-säkerhetskravet har man försökt tillgodose med enstrikt formbunden process.Man kan alltid finna invändningar mot att enuppluckring av formen skapar eller ger farhågor omvissa problem. Jag tycker också att det är viktigt i denna delgivningsdiskussion har i minnet attjust delgivningen ger möjligheter att sätta igång pro-cessen. Det kan, herr talman, finnas en part i proces-sen som har ett uppenbart intresse av att fördröjaprocessen. På motsvarande sätt har motparten ett stortintresse av att processen kommer igång. Det liggerockså i rättssäkerhetens intresse att balansera dessapartsintressen. En part kan exempelvis gå förlustigutomordentligt stora värden om processen inte kom-mer igång. Det finns erfarenheter av ett antal mer ellermindre brottsliga förfaringssätt inom den ekonomiskabrottsligheten. Det är alldeles uppenbart att det finnsintresse från det offentligas sida av att balansera dessaintressen på ett bra sätt.Vi säger alltså från sida ja till förfa-randet som sådant. Frågan är då om man behöver dragränsen vid aktiebolag. Vi har föreslagit att man ock-så kan låta den här delgivningsprocessen omfattaexempelvis ekonomiska föreningar. Utskottet för ettresonemang om detta. Man landar slutligen i att mantills vidare inte vill låta annat än aktiebolag omfattasav den här särskilda delgivningen. Men man skriverpå s. 6 i betänkandet: "De skäl som anförs i proposi-tionen för att inte låta ekonomiska föreningar omfattasav det föreslagna delgivningssättet framstår därförinte som helt odiskutabla". Sedan fortsätter utskottetlitet längre ned på samma sida: "Enligt utskottetsmening kan det därför vara lämpligt att tills vidareavvakta med att låta de nya reglerna omfatta ävenekonomiska föreningar. Utskottet noterar att regering-en i propositionen uttalat att den kankomma att återkomma till frågan om delgivningssättetbör kunna omfatta även andra juridiska personer änaktiebolag. "Det tyder på att utskottsmajoriteten har en ganskastor förståelse för hur vi från sida harresonerat. Men av något skäl vill man inte riktigt gåhela vägen. På den punkten har vi anfört en reserva-tion.Den sista frågan i ämnet är om det är rimligt anses vara delgiven efter det att med-delandet har gått ut. Det som föreslås i propositionenleder lätt till att man anser att seriösa småföretagare -och över huvud taget de som kan råka ut för detta - iprincip alltid skall vara i tjänst. De kan aldrig varaborta . Vi tycker att det är rimligt -om det nu skall vara ett företagsvänligt klimat, somdiskuterades här i kammaren på morgonkvisten - förlänger den tidsfristen påtagligt. Från modera-ternas sida tycker vi att det är rimligt att fyra veckorsätts som tidsfrist. Man skall som företagare kunnavara borta från sitt företag utan att riske-ra att man har ansetts vara delgiven någonting.Det har funnits flera önskemål om tidsfrister. I en motion har treveckor föreslagits, och och Folkpartiethar föreslagit . Det är märkligt att man intekunde vara litet storsint mot företagsamheten och gåpå linjen . Så har man icke gjort.Utskottet har landat , och vi har velatmarkera en attityd till just småföretagsamheten genomatt reservera oss till förmån för de fyra veckorna.Med det, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillreservation nr 1.Anf. 127 ():Herr talman! Vi vet att delgivningssystemet funge-rar dåligt . Men vi i liberalerna anseratt det inte är försvarligt att låta effektivitetshänsyn gåföre rättssäkerhetskrav.Vi vet också att postbefordran av s.k. lösbrev ärett risktagande . Det finns alltför många bevis påatt brev inte bara kommer fram för sent utan att deinte kommer fram alls. Hur skall ett företag kunnabevisa att det är postens fel?Förslaget innebär tyvärr att människors tilltro tillrättsordningen får sig ännu en törn. libera-lerna anser att det av rättssäkerhetsskäl måste krävasatt domstolen eller myndigheten gör flera försök tilldelgivning med ordinarie ställföreträdare. Även s.k.surrogatdelgivning bör prövas. Om inte dessa försöklyckas måste försök till delgivning med suppleantgöras. Först därefter bör särskild delgivning medaktiebolag få tillgripas.Herr talman! Vi vill yrka bifall till reservation 2.Enligt propositionens