prot · GK09109 · 1997-05-28 00:00:00 — "Slutnasammanträden" - vem har sagt att det skall vara det?Vad är det som talar för att det är slutna sammanträ-desrum i kommunala frågor , utom när dethandlar om ren sekretess så att man av den anledning-en inte kan ha öppna sammanträden? Det är mycketvanligt att kommundelsnämnder och andra är ange-lägna om att så många som möjligt skall komma ochlyssna och ta del av sammanträdena.Jag tror helt enkelt att vi har olika syn på kommu-nernas och landstingens eget ansvar och förmåga atthantera det här. Av får man nästankänslan att det skall bli lag på delegering. Men nuskriver man att det finns möjlighet att delegera. Re-geringen, liksom jag själv, litar på att våra kommun-och landstingspolitiker gör en avvägning av vad somär rimligt att delegera och inte.Anf. 58 () replik:Herr talman! Vi diskuterar nu faktiskt principer,, och då handlar det inte om att lita påden ena eller andra. Jag litar också ganska mycket påfolk, men faktum är att det vill till att vi har principeroch regler som gör att människor inte utnyttjar sinapositioner.Ni argumenterar för att det är praktiskt och att detskall vara färre beslutsfattare som fattar de övergri-pande besluten. Det är inte så många som måste resatill sammanträdena. Detta är i sig en inskränkning avförsöken att engagera alltfler människor i den politis-ka verksamheten.Tala nu om för mig varför kommunfullmäktigeoch skall tvingas fatta beslut ide övergripande och principiella frågorna! Och varförskall det finnas en möjlighet för kommunalförbunden,som befinner sig längre bort ifrån människorna attdelegera? Det handlar ju om större områden, och detär mindre tidningsbevakning på den verksamheten.Vad är det för skillnad?Innebär den principgenombrytning som ni inför kan börja diskutera att även folk i till ytan storaglesbygdskommuner skall slippa åka till fullmäktige-sammanträden och överlåta det på en mindre styrelsemed färre beslutsfattare? Där sitter i regel de som ärheltidsanställda och inte de fritidspolitiker som iblandkanske har större kontakt med mänskligheten än deheltidsanställda. Är det detta ni är ute efter? Ellervarför vill ni absolut genomdriva det här principge-nombrottet?Anf. 59 () replik:Herr talman! tar vi ut svängarna! sägs attheltidspolitiker - jag utgår från att även riksdagsle-damöter ingår i den gruppen - inte har samma kontaktmed mänskligheten som fritidspolitiker. Det får varaBirgit tolkning.I ett flertal inlägg och ganska utförligt i mitt förstaanförande har jag försökt förklara att detta inte är sådramatiskt som man vill göra gällande. säger att det här är ett principiellt viktigt genom-brott. Ja, jag tror att det är principiellt viktigt attkommunerna får ansvaret att själva hantera dessafrågor.Tyvärr har ingen ytterligare re-plik, men annars skulle jag ha ställt en fråga till hen-ne: Är de lagar som gäller för kommuner ochlandsting principiellt så glasklara och hundraprocenti-ga att man inte behöver misstänka att oegentlighetereller andra fel begås? Men vi kanske kan ta den frå-gan vid något annat tillfälle.Det är trots allt den dimensionen det handlar om -allt är inte perfekt. Det finns säkert saker som behöverjusteras i det här också, om man upptäcker att någotär fel. Så har vi gjort vid många andra tillfällen i and-ra frågor. Det viktiga är nu att kommuner och lands-ting får möjlighet att vara effektiva och börja ett kon-kret samarbete under enkla men ändå rimliga ochriktiga former.Anf. 60 ():Herr talman! Jag kan möjligen börja med att tafasta på det som sade sist i sin replik,nämligen att det kanske finns anledning att återkom-ma och ändra på en del i den här lagen som inte blivitbra från början. Det kan jag verkligen instämma i,därför att det är en hel del som inte blivit bra med denhär lagen. Jag skall ta upp aspekten att den föreslagnalagen om gemensam nämnd och kommunalförbund, isin tillämpning och med den utformning regeringengivit den, kan bli ett mycket allvarligt hinder i arbetetatt få till stånd nya företag och