prot · GL099 · 1997-10-02 00:00:00 — Har man några möjligheter att förut-säga vad resultatet kan bli?Anf. 48 Statsrådet ():Fru talman! Det går inte med en fransman.KronofogdemyndighetenAnf. 49 ():Fru talman! Jag skulle vilja ta upp en fråga medskatteministern om hur absurda konsekvenser det kanfå när statliga myndigheter och verk skall skära nedsina kostnader.Vi vet ju att Posten, SJ, , , åklagar-väsendet, Tullen, kriminalvården och många andramyndigheter har rationaliserat och centraliseratmycket hårt under 1990-talet.Det exempel jag tänker ta upp nu gäller . De tidigare rationaliseringarna harju givit färre arbetstillfällen, försämrad service ochminskad trygghet för medborgarna. Det mest tydliga,mest aktuella och absurda exemplet på hur tokigt detkan bli är när nu har planerpå att dra ner sin verksamhet mycket starkt.För del har det aviserats en halveringav personalen, både i och i Hudiksvall.Kontoret i avvecklas helt. Detta sker trots attindrivningsverksamheten, som Kronofogdemyndighe-tens personal arbetar med, är klart lönsam för samhäl-let. De tar in mer pengar per person än vad de gör avmed.Jag vill då fråga om skatteministern är beredd attta några initiativ för att ta itu med de tokigheter somkan bli följden av att tror sigrationalisera.Anf. 50 Statsrådet ():Fru talman! bedriver juen mycket viktig verksamhet. Det är också en verk-samhet som i omfattning varierar med konjunkturer-na. I lägen med dålig konjunktur, med en stor andelkonkurser och stora ekonomiska problem ökar om-fattningen av verksamheten. Det kan man se bakåt itiden.Samtliga statliga verksamheter har ju fått besparingsbeting för att ge sin deltill att den offentliga sektorn kommer i statsfinansiellbalans.Både riksdagsledamoten och jag vet ju att det harvarit fullständigt nödvändigt för att komma i det härläget, dvs. att vi ser fram emot balans igen.Det har inneburit att även Kronofogdemyndighe-ten har fått ett rationaliseringskrav på sig. För attunderlätta deras verksamhet och för att de skall kunnaarbeta klokare och effektivare har vi också gjort enregionalisering av , somunderlättar deras hantering av rationaliseringskravet.Jag har fullt förtroende för att den rationalisering-en har skett på ett bra sätt. Jag har inga signaler somsäger att det finns allvarliga problem i verksamheten,snarare att man sköter regionaliseringen mycket bra.Anf. 51 ():Fru talman! När det gäller har justatsmakterna satsat särskilda pengar på att försöka fåfram 350 statliga jobb. De jobb man nu tar bort inne-bär naturligtvis att situationen för försäm-ras. Det skulle kunna vara en enkel lösning att i ställetlåta ha kvar jobben i Söder-hamn.Jag pratade med regiondirektören, ,och han lovade i princip på stående fot att om statsrå-det kan medverka till att han får några miljar-der till kommer han att skicka in till statskassan tio-dubbelt mer. Så effektiv är personalen inom . Därför är det så absurt att skäraned på det här sättet. Jag hoppas att statsrådet beredd att se över detta.Anf. 52 Statsrådet ():Fru talman! Jag hoppas och tror inte att SvenBergström menar att man i skall få någramiljarder till. Det handlar om några miljoner möjli-gen.Vi är ju statsfinansiellt på väg in i en situation somgör att vi slipper ha de hårda besparingsbeting somvarit på de statliga verksamheterna under de senasteåren.De besparingsbetingen kom ju av mycket akutaskäl. var på väg in i väggen. Vi hade oerhördaproblem att klara oss undan kapitalmarknadernaskrav. Räntorna steg.Det är klart att det första steget för att se till attstatlig verksamhet får de pengar man behöver är attkomma i statsfinansiell balans. Då ökar tryggheten ideras verksamhet. Vi slipper dra in ytterligare medel.Vad som händer framöver är mycket svårt att sä-ga. Det är inte möjligt att utlova extra resursertill de olika myndigheterna, men vi är på god väg attslippa de besparingskrav som har legat på under såmånga år.Småföretagens villkorAnf. 