prot · GL0934 · 1997-11-26 00:00:00 — Jag tycker inte det.Man borde då ha en policy och skriva in den, ochsedan kan man utvärdera skrivelsen när det har gjortsmiljöredovisning, hälsoredovisning, etiska investe-ringar osv. Det är mycket intressant, och det är därförjag begär en parlamentarisk utredning. Varför kan interegeringspartiet bistå den önskan?Anf. 157 DAG () replik:Fru talman! Jag kan dela uppfattning. Nihar trots allt i er motion hänvisat till "något företag",som ni tycker inte har varit så som ni tycker att detskall vara. Men det finns en viss linje i en del av mo-tionen.Däremot delar jag naturligtvis inte uppfattningenatt regering och riksdag skulle ståta med en viss lyck-ad satsning i något sammanhang. Om företagsled-ningen däremot gör det är det inte konstigt. Det tillhörväl spelets regler att man är glad och lycklig om detgår bra för ett visst företag.Däremot har ni gått in på ett speciellt område, påett visst företag som ni inte tycker har skött sig. Det ärså jag uppfattar den här skrivelsen också. Det är såden skall bemötas och så den skall diskuteras, dvs.från ett företags eller flera företags synpunkter sominte är bra.Anf. 158 () replik:Fru talman! Jag har tidigare också kritiseratRymdbolaget, Atomkraft osv. Vi tycker att man kundeha börjat med avveckling av kärnkraften och visat attdet fanns statliga företag som jobbade för den alter-nativa sidan. Vi har alltid gått in och tittat på företag,som och osv., eftersom vi i Miljöpar-tiet har våra grundläggande etiska värderingar. Det ärdärför som vi har kört med det här , så detär ingen nyhet.Vi tycker att man med de här huvudprincipernaskall börja ta hänsyn till miljö, hälsa och etik. Det görvi i andra sammanhang, t.ex. i handelspolitiska sam-manhang, där vi är väldigt noga med att få in miljök-lausuler och sociala klausuler.Anf. 159 DAG () replik:Fru talman! Det man kan säga om den biten ärnaturligtvis att om det kommer någon propositioneller liknande finns det alla möjligheter att i sambandmed den - om det kommer någon; det är viktigt attpoängtera - påpeka de här bitarna. Det är naturligtvisriktigt att man kan göra det.Men det finns ingen diskussion som man kan förai det här fallet när det gäller skrivelsen. Det är detsom jag vill komma fram till och som jag tycker ärviktigt. De här riktlinjerna kommer in om det kommernågot annat än en proposition. Då är det utmärkt att taupp det. En del av er motion är riktig, men inte dendel som handlar om att riktlinjerna skall finnas med;det har inte med skrivelsen att göra.Anf. 160 () replik:Fru talman! Det är riktigt att vi vill minimeraägandet i företagen. Men vi är ägare och kommer såatt förbli i , som det verkar. I en del fall ärdet säkert rimligt. Då gäller det att vara en aktiv ägareoch visa att man vill någonting med företagen. Då ärdet lämpligt att göra det i samband med att man fårredovisningarna. Om inte annat kunde regeringenlägga fram en proposition i samband med detta om deföretag som finns, hur man vill utveckla dem och hurman ser på dem. Det vore ett lämpligt tillfälle för attvisa att man är en aktiv ägare och bryr sig om dessaföretag.Jag förstår egentligen inte varför man bara skallvisa effekterna, dvs. utvecklingen, strukturanpass-ningar och ekonomiskt utfall, men inte orsakerna, dvs.syftet utifrån statens intresse med företagen och att deagerar som de gör. Det vore ett lämpligt tillfälle attgöra detta, och det är därför som vi har väckt flerpar-timotionen om detta.Anf. 161 DAG () replik:Fru talman! tycker att man i sam-band med den här skrivelsen kan lägga fram en pro-position eller liknande. Ja, det kan man naturligtvisgöra. Man kan lägga fram den vid vilket tillfälle somhelst, men det är trots allt inte den debatten vi för. Viför nu en debatt om den här skrivelsen.Det som jag tycker är tråkigt i det här samman-hanget är att en del partier mycket klart uttalar att dehär företagen sköts dåligt. De ger faktiskt en vinst, enganska hyfsad vinst. Man kan tro att de statliga före-tagen sköts dåligt och att alla de privata företagensköts väldigt bra. Vi kan gå tillbaka till bankkrisen,för att se att det inte bara var Nordbanken utan ocksåprivata banker som gick dåligt. Vi har Trustorhär-van osv.Vi skall inte värdera de här företagen från densynpunkten, därför att det finns mycket bra sköttaföretag, som ger vinst, gör stor nytta och har mångaanställda. Det