fler jobb i den privatatjänstesektorn. Det är inte bara vi moderater som åsikten, utan den åsikten har också väldigt mångainom företagsamheten som har studerat vad detta defacto kommer att innebära.I tidningen uttalar sig en socialdemo-krat som heter om förslaget.Han är aktiv socialdemokrat och medlem i SAF:ssmåföretagarberedning. Han tror att framläggandet avförslaget beror på okunnighet. För egen del tror jaginte att det är så utan att det är mer medvetet. Hansäger att Socialdemokraterna och kanske framför alltCentern är något yrvakna inför satsningen på småföretag. De har haft mycket liten kontakt med före-tagarvärlden och har under ett halvt sekel fått lära sigatt det mesta mår bra av att skötas i offentlig regi. Dethär är som att vända en oceanångare - det tar tid.Men dessvärre går ju utvecklingen åt fel håll. Närnu kommuner och landsting - framför allt kommerkanske kommunerna att utnyttja möjligheten - ger sigin på att samverka, kan de göra det i formen av sam-verkan om egen-regi-produktionen, dvs. att någrakommuner går ihop t.ex. om sophämtningen, städ-ningen, parkskötseln osv. och slår ut lokala företagsom då inte ges någon möjlighet att ens inkomma medett anbud.Det är därför som vi från moderat håll har pekatpå att samverkansformen en gemensam nämnd ochkommunalförbund nog lämpar sig bra för viss myn-dighetsutövning, kanske för samverkan i själva upp-handlingen. Men det får inte gå till på det viset sätter upp mer vittgående staket runt egen-regi-produktionen och t.ex. låter den gå in i ett helt län ochdärigenom åstadkommer mindre konkurrensutsättningi stället för mer konkurrensutsättning. Vi har i vårtförslag sagt att om man skall ha tjänsteproduktion igemensam nämnd eller kommunalförbund, så måsteden ha föregåtts av en upphandling.Jag har redan nämnt att man ute i företagarvärldenär utomordentligt oroad över utvecklingen, som juinnebär att egen-regi-produktionen i kommuner ochlandsting ges stora fördelar. De kanske ges så storafördelar att småföretag och även större företag inteens tillåts att försöka ta jobben i konkurrens medegen-regi-produktionen. Till detta kommer att rege-ringen också har lagt Underprissättningsutredningensförslag på hyllan.Jan-Anders säger om detta i kombina-tion med det här förslaget: Man blir lätt förtvivlad närregeringen lägger ned så hovsamma förslag som ut-redningens. Men jag misstänker att det beror på attregeringen helt enkelt inte klarar av att lösa proble-men. Traditionalister står mot förnyare, och just nutycks traditionalisterna vinna. Han fortsätter: Dekommer att förlora. Men vi får hoppas att de intehinner ställa till med för mycket skada innan de ärborta.Jag ser detta förslag, med den inriktning som dethar givits när det rör just hur kommuner och landstingges möjligheter att hantera små företag, inte minst i desmå kommunerna, som ett exempel på steg i fel rikt-ning. Det är tråkigt att man ställer till så mycket skadainnan utvecklingen vänder.Nu kan naturligtvis säga att dettainte kommer att hända, därför att kommunalmännenär så kloka. Ja, men om man har inställningen att detvore dumt att förfara på det sätt som jag har skisserat,vore det väl bättre att redan i lagen förhindra att egen-regi-produktionen ges så stora fördelar att vanligajobb i den privata tjänstesektorn slås ut.Anf. 61 ():Herr talman! Jag vill börja med att instämma i vadMats har framfört här i dag.Det låter på reservanterna som om snartskulle tvinga kommunerna till odemokratiska hand-lingar, till slutna rum osv.Centerpartiet har ett stort förtroende för denkommunala demokratin och självstyrelsen. Vi har ettförtroende för att kommunalt förtroendevalda kommeratt fatta de beslut som passar på just den plats där deverkar.Det låter på som om kommunal-stämman är det enda riktigt demokratiska, att man inteskall kunna välja förtroendevalda som har rätt att fattabesluten utan att besluten skall fattas av varje enskildmedborgare. I så fall är ju kommunalstämman detenda möjliga. Att de kommunalt förtroendevalda