prot · GK09110 · 1997-05-29 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1996/97:110Torsdagen den 29 majKl. 12.00 - 18.01Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------------------1 § Meddelande om val av ställföreträdandeombudsman vid vice talmannen meddelade att val av ställ-företrädande ombudsman vid skulle skevid kammarens sammanträde tisdagen den 3 juni.2 § Meddelande om anmälan till talarlistanFörste vice talmannen meddelade att anmälan tilltalarlistan för arbetsplenum måndagen den 2 juniskulle ske kl. 15.00.3 § Återkallelse av proposition, m.m.Regeringen hade genom skrivelse 1996/97:168återkallat proposition 1996/97:131 om prövningstill-stånd i hovrätten.Förste vice talmannen meddelade att han avskrivitdetta förslag samt de med anledning av propositionenväckta motionerna Ju21-Ju25.Regeringens skrivelse lades till handlingarna.Förste vice talmannen meddelade att motionermed anledning av skrivelsen fick väckas kl. 16.30.4 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 28 majJoU18 FiskeMom. 4 (fördelning av laxfisket i )1. utskottet2. 1 (m)Votering:232 för utskottet72 för res. 145 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 22 c, 23 fp, 17 v, 16 mp, 10 kdFör res. 1: 71 m, 1 fpFrånvarande: 17 s, 9 m, 5 c, 2 fp, 5 v, 2 mp, 5 kdMom. 20 (regionala hänsyn i fiskeförvaltningen)1. utskottet2. 5 (mp)Votering:288 för utskottet16 för res. 545 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 71 m, 22 c, 24 fp, 17 v, 10 kdFör res. 5: 16 mpFrånvarande: 17 s, 9 m, 5 c, 2 fp, 5 v, 2 mp, 5 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.JoU19 Jakt och viltvårdMom. 10 (svenska jakttraditioner)1. utskottet2. 6 (m)Votering:235 för utskottet70 för res. 644 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 1 m, 22 c, 24 fp, 17 v, 16 mp, 10kdFör res. 6: 70 mFrånvarande: 16 s, 9 m, 5 c, 2 fp, 5 v, 2 mp, 5 kdMom. 15 (förbud mot att framföra hund från motor-fordon)1. utskottet2. 8 (v, mp)Votering:268 för utskottet36 för res. 81 avstod44 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 70 m, 22 c, 22 fp, 10 kdFör res. 8: 1 s, 1 m, 1 fp, 17 v, 16 mpAvstod: 1 fpFrånvarande: 16 s, 9 m, 5 c, 2 fp, 5 v, 2 mp, 5 kdMom. 17 (administration av jaktfrågor)1. utskottet2. 9 (v, mp)Votering:263 för utskottet33 för res. 99 avstod44 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 71 m, 22 c, 24 fp, 1 kdFör res. 9: 17 v, 16 mpAvstod: 9 kdFrånvarande: 16 s, 9 m, 5 c, 2 fp, 5 v, 2 mp, 5 kdMom. 20 (älgjakten)Yrkanden:1. utskottet2. Jo918 (kd)Votering:285 för utskottet9 för mot.1 avstod54 frånvarandePartivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 66 m, 21 c, 21 fp, 17 v, 15 mp, 1kdFör mot. : 9 kdAvstod: 1 mFrånvarande: 17 s, 13 m, 6 c, 5 fp, 5 v, 3 mp, 5 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Meddelande om samlad voteringFörste vice talmannen meddelade att näringsut-skottets betänkanden NU8 och NU14 skulle avgöras iett sammanhang efter avslutad debatt.5 § , EU och handelspolitiken inför2000-taletFöredrogsNäringsutskottets betänkande 1996/97:NU8Sverige, EU och handelspolitiken inför 2000-talet(skr. 1996/97:71)Anf. 1 ():Herr talman! Det här är första gången som nä-ringsutskottet debatterar handelspolitiken sedan vifick en ny handelsminister, . Jag hälsarLeif välkommen i kammaren. Det glädermig att ministern finns på plats.Sverige har varit en av deivrigaste förespråkarna för frihandel bland världensländer. För vårt land, som har en liten hemmamark-nad, har det varit särskilt betydelsefullt att våra före-tag har kunnat sälja sina varor och exportera dem frittutan handelshinder. Den öppna handeln har banatvägen för ekonomisk tillväxt och välstånd i vårt land.Frihandeln är lika viktig för som dennågonsin tidigare varit. För såväl stora som små före-tag är en fortsatt liberaliserad världshandel något aven överlevnadsfråga.Oberoende av regering har därför varit enpådrivande kraft i alla de internationella handelsför-handlingar som förevarit. Att