prot · GL0912 · 1997-10-08 00:00:00 — Ett sådant problem var just Arbetsdomsto-lens sammansättning i mål om könsdiskriminering.Man såg att domstolen dominerades av män.Jag vet att det ansvariga statsrådet efter dennaskrivelse har skrivit till arbetsmarknadens parter ochbett dem nominera fler kvinnor. Det är bra. Men denförändringen lär dröja. Det beror på att man sitter iflera år om man är utsedd att sitta i AD. Det dröjerinnan fler nomineras och kommer in.Det räcker inte, vill vi påstå. Även om både kvin-nor och män nomineras måste det till en regel somsäger att domstolens sammansättning, när den dömer idessa mål, skall vara blandad.Tvister om könsdiskriminering skiljer sig frånandra mål. Det är, som tidigare talare sade, mycketsällan ett klart arbetstagarintresse som står i kontrasttill ett arbetsgivarintresse. Skiljelinjen går i stället oftamellan manligt och kvinnligt.Ibland upplever t.o.m. de som för målet att de harblivit motarbetade av sitt fack. Det är själva kollekti-vavtalet som man sätter i fokus. Där har både arbets-givare och fack åstadkommit någonting gemensamt,så det vill man gärna försvara.För mig är det också självklart att kvinnor ochmän har olika erfarenheter. Dem kan man ha hämtat iarbetslivet eller på annat sätt. De erfarenheterna tarman med sig. De ligger omedvetet eller medvetet tillgrund för de bedömningar man gör.Mot den bakgrunden är Arbetsdomstolens sam-mansättning, med en kompakt manlig dominans blandledamöterna och dominans för ledamöter som repre-senterar arbetsgivar- och arbetstagarintressen, interepresentativ i mål om könsdiskriminering. Slutsatsenmåste bli att den skall förändras. Vi har föreslagit endomföringsregel i lagen om rättegång i arbetstvistersom skulle föreskriva just en jämn könsfördelning ijämställdhetsmålen.JämO har också pekat på att det krävs specialkun-skap för att döma i jämställdhetsmål. Det är heller inteovanligt att sådan speciell kunskap krävs i den ord-ning som vi har byggt upp vårt rättsväsende kring.Det visar inte minst förekomsten av specialdomstolari Sverige.Vi menar att Arbetsdomstolens sammansättningskall förstärkas så att den vid köns- och diskrimine-ringsmål utökas med två ledamöter som är experter pådiskrimineringsjuridik och jämställdhetsfrågor. Menför att antalet ledamöter inte skall bli för stort tyckervi att arbetsmarknadens parter i de här målen inteskall företrädas av mer än en arbetsgivar- och enarbetstagarpart.Arbetsdomstolen har själv i en skrivelse till Ar-betsmarknadsdepartementet föreslagit att löntagarga-rantimål i sista hand skall avgöras av Arbetsdomsto-len. delar den uppfattningen. Många avde här målen är till sin karaktär rent arbetsrättsligatvister. Då är det inte tillfredsställande att de förs tillhögre instans som inte är arbetsdomstol. lever vi iett system där det utvecklas arbetsrättslig praxis i tvåsystem, så att säga. Vi tycker inte att det är bra. Jagskall ärligt erkänna att det här är en svår fråga. De härtvisterna har olika karaktär. Men vi tycker att just detatt Arbetsdomstolen har specialkompetens och attlönegaranti innefattar både arbetstagare och kollekti-vavtal gör det lämpligt att man för dem till . I det fallet delar vi både AD:s och LO:suppfattning.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 1 tillbetänkandet.Anf. 169 ():Herr talman! Jag vill med en gång ha sagt att jagyrkar bifall till utskottets hemställan.Arbetsmarknadsutskottets betänkande angåendeändringar i lagen om rättegång i arbetstvister omfattarfem sakområden:1. Krav på prövningstillstånd i arbetstvister.2. Ny sammansättning i Arbetsdomstolen.3. Arbetsdomstolens sammansättning i jämställd-hetsmål.4. Instansordning för lönegarantimål.5. Gränsdragning mellan Arbetsdomstolen och tings-rätterna.Herr talman! Jag börjar med att belysa frågan omprövningstillstånd i arbetstvister. Regeringen föreslogi proposition att krav på prövningstillstånd skulleinföras i alla mål som överklagas från tingsrätt tillhovrätt. Denna proposition har