53 (m):Fru talman! Jag har en fråga till statsministern. Vifår väl se om det blir näringsministern som svarar.Vid det senaste årsskiftet tillsatte regeringen dens.k. Småföretagsdelegationen, vars syfte ju var attidentifiera problem och föreslå åtgärder för att undan-röja hinder för etablering av och tillväxt i småföretag.När delegationen för sedan gick ut med ettupprop till ett antal departement och myndighetermed önskan om förslag till förenklingar och slopandeav en del av det snåriga regelverk som omger företa-gandet blev svaren ofta knappa eller uteblev helt.Bl.a. uteblev svaren från Finans-, Arbetsmarknads-och Socialdepartementen.Det är faktiskt inom småföretagen som den störstasysselsättningsökningen förväntas ske, även enligt densocialdemokratiska regeringens bedömning. Minfråga är om regeringen verkligen allvarligt är inriktadpå att förbättra småföretagens villkor. Och i så fall:Varför knyter inte statsministern den här delegationentill sig och till Statsrådsberedningen?Anf. 54 Statsminister ():Fru talman! Det är ju, precis som frågeställarensjälv begriper, näringsministern som skall svara påsakfrågan, men om Järrel vill göra det här till en frågaom organisation, kan jag gärnasvara. Det här bör åligga fackdepartementet. Detta ärNäringsdepartementets viktigaste arbetsuppgift.Jag är ganska säker på att när vi nu äntligen harkommit i ett läge där vi slipper konkurserna blandsmåföretagen och i stället har en lång rad nyetable-ringar - nu startas många nya företag - gårvi in i ett nytt klimat. Vi kommer att jobba i medvind.Jag är den förste att stryka under vikten av att förenk-la och underlätta för de nya företagarna. Vi kan ocksågöra det i den förvissningen att de kommer att jobba iett som inte präglas av 50 000 konkurser, somfallet var när Järrel hade ett visst infly-tande över det hela.Anf. 55 (m):Fru talman! Jag läser i den30 september att nyföretagandet i har tappattempo. registrerades 31 989 nyaföretag, och det var en minskning i förhål-lande dessförinnan.Jag är tacksam för att statsministern svarade, ef-tersom de tre departement som inte svarade var de tresom inte är företrädda vid dagens frågestund. Dåtycker jag att regeringschefen bör svara. Möjligen kanskatteministern göra det, men finansministern är intehär.Med tanke på avsaknaden av ett strategiskt nä-ringspolitiskt program även vid den socialdemokra-tiska partikongressen kan man med visst fog fråga sig,om regeringen har någon strategi för att underlätta detföretagande som skall stå för ökningen av sysselsätt-ningen.Anf. 56 Statsminister ():Fru talman! Om nästa gång han tittar påutvecklingen av antalet konkurser minskar antaletnystartade företag med antalet konkurser, kommerJärrel att se att vi nu har en utomordentligt snabb ochbra utveckling i . Det kan vi gemensamt glädjaoss åt.Sedan kommer vi till nästa diskussion. Varför hardet blivit så här? kan vända sig till sinbänkgranne, som är en av orsakerna till att vi just nuupplever ett stort nyföretagande i landet. Räntan harhalverats, . Vi har ingen inflation. Det ärköpkraft i hushållen. Vi har förtroende i omvärlden.Vår valuta har stärkts. Det är återigen optimism påväg i det svenska samhället.Det är detta det handlar om, och då kommer ocksåde nya företagen. Det där var något som kanske interiktigt gällde då hade ett visst inflytandeöver hur politiken utformades.Folkomröstning om AmsterdamfördragetAnf. 57 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsminister dag skriver regeringen på ett nytt , somsvensk lagstiftning skall underkastas. Det här har skettutan större debatt, vilket egentligen är väldigt märk-ligt.För några timmar sedan överlämnades över375 000 namnunderskrifter till från EU-motståndare. Kravet var en ny folkomröstning ommedlemskapet i EU. Det är den största namninsamlingsom har genomförts i Sverige.Det gamla avtal som vi folkomröstade om en gångi tiden gäller inte längre, utan vi har ett helt nyttavtal. På valsedeln när vi röstade förra gången stoddet: Ja eller nej till det avtal som föreligger mellanSverige och EU-länderna. är detta avtal på vissasätt förändrat, på mycket stora