få till stånd en ickedis-kriminerande, väl fungerande öppen handel har varitett svenskt mål i det förhandlingsarbete som på ettlyckosamt vis men med stor fördröjning ledde framtill Uruguayrundans fullbordan. Vid det nybildadeWTO:s första ministermöte i befästes detsom hade uppnåtts vid GATT-förhandlingarna. Detsom nu gäller för som medlemsland är attutveckla och fullfölja frihandelslinjen i den gemen-samma europeiska handelspolitiken.I vissa avseenden medförde medlemskapet en till-bakagång för . Vi tvingades återgå till kvoteroch gränsskydd som vi tidigare hade avvecklat. Visststred det mot våra handelspolitiska traditioner, ochvisst är det till nackdel för svenska näringslivsintres-sen. Men det positiva är att nu kan påverka enav de största handelspolitiska enheterna i världen.Den europeiska inre marknaden är världens störstaintegrerade handelsområde inom vilket man har lyck-ats genomföra en mycket högt utvecklad frihandel.Sedan kommunismens och statssocialismensmisslyckande har det öppnats nya möjligheter attsprida frihandelns och den öppna marknadens nytta ien global skala. Som medlemsland i EU kan Sverigepåverka världshandeln i liberaliserande riktning, ochdet är dessa möjligheter som måste ta tillvara.I näringsutskottets betänkande, som vi nu behand-lar, om , EU och handelspolitiken inför 2000-talet slås fast att en öppen världshandel skall utgöraett övergripande mål för svensk handelspolitik och attSverige skall verka för största möjliga öppenhet meden fortsatt ökad liberalisering inom EU på handelsom-rådet. Det råder en bred enighet om vikten av ökadfrihandel och att det är ett svenskt intresse att detmultilaterala frihandelssystemet och WTO stärks.Sverige har en mycket viktig uppgift i att föra fri-handelsarbetet framåt inom EU. Först och främst börSverige konsekvent motarbeta varje tendens till pro-tektionism som kan förekomma från olika medlems-länder inom EU.EU:s tullar mot omvärlden borde avvecklas isnabbare takt. Exempelvis borde de textilkvoter ochandra handelshinder som fortfarande finns gentemotBaltikum och de forna tas bort genast.Likaså borde handeln med jordbruksprodukter libera-liseras. EU:s handelsöverenskommelser, som t.ex. denmed , borde även ha inbegripit jordbruksva-ror. Här har en svår men viktig uppgift sompåskyndare av handelsöppningar även på jordbruketsområde.Vidare bör försöka övertyga EU:s övrigaländer om att alla tullar på industrivaror skall avveck-las. I det sammanhanget kan en kartläggning av vadEU:s tullsystem faktiskt kostar EU:s medborgarekunna bli ett verksamt medel för att övriga medlems-länder skall förstå vinsten med en sådan tullavveck-ling. I linje med detta pekar vi i utskottet på önsk-värdheten av att de kostnader och konsekvenser somEU:s tullskydd på industrivaror innebär klargörs. Detvore bra om handelsministern tog initiativ inom EU idenna riktning.Det finns en företeelse som det finns all anledningför att bekämpa mer kraftfullt än , ochdet är EU:s antidumpningspolitik. Att som frånEU:s sida använda antidumpningsinstrumentet för attskydda europeiska producentintressen strider mot densvenska synen på frihandel och fri konkurrens.Omfattningen av EU:s antidumpningsåtgärder gårpå tvärs mot ambitionen att EU:s handelspolitik skallleda till ökad konkurrenskraft för såväl svensk someuropeisk industri. Antidumpningsåtgärderna är för-dyrande för EU:s medborgare. De är i flera fall tillnackdel för många EU-företag, som behöver de fördumpningstullar utsatta insatsvarorna för sin tillverk-ning. Dessutom riskerar man att få smittoeffektergenom att andra länder svarar med dumpningsåtgär-der mot europeiska varor.Frihandelns och den öppna marknadens fördelar ärbåde ekonomiska och politiska. Det finns få ting somså framgångsrikt verkar som välståndsskapande kraftsom handelsutbytet mellan länder. Tillväxt och kon-kurrenskraft ökar mest i länder som ökat sitt mark-nadstillträde och öppnat sin handel. De politiska för-delar som stigande