återkallats av rege-ringen i år.I fråga om rättegången i Arbetsdomstolen, då entingsrättsdom har överklagats dit, tillämpas i huvud-sak vad som gäller för rättegången i hovrätt. Att infö-ra en särreglering med generellt prövningstillstånd förendast de tingsrättsdomar som överklagas till kan därför enligt utskottets mening intekomma i fråga.Herr talman! Beträffande ny sammansättning i Ar-betsdomstolen delar utskottet regeringens bedömningatt det framstår som en brist i dagens reglering attintresseledamöter måste delta även vid avgörande ifrågor där det arbetsrättsliga inslaget är obetydligt.Utskottet välkomnar därför regeringens förslag, sominnebär att de ofta hårt belastade intresseledamöternakan koncentrera sina insatser till arbetsrättsliga frågoroch att domstolen på ett smidigare sätt kan avgörafrågor som inte är av arbetsrättslig karaktär.Utskottet anser också, i likhet med regeringen, atten riktig hantering av målen garanteras genom regelnatt om någon av ledamöterna bedömer att frågan böravgöras med deltagande av intresseledamöter skallden meningen gälla.Mot bakgrund av det sagda tillstyrker utskottet re-geringens förslag om ny sammansättning.Varför då dessa ändringar? Hela frågan väcktes avArbetsdomstolen själv, och förslaget till lagändringkom till stånd därför att regeringen och arbetsmark-nadsutskottet lyssnat till de synpunkter domstolen harframfört. får ordföranden ensam avgöra vissaenklare rättegångsfrågor, medan mer kompliceraderättegångsfrågor måste avgöras i en sammansättningmed arbetsgivar- och arbetstagarledamöter, dvs. in-tresseledamöterna måste närvara.När det gäller komplicerade rättegångsfrågor, avjuridisk-teknisk karaktär, är intresseledamöternaserfarenheter inte av lika stort värde som annars. Vårtförslag innebär därför följande:- Det införs en ny sammansättning i Arbetsdomsto-len bestående av tre juristdomare.- Den nya sammansättningen skulle kunna användasnär mål avgörs utan huvudförhandling och vid an-nan handläggning som inte sker vid huvudför-handling.Lagregleringen bör enligt utskottet kunna träda ikraft i år.Herr talman! Beträffande Arbetsdomstolens sam-mansättning i jämställdhetsmål har utskottet tidigare iår, , i betänkandet Jämställdhetspolitikenbehandlat motionsförslag beträffande Arbetsdomsto-lens sammansättning i jämställdhetsmål. Utskottetanslöt sig då till regeringens ståndpunkt, att det ärangeläget med en jämn könsfördelning bland domarnai Arbetsdomstolen likaväl som i övriga domstolar,oavsett vilken måltyp som behandlas.Utskottet var inte berett att förordasärskilda regler för Arbetsdomstolen. Utjämningsför-farandet borde, menade utskottet, leda till enjämnare könsfördelning mellan ledamöterna, vilket isin tur förbättrar möjligheten att varje enskild sam-mansättning kan bestå av ledamöter av båda könen.När det gäller sammansättningen i Arbetsdomsto-len har regeringen gjort förnyade ansträngningar föratt få en jämn könsfördelning. Vad gäller de ledamö-ter regeringen själv utser råder det redan nu en jämnkönsfördelning. Problemet gäller och . Regeringenför diskussioner för att försöka förmå dessa att med-verka till att vi får en bättre könssammansättning iArbetsdomstolen.Utskottet tycker att det är viktigt med en jämnsammansättning i alla frågor i Arbetsdomstolen, alltsåinte bara i utpräglade jämställdhetsfrågor. Utskottethar ingen annan uppfattning i år.Herr talman! Beträffande instansordningen i löne-garantimål finns det motioner om att lönegarantimålskall handläggas av Arbetsdomstolen. Lönegarantimå-len berör huvudsakligen inte arbetsrättsliga förhållan-den som arbetstagarbegreppet. Frågorna om hand-läggning av lönegarantimål är i stället intimt förknip-pade med hur frågor om konkurser handläggs. Dettatalar för att behålla nuvarande ordning, vilket ävenbetonades av justitieutskottet då ett liknande motion-syrkande prövades av 1995/riksdag.Herr talman! Beträffande gränsdragningen mellanArbetsdomstolen och tingsrätterna väger enligt utskot-tets mening intresset