förslag om särskild delgiv-ning med aktiebolag anses delgivning ha skett när tvåveckor har förflutit från det att det s.k. kontrollmedde-landet har skickats med post och det inte med hänsyntill omständigheterna kan vara något fel. Vi anser attdet hade behövts . gick, som vi vet,justitieutskottets majoritet med på en kompromissmellan två och fyra, så att det blev tre. Det var en bitpå vägen. Men, herr talman, vi anser tyvärr inte att detär tillräckligt. Därför står vi fast vid vårt förslag omfyra veckor.Som ni ser yrkar under förutsättningatt det blir avslag på reservation 2 och 3 bifall tillreservation 4. Det står vi fast vid. Det står också attunder förutsättning att det blir avslag på reservation 5yrkar bifall till reservation 7.Anf. 128 ():Herr talman! I det betänkande som nudebatterar behandlas ett regeringsförslag om ett nyttförfarande vid delgivning med aktiebolag. Förfarandetinnebär att ett aktiebolag under vissa förutsättningarskall kunna delges genom att en handling skickas ilösbrev till bolaget utan krav på kvittens. Handlingenskall skickas till den postadress som bolaget har re-gistrerat i aktiebolagsregistret. Ett kontrollmeddelan-de om delgivning skall skickas till adressen, och del-givning skall anses ha skett efter det att dethär kontrollmeddelandet har avsänts. Förfarandetkallas särskild delgivning med aktiebolag.Bakgrunden till förslagen är de betydande pro-blem som förekommer i samband med delgivning avjuridiska personer. Dessa problem vållar stora kost-nader för domstolar och myndigheter som har attombesörja delgivningen. Men framför allt innebärdagens förhållanden avsevärda svårigheter när detgäller att verkställa rättmätiga ekonomiska anspråk.Utskottsmajoriteten tillstyrker regeringens förslagutom på en punkt. Utskottet föreslår att den tidsfristefter vars utgång delgivning skall anses ha skett be-stäms i stället för, som regeringen harföreslagit, två veckor.Till det här betänkandet har fogats sju reservatio-ner.I reservation 1 av föreslås att ocksåandra juridiska personer än aktiebolag skall omfattasav särskild delgivning. Det gäller exempelvis eko-nomiska föreningar. I propositionen uttalar regeringenatt den kan komma att återkomma till frågan om del-givningssättet för andra juridiska personer än aktiebo-lag efter en utvärdering av reformen. Utskottsmajori-teten ansluter sig till den uppfattningen.I reservation 2 av föreslås att domsto-len eller myndigheten måste göra flera försök tilldelgivning med behörig ställföreträdare för bolagetinnan den särskilda delgivningen får tillämpas. skulle en sådan regel kraftigt begränsa vär-det av reformen. Genom kravet på ett föregåendedelgivningsförsök tillgodoses, enligt utskottets upp-fattning, rimliga krav på rättssäkerhet.När det gäller tidpunkten för när särskild delgiv-ning skall anses ha skett förordar i reser-vation nr 3 att delgivningsfristen bestäms till fyraveckor i stället för, som utskottet förordar, tre veckor.Utskottet menar att är en rimlig avvägningmellan rättssäkerhet och effektivitet. I själva verketblir ju också tiden längre, eftersom den särskildadelgivningen normalt skall ha föregåtts av ett ordinärtdelgivningsförsök och fristen löper från det att kon-trollmeddelandet har skickats ut.I reservation 4 förespråkas att särskild delgivninginte skall få användas vid delgivning av stämningsan-sökningar eller andra handlingar genom vilka ettförfarande vid domstol inleds. Detta skulle leda till enmycket stor inskränkning av reformens tillämpnings-område. Behovet av effektiv delgivning är särskiltstort när det gäller handlingar genom vilket ett förfa-rande vid domstol eller annan myndighet inleds. Detär ofta också i detta skede som de flesta rättsförlusterkan uppstå. Med den utformning som lagförslaget harfått tillgodoses, enligt utskottets mening, rimliga rätts-säkerhetsgarantier.I reservation 5 av föreslås av-slag på propositionen av rättssäkerhetsskäl. Som jagtidigare har uttryckt har utskottet funnit att lagförsla-get väl motsvarar rättssäkerhetens krav. Med denändring som utskottet har föreslagit avseende delgiv-ningsfristen uppnås en rimlig avvägning mellan öns-kemålet om en effektiv delgivning med