prot · GK0977 · 1997-03-12 00:00:00 — De måste ha uppslagsboken så att dekan svara på konsumenternas berättigade frågor.När det gäller frågan om omestringen, som Miljö-partiet för fram som sin livsmedelsprofil, vill jag i allödmjukhet säga att jag inte kan svara på om omestringär farlig eller inte för konsumenterna. Livsmedelsver-ket har sagt att det finns faror. Jag kommer att ta uppfrågan med dem. Är det så skall vi naturligtvis se tillatt vi blir informerade. Även den delen kommer attkunna finnas med i den uppslagsbok som vi behöverha i våra handelshus i framtiden.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutJoU9 Alternativ till traditionell burhållning avhönsÅterförvisningsyrkande (mp)För bifall räckte att en tredjedel av de röstande anslötsig till detta.Votering:297 för avslag17 för bifall35 frånvarandeAndre vice talmannen konstaterade att mindre än entredjedel av de röstande hade bifallit återförvisning-syrkandet.Kammaren hade således avslagit återförvisningsyr-kandet.Partivis fördelning av rösterna:För avslag: 147 s, 75 m, 22 c, 21 fp, 19 v, 13 kdFör bifall: 1 fp, 16 mpFrånvarande: 14 s, 5 m, 5 c, 4 fp, 3 v, 2 mp, 2 kdMom. 1 (ändring av djurskyddsförordningen[1988:539], m.m.)1. utskottet2. 1 (v, mp)273 för utskottet38 för res. 12 avstod36 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 71 m, 21 c, 20 fp, 1 v, 13 kdFör res. : 1: 3 m, 2 fp, 18 v, 15 mpAvstod: 1 m, 1 cFrånvarande: 14 s, 5 m, 5 c, 4 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdMom. 13 (forskning om modifierade burar)1. utskottet2. 8 (mp)Votering:295 för utskottet17 för res. 82 avstod35 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 75 m, 21 c, 21 fp, 18 v, 13 kdFör res. 8: 1 fp, 16 mpAvstod: 1 c, 1 vFrånvarande: 14 s, 5 m, 5 c, 4 fp, 3 v, 2 mp, 2 kdMom. 16 (dispens för nya insättningar)1. utskottet2. 9 (v, mp)Votering:277 för utskottet35 för res. 91 avstod36 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 74 m, 22 c, 21 fp, 13 kdFör res. 9: 1 fp, 19 v, 15 mpAvstod: 1 mFrånvarande: 14 s, 5 m, 5 c, 4 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdMom. 18 (villkor för dispens enligt viss lagstiftning)1. utskottet2. 11 (mp, fp)Votering:276 för utskottet38 för res. 1135 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 75 m, 22 c, 19 v, 13 kdFör res. 11: 22 fp, 16 mpFrånvarande: 14 s, 5 m, 5 c, 4 fp, 3 v, 2 mp, 2 kdMom. 20 (agerande i EU)1. utskottet2. 13 (v, mp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 22 (rapportering till )1. utskottet2. 14 (v, mp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.JoU14 LivsmedelskontrollMom. 3 (märkning av livsmedel som innehålleromestrade fetter)1. utskottet2. 2 (mp)Votering:293 för utskottet17 för res. 21 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 74 m, 22 c, 21 fp, 18 v, 13 kdFör res. 2: 1 v, 16 mpAvstod: 1 fpFrånvarande: 16 s, 6 m, 5 c, 4 fp, 3 v, 2 mp, 2 kdMom. 5 (importkontroll av livsmedel)1. utskottet2. 3 (c)Votering:257 för utskottet52 för res. 31 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 75 m, 22 fp, 3 v, 13 kdFör res. 3: 21 c, 16 v, 15 mpAvstod: 1 sFrånvarande: 16 s, 5 m, 6 c, 4 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdMom. 6 (minskad köttkonsumtion)1. utskottet2. 4 (v, mp)Votering:278 för utskottet35 för res. 41 avstod35 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 75 m, 22 c, 21 fp, 13 kdFör res. 4: 1 fp, 18 v, 16 mpAvstod: 1 vFrånvarande: 14 s, 5 m, 5 c, 4 fp, 3 v, 2 mp, 2 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringPå förslag av andre vice talmannen medgav kam-maren att betänkanden KU14och KU15 fick avgöras i ett sammanhang efter avslu-tad debatt.8 § Fri- och rättigheterFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1996/97:KU14Fri- och rättigheterAnf. 