av en enhetlig praxisbildningtungt. Detta talar för att även de arbetstvister somväcks i tingsrätt bör, om tingsrättens dom överklagas,prövas av Arbetsdomstolen och inte av hovrätten.Men vill tillsätta en utredning omskillnaden mellan tingsrätt och arbetsdomstol.AD finns för att klara enhetlighet när det gällerpraxis för tillämpning av arbetsrättslig lagstiftning.Därför skall även arbetstvister som väcks i tingsrättprövas av AD och inte av hovrätten. Återigen - dettahandlar om kompetens och kunnande som svårligenkan upprätthållas vid hovrätterna. Men vid en förstaprövning kan mål prövas i tingsrätten, med den sam-mansättning tingsrätter har.Hovrätterna, som behandlar en lång rad olika målmen en stor mängd brottmål, har en god kompetens isådana frågor, men antalet mål i arbetstvister räckerinte till för att hovrättsdomarna skall kunna upprätt-hålla kompetensen i sådana frågor.Man kan säga att genom att väckafrågan visar att de har likartade tankegångar somModeraterna, som vill slopa Arbetsdomstolen därföratt de inte ser den samhälleliga nyttan av en kompe-tens som värnar svaga parter gentemot starka i såspeciella mål som de om arbetstvister - vare sig nuden svagare parten är arbetstagaren eller arbetsgiva-ren/småföretagaren.Det saknas därför skäl att, som motionärerna öns-kar, utreda förhållandet mellan de allmänna domsto-larna och Arbetsdomstolen i berört hänseende.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall till hem-ställan i utskottets betänkande.Anf. 170 ()replik:Herr talman! Jag är ganska förvånad över utskot-tets hantering av det här ärendet, som gäller experterpå diskrimineringsjuridik och jämställdhetsfrågor iArbetsdomstolen och som det finns motioner om. Närjag sammanträffar med jämställdhetsminister upplever jag att hon är mycket angelägen omatt framstegen skall ske så fort som möjligt. Mengenom att i stort sett bara släppa frågan om experternagör man att det hela tar . Det är visser-ligen bra att det skall vara en jämn könsfördelningbland ledamöterna i , men dessaexperter behövs. Även om det är kvinnor som är in-tresseledamöter behövs det expertkunskaper på dethär området. Det är inte så många som har de kunska-perna, utan domstolen behöver utökas med dessaexperter.Anf. 171 ()replik:Herr talman! Vi anser från vår sida att det ärmycket angeläget att vi får jämställdheten att genom-syra alla domstolar i alla ärenden. I det fallet är vimycket angelägna. Det framförde vi också vid denbehandling vi hade här i kammaren , och vifortsätter att arbeta. Men vi tror också att vi kanövertyga och på det sättet få det här att genomsyrahela samhället. Även på det sätt som vi angav den 5mars tror vi att vi skall lyckas. I annat fall kommer vigivetvis att vidta nödvändiga åtgärder för att jäm-ställdheten skall genomsyra alla områden i samhället.Anf. 172 ()replik:Herr talman! Jag hoppas att vi kommer att nåframgångar på det här området, och det ganskasnabbt. Med bl.a. det domstolsutslag som vi fick i junii barnmorskemålet i ser det ganska dystert utjust . Då tycker jag att man borde överväga fråganom att tillfoga expertkunskap på det här området. Dethar ju hänt sedan vi diskuterade detta i mars månad.Anf. 173 ()replik:Herr talman! Vår uppfattning är att jämställdhet-sperspektivet skall genomsyra allt i samhället. I denhär frågan har vi tydligt angivit det i utskottsbetän-kandet, och vi angav det också tidigare. Vi har tydli-gen olika syn på frågan hur vi skall gå till väga. Manlöser inte detta genom att kalla in några enstaka ex-perter. Då har vi misslyckats när det gäller att jäm-ställdheten skall genomsyra alla områden i samhället.Därför vill vi försöka gå en annan väg för att nå jäm-ställdheten.Anf. 174 () replik:Herr talman! Jag och har detgemensamt att vi tycker att det är viktigt med en jämnkönsfördelning i alla våra domstolar. Då har regering-en gått till väga så att man ber om fler nomineringar.Det är ju bra, men det kommer på intet sätt att garan-tera att det blir jämställt