aktiebolagoch hänsyn till rättssäkerheten.Herr talman! Jag yrkar avslutningsvis bifall tillhemställan i betänkandet och avslag på samtliga re-servationer.Anf. 129 ():Herr talman! anser att förslaget omdelgivning med aktiebolag är ett bra förslag. Bak-grunden till förslaget är att delgivning med juridiskapersoner ofta skapar problem och att det inte är ovan-ligt att personer som driver verksamhet i bolagsformförsöker hålla sig undan delgivning. Särskilt gäller detnär de befinner sig på svarandesidan i en process.Delgivningsarbetet kräver stora resurser, och detinnebär också höga samhällsekonomiska kostnader.Det är inte heller tillfredsställande när olika förfaran-den kan förhalas genom att personer håller sig undan.Vi delade alltså regeringens uppfattning att detfinns ett stort behov av effektiva metoder för delgiv-ning med juridiska personer. Men vi ansåg också attförslaget skulle kunna innebära betydande rättsförlus-ter för ett aktiebolag som i övrigt sköts oklanderligt.Den behöriga ställföreträdaren kan ju ha helt legitimaskäl för en tids frånvaro. Som exempel kan man näm-na en affärsresa eller en semester utanför de vanligasemesterperioderna. Det fanns nämligen i propositio-nen även ett förslag om att det inte skulle användasnär det var olämpligt med hänsyn till omständigheter-na, och som exempel skrev man semestertider.Men det var inte tillfredsställande, ansåg Vänster-partiet, med en tvåveckorsperiod. Därför motioneradeVänsterpartiet om att förlänga denna till en treveck-orsperiod. Och, fru talman, precis som föregåendetalare sade gäller det här också , eftersomäven ett kontrollmeddelande skickas ut. Det har dåofta föregåtts av tidigare delgivningsförsök. Därförser vi i det som väldigt positivt attutskottets majoritet nu i stället har föreslagit en tre-veckorsperiod.Fru talman! Jag vill härmed yrka bifall till utskot-tets hemställan i betänkandet.Anf. 130 ():Fru talman! Jag vill yrka bifall till reservation 5.Det här betänkandet om delgivning med aktiebo-lag tycker jag är mycket olyckligt ur rättssäkerhets-synpunkt. Delgivning är oerhört viktigt och centralt irättslivet, ett institut vars syfte det är att personer skallfå del av handlingar som är av betydelse för deras rätt.Det är väldigt viktigt att de verkligen får del av dessahandlingar; i annat fall går man sin rätt förlustig.Av tradition har det här kringgärdats med en heldel ansträngningar för att få till stånd en riktig del-givning. Tyvärr har det visat sig att sedan man för-statligade delgivningsinstitutet hardet här inte fungerat bra. Då har lagstiftaren valt, istället för att återinföra förfarandet med privatastämningsmän, att urholka innehållet i reglerna omdelgivning för att så att säga kringgå de här bekym-ren.Det här är det mest flagranta exemplet på en sådanurholkning. Man säger helt enkelt att delgivning skallha skett efter det att man har skickat i väg handlingar-na med lösbrev. Det enda man säkert kan säga omlösbrev är att alla inte kommer fram. Det är någontingsom vi vet. Sedan kan man disputera om huruvida detär 4 eller eller vad det nu är, men man vet att allabrev kommer inte fram. Även om man alltså har tvåförsändelser är det fortfarande på det viset att allabrev kommer inte fram. Det är min huvudinvändningmot det här lagförslaget. Det är alltså helt oaccepta-belt ur rättssäkerhetssynpunkt.Här är ett typexempel på vad rättssäkerhet innebärkonkret. Det är lika för alla alltid. Det är tungt och detkan kosta pengar, men det är centralt i rättsväsendet.I utskottet har vi - tyvärr, som jag ser det - intediskuterat problematiken med delgivning och hur viskall kunna förbättra denna. Jag tror att vi alla ärrörande överens om att det är viktigt att det här funge-rar. Det enda vi har diskuterat är huruvida det skallvara eller efter det att man harskickat ut handlingarna som delgivning skall anses haägt rum. Sedan har man uppnått den salomoniskakompromissen . Jag menar att det häregentligen inte alls har någon riktig relevans, särskiltnär man vet att vare sig det är det ena eller andrakanske brevet inte har kommit fram över huvud taget.Den som drabbas av detta kommer naturligtvis attbli oerhört förbittrad. Jag tror helt enkelt