är viktigt att vi kommer ihåg det, därföratt vi skjuter in oss på en grupp anställda och före-tagsledare som gör ett mycket fint jobb. Jag tyckerinte att vi som ägare skall säga att det är dåligt sköttaföretag. Det är de i princip inte. Det finns säkert desom är dåligt skötta, men det finns också de som äroerhört bra skötta.Anf. 162 () replik:Fru talman! blandar bort korten. Jagtror inte att någon säger att de statliga företagen gene-rellt är dåligt skötta eller att de anställda gör ett dåligtjobb - tvärtom. Det är i och för sig intressant att kon-statera att det enda syftet för staten att äga företag äratt tjäna pengar på en konkurrensutsatt marknad i ettantal fall. Man kan ha olika uppfattningar om det, ochvi tycker givetvis att det är helt felaktigt.Som ägare - det handlar om det, och det är därförhelt naturligt att väcka en motion i anslutning tilldenna skrivelse - finns det anledning att när man fåruppföljningen om hur det går för dessa företag ochvart de är på väg visa det aktiva ägarskapet,som jag tror att de anställda också skulle önska, ge-nom att tala om vad som är syftet och att man är nöjdmed företaget, att det har levt upp till det vi har sagtoch att det inte finns någon anledning att ändra det.Kanske man i något enstaka fall säger att man ändrardet. Men det är viktigt att vi från , som ägaretill de statliga bolagen, i samband med detta redovisardet här. Det är därför som motionen ligger där.Anledningen till att jag tog upp frågan om en pro-position är att det verkar vara det enda svaret. Jagtycker att då kan föra fram att regeringenskall lägga fram en proposition i samband med denhär redovisningen. Det är rätt naturligt - de flestaandra ägare tar upp det i samband med årsmöten ochannat när de redovisar de samfällda ekonomiska resul-taten för de föregående åren.Anf. 163 DAG ():Fru talman! sade att ingen har sagtatt det är dåligt skött. Jag vet bara att fören liten stund sedan sade att staten är en dålig ägare.Mikael sade själv att staten inte skall lekaföretagare, vilket jag inte kan uppfatta som någotannat än ett negativt påpekande. Det får man väl tyckaom man vill, men jag delar inte uppfattningen om detsom sades alldeles . Däremot har inte GöranHägglund sagt någonting i det här sammanhanget.Han tycker bara att staten inte skall vara ägare, ochdet är en annan sak.Anf. 164 () replik:Fru talman! Jag anade viss kritik från Dag Ericsonvad gäller det faktum att årets motion har vissa likhe-ter med förra årets. Jag hoppas att det inte var denförgripligheten som ledde honom till att repriseradelar av sitt eget anförande.Statligt ägande eller ägande av företag kostar. Detkostar i kraft, det kostar i engagemang, det kostar tidoch det kostar pengar. Därför menar jag att det finnsmycket starka skäl för att redovisa syftet med ägandeti de olika bolagen. Vad är t.ex. syftet med ägandet iSvenska Skogsplantor eller syftet med ägandet i Pos-ten? Posten har för övrigt som delägare varit med omatt driva en privat radiostation i Västerås.Skall man kunna utvärdera verksamheten måsteman också ange syftet med ägandet. Därför skulle jagvilja fråga , som ju hänger upp sig på attdet är fel betänkande eller fel skrivelse att hänga uppsyftet på, om han ser ett värde i att redovisa syftetmed det statliga företagandet? Oavsett i vilken form,oavsett i vilket betänkande och oavsett kopplingen tillproposition ser ett värde i att redovisasyftet med ägandet?Jag tycker att vi skall komplettera mo-tionen med att göra ett tillkännagivande om att redo-visning skall få göras i annan form.Anf. 165 DAG () replik:Fru talman! Det är riktigt, som sä-ger, att det kostar kraft, pengar och tid att driva före-tag. Det gör det oavsett om det är ett privat eller ettstatligt företag. Men skälet till att vi har bl.a. statligaföretag, t.ex. Posten, SJ, , är att de uppfyller ettsamhällsansvar. De tillhandahåller vissa tjänster somsamhällsmedborgarna här i behöver och skallha. Det är därför dessa företag har startats, och det ärväl inget nytt syfte med detta. Det syftet har väl allakänt till.Ola frågade vad vi har för nytta avSvenska Skogsplantor. Det kan jag helt enkelt intesvara på. Det kanske inte någon annan i den här salenkan svara på heller. Det fanns trots allt ett behov avatt ha ett statligt företag som motvikt när det gällde attfå fram bra plantor till vår skogsnäring, men vad detexakta