områden. Ett nytt avtalföreligger. , och eventuellt ocksåPortugal skall genomföra folkomröstningar. Varförkan inte den acceptera en folkom-röstning i i denna fråga?Anf. 58 Statsminister ():Fru talman! Det är helt enkelt en väldigt litenopinion för en folkomröstning i . Även omantalet underskrifter på namninsamlingen i och för sigär imponerande, är detta något som trots allt finns utei marginalen.Jag tror att de allra flesta svenskar upplevdeAmsterdamfördraget som en framgång för Sverige.Det var inte bara utomlands som det beskrevs så, utandet var också uppfattningen här hemma. Miljöfrågor-na fick en starkare ställning. Även arbetslöshetsbe-kämpningen fick en starkare ställning. Vi nämndejämställdhetsfrågorna och öppenheten på ett meroffensivt sätt - sådant som vi betraktar som svenskaoch nordiska frågor. Det sakliga innehållet i Amster-damfördraget är av sådant slag att jag tror att det ärväldigt svårt att få svenska folket att förstå att enfolkomröstning skulle vara motiverad av fördraget.Birger vet vidare precis som jag att väl-digt många av dem som vill ha en folkomröstning omAmsterdamfördraget i själva verket inte är motstånda-re just till fördraget utan till EU som sådant. Folkom-röstningen om det har vi redan haft.Anf. 59 ():Fru talman! Det är ingen liten opinion för folkom-röstning. Det är fråga om den största namninsamling-en . Också EU-kritiken är större ännågonsin i , och det beror bl.a. på att Amster-damfördraget innebär ännu mer av union och ännumer av överstatlighet.Det regeringen vill är att skall ta ställ-ning till detta, men den riksdag som sitter nu har intemandat att föra över mer makt till EU. Vi som ärledamöter blev valda före inträdet i EU. Frågan måstevänta åtminstone till efter nästa val.Är det inte märkligt att man skall ha en sådan härfolkomröstning i men inte i ? Dåuppstår frågan: Varför fungerar demokratin bättre iDanmark än i ?Anf. 60 Statsminister ():Fru talman! Det är inte märkligt att man folkom-röstar i . Det vet vi som nära följer danskpolitik. Danskarnas sätt att hantera en EU-opinionsom har varit splittrad är att komma tillbaka till folk-omröstning och återigen komma tillbaka till folkom-röstning.Den som förlorar en folkomröstning tenderar i re-gel att vilja ha en till. Det är den faran som vi börbeakta i , så att vi inte försätter oss i ett lägedär vi folkomröstar om medlemskapet som sådant.Min bedömning är att en överväldigande folkmajoritettycker att det som gjordes i förbättradeEU. Vi har redan folkomröstat om medlemskapet.Anf. 61 ():Fru talman! Jag inbillar mig att regeringen har ettannat skäl till att inte acceptera folkomröstningen, ochdet är just att opinionen är väldigt EU-kritisk. Menproblemet kvarstår ändå. I folkomröstningen röstadevi ja eller nej till det avtal som förelåg mellan Sverigeoch EU-länderna. Så stod det på valsedlarna. UD ochandra gjorde t.o.m. konsekvensutredningar som be-skrev just det avtalet.Nu är avtalet förändrat. Man kan diskutera inne-hållet, men det är kraftigt förändrat och innebär meröverstatlighet, trots att svenska folket vill ha mindrehärav. Varför då inte gå den ?Anf. 62 Statsminister ():Fru talman! Därför att jag tilltror också den härförsamlingen sans och omdöme. Det är inte orimligtatt riksdag, med de kontakter som ledamö-terna har ute i landet, orkar ta ansvar för ett sådantbeslut som godkännandet av Amsterdamfördragetrepresenterar. Det är en nog så god demokratisk ord-ning.Det är vidare så att vi i har anordnat folk-omröstningar med stor varsamhet. Jag vill varna fören utveckling där man kommer tillbaka till folkom-röstning sakligt sett i samma fråga. I så fall kan andravilja lyfta fram andra frågeställningar i folkomröst-ningssammanhang.Översyn av timplanen i skolanAnf. 