eller likvärdigt mellan mänoch kvinnor när man dömer i de målen. Vi vill försäk-ra oss om detta, och därför vill vi ha in domförsre-geln. Vad är det för farligt med det? Varför är det intemöjligt som ett komplement i vår gemensamma strä-van?Jag blir mycket förvånad när jag läser betänkande-texten och ser att utskottet över huvud taget inte förnågon diskussion om eller anger något argument föratt man föreslår avslag på motionerna om special-kompetens vid Arbetsdomstolen i de här målen. Visstär det trevligt om den specialkompetensen utvecklashos alla, men oj vad vi kommer att få vänta då!På andra områden som man lägger tyngd och viktvid och där man ser att det krävs specialkompetensinrättar man detta. Det är inte något märkvärdigt. Vadvi här har att göra med är att titta på hur man värderarlöner, hur det går till och vilka normer som finns ibotten. Jag tror att det behövs specialistkunskap där.Anf. 175 ()replik:Herr talman! Vi har i princip samma grundsyn,nämligen att jämställdheten skall genomsyra allt ochatt jämställdhetsperspektivet skall råda. Däremot ärvåra tillvägagångssätt olika. Men jag tycker också skall väga in tyngdpunkten i det hela. Vi talar omAD, och det måste då vara domstolsavgörandet isakfrågorna som är det viktiga.För att jämställdhetsperspektivet skall få genom-slag arbetar vi gentemot organisationerna. När detgäller AD är det i första hand gentemot och gentemot LO, för att vi pådet sättet skall påverka dem och få dem att utse repre-sentanter så att även intresseorganisationerna bidrartill att göra Arbetsdomstolen jämställd. Vi tror att vihar möjlighet att påverka. Vi tror på demokratin. Vitror att vi kommer att lyckas med och LO i den här frågan.Anf. 176 () replik:Herr talman! Det är bra att man tror, men det ärännu bättre när man gör saker. Arbetsdomstolen är isig en specialdomstol, som har att tolka arbetsrätt ochkollektivavtalstvister. Man säger att det är ett särskiltkompetensområde. Till detta har kommit att målenbörjar strömma in när det gäller just lönediskrimine-ring. Lönediskrimineringen är i regel befäst i kollekti-vavtalen och ibland också i de normer som styr våraarbetsrättslagar. Frågan är: Krävs det ett nytt kompe-tensområde eller inte? Vår uppfattning är att dettakrävs.Den lönebildning vi har tar sin ansats i enarbetsmarknad där männen dominerar. Jag skall ta ettexempel som jag brukade använda . Desom sköter aporna på har högre lön än desom vårdar våra barn på daghemmen. Värderingendär är att det krävs specialkunskap när man vårdarapor men inte när man vårdar barn.Det här är ett väldigt stort och framför allt viktigtområde, som det krävs att vi nu tar tag i. Det var medavsikt som jag lyfte fram regeringens egen statistik,som visar att trots diskussioner med god viljaoch med tilltro händer det ingenting. Det gäller attvässa redskapen. Ett sådant redskap är AD. Låt ossinte bara tro, utan låt oss också göra någonting!Anf. 177 ()replik:Herr talman! När det gäller lönediskriminering ärdet arbetsmarknadens parter som är involverade iArbetsdomstolen. Tillika har arbetsmarknadens parteravtal som grund. De här avtalen har med lönebild-ningen att göra, och de har också med jämställdhet-sperspektivet att göra. Arbetsmarknadens parter harinte begärt det som efterlyser. I detfallet arbetar vi med att få en mångfald när det gällerjämställdheten även bland representanterna i , som jag har belyst. När det gälleravtalen på arbetsmarknaden och lönebildningen är deinte för diskriminering, utan de är tvärtom för jäm-ställdhet. Det finns både i lag och reglerat i avtal påarbetsmarknadens alla områden. I det fallet är detåterigen domstolsavgörandet som är grunden i dethela. Därför fortsätter vi på den inslagna vägen. Vifinner inget fel i det fallet, och därför yrkar jag åter-igen bifall till utskottets hemställan i betänkandet.Anf. 178 ():Herr talman! när kammaren skall gå tillvotering i detta ärende kommer Moderata samlings-partiet att lägga ned sina röster. Jag säger naturligtvisdetta