handelsutbyte ger är att det i landefter land med välståndsökningen ocksåsker en övergång till marknadsekonomi och demo-kratiskt styrelseskick.Det är därför så direkt felaktigt att hävda att i-länderna av diffusa skäl om arbetsvillkor och annatskall införa regler som hindrar handel med utveck-lingsländer. Protektionism i alla former är ett ineffek-tivt verktyg, såväl för dem som har som syfte att ute-stänga konkurrens för att skydda sig själva som fördem som har en vilja att förbättra levnadsbetingelser-na för de anställda i utvecklingsländerna.När man ser vilka krafter det är som driver kravetpå socialklausuler förstår man utvecklingsländernasstarka motstånd. Det är industribranscher som möterhård konkurrens från som är de främstaförespråkarna. Men skulle man med protektionism gebristen på konkurrens utifrån ett skydd skulle ineffek-tiva industrier skyddas som ökningen avvälståndet i utvecklingsländerna skulle förhindras.En OECD-utredning har visat att det finns positivaindirekta samband mellan handel och arbetsvillkoroch att ökad handel generellt sett har en positiv inver-kan på arbetsvillkoren. WTO:s bidrag i detta sam-manhang bör vara att i största möjliga utsträckningunderlätta handeln för utvecklingsländerna. Att iWTO-sammanhang åter aktualisera den infekteradefrågan om att villkoren för arbetslivet skulle kunnaknytas till frihandeln skulle bara riskera att förlamadet fortsatta WTO-arbetet och öppna för protektionis-ter att agera.Det här är den punkt där vi har olika syn på han-delspolitiken. Jag hävdar att protektionism inte löserde verkliga problemen när det gäller EU-ländernaskonkurrenskraft. I stället finns det ett behov av an-passningsförmåga och strukturella förändringar somkan göra EU mer konkurrenskraftigt.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall till reser-vation nr 3.Anf. 2 ():Herr talman! Det har sagts att den största segersom kan vinnas är den i motståndarens hjärta. Om detär sant kan och andra stora frihandelsfö-respråkare fröjda sig i den himmel där de förhopp-ningsvis befinner sig.Aldrig förr har frihandelstanken haft så storaframgångar som , inte minstnu . har det intellektuella mot-ståndet mot frihandeln och marknadsekonomin varitså svagt som . Alltfler inser att det välstånd som harkunnat byggas upp i västvärlden, och som byggsupp i alltfler delar av världen, inte skulle ha blivit avom varje land behållit höga murar mot andra ländersvaror och tjänster.Drygt två seklers debatt och erfarenheter av såvälprotektionism som frihandel har tydliggjort att vägentill välstånd går över marknadsekonomi i det egnalandet och en fri handel med andra länder. Men sam-tidigt som vi gläder oss över framgångarna får vialdrig glömma bort att en sådan kamp som frihan-delns aldrig är vunnen permanent. Det uttalade mot-ståndet mot frihandeln som idé är visserligen svagt,men hotet kommer inte främst från dessa tydligt fram-förda tankar om att skydda de rika länderna mot kon-kurrens från de fattiga länderna, utan från dem som iteorin ansluter sig till frihandeln men i praktiken ty-värr agerar emot.Om någon tror att dessa hot hör till det förflutna ärdet bara att se på förekomsten av näringslivskarteller iVästeuropa eller för den delen på den amerikanskafackföreningsrörelsens kamp mot bildandetav det nordamerikanska frihandelsområdet . Ivårt land har vi relativt färska exempel på hur olikapartier försökt - och faktiskt länge lyckats - hindra enfriare handel med t.ex. mat och kläder. För dem avoss som hyllar frihandeln både som idé och i prakti-ken gäller att kampen behöver föras överallt och all-tid. Till denna grupp räknar jag faktiskt vår nye han-delsminister. Jag har fått intrycket att han hyser enstark tilltro till frihandelns goda effekter.Den sociala agendan med förbättring av miljö ocharbetsvillkor blir ett allt viktigare område att diskuteraframöver. Att många av utvecklingsländerna ännu intehar hunnit med att anpassa sin produktion enligt Uru-guayrundans krav får