syftet är vet jag inte.Syftet med många av dessa företag är ju att skapabra service åt samhällsmedborgarna. Exempelvis påpostsidan finns det företag som säljer sina tjänster.Tror att dessa företag skulle hjälpa tillatt se till att posten kommer ut i inland medde mycket, mycket dåliga förtjänster som finns där.Det gör de naturligtvis inte. Vi har alltså ett behov avdessa företag.Jag vill inte diskutera syftet speciellt mycket, utandet är skrivelsen respektive företag som vi diskuterar.Men självfallet finns det syften med alla dessa före-tag.Anf. 166 () replik:Fru talman! talar om att skälet till attvi har alla dessa statliga företag skulle vara ett sam-hällsansvar och att sådana skäl och syften har funnitsfrån början sedan företagen startades. Det är väl sä-kert riktigt att det när startade i början av1900-talet var en del i samhällsansvaret, men detinnebär ju inte med självklarhet att syftet fortfarandeär aktuellt och att det skall vara tillräckligt skäl för attha det kvar i statlig ägo. Men vad är skälet till att haett statligt ägande i Svenska Skogsplantor, för det ärju vad det handlar om, när det finns andra bolag somger samma service och odlar samma typer av plantor?Uppenbarligen är vi överens i konstaterandet attägande kostar i olika former. Då är den naturligafrågan: Varför skall departementen ägna tid och kraftoch vi satsa pengar på sådant som andra kan skötalika bra eller bättre? Jag menar att det skall finnas etttydligt syfte angivet. Detta syfte skall vara så starkt attdet motiverar att man tar dessa kostnader , pengaroch engagemang. Kostnaden innebär ju att man låterbli att ägna sig åt andra saker som kan vara viktigare.Jag skulle vilja upprepa min fråga: Ser Dag Eric-son något skäl till att i något sammanhang redovisasyftet med det statliga ägandet?Anf. 167 DAG () replik:Fru talman! I många av de redovisningar somfinns med i skrivelsen finns uttalat vad det är för än-damål med företagen, vad de har för uppgift att fylla,så det är inget konstigt i detta. Det är bara att läsa allade 350 sidorna, vilket jag är övertygad om att OlaKarlsson har gjort, där man kan gå igenom syftet medvarje företag. Oerhört många av dessa företag harskrivit in sina syften och ändamål, så det är ingentingnytt.Jag vänder mig mot att hela tidensäger att de tar en massa kraft. Ja, de tar naturligtviskraft, men de ger ju också någonting tillbaka. Det ärju därför vi har dessa företag. De ger tillbaka ekono-mi, samhällsservice och en bra infrastruktur etc. Detär till stor del därför vi har dessa företag. Det är juinte något påhitt därför att vi tycker att det är så jätte-kul att ägna oss åt en massa företagsverksamhet. Detär ju inte det som är meningen, utan syftet med dethela är exempelvis att ge samhällsmedborgarna en braservice.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )17 § Vissa fastighetsrättsliga frågorFöredrogsBostadsutskottets betänkande 1997/98:BoU2Vissa fastighetsrättsliga frågorAnf. 168 ():Detta betänkande gäller jordförvärvslagen,förköpslagen, expropriationslagen och fastighetsbild-ningslagen.Vi moderater har i en motion lagt fram förslag tillöversyn av dessa lagar. Bakgrunden är att vi vill värnaom människors rätt att äga fast och lös egendom samtförfoga över sin egendom. Vi ser äganderätten som enomistlig del i en demokrati och vill därför hävda attden skall skyddas. Detta är alltså bakgrunden till denmotion som vi har väckt.Utskottets behandling av våra förslag har föranlettoss att anmäla fyra reservationer, en motivreservationoch ett särskilt yttrande. I det särskilda yttrandet re-dovisar vi hur vi vill förbättra möjligheterna för per-manentboende i glesbygd och skärgård. Vi lämnarförslag om strandnära bebyggelse, om underlättandeav företagande och om sänkning av fastighetsbe-skattningen.Vår motivreservation, som jag ber att få yrka bifalltill, avser förändringar i jordförvärvslagen och av-speglar hur vi genom praktisk politik har valt att vär-na äganderätten och den enskildes rätt att förfoga översin egendom.Vi vill t.ex. undanröja jordförvärvslagens häm-mande ingrepp inom jord- och skogsbruksnäringarna.Vår uppfattning är att även juridiska personer skall hamöjlighet att förvärva lantbruksenheter. Ett av våramotiv för detta ställningstagande är att det skall finnasmöjlighet att bilda bolag för att underlätta genera-tionsskiften inom familjejordbruk. De