bara som en röstförklaring, herr talman. Det varinte avsett som någon pekpinne om vilken knapp herrtalman skall trycka på i morgon.Anledningen till att vi avstår i voteringen är attModerata samlingspartiet i olika sammanhang - se-nast i partimotionen 1996/97:A2, med anledning avpropositionen om en arbetsrätt för tillväxt - föresprå-kat att Arbetsdomstolen skall upphöra från den 1januari 1999 och dess funktioner överföras till deallmänna domstolarna.Vi motiverar förlaget bl.a. med att förutsebarhetenoch rättssäkerheten därmed skulle öka i de arbets-rättsliga tvisterna. Rent principiellt är vi motståndaretill alla specialdomstolar.Enligt 1 kap. 9 § regeringsformen skall domstolari sin verksamhet beakta allas likhet inför lagen samtiaktta saklighet och opartiskhet. Det ligger i sakensnatur att ledamöterna i en domstol som till en del ärsammansatt av företrädare för olika parter på arbets-marknaden, s.k. intresseledamöter, inte är och intekan förväntas vara opartiska.Moderata samlingspartiet ifrågasätter därför omArbetsdomstolen är förenlig med regeringsformen ochmed om de mänskliga rättighe-terna. Under alla förhållanden är Arbetsdomstolenoförenlig med den nuvarande och framtida arbets-marknaden, sprungen som den är ur en helt annan tidsförhållanden.Mot denna bakgrund anser vi oss sakna anledningatt nu ta ställning till de förändringar i Arbetsdomsto-lens handläggningsordning som regeringen föreslår.Trots detta kan jag, efter att ha lyssnat till debattenhär, inte avhålla mig från att göra vissa reflexionervad gäller frågan om Arbetsdomstolens sammansätt-ning. Ledamöterna från och Centernförsöker överträffa varandra i en oreflekterad välviljasom kan få mycket negativa konsekvenser.I en anständig demokrati skall det finnas en klarrågång mellan den lagstiftande och den dömandemakten. Politiker skall inte gå in och peta i domsto-larnas inre förhållanden, som t.ex. sammansättningeni ett viss mål eller i en viss typ av mål. Kvotering hörinte hemma i domstolsväsendet.Behovet av sakkunskap i olika måltyper - och detfinns i oerhört många typer av mål - tillgodoses nor-malt genom att man anlitar sakkunniga, ibland sak-kunniga vittnen. Det tillgodoses inte genom att manmanipulerar med sammansättningen av domstolen.Rättssäkerheten har mycket att vinna på att det förblirpå det sättet.Att regeringen skall utse domarna i varje mål, somMargareta förespråkar, är ett påståendesom sänder kalla kårar efter min ryggrad. Förmodli-gen är jag inte ensam om den upplevelsen. Det är litetav över det hela. Politikerna skall inoch manipulera och se till att domstolarna hela tidenlevererar politiskt korrekta domslut, utifrån vad poli-tikerna tycker är lämpligt och rätt.Diskrimineringsjuridik fanns inte som juridisk di-sciplin när jag läste juridik. Det kanske finns , menjag har en känsla av att de som ägnar sig åt diskrimi-neringsjuridik framför allt återfinns hos . Tror ellerIngrid att båda parterna i en tvist skullekomma till domstolen och känna sig övertygade omatt de skulle få en saklig och opartisk rättegång, omnågra av ledamöterna var hämtade ifrån JämO:s kans-li?I den frågan kan jag, herr talman, yrka bifall tillutskottets skrivning.Anf. 179 ()replik:Herr talman! vill som sagt lägga nedArbetsdomstolen och även , somt.ex. prövar tvister gällande konsumenters rätt gente-mot näringsidkare. De vill lägga ned Konsumentom-budsmannen, och Diskrimineringsombudsman-nen.När det gäller detta, dvs. den enskilde anställdemot arbetsgivaren, en konsument mot en dörrförsälja-re, att flytta fram positioner för jämställdhet eller attslåss mot diskriminering är åtminstonekonsekventa: De vill inte ha den expertis och denkunskap i rättsligt förfarande som behövs för att värnaden svaga mot den starka.Moderaterna har alltid sagt nej till detta. Återigenmarkeras skiljelinjen i politiken mellan åena sidan och vi socialdemokrater å andra sidan.Anf. 180 () re-plik:Herr talman! Om det finns något parti i som värnar om domstolsväsendets fria