dock inte innebära att dessa tillslut inte uppfylls.Barnarbete t.ex. är något som till slut måste för-kastas av alla. Det var dock inte länge sedan somockså vi i hade precis samma inställning tillbarn och barnarbete. Barn var då i mångt och mycketen försörjningsbörda när de var små och förhopp-ningsvis försörjare när de blev gamla nog att axlaansvaret för de åldrande föräldrarna.Vår väg till välstånd har möjliggjort en ompröv-ning av barnens ställning och status. är detotänkbart att vi i skulle tillåta barnarbete inågon egentlig mening. Vår förhoppning är att ut-vecklingsländerna skall ha möjlighet att vandra sam-ma väg som vi har vandrat. En ensidig bojkott av deländer där det förekommer barnarbete är därför felmetod, tror vi. En allmän välståndsökning kan där-emot ge dessa länder de ekonomiska förutsättningartill förändring som behövs.Samtidigt skall det opinionsbildande arbetet härhemma och internationellt fortsätta med ihållandestyrka. I alla sammanhang måste människovärdetförsvaras och ges vårt stöd. Men kampen måste förasmed såväl hjärta som hjärna och får inte utnyttjas föratt med protektionistiska motiv hindra utvecklings-ländernas konkurrensmöjligheter här hos oss.Den stora framgången för en friarehandel är förstås den stora GATT-överenskommelsenmed dess minskningar av tullarna. Det finns all an-ledning att hålla tummarna för att den nya världshan-delsorganisationen, WTO, skall lyckas hålla frihan-delns fana högt . Senast harvi med glädje kunnat notera att IT-varor successivtkommer att bli tullfria. fattades beslutetsom går ut på att tullarna successivt avvecklas frånden till januari år 2000.Detta innebär faktiskt att tariffen nu försvinner påen export som 1995 var värd och som är den snabbast växande indust-rin i hela världshandeln. IT-produkter som för tio årsedan var praktiskt taget okända omsätter merpengar än världens samlade export av jordbrukspro-dukter.Vi i vill också gärna se att Sverigeföljer uppmaningen från att under-lätta för små och medelstora företag. Den uttalademålsättningen är att verka både för marknadsekono-misk effektivitet och social rättvisa. En väsentlig delav detta program är en satsning på tjänstesektorn, somenligt bedömningar har en stor potential att skapaarbetstillfällen.EU är förstås inte det enda regionala handels-blocket. I andra världsdelar växer andra block upp,och det finns självfallet utrymme för diskussion omtillskapandet av regionala block är till fördel eller tillnackdel för en friare världshandel. Det kan hävdas attdenna framväxt visserligen ökar frihandeln inomrespektive block, men att handeln mellan länder iolika block riskerar att bromsas och att risken förhandelskrig ökar. I tredje världen finns det de som serpå det europeiska samarbetet med fruktan för att Col-bert skall vinna över . Men trots dennaberättigade oro finns det anledning att tro att denökade frihandeln inom världens olika regioner skallkunna förenas med en friare världshandel. Det kom-mer förstås att kräva hårt arbete av alla dem som ärför detta mål.Herr talman! En del av arbetet handlar om att setill att de regler som finns också tillämpas. Ett mycketstort problem är de karteller och liknande samarbetesom bedrivs mellan företag för att den fria konkurren-sen inte skall få genomslag för de egna produkterna.Det finns avskräckande exempel på kartellbildningaroch annat där även svenska företag medverkar. Dettaär inte acceptabelt. bör med större kraft änhittills agera mot kommissionen och de enskildamedlemsländerna i EU, så att en systematisk genom-gång av såväl EG:s eget regelverk som de nationellaregelverken görs, i syfte att undanröja de formellahinder som finns för en väl fungerande konkurrens påden inre marknaden.Till slut, herr talman, vill jag säga att jag givetvisstår bakom samtliga reservationer som Folkpartietdeltar i till detta betänkande, men jag yrkar bifallendast till reservation nr 3.I nästa betänkande, även det från näringsutskottet,NU14, behandlas