63 ():Fru talman! Jag har en fråga till skolminister beslut som vi skall fatta skall vara med ut-gångspunkt i barnens bästa, och då måste vi hela tidenvara beredda på förbättringar, t.ex. inom skolan. Detär generella lösningar som gäller alla men också möj-ligheter till lokalt inflytande. har Skolkommitténlagt ett förslag om att timplanen skall ändras. I sam-band med det har det i medierna framkommit atttimplanen skall skrotas.Tänker skolministern ändra timplanen och i så fallpå vilket sätt? Skall timplanen få minskad betydelseeller skall den skrotas?Anf. 64 Statsrådet ():Fru talman! Det är viktigt för skolans utvecklingatt det finns ett tillräckligt stort lokalt utrymme förpedagogisk utveckling, förnyelse och förändring iskolan, men det är också viktigt att vi har en nationellskolpolitik, att vi kan upprätthålla en tillräcklig kvali-tet i skolan överallt i landet och en nationell likvär-dighet. Det är i det perspektivet som timplanen måsteses.Jag tycker att det vore en bra utveckling i skolanatt tidsstyrningen i skolan minskar till förmån för attlåta läroprocessen och kunskapsmålen vara merastyrande i skolans arbete, men jag är inte beredd attlägga fram förslag om att skrota timplanen. Jag troratt det skulle innebära att vi saknar instrument för attgarantera kvalitet och likvärdighet i svensk skola.Men jag välkomnar en utveckling där vi kan skapaandra, kanske bättre och mer verkningsfulla medel föratt säkra kvalitet och likvärdighet i svensk skola. I detperspektivet kan det bli aktuellt att också se övertimplanen.Anf. 65 ():Fru talman! Innebär det att vi kan seatt elever, lärare och föräldrar får ett stort inflytandelokalt, som vi har de generella lösningarna itimplanen?Anf. 66 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror att det är nödvändigt, omskolan skall klara sitt svåra och viktiga uppdrag, att vihar ett stort lokalt engagemang med stort inflytandeför elever, lärare och föräldrar. Regeringen har nyli-gen lagt fram förslag till om att göra vissaförändringar i timplanen för att utöka möjligheternatill lokala prioriteringar, men det är någonting annatän att helt skrota timplanen. Den frågan skall ses iperspektivet av att vi också måste ha tillräckliga in-strument för att säkra en nationellt hög kvalitet i vårskola och en nationellt likvärdig skola för alla barn.Insatser för barnfamiljernaAnf. 67 SKÅNBERG (kd):Fru talman! Min fråga går till statsministern.Statsministerns kollega i , TonyBlair, rapporteras ha deklarerat att alla beslut i skall prövas mot hur familjen påverkas ochgagnas av dem. Vi kristdemokrater välkomnar det, iall synnerhet när man av regeringsdeklarationen kun-de ta del av att den socialdemokratiska regeringeninte har någon tanke om hur familjer skall gagnaseller inte gagnas.Skulle statsministern vilja utveckla något av vadhans kollega i tycker?Anf. 68 Statsminister ():Fru talman! Jag har svarat Skånbergs partiledarepå den frågan i en partiledardebatt . Jag tyckeratt det som för fram är bra, och jag anslu-ter mig gärna till detta. Dock skall det fyllas medinnehåll - det är viktigt.Vi har sett hur framför allt många barnfamiljerhar haft det svårt. Den kris som vi har gått igenom iSverige, med arbetslöshet och sönderkörda offentligafinanser, har i slutänden drabbat många människor.Det är därför som det är så viktigt att nu kunna säga,när det vänder uppåt igen, att det är barnen som sättsfrämst och därmed naturligtvis barnfamiljerna. Det ärskolan som får pengarna. Det är en fri sjukvård förbarn och ungdomar. Det är barnbidraget. Det är ocksåandra insatser som riktas mot den gruppen.Politik är mer än vackra ord. Politik är gärningar.Det är efter dina gärningar du skall bli dömd.Anf. 69 SKÅNBERG (kd):Fru talman! Jag vill inte döma statsministern - detfår väljarna göra . Jag vill bara ytterligare fåden utomordentligt fina inriktning bekräftad somstatsministern redan angav, att han kanske håller mednär statliga utredningar säger att den största och vikti-gaste brottsbekämpande resurs som vi har i landet ärjust familjerna. Är det en riktig inställning?Anf. 70 Statsminister ():Fru talman! Det finns ingenting som för ett barnersätter uppväxten i ett tryggt hem. Så är det. Så hardet alltid varit, och så kommer det förhoppningsvis attvara. Men vi vet att det finns vissa ungar som inte fårväxa upp där det är bra, som inte får stödet av mammaoch pappa. Då skall skolan fungera. Då skall barnom-sorgen fungera. Då skall vi vuxna som finns runtomkring fungera och våga visa att vi också tar ettansvar, som individer, som goda vänner och kamrater.Här ligger, tycker jag, det bästa i ett praktiskt solidari-tetsarbete, i vardaglig solidaritet. Det arbetet kan viutföra allihop, men det utförs bäst i ett samhälle därman också har stöd i gemensamma insatser för dennafostrans gärning.KadaverhanteringenAnf. 