inteskulle ha möjlighet att fatta ett klokt beslut om vadsom är lämpligt för deras kommuner har jag väldigtsvårt att förstå. Det kan jag absolut inte instämma i.Denna proposition vilar på en utredning, i vilkenCentern har varit representerad. Vi har inte heller iriksdagsgruppen funnit någon anledning att motionerai frågan. I utskottsbehandlingen har det kommit framatt vi borde göra förtydliganden på en del punkter.Vårt utmärkta kansli har hjälpt till med detta, så att vihar förbättrat propositionen, tror jag att jag vågarsäga.Jag anser inte att vi på något sätt gör inskränk-ningar i demokratin. Tvärtom ökar de demokratiskamöjligheterna för dem som är närmast folket, nämli-gen de kommunalt förtroendevalda, att ordna det såatt det blir så praktiskt, bra och lämpligt som möjligtför invånarna i kommunerna.Herr talman! Jag ber att få yrka bifall till hemstäl-lan i betänkandet.Anf. 62 ():Herr talman! Det har till slut blivit en debatt omifall man litar på kommunalpolitikerna eller inte. Jagtycker att man snarare borde ställa frågan: Kan manlita på riksdagspolitikerna eller inte och, i det härfallet, kan man lita på eller inte? Centernbrukar ju annars tala om decentralisering och tycka attdet är väldigt viktigt att hålla på det demokratiskasystemet.Vad vi nu debatterar är hur skall formu-lera spelreglerna i det politiska systemet. Vad Centerngår med på genom denna proposition är att i principöverlåta till kommunala förtroendemän att besluta omväldigt mycket av det kommunala politiska systemetoch att också ge möjligheter att lyfta bort beslut frånde direktvalda församlingarna till interkommunalaorgan, vilket innebär betydligt sämre möjligheter tillinsyn och påverkan för den enskilde medborgaren.Vad jag i första hand har kritiserat är ju att inte re-geringen och inte heller majoriteten, bl.a. , ikonstitutionsutskottets betänkande för någon ordentligdiskussion om varför man tar denna ställning. De tarupp några väldigt korta, summariska saker kring ef-fektivitet och tar sedan ställning utan att över huvudtaget reflektera över de demokratiska konsekvenserna.Det är detta agerande från sida som jag ärmest besviken på.Anf. 63 ():Herr talman! När vi här i beslutar attöka möjligheterna för kommunerna att själva be-stämma i egna angelägenheter, anser jag inte att det ären centralisering utan en decentralisering.Anf. 64 ():Herr talman! För medborgaren blir det naturligtvisen centralisering om man använder sig av den härmöjligheten i väldigt stor utsträckning i framtiden.Detta måste ju ändå vara utgångspunkten för diskus-sionen, att när man underlättar och skapar nya regel-system får man räkna med att de används i störreutsträckning än de mer begränsande regelsystem somfinns i dag.Anf. 65 ():Herr talman! Det vore intressant att höra BirgittaHambraeus motivera inställning till den delav lagen som berör just möjligheten att skapa nyajobb. Det här förslaget kommer ju att leda till att jobbslås ut i den privata tjänstesektorn. De småföretagsom nu jobbar åt småkommunerna kommer plötsligtatt kunna hamna i en situation där kommunerna slårsig samman och utan konkurrensupphandling utförsysslorna i egen regi i en gemensam nämnd eller ettgemensamt kommunalförbund. Då får den lokalaföretagsamheten svårigheter. Man slår ut företag pådet sättet.Vi har velat förhindra den utvecklingen med dennya lagen. Men , som ibland säger sig vilja slåvakt om småföretagarna, traskar patrull och hjälperregeringen att åstadkomma att produktion i egen regigynnas på bekostnad av en utveckling av företagsam-heten.Anf. 66 ():Herr talman! Den tolkning av den här möjlighetensom öppnas för kommunerna som gör ärmycket främmande för mitt sätt att resonera. Skulledet visa sig att detta blir fallet finns det all anledningatt göra inskränkningar, men jag har mycket svårt atttro att de långtgående slutsatser som Moderaternadrar har något som helst fog för sig.Anf. 67 ():Herr talman! Låt oss ta ett enkelt exempel. Av tvåsmå kommuner har en kommun sophämtningen i egenregi och den