80 ():Fru talman! Utskottet behandlar i det här betän-kandet 18 motioner från allmänna motionstiden. Ma-joriteten avslår alla motionerna. Det är dock bra ochockså nödvändigt att vi återkommande diskuterar fri-och rättigheterna i . Vi är alla överens om attvi skall ha demokrati, och det anses numera ocksåallmänt att grundläggande fri- och rättigheter skallskyddas i grundlagen.Men politiken i har under större delen av1900-talet mest varit inriktad på den offentliga mak-ten som skydd för medborgaren, dvs. medborgarnasrätt till arbete och till skydd mot lekamlig nöd, ochderas rätt till bostad och till utbildning.När det gäller fri- och rättigheternas ställning igrundlagen enligt den liberala traditionen från upp-lysningstiden, har partierna varit starkt splittrade.Trots erfarenheterna från mellankrigstidens totalitärastater och kriget, och trots en omfattande debatt under30- och 40-talen om skydd för medborgerliga fri- ochrättigheter i grundlagen, dröjde det till 1970-taletinnan vi fick en rättighetskatalog i grundlagen.Visserligen hade vi sedan gammalt en reglering avtryckfriheten, men det var i stort sett allt.Rättighetskatalogens införande i grundlagen varpolitiskt kontroversiellt. Vi som ville säkerställa fri-och rättigheterna i grundlagen fick ägna oss åt komp-romissande för att över huvud taget få principen omgrundlagsskyddade fri- och rättigheter accepterad.Frågan var, som sagt, mycket kontroversiell, och defrämsta bromsarna var Socialdemokraterna, ofta påhe-jade av . Socialdemokraterna tövadeäven när det blev fråga om inkorporering av om de mänskliga rättigheterna i svenskgrundlag.Per har kommit ut med en bokmed . Han har gått igenomforskningen om demokratins och frihetens betydelseför fred och respekt för mänskliga rättigheter. Hansredovisning är sensationell.Forskningen visar att demokratier inte går i krigmed varandra och att demokratier inte mördar sinegen befolkning. Dödande i krig har under 1900-taletskördat 40 miljoner människors liv. Dock har ingendemokrati gått i krig med en annandemokrati.Mord i vad som kallas democide har drabbat om-kring 170 miljoner människor. Democide är summanav massmord, folkmord och politiskt dödande. Folk-mord och massmord är alltså fyra gånger större än detmilitära dödandet under vårt århundrade. Vad gällerdessa 170 miljoner människor har icke-demokratiskaregimer stått för av mördandet.Rudolph J. Rummel, en av de forskare som Ahl-mark hänvisar till, säger: Vår tids democide är ogrip-bart genom sin storlek. De politiska slutsatser vi bördra är desto lättare att begripa: Diktaturerna skallmotverkas. Demokratin måste skyddas, stödjas ochutvidgas. Bara i frihet och genom frihet kan civilisa-tionen räddas.Den diskussion som fördes i under 60-och 70-talen om utvecklingen i världen var fullstän-digt förödande, och det var många som syndade. Påfullt allvar diskuterades om välståndsutvecklingeninte skulle gå snabbare om man accepterade diktatur och om inte effektivite-ten i utvecklingen skulle hämmas, om man omedel-bart gick över till frihet och demokrati i de nya stater-na.Nu vet vi att förutsättningen för välståndet ochmänniskors välbefinnande är demokrati och frihet. Vihar siffror på det. Det är skamligt att vi först på senareår har fått acceptera att demokrati och respekt förmänskliga rättigheter skall vara ett villkor i biståndettill utvecklingsländerna.Ibland har vi liberaler anklagats för att vi överbe-tonar värdet av formella fri- och rättighetsregler. Vianklagas för att vara formalistiska vid hävdandet avtydliga och klara regler. En del kanske inte förstodden chock som drabbade oss när iPeking hyllade en politisk stabilitet som tramparmänskliga fri- och rättigheter i smutsen.Det är nu bevisat att respekt för mänskliga fri- ochrättigheter i en demokrati leder just till politisk stabili-tet och utveckling. De är i själva verket en förutsätt-ning härför. Därför blir hävdandet av demokratiskafri- och rättigheter en hörnsten i det politiska arbetetbåde här hemma och internationellt.Så, fru talman, går jag över till de konkreta försla-gen i betänkandet. Vi behandlar bl.a. en motion frånallmänna motionstiden . Den bordladesvid