71 ():Fru talman! Jag vill vända mig till statsministernför att få ett svar på en allmänpolitisk fråga, som etthelt litet samhälle i är mycket intresseratav. De får nämligen lida av den storskaliga svenskakadaverhanteringen. Faktum är att alla kadaver frånYstad i söder till i norr transporteras till dennalilla ort. De får verkligen lida av detta. Jag har självvarit där och sett vad de får uppleva. De här transpor-terna är farliga, därför att det är många smittade djursom ramlar ur transporterna. Det gäller inte minst attdet stinker förfärligt, osv.Jag vill höra statsministerns syn på detta. Är rege-ringen beredd att utforma något slags riktlinjer för varsådan här industri får etableras? Jag hoppas att detinte skall vara på i samhälle.Anf. 72 Statsminister ():Fru talman! Här går jag nog bet, som vi säger iSödermanland. Jag vet inte hur det där regleras ochhur det skall styras. Någonstans skall väl också denhanteringen skötas, misstänker jag. Om det här skerpå ett bra eller dåligt sätt har jag ingen kunskap om.Jag skall ta reda på fakta och sammanhang, ochjag ber att få återkomma skriftligt med svar på frågan.Jag har ingen kompetens i den just nu.Anf. 73 ():Fru talman! Jag vill tacka för det. Jag ser fram motden skriftliga redogörelsen.Vi kan också koppla detta till vad som händer iAmsterdam och när det gäller EU:s reglering på om-rådet. Vårt kadaverförbud, dvs. det förbud som sägeratt vi inte får blanda kadavermjöl i animalieproduk-tion i , går ut . EU-regleringen påverkar också på andra områden. Manfår inte längre gräva ned några självdöda djur överhuvud taget. Det kan knappast kallas kretslopp.Jag skulle vara glad om statsministern ville ta tag ide här EU-regleringarna och garantera att de svenskamedborgarna slipper kadavermjöl i ävenfortsättningsvis efter den 31 december.Produktionsskatten på elAnf. 74 ():Fru talman! Jag har en fråga till näringsministern.När produktionsskatten på el infördes sades det attden allra mest elintensiva industrin skulle få en posi-tiv särbehandling därför att den använder el som råva-ra i sin framställning. Det här har vi väntat på. Detkom inget besked i budgetpropositionen. Jag undrarnu om det här kommer att uppfyllas och i så fall närdet kommer att ske.Anf. 75 Näringsminister ():Fru talman! Jag tycker att vi har uppfyllt de öns-kemål som har ställts. Vi har ändratproduktionsskatten, och den sänks fr.o.m. den1 också. Det sker alltså en fortgåendesänkning av produktionsskatterna.Jag vill ändå passa på att säga till den elintensivaindustrin att vi nu mer och mer får en avreglerad el-marknad i , och i , och det betyderatt elpriset kommer att vara ungefär detsamma runtom i . Men det kommer alltid att vara en fördelatt ligga nära produktionsanläggningar, därför att detär inte gratis att transportera el. Att då ligga t.ex. iVästernorrlands län, där el produce-ras av vattenkraft - som annars måste säljas på enmarknad långt bort - kommer alltid att vara en kon-kurrensfördel för den elintensiva industrin. Det ärviktigt att komma ihåg, när rösterna ibland höjs, att vihar ett utomordentligt läge när vi har den elintensivaindustrin nära våra produktionsanläggningar, genomatt det kostar att transportera el.Anf. 76 ():Fru talman! Jag vill fråga näringsministern om detär rätt uppfattat att det inte kommer att ske någonpositiv särbehandling av den elintensiva industrin. Ärdet som det är för dennas del?Anf. 77 Näringsminister ():Fru talman! Det är inte som det är. Vi har en am-bition att successivt ställa om produktionsskatterna.Men det viktigaste, , är ju att den elinten-siva industrin i mår rätt bra. Vad gäller EvaBjörnes egna hemtrakter kan jag säga att jag just sågGränges redovisa sitt resultat. Jag tror att vinsten hadeökat med i . Så illa är det inte attbedriva elintensiv verksamhet i ett land som styrs avsocialdemokrater - ett land som Sverige.En likvärdig skolaAnf. 