andra har det på upphandling ochlåter privata företag sköta den eftersom de har handlatupp den i konkurrens. Dessa två kommuner sluter signu samman i en gemensam nämnd och konstaterar atthela sophanteringen kan skötas i egen regi, och dåsker det ingen upphandling. Det innebär ju att jobbenslås ut i det privata tjänsteföretaget.På det här viset kan man rada upp exempel på vil-ka möjligheter den nya lagen ger. Vi får ett skydd förproduktionen i egen regi och mindre konkurrensut-sättning. Därmed slås jobb ut. Detta medverkar Cen-tern nu till.Anf. 68 ():Herr talman! Det här sättet att resonera blir alltegendomligare. Vad jag vet finns det åtskilliga småfö-retag i , och andra stora kommu-ner. Det har alltså inte hindrat småföretagsamheten atten kommun är stor. Med sätt att resone-ra vore det kanske lämpligt att vi delade upp samtligakommuner så att en stor kommuns resurser och möj-ligheter inte finns i fortsättningen.Anf. 69 ():Herr talman! Vi i har ägnat oss ganskamycket åt att försöka se hur man skulle kunna åstad-komma ett samhälle med mer närdemokrati. Centernhar verkligen varit mycket aktivt för att åstadkommadet decentraliserade samhället. Tillsammans har vikämpat för att man skulle kunna dela kommuner ochatt man skulle få mer decentralisering och närdemo-krati. Jag känner faktiskt inte igen , ochinte heller.Man säger att man litar på att det finns kloka poli-tiker. Vi anser väl i gemen att vi är ganska kloka, mendet har aldrig hindrat oss från att ha regler för verk-samheten. Man skall ha ett förutseende av vad det ärför regler som man använder. Kommunerna måstefatta beslut om frågor av större vikt och om mål ochriktlinjer för verksamheter. Men när det gäller kom-munalförbunden, som faktiskt är litet längre bort frånmedborgarna, skall man få delegera bort det.Detta har motiverats med geografiska skäl. Jagskulle vilja fråga om det är dettasom är utbyte i det här. Tänker man sig attde glesbygdskommuner som är ganska stora geogra-fiskt, och där det blir många resor för de förtroende-valda, också skall delegera ned dessafrågor till kommunstyrelsen? Eller vad är det annarssom har fått ut av samarbetet i de här frågor-na? Det här handlar ju inte om ekonomin och att sane-ra statsskulden eller något sådant. Detta är ju en heltannan fråga som faller ur ramen i det mer övergripan-de samarbetet.Anf. 70 ():Herr talman! Svaret på fråga ärnej.Anf. 71 ():Herr talman! Jag skulle vilja veta vilken av frå-gorna som svarade på.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 10 §. )10 § Ändringar i kreditupplysningslagenFöredrogsFinansutskottets betänkande 1996/97:FiU23Ändringar i kreditupplysningslagen (prop. 1996/97:65och 1996/97:114)Anf. 72 PER ():Herr talman! Att skapa goda förutsättningar förhögre tillväxt, ett bättre företagsklimat och fler jobb iprivat sektor är inte något man gör i ett enda beslut. Istället handlar det om att , såväl i beslutsfat-tande som i opinionsbildning, se till att det blir klokabeslut som bidrar till att skapa ett bättre klimat.Tyvärr har den nuvarande regeringen inte förståttdetta. I stora och små frågor fattar man beslut somförsvårar för företagen och minskar den potentiellatillväxten i vårt land. Om man gjorde en lista över alladåliga beslut som har fattats, skulle den bli mycketlång. Om man gjorde en lista över de små förbättring-arna, skulle den bli mycket kort.Herr talman! I dagens ärende är det åter dags attaddera till listan över dåliga beslut. På två områdenföreslår regeringen åtgärder som är dåliga eller sominte går tillräckligt långt för att förbättra kreditupp-lysningslagen. Dessutom har finansutskottet dennagång sökt stöd hos de gamla kommunisterna, vilketinnebär att man på en tredje punkt nu går ännu längreän regeringen när det gäller att skapa dåliga förut-sättningar för tillväxt, företagande och jobb i privatsektor.Vi moderater har tre reservationer i det här betän-kandet. Vi står naturligtvis bakom alla, men för tidsvinnande yrkar jag bifall bara till reservation 2 undermom. Behovet