förra årets motionsbehandling för att utskottetordentligt skulle kunna fördjupa sig i problematiken.Den handlar om slakttraditioner som har nära an-knytning till religionsutövning.En del hävdar att slaktmetoder enbart är en frågaom djurskydd och att de över huvud taget inte harmed religionsfrihet att skaffa. Med all respekt förmånga människors engagemang i de här frågorna villjag dock säga att ett sådant synsätt faktiskt är att stop-pa huvudet i sanden. Det faktum att vissa grupperhävdar att slaktmetoder för dem är en viktig religions-frihetsfråga gör att konflikten existerar och att denmåste behandlas.Vi politiker tvingas att hantera många frågor somrymmer konflikter mellan olika angelägna mål. Detfår inte hindra oss ifrån att hantera frågorna. debatterades här i kammaren en sådan fråga.Sverige har en mycket stark lagstiftning till skyddför djuren. Djurskyddet har också en stark folkligförankring, och med rätta skall vi vara stolta över det.Som jag sagt har förankringen för mänskligafri- och rättigheter i grundlagen varit politiskt kontro-versiell. Det har inte varit en självklarhet att t.ex.religionsfriheten haft ett starkt skydd. Så sent somunder detta årtionde fanns t.ex. undantag i religions-friheten även för oss ursprungliga svenskar.Utskottet har enats om hur frågan om slaktmetoderoch religionsfriheten skall hanteras, och jag är gladöver den enigheten. Vad vi enats om är just hante-ringsordningen, och det är nog så viktigt. Vi tar alltsåinte ställning i själva sakfrågan.Jordbruksverkets rapporter är ännu inteslutbehandlade i regeringen, och vi anser att när rege-ringen nu fortsätter att bereda frågan måste det varaen allsidig beredning. är ju bl.a. Europakon-ventionen om de mänskliga rättigheterna svensk lag,och jag skall läsa upp en liten del av artikel 9 i kon-ventionen, som alltså delvis är ny lagstiftning här iSverige.Enligt artikel 9 har var och en rätt till tankefrihet,samvetsfrihet och religionsfrihet, och denna rättighetinnefattar frihet att byta religion eller tro och frihet attensam eller i gemenskap med andra offentligt ellerenskilt utöva sin religion eller tro genom gudstjänst,undervisning, sedvänjor och ritualer. Friheten attutöva sin religion eller tro får endast underkastassådana inskränkningar som är föreskrivna i lag ochsom i ett demokratiskt samhälle är nödvändiga medhänsyn till den allmänna säkerheten eller till skydd förallmän ordning, hälsa eller moral eller till skydd förandra personers fri- och rättigheter.Vi anser i utskottet att regeringen bör undersökavilka förpliktelser och andrainternationella konventioner ålägger oss. Dessutombör en genomgång göras av jämförelser med erfaren-heter ifrån andra länder. Den här frågan kräver en likaseriös behandling som vi förväntar oss av behandlingav alla andra frågor i regeringen och här i riksdagen.Samtidigt som vi i vårt land får en alltmer öppenattityd när det gäller de homosexuella, lagstiftningenskärps till skydd för de homosexuella och deras rät-tigheter utvidgas, ser vi en otäck utveckling med alltråare angrepp på de homosexuella. Den här utveck-lingen är oacceptabel, och föreslår i nästabetänkande, som vi skall behandla senare, att rege-ringen måtte överväga att utsträcka brottet hets motfolkgrupp till att omfatta också homosexuella. HåkanHolmberg kommer att utförligt i nästa ärende redovi-sa vår uppfattning.Några motioner i det betänkande som vi nu disku-terar tar upp frågan om grundlagsreglering av ettförbud mot diskriminering av homosexuella. I demotioner som ligger till grund för de här kraven talasdet nästan enbart om skydd mot övergrepp mot homo-sexuella.Det bästa sättet att komma åt detta är sannolikt attinföra ett förbud mot hets mot homosexuella. Ettsådant förbud riktar sig till alla medborgare. En dis-krimineringsregel i rättighetskatalogen i 2 kap. rege-ringsformen riktar sig till normgivaren, dvs. Bl.a. av det skälet avstyrker utskottetde motioner där det önskas ett diskrimineringsförbud.Det