78 PER ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till skolministerYlva Johansson.Vi kan i se växande in-komstklyftor och en dramatiskt ökande segregationmed mycket utsatta bostadsområden, där vi har enkoncentration av familjer med låga inkomster, lågutbildning och många språk. Tyvärr finns ofta ävenkriminalitet och missbruk i dessa områden. Det på-verkar barnens skolgång. Vi kan också se att barnen idessa skolor ofta har låga eller ofullständiga betyg.Därför vill jag fråga vad hon villgöra för att vi verkligen skall få en likvärdig skola, såatt inte barn som växer upp i dessa bostadsområdenoch går i dessa skolor får ett mycket sämre utgångslä-ge än andra barn. Det har de faktiskt i dag.Anf. 79 Statsrådet ():Fru talman! Det är ett mycket allvarligt problemsom Per tar upp. Hela lösningen på proble-met går naturligtvis inte heller att finna inom skolansram. Det handlar också om övriga livsvillkor.Låt mig ta ett exempel när det gäller ökade klyftori samhället. En viktig klyfta är utbildningsklyftan,som har tenderat att öka. Vi gör nu stora insatser inomramen för för att alla de vuxna somtidigare inte fått chansen till utbildning nu skall få det.Det behövs också tydligare prioriteringar inomskolans ram. Vi har satsat särskilda pengar på deskolor där svenska språket har en svagare ställning äni andra - de mer mångkulturella eller invandrartätaskolorna. Vi behöver en starkare styrning av resurser-na inom skolan. har i uppdrag att tydli-gare se till att kommunerna följer den lagstiftning somfinns, vilken innebär att resurser skall fördelas utifrånelevernas behov.Vi har tack vare en framgångsrik ekonomisk poli-tik gjort ett resurstillskott till skolan möjligt. Det börframför allt gå till , som extra resurser tillde elever som är i behov av särskilt stöd.Anf. 80 PER ():Fru talman! säger att man tänkersatsa extra på dessa skolor. Då skulle jag vilja vetahur mycket extra resurser man är beredd att satsa. Jaghar kunnat ta del av att det handlar om mycket margi-nella tillskott. I själva verket är situationen sådan, antagligen i dessa skolor skulle behöva dubbeltså stora resurser som i en del andra skolor. Skillna-derna är förskräckande stora mellan olika skolor.Jag skulle egentligen vilja att man inrättade ettsärskilt riktat stöd som gick just till de skolor som intenår upp till målet om att alla skolor skall vara likvär-diga. Det kräver mycket rejäla resurser.Hur mycket vill regeringen satsa?Anf. 81 Statsrådet ():Fru talman! Regeringen har presenterat att vi villsatsa 16 ytterligare miljarder på kommunsektorn föratt kunna stärka kvaliteten i skolan, vården och om-sorgen. Det är väsentligt mer än ett marginellt tillskottvad gäller kvaliteten i skolan.Jag delar uppfattningen att det kanvara en rimlig bedömning att vissa skolor skall haväsentligt mycket mer resurser än andra för att kunnaleva upp till kravet om en likvärdig skolgång för allabarn.Jag hoppas också att Per delar bedöm-ningen att det är sådana som Per och andrasom har kommunala uppdrag och som har möjlighe-ten att göra bedömningar närmare verkligheten ochverksamheten som skall göra prioriteringarna mellanolika skolor, för att se till att alla elever får en likvär-dig skolgång. Min uppgift som skolminister är att setill att vi har tillräckligt skarpa instrument för att sättapress på kommunerna så att alla elever faktiskt nårlikvärdiga resultat och att kommunerna får ekonomis-ka möjligheter att förverkliga sina prioriteringar.BegravningsväsendetAnf. 82 HANS ():Fru talman! Vi kunde i TV se en be-skrivning av hur begravningsväsendet fungerar, åt-minstone på vissa håll i landet. Det var en upprörandebild som där gavs.