ställ-ning så är det just Moderata samlingspartiet. Vi gördet på grund av att domstolarna är garanten för denenskildes rättssäkerhet.Det är inte domstolen som sådan som skall hauppgiften att gynna de svaga. Vi skall se till att varjepart - om det nu är någon som befinner sig i underlä-ge när han kommer till domstolen - får den juridiskahjälp han behöver av juridiska ombud, försvarsadvo-kater eller vad som behövs. Men domstolen skall intepå förhand ställa sig på den ena eller andra partenssida. Domstolen skall sakligt och opartiskt slita entvist och försöka komma fram till vem det är som harrätt.Det är en oförskämdhet mot domarkår attpåstå att den inte skulle klara av de typer av mål somChrister just räknade upp. Jag kan försäk-ra att det i våra allmänna domstolar slitstvister av minst lika hög svårighetsgrad som de somnyss räknades upp.Anf. 181 ()replik:Herr talman! vill backa in i framti-den. Det var bättre förr, utan arbetsrätt och arbets-domstol. Vi socialdemokrater ser framåt, runt nästaknut. Vad händer där? Då ser vi att Arbetsdomstolenbehövs på framtidens arbetsmarknad för arbetstagar-nas skull - men också för småföretagarna.Moderaterna hänvisar till en motion om arbetsrättsom de lagt fram. De vill slopa arbetsrätten också, ochav det följer konsekvensen att det inte behövs någonrättsinstans som kan pröva arbetsrättsliga ärenden.Slopar vi konsumentlagen behövs inte . Slopar vi behövs inga tings-rätter heller. Ja, skiljelinjen är klar mellan moderater-na och oss socialdemokrater.Anf. 182 () re-plik:Herr talman! Jag kan lugna att vi moderater aldrig har förespråkat att manskall slopa och därigenom slippa ifråntingsrätterna.Det är rätt att vi moderater vill minska arbetsrät-tens omfattning, men vi vill inte avskaffa den helt.Oavsett om vi har den kvar i nuvarande omfattningeller om vi drar ned den till grundläggande villkor påarbetsmarknaden behövs det inte några specialdom-stolar. De här frågorna är inte knepigare än att enallmän domstol kan klara av dem. I alla de arbets-rättsliga tvister där det inte finns kollektivavtal går jutvisterna till allmän domstol för avgöran-de.Marknadsdomstolen behövs inte. Även de tvister-na skulle kunna avgöras i allmän domstol. Vi modera-ter är övertygade om att rättssäkerheten skulle hamycket att vinna på en sådan reform.Anf. 183 () replik:Herr talman! Vi vet redan att är emotkvotering i alla former - det är ingen nyhet.Jag tycker att säger två sakernär hon går vidare i sitt inlägg. Dels säger hon attArbetsdomstolen är intressesammansatt. Det säger jagockså. Så ser det ut. Dels frågar hon om någon tror atten person skulle vara trygg om han eller hon kom tillArbetsdomstolen och ett intresse skulle döma. TrorChristel att arbetstagarna känner sig trygganär de kommer till domstolen och några av ledamö-terna där är utsedda av SAF? Det är också en fråga.Vänsterpartiet vill komplettera dessa ledamöter. Detär en intressesammansättning.Arbetsdomstolen sysslar mycket med avtal ochavtalstolkning. Det gäller avtalad rätt. Ett exempel ärlöneavtal. I alla andra partier i tror jag manär överens om att det förekommer en utbredd lönedis-kriminering i samhället. Vi är alla just nu upptagnamed att hitta redskapen för ett något så när neutraltlönevärderingssystem som undanröjer denna könsdis-kriminering. Det är en grannlaga uppgift, och den ärväldigt svår. Men jag upplever att alla partier utomModeraterna arbetar med den.Åtminstone från sida är vi ganskaangelägna om att komplettera den domstol som skalldöma i de här målen. Det gäller alltså den intresse-sammansatta Arbetsdomstolen med den kunskap somdär finns och som vi värnar. Den behövs för att kom-ma bort från ett lönediskrimerande samhälle. Jag vetatt inte har samma ambition, och däravkanske denna blandning av äpplen och päron somChristel ägnar sig åt.Anf. 184 () re-plik:Herr talman! Nej, jag tror inte alls att en arbetsta-gare känner sig trygg när han eller hon kommer tillArbetsdomstolen och skall bli dömd av ledamöterfrån SAF.