torde vara mer effektivt med en reglering av hetsmot homosexuella.Fru talman! Jag står naturligtvis bakom reserva-tion nr 4 som har anslutit sig till, men jagavstår från att yrka bifall till den.Anf. 81 ():Fru talman! Låt mig inledningsvis säga att jaguppskattade mycket de inledande orden från BirgitFriggebo. Jag tror inte att man skallunderskatta de formella friheternas betydelse. Jag har,om inte förr så i alla fall , lärt migförstå vilken stor roll de verkligen kan spela. Somordförande i parlamentariska försam-lings utskott för juridiska frågor och mänskliga rättig-heter har jag anledning att resa runt. Jag ser, inteminst i de tidigare kommunistiska, Central- och östeu-ropeiska länderna, vilken roll som de formella frihe-terna ändå spelar. På detta kan man häkta upp sinaanklagelser mot en regim som i vissa fall är bristfällignär det gäller att slå vakt om fri- och rättigheterna.Om jag får göra en liten parentes, vill jag säga attjag tycker att man har lyckats långt mycket bättre i dettidigare än vad jag hade vågathoppas. Låt oss tro att det bakslag vi nu ser i Albanienär en tillfällighet och att det trots allt skall gå att ordnaupp förhållandena där.Fru talman! Jag har ingen möjlighet att gå in påalla olika reservationerna eller motionerna som finnsmed i betänkandet. Det kan inte heller vara meningen.Jag vill koncentrera mig på den partimotion som harväckts av Moderata samlingspartiet om förstärktskydd för äganderätten och klargörande av beskatt-ningsmaktens gränser. Jag kan redan nu yrka bifall tillreservation 5.Det är en rätt allmänt omfattad åsikt att den en-skilda äganderätten är en av de allra främsta drivkraf-terna i samhällsutvecklingen och att det är en förut-sättning för demokrati. Äganderätten som sådan ärockså en förutsättning för människors personligautveckling. Just i äganderätten ligger en spridning avsåväl makt som ansvar och beslutsfattande. Man kansäga att den är en av grunderna för all välfärd. Denfrämjar det marknadsekonomiska systemet, som i sintur är av så grundläggande betydelse för oss.Jag sade att alla är beredda att skriva under detta.Jag kanske skulle ha sagt nästan alla. Naturligtvisfinner vi bland motionerna och reservationerna attVänsterpartiet har en annan uppfattning. Jag tyckermig nästan kunna urskilja en återgång till det kom-munistiska förflutna i angreppen på äganderätten somförekommer från sida. Det är inte såofta vi ser sådana tendenser så klart som i det härfallet.Naturligtvis är det i ett samhälle nödvändigt attsätta gränser för äganderätten. Men skyddet för ägan-derätten är, enligt den uppfattning som vi moderaterföreträder, alltför svagt i vår författning. Med bara enrösts övervikt kan beslut fattas om omfattande skatte-höjningar och därmed också om inskränkningar iäganderätten. Vi menar att det är nödvändigt att man iregeringsformen slår fast att äganderätten i princip ärorubblig. Inskränkningar kan tolereras endast i tydligtangivna fall och med full ersättning till den enskildesom drabbas. Vi måste på detta område, liksom påalla andra områden inom politiken, ha fasta och klaraspelregler.Skyddet för äganderätten är i princip gammalt ivårt land. Vi kan gå tillbaka till medeltiden, och vikan gå tillbaka till landslag. Prak-tiskt taget ordagrant kom sedan motsvarande fri- ochrättighetsförklaring med i § 16 regerings-form. Låt vara att den i det moderna samhället somutvecklades inte hade den tyngd som den i och för sigborde ha haft.Däremot har vi kunnat se, precis som pekade på, hur regeringsform fri- ochrättigheterna var sparsamt företrädda. Men sedan haren utveckling ägt rum successivt. Den senaste änd-ringen i fråga om äganderätten ägde rum så sent som1994. Det var då frågan om en viss förstärkning avskyddet.Det var efter ett utredningsarbete inom - som jag hade förmånen att fådelta i - som det lades fram förslag om vissa förbätt-ringar. Men när det gällde beskattningsmaktens grän-ser lyckades inte Fri- och rättighetskommittén