inte att rätts-ordningen tål fler sådana här egendomligheter. Vimåste ha ett heltäckande system.Fru talman! Med det yrkar jag att hemställan i dethär betänkandet skall avslås.Anf. 131 ():Fru talman! Låt mig bara konstatera ett par saker.Den ena är att det i utskottet finns en bred uppslutningkring själva frågan om den särskilda delgivningenmed aktiebolag. Det finns sedan litet delade meningarom vilka metoder som skall användas osv., men jagtycker att det finns en hyggligt bred uppslutning iutskottet.Sedan är väl egentligen alla överens om att detfinns avsevärda problem med nuvarande förhållandenkring delgivningen och att man behöver komma medförbättringar och effektiviseringar i samband med dethär. I kd:s motion återfinns inte några förslag om hurman skall lösa problemen, bara ett avslag på regering-ens proposition under hänvisning till rättssäkerheten.Men det finns ändå anledning att säga att bristandeeffektivitet i delgivningen också är en rättssäkerhets-brist om någon söker sin rätt vid en domstol och mot-parten inte kan anträffas. Det här är inte alldeles såenkelt som att bara säga nej.Avslutningsvis, fru talman, finns det i kd:s motionnågra rader där man längtar tillbaka till den tid i bör-jan av 80-talet då det fanns stämningsmän som an-vändes för att klara av det här. Jag har inte hunnitbedriva så värst mycket efterforskningar, men jag harläst i justitieutskottets betänkande /85 då detgjordes en del reformeringar av delgivningslagen. Därbeskriver man anledningen till att man ville reformeraden på ungefär samma sätt som man gör : Manhade avsevärda problem att få delgivningen att funge-ra. Det var alltså inte något lyckorike somRolf hänvisar till heller.Anf. 132 ():Fru talman! Det var inget lyckorike då, och det ärdet inte nu heller. Men jag har i alla fall som praktikervarit verksam i rättslivet under hela den här perioden,och min erfarenhet är utan tvivel att det faktiskt fun-gerade fram till reformen. Vi ståralltså inte helt handfallna när det gäller idéer. Det ärmöjligt att det här inte är det enda. Vad jag verkligenefterlyser är att man tar rejäla tag i detta för att lösadet på annat sätt än genom att införa ett institut därman vet att det förfarande man inför inte fungerar.Det kommer att inträffa fall då man inte får de härbreven; det är ju helt klart.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutKU18 Prästers tystnadspliktKammaren biföll utskottets hemställan.KU19 Vissa ändringar i radio- och TV-lagen m.m.Mom. 1 (villkor för sändningar)1. utskottet2. 1 (m)Votering:229 för utskottet74 för res. 11 avstod45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 19 c, 20 fp, 20 v, 16 mp, 11 kdFör res. 1: 74 mAvstod: 1 sFrånvarande: 17 s, 6 m, 8 c, 6 fp, 2 v, 2 mp, 4 kdMom. 7 (maktkoncentrationen i medierna)Utskottets hemställan med godkännande av1. motiveringen i res. 7 (m, fp)Votering:201 för utskottet107 för res. 71 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan med godkän-nande av utskottets motivering.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 20 c, 19 v, 17 mpFör res. 7: 74 m, 21 fp, 12 kdAvstod: 1 vFrånvarande: 16 s, 6 m, 7 c, 5 fp, 2 v, 1 mp, 3 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.KU27 Lag om fortsatt giltighet av lagen(1995:1292) om tillfälliga bestämmelser i fråga omtillstånd att sända lokalradio1. (m, fp)Votering:203 för utskottet107 för res.39 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 22 c, 20 v, 16 mpFör res. : 74 m, 21 fp, 12 kdFrånvarande: 16 s, 6 m, 5 c, 5 fp, 2 v, 2 mp, 3 kdFiU16 medverkan i Internationella valu-tafondens nya lånearrangemangKammaren biföll utskottets hemställan.FiU24 revisorers verksamhet /96Kammaren biföll utskottets hemställan.FiU25 , m.m.Mom. 4 (riktlinjer för penningpolitiken m.m.)1. utskottet2. (v)Votering:289 för utskottet21 för res.39 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 74 m, 21 c, 21 fp, 16 mp, 12 kdFör res. : 20 v, 1 mpFrånvarande: 16 s, 6 m, 6 c, 5 fp, 2 v, 1 mp, 3 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.FiU26 Finansieringsverksamhet i ekonomisk fö-rening m.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.JuU16 Delgivning med aktiebolagMom.