av en väl fungerande kre-ditupplysningsverksamhet är stort. Det visar inteminst den senaste lågkonjunkturen med många kon-kurser och omfattande kreditförluster. Detta är natur-ligtvis extra viktigt för små och medelstora företagsom riskerar att själva hamna på obestånd om de fårstora kreditförluster.Vår första invändning i det här betänkandet är attregeringen inte går tillräckligt långt när det gäller attskapa en s.k. sluten användargrupp. Regeringen vill ikreditupplysningslagen införa en bestämmelse om attregler om tystnadsplikt i bankers, kreditmarknadsbo-lags och värdepappersbolags verksamhet inte skallhindra att uppgifter om kreditengagemang, betalnings-försummelser och kreditmissbruk utväxlas för kredit-upplysningsändamål inom en krets som i huvudsakutgörs av dessa företag samt kreditupplysningsföre-tag. Enligt vår mening får man en betydligt effektivareoch mer konkurrensneutral kreditupplysning om manäven låter leverantörer omfattas av den s.k. inre kret-sen.Vår andra invändning är att regeringens förslagom s.k. flödesinformation, dvs. exempelvis inkassoin-formation, inte heller är tillräckligt långtgående ochtydlig. Redan när propositionen till den nuvarandekreditupplysningslagen skrevs, dvs. på70-talet, framgick det att s.k. flödesinformation böringå i kreditupplysning. I stället för att ta fasta på detillväxt- och företagsklimatsförbättringar man kan få iden här frågan, har man gjort en strikt juridiskt tek-nisk analys.Eftersom Datainspektionen har valt att inte tillåtaatt inkassoinformation och annan s.k. flödesdata ut-växlas mellan företag bör nu tydligt poäng-tera den betydelse som tillgång till flödesdata har fören framtida effektiv kreditupplysning. ochDanmark är de enda länder inom EU som intetillåter denna typ av flödesdata.Särskilt små och nystartade företag har ett stortbehov av att undersöka sina kunders kreditvärdighet isyfte att undvika kreditförluster. är dessa företagoftast hänvisade till uppgifter som är hämtade ur t.ex.årsredovisningar. De kan i värsta fall vara upp till 18månader gamla. Med bättre kreditupplysning kan t.ex.många av dessa företag få längre kredittid i stället föratt behöva betala kontant vid leverans. Flödesdatautgör ett bra underlag om man vill få i gång den härtypen av förändringar.Vår tredje invändning gäller att finansutskottetssocialdemokrater helt plötsligt yrkar bifall till en v-motion som innebär att även handelsbolag och kom-manditbolag skall få tillgång till kreditupplys-ningskopior. Att detta innebär avsevärt högre kostna-der och sämre effektivitet i kreditupplysningsförfa-randet tycks tyvärr inte bekymra majoriteten den härgången heller.Anf. 73 ():Herr talman! Jag skall för tids vinnande fatta migmycket kort.Först och främst vill jag instämma i mycket av detsom Per anförde om näringslivets behov av attundersöka sina kunders eller affärspartners kredit-värdighet för att undvika kreditförluster. Och när detgäller flödesinformationen kan jag i allt väsentligtinstämma i det som Per sade. yrkar jagbifall till den reservation som , ,och även har skrivitunder: reservation nr 2.Jag vill också yrka bifall till reservation nr 1 somhandlar om ansvaret för det här. Datainspektionen harsedan kreditupplysningslagens tillkomst haft ansvarför tillståndsprövningen och tillsynen, enligt lagen. Vifrån sida menar att detta inte bara är endatainspektionsfråga. Eftersom det handlar om storaekonomiska frågor är det mera motiverat att ansvaretanförtros . Därför yrkar jag bifalltill reservation 1.Olika personer, även juridiska personer, kan habehov av att veta vilka kreditupplysningar som harlämnats om dem. Därför är det motiverat att de re-gelmässigt underrättas om vilka uppgifter som harutgått om företaget. Vi har tagit upp det i vår motionoch har också anmält en reservation, nr 5. Jag avsericke att yrka bifall till den, men jag kvarstår vid ställ-ningstagandet.Herr talman! Jag kan nöja mig med detta.Anf. 74 ():Herr talman! Kreditupplysning är viktig för skall kunna hålla nere kostnader