och den inre marknaden.Jag har försökt att i detta anförande täcka även defrågorna.Anf. 3 ():Herr talman! Vi kan konstatera att världshandelnökar, men vi kan också konstatera att det inte betyderatt näringslivet har förnyats. är det väldigtmycket av gamla strukturer och gamla modeller somgör sig gällande. Vi kan inte heller se att den ökadevärldshandeln på något avgörande sätt har lett till attutvecklingen mot ett hållbart samhälle på global nivåhar förbättrats eller förändrats. Det är självklart be-klagligt.I har detta också lett till att den ekono-miska utvecklingen har varit svag. De stora svenskaföretagens vinster har kommit från krondevalveringarsnarare än från produktförnyelser och nyinvesteringar.Det har lett till en ekonomisk stagnation och en allt-mer tudelad ekonomi.Vi har också i en motion med anledning av rege-ringens skrivelse riktat kritik mot att regeringen intehar tagit upp de effekter på sysselsättning och välfärdsom den omfattande spekulationen i räntenivåer ochannat har fått. Vi tycker att det har bidragit till snabbakast i växelkurser och räntor och skapat osäkerhet förbåde handel och investeringar. Det har också drabbatoss i i ovanligt hög grad.Vår uppfattning i är att ett mer om-fattande offentligt ägande skulle ha kunnat bidra tillatt motverka den instabiliteten. Vi har utvecklat dettanågot mer i reservation nr 1, som jag vill yrka bifalltill.Vi tycker också att frihandel är bra. Frihandel låtermycket vackert. Det är enkelt att säga. Men det ärvarken enkelt eller okontroversiellt. Fri handel bety-der ju att det krävs kunniga kunder och konsumenter.Fri konkurrens är ju snarare en fråga om vilka inter-nationella regelverk vi skall ha. Vilka regler skall viha som skall styra den internationella handeln? Vilkakonkurrensmetoder är acceptabla? Skall vi ha socialahänsyn när det gäller konkurrensmetoder? Skall viacceptera barnarbete som ett konkurrensmedel? Skallvi acceptera att man undergräver fackliga rättighetersom ett konkurrensmedel? Skall vi acceptera att mananvänder produktionsmetoder som förstör miljönbåde kort- och långsiktigt? Man kan ha hårda natio-nella miljökrav av skälet att man ställer upp för enhållbar utveckling. Skall vi godta att detta betraktassom ett handelshinder? EU:s s.k. miljöklausul harhittills ännu aldrig tillämpats och gått igenom. Ytter-ligare ett problem som har uppstått är denökade kopplingen mellan en expanderande världshan-del och de miljöproblem som transporterna förorsa-kar.Det här är ingen lätt fråga. Självklart är det bramed handel, stor handel, över gränserna, men vi fårinte heller blunda för de problem som den för medsig. Mängden transporter ökar . Flera harsäkert sett de TV-program som har redovisat hurtransporterna ökar bara inom EU. Ett exempel är fångar räkor utanför , fraktar dempå lastbil till för att rensa dem och sedanfraktar dem tillbaka igen till där de säljs somfärskvaror. På något sätt är vi på väg in i en väldigtnegativ utveckling. Vår lösning är att vi måste hittagemensamma internationella regelverk och ekono-miska styrmedel där varje transportslag betalar sinafaktiska miljökostnader. Det gör man inte i dag.Det här har vi utvecklat i reservation nr 4, som jagockså vill yrka bifall till.Slutligen, herr talman, vill jag säga någonting kortockså om handel och djurskydd, vilket utvecklas ireservation nr 6. Vi menar att frågan om hur djurbehandlas också skall ingå när man tolkar WTO-avtalen. Även i den internationella handelspolitikenskall man ta hänsyn till att djur är kännande varelser,så som vi har beskrivit i den svenska djurskyddslagen,och vi skall stödja detta på olika sätt, produktmärk-ning och annat, som underlättar för konsumenterna attta hänsyn till hur djur har behandlats när man handlarsina varor.Alla dessa saker är ju delar av ett mycket störrekomplex. Jag beklagar att jag inte kan delta i resten avdebatten av skäl som jag inte närmare kan gå in på,men det här får bli det inlägg i den här debatten somkommer