särskiltbra. Det berodde bl.a. på att vid närmare studier avproblemen, framkom det hur oändligt kompliceradede i själva verket är. Vi studerade bl.a. den tyskalagstiftningen. Men vi blev inte så mycket klokareefter studierna. Men framför allt var det tiden sominte räckte till. Det hade behövts åtskilligt mycketmera tid för att klara ut problemen.Precis som också påpekade, harnu om skydd för de mänskligarättigheterna inkorporerats med den svenska lagstift-ningen. Det ingick också i Fri- och rättighetskommit-téns arbete att förbereda detta.Europakonventionen hade naturligtvis giltighet iSverige tidigare. Men den kunde inte direkt åberopasi domstolarna. I själva verket var det första tilläggs-protokollet till som egentligenutgjorde en stor del av grunden till skydd för ägande-rätten. Det talas där om att varje fysisk och juridiskperson har rätt till respekt för sin egendom. In-skränkningar får bara ske om det är ordentligt kodifie-rat i lagen eller i enlighet med folkrättens allmännagrundsatser.Det ofullbordade arbetet - det är fortfarandeofullbordat - med att skydda och stärka äganderättenoch klargöra beskattningsmaktens gränser måste gåvidare.För ett år sedan förde vi moderater fram ett likar-tat krav. Men då hette det att vi skulle avvakta denpågående översynen av . Denöversynen blev klar . Där finns ocksåförslag om förbättrade ersättningsmöjligheter. Minfråga blir naturligtvis: När kan vi våga hoppas på attdet läggs fram en proposition?En annan fråga i nära samband med äganderättenoch en av de viktiga fri- och rättigheterna, är natur-ligtvis det krav på en generell integritetslagstiftningsom har förts fram av i en mo-tion. har haft alltför snäva direk-tiv, och det är givet att utvecklingen på området inteär tillfredsställande.En av våra kvällstidningar, den näst största nume-ra, har förkunnat att man skall ha en artikelseriedär man vill påvisa hur dålig den personliga integrite-ten är och hur man i dessa register vet mera om osssjälva än vad vi kanske t.o.m. gör på egen hand. Detbör alltså utredas hur den personliga integriteten kanförstärkas. Liksom vill jag yrka bifalltill reservation nr 4.Anf. 82 ():Fru talman! Kampen för demokrati och demokra-tiska rättigheter har stått mellan dem som har försva-rat underklassernas intressen och dem som värnatprivilegier och inskränkthet. Det betyder inte att kam-pen alltid har varit rätlinjig. Internationellt sett har detbegåtts förbrytelser mot demokratin och demokratiskarättigheter såväl i påstått socialt framstegs namn som ide kapitalistiska ekonomiska intressenas namn. Impe-rialism, fascism och även Stalinism har från olikautgångspunkter en utomordentligt allvarlig skuldbör-da av övergrepp mot demokratin.I vårt land gäller lyckligtvis inte striden föreller emot demokrati. Möjligen gäller den gränslandetvar demokratin skall bestämma och var marknadskraf-terna skall bestämma. Det gäller den konkreta ut-formningen av vissa av de demokratiska fri- och rät-tigheterna.Det har enligt vår mening gjorts framsteg - ochdär haft en liknande uppfattning somliberala krafter inom borgerligheten - i och med att vihar fått en rättighetskatalog i vår grundlag. Vänster-partiet har i grundlagsutredningarna förfäktat att rät-tigheterna kanske borde ha blivit ännu mer precisera-de och ännu bättre och distinkt skyddade i våragrundlagar. Men vi kan ändå se rättighetskatalogernasom väsentliga framsteg.Många gånger har arbetarrörelsen, eller delar avden, och framsynta delar av borgerligheten kunnatföra en kamp för demokratiska rättigheter på en rela-tivt enad front, även om det har funnits åsiktsskillna-der som kanske framför allt har gällt inställningen tillekonomisk demokrati men också skyddet för vissaprivilegier.I dag gäller i den demokratiska kampen inte minstatt värna det nationella oberoendet, parlamentarismenoch folkstyret mot de inskränkningar i möjligheternaför människorna att påverka politiken och dess ut-formning som följer av EU-medlemskapet.Det