vid olika affär-stransaktioner. Den är viktig för att man skall undvikakreditförluster. Den är viktig för att man skall kunnafå ett bättre fungerande näringsliv, inte minst för desmå och medelstora företag som vi alla i riksdagensäger oss hoppas mycket på som jobbskapare i fram-tiden. Därför är det bra att vi nu på olika sätt förbätt-rar kreditupplysningen. Men på två punkter har vireserverat oss mot majoriteten i utskottet. Jag skallnärmare gå in på just de två punkterna.Den första gäller den information som får ges vidkreditupplysning. Det handlar närmare bestämt omden s.k. flödesinformationen, t.ex. om det har varit ettinkassokrav som inte har föranlett process i domstoloch sådan information som inte regelmässigtlämnas. Lagen förbjuder ju inte detta. Vi menar att det finns skäl att praxis ändras.Om det inte sker får vi väl se över lagstiftningen.Skälet är helt enkelt att man på det sättet minskarrisken för kreditförluster, får lägre kostnader vid olikaaffärer, kanske lägre räntor och bättre villkor vidleverans. Det leder också till större säkerhet och där-med fler affärer. Det ökar aktiviteten. Och det gör också att det blir fler företagoch fler jobb.Det här har lett till en reservation. Det gäller re-servation 2, som jag yrkar bifall till.Det här skall utredas vidare. Därför hoppas vi attregeringen ser över det här och framgent återkommeri den här frågan. Vi har därför inte gett upp hoppet änom att vi skall få en bättre kreditinformation när detgäller flödesdata.Den andra punkten gäller den utvidgning som ut-skottsmajoriteten har gjort i förhållande till proposi-tionen, dvs. att man skall lämna kreditupplys-ningskopia också till handelsbolag och kommanditbo-lag. Man skall alltså införa ett krav i lagen på attkreditupplysningsföretagen måste lämna sådana kopi-or.Det är inte alls motiverat av integritetsskäl. Det ärdet ju när det gäller privatpersoner, och i det fallet ärdet redan reglerat och bra som det är. Det här handlaralltså om företag. Det är litet svårt att komma under-fund med motivet till detta. Men vi har förstått på det här sättet hoppas kunna få bort eventuellafelaktigheter i kreditupplysningsföretagens registernär det gäller olika företag. Om ett företag får enkopia på en kreditupplysning som är lämnad kan detnaturligtvis se om det är någon felaktig-het. Men man har ju rätt att få ut alla upplysningarsom kreditupplysningsföretaget har om företaget ävenutan det här kopietvånget. Man kan alltså som företa-gare gardera sig mot detta, och det är inte specielltmärkvärdigt. Därför anser vi inte att det här skälet ärså starkt.Däremot är det uppenbart att dessa kreditupplys-ningskopior till företag kan leda till att man i mångafall avstår från att begära kreditupplysning. Man villhelt enkelt inte avslöja vilka potentiella affärskontak-ter man undersöker och att man håller koll på det enaoch det andra. Detta kan helt enkelt leda till att mantar en större kreditrisk. Det innebär att man intekommer att vara lika villig att lämna förmånliga vill-kor. Det kommer att motverka de fördelar som en brakreditupplysning innebär.Vi har ju haft en utfrågning i utskottet av de före-tag som sysslar med kreditupplysning och där fått vetaatt det finns sådana farhågor och att man har sådanahär erfarenheter av det dagliga arbetet. Det händerofta att företag inte begär kreditupplysning om de troratt den kund som de begär upplysning om tar illa upp.Detta kommer naturligtvis att bli ett större problemom detta utvidgas, så att det gäller handels- ochkommanditbolag.Om man har en löpande kreditupplysning - manföljer vissa företag - blir det ganska stora kostnaderom det skall lämnas en kopia somnågonting rapporteras. Detta medför alltså ocksåökade kostnader.I alla händelser borde den här frågan undersökasnoggrannare innan detta klubbas i som lag.Det skall ju vara ett fortlöpande arbete kring kredit-upplysningsfrågorna, och det är litet svårt att förståvarför majoriteten tyckte att det var så bråttom måste klämma fram det här just .