från min och sida.Anf. 4 ():Herr talman! "Den globala, lynniga och nervösa'marknaden', vars minsta nycker enskilda regeringarmåste foga sig efter, är i det stora hela en myt. Denglobala världsmarknadens tyranni är ett spöke degömmer sig bakom som vill skära ner social välfärd,minska lönekostnaderna och slippa miljöhänsyn.Skräckbilden av horder av billig asiatisk arbets-kraft som lägger beslag på arbeten som annars skulleutföras i vårt land är felaktig. Den har frammanats avtransnationella företag för att motivera sina härjningaroch krav på ökad rörelsefrihet. "Så inleder vi vår motion som handlar om den in-ternationella marknaden, men vi säger också: "Handelhar förekommit så länge människor har kunnat kom-municera. Att handla varor har varit ett naturligt sättatt skaffa varor som man lokalt inte kan eller villproducera." Vi anser det vara mycket positivt attmänniskor knyter kontakter, att olikheter träffar var-andra osv.Den internationaliserade ekonomin är inte hellernågot nytt fenomen. varden faktiskt mer öppen och integrerad än . Detfinns tvärtom mycket starka skäl att öka det interna-tionella samarbetet mellan olika stater, tycker vi, bl.a.i syfte att reglera och utveckla de internationellamarknaderna så att de fungerar både mer solidariskt,miljöriktigt och stödjande för en långsiktigt hållbarutveckling.Den maktkoncentration och det ägande som vi seri dag gynnar ju oftast de stora företagen och i-länderna. Vi ser en fara med den s.k. internationellahandel som sker mellan olika delar inom samma tran-snationella företag. Det är inte demokratiskt, saknarkonkurrens, hjälper inte fattiga, skapar inte fred, gerinte konsumenterna större valfrihet osv. Denna s.k.handel måste synliggöras, och måste aktivtverka för att i internationella sammanhang minskadessa företags makt, inflytande och världsstyranderoll. Vi är med i WTO och måste därför kämpa inifrånför en rättvisare handel och för en ekologisk uthållig-het. Därför måste miljöklausuler och sociala klausulergälla utan att detta skall betraktas som icke-tariffärahandelshinder. Miljö och hälsa måste gå före frihan-delsregeln. vill utöka detta till att ävenomfatta djurskydd, vilket vi tog upp i i enmotion inför antagandet av redan efterMarrakech, och upprepar vi detta krav.Herr talman! var jag som Sida hade ordnat i för gym-nasieelever. Det var mycket intressant. Man hade 46olika stationer, varav en bl.a. handlade om barnarbeteoch barnslaveri. När man har sett filmer om detta ochhört dem som har varit och jobbat i dessa trakter kanman fråga sig varför det är bara som stårbakom reservationen om att man skall utöka reglernatill att gälla även socialklausuler.Jag skall läsa litet grand av vad man tog upp blandgymnasieeleverna. "Barnarbete brukar stå för eko-nomiska aktiviteter som utförs av barn under 15 år.Med barnslaveri menas att en arbetsgivare utövaräganderätt över ett barn. Totalt beräknasca 250 miljoner barn vara ekonomiskt aktiva i värl-den". Då har man inte räknat in dem som bär vatten åtfamiljen eller de flickor som jobbar i hushållet. "Mörkertalet är stort eftersom detta är förbjudetgenom FNs barnkonvention. - - - Barnarbete före-kommer i många länder, främst i somtex. , , , , ochJapan. I arbetar av barnen. Barnarbetebedrivs inte bara i fabriker, utan också i hemmen hosrika överklassfamiljer. Nio barnarbetare av tio pålandsbygden finns på jordbruken. "Varför finns då detta? Jo: "Många fattiga familjersätter sig i skuld till olika utlånare, som försörjer sigpå att utnyttja fattiga familjer. I tex kallasdetta skuldsystem för 'Peshgi'. Barnen får då arbetaav skulden, som ofta är så stor att den blir på livstid.Många familjer har ofta så dåligt ställt, med mångabarn att försörja, så att barnen själva måste tjäna ihoptill sin egen mat. "Hur går det då till? Jo: "Barnarbetarna utnyttjas ialla möjliga miljöer. - - - Men det man mest hör talasom är inom textilindustrin". Barnen har ju små händeroch bra finmotorik, så här utnyttjas de.