är, som mycket riktigt har på-pekat, väldigt bra att vi diskuterar utformningen avvissa av de demokratiska fri- och rättigheterna. Vi kanklargöra skillnaderna, och vi kan möjligtvis i dettasamtal bidra till att utveckla och förstärka den rättig-hetskatalog som vi är eniga om skall finnas.Från Vänsterns sida gör vi detta med utgångspunk-ten att stärka demokratin och möjligheterna för folketatt kunna påverka och styra samhällets utveckling,och vi gör det för att bekämpa kvardröjande fördomari samhället.I föreliggande betänkande behandlas en rad olikateman. Jag skall beröra några av dem. De ställer vik-tiga principfrågor. I ett par motioner som jag harväckt till innevarande tar jag upp just prin-cipfrågor om demokratin och den sociala skärnings-punkten mellan dem som försvarar det kapitalistiskaklassamhällets privilegier och oss som bekämpar dem.En fråga gäller som mycket riktigtpåpekat synen på äganderätten. I Europakonventionenfinns ett tilläggsprotokoll om rätten till respekt föregendom, bestämmelser som dock inte inskränker enstats rätt att reglera nyttjandet av egendom för detallmännas intresse, om inskränkningen är nödvändigför att tillgodose ett allmänt intresse. I FN:s deklara-tion om de mänskliga rättigheterna nämns också rät-ten att äga egendom och att inte godtyckligt berövassin egendom.Men i regeringsform går stadgarnaegentligen bra mycket längre, eftersom man också gersig in på att reglera ersättningskrav och liknande isjälva grundlagen. Det i sin tur kan försvåra samhäl-leliga insatser när det gäller miljölagstiftning ochannat. Vi hör nu att närmast rör sig iden riktningen att skattelagstiftningen skall om intebli omöjlig så i varje fall komma i skarpare kontrasttill grundlagen.Att envar skall ha rätt till personlig egendom ärockså från Vänsterns utgångspunkt helt okontrover-siellt. Men det är skillnad på egendom och egendom.Ägande av mark och produktionsmedel ger en makt-ställning i samhället och en maktställning gentemotandra människor i samhället. Vissa typer av egendo-mar är grunden för den sociala och politiska ojämlik-het vi har. Ägande av kapital ger mer makt över nä-ringsliv och samhällsliv än vad ägandet av den egnaarbetskraften gör.Arbetskraften förfogar över rätten att bruka sin ar-betskraft. Denna rätt att förfoga över den egna arbets-kraften har inget grundlagsskydd, men det har där-emot rätten att förfoga över kapitalegendomen. Däri-genom stadfäster egentligen regeringsformen ojäm-likhet. Den höjer kapitalägandet till en skyddad rät-tighet, ett skyddat privilegium, medan arbetet inte haren motsvarande rättighet och ställning. Man bordedärför se till att grundlagsskyddet för kapitalistiskegendom avskaffas eller åtminstone ges det mer vagaskydd som återfinns i de internationella konventio-nerna.Jag vill alltså gå rakt motsatt väg mot moderater-na. De vill förstärka äganderätten, och jag vill gå iandra riktningen. Denna konflikt kommer tydligt idagen när det gäller dispositionen över markegendo-mar och miljöintressen. Här är en omformuleringnödvändig. Jag står därför helt för reservation nr 6 tillföreliggande betänkande och yrkar bifall till den,vilket inte innebär ett tvärt avslagsyrkande till reser-vation nr 7 från . Vi har ändå en likartadståndpunkt.Nära förbunden med egendomsrätten är frågan omde fackliga rättigheterna. I har arbetsgivarnaslockouträtt ett osedvanligt starkt rättsskydd. Ocksåhärigenom befästs den maktmässiga ojämlikheten.Lösningen ligger här i att liksom i många andra kapi-talistiska länder arbetsgivarnas övermakt inte behöverett grundlagsskydd, till skillnad från de arbetandesrättigheter.Vad som däremot behöver stärkas är de arbetandemänniskornas fri- och rättigheter på arbetsplatserna:fackliga rättigheter men också andra friheter. I våradagar ser vi alltför ofta hur människor skräms tilltystnad om missförhållanden eller diskutabla förhål-landen på sina arbetsplatser, oavsett om arbetsplatser-na är offentliga eller privata.