motionsförslagom skärpning av jordförvärvslagen som har lagts framavvisar vi följaktligen.Att som majoriteten skriver: "Ett mycket litet an-tal, ofta förslagna individer är beredda att genombulvaner, lögner och annat skjuta de allmänna strä-vandena i sank" kan aldrig vara ett motiv för enskärpning av en lag. Ett mycket litet antal förslagnaindivider skall inte få hindra en näring från att väljarationellast tänkbara driftsform.I vår moderata motivreservation vill vi alltsåframhålla äganderättens skydd. Men den har ocksåinriktningen att låta den enskilde förfoga över sinegendom genom att ge denne rätt att välja den drifts-form som ger mest rationella driftsvillkor och sommöjliggör för svenskt jord- och skogsbruk att konkur-rera inom den stora europeiska marknaden.Sedan vill jag övergå till tomträttsinstitutet. Vi villavskaffa detta. Det handlar om en gammal, otidsenligreglering som försätter den enskilde i beroendeställ-ning gentemot kommunerna. Vi föreslår att inga nyatomträtter bildas och att de som finns utförsäljs.I reservation 8 kräver vi en genomgripande över-syn av expropriationslagen. Expropriation där detallmänna har som enda motiv att stävja markens vär-deökning är inte förenligt med rätten att förfoga överenskild egendom. Självklart kan det finnas mycketangelägna samhällsmotiv vid vilka expropriation kanmedges. Som exempel på sådana vill jag nämna vär-nadet av människors liv, hälsa och säkerhet samtskydd av natur och miljö. Vi föreslår att regeringenlämnar förslag till som förhindrar godtyckeoch rent konfiskatoriska expropriationer.Även ersättningsreglerna vid expropriation behö-ver ses över. Återgång till ett regelsystem med fullersättning måste vara en självklarhet. Det allmännaskall inte ha möjlighet att sko sig på enskilda med-borgares bekostnad. Likaså måste presumtionsregelnavskaffas eftersom den strider mot gängse rättsprinci-per.Slutligen vill jag beröra den kommunala förköps-rätten, som vi anser bör avskaffas. Det kommunalaplanmonopolet samt möjligheten att tillgripa expro-priation är enligt min mening såstarka instrument att förköpsrätten inte är erforderlig.Fru talman! Jag yrkar alltså bifall till reserva-tion 1.Anf. 169 ():Fru talman! beslutade omen omfattande avreglering av jordförvärvslagen.Centerpartiet var emot en del av de förändringar somgjordes. När det gäller t.ex. den s.k. boplikten förjordbruksfastigheter, förändrades lagen på så vis attbestämmelserna om boplikt nu endast gäller i vissaglesbygdsområden.Centerpartiet varnade i samband med förändring-arna för att lättnader i jordförvärvslagstiftningenskulle leda till en omfattande försäljning av fastighe-ter till personer som inte har för avsikt att vare sig bopå eller bruka fastigheterna. I stora delar av landet utveckling som vi varnade för blivit verklighet.Det finns en tilltagande utveckling där olika fas-tighetsförvärv medför att landsbygd och mindre orterförlorar befolkningsunderlag. Möjligheten att i speku-lativt syfte förvärva och avyttra mark har givits förstort utrymme. Markspekulationen och skogssköv-lingen i samband med förvärv är förödande förlandsbygdens intresse och för möjligheterna att behål-la hela landet levande. Jordförvärvslagstiftningen bördärför ses över i syfte att förhindra spekulation ochför att främja permanent boende och brukande av jordoch skog.De olika utredningar och översyner som bostads-utskottets majoritet, och förvisso också departemen-tet, hänvisar till vid behandlingen av detta betänkan-de, har emellertid enligt mitt förmenande inte flyttatfram de positioner som vi värnar om i de motionersom vi har avgivit från sida.Jag tycker att kravet på förändringar utifrån devärderingar som har kommit från departementet ochutskottet i stället har ökat. Jag tycker att det är ange-läget att nya överväganden kommer till stånd från denmajoritet som står bakom det här betänkandet. Pro-blembilden har förvärrats i mycket stora delar av vårtstora land.Enligt vår mening bör den svenska jordförvärvs-lagstiftningen ta sig uttryck i ett främjande av familje-jordbruket. Den skall främja sambandet mellan boen-de, ägande och brukande. Den skall främja syssel-sättningen i glesbygd, och den skall främja perma-nentboende i alla delar av landet. Jag vill, fru talman,för tids vinnande yrka bifall endast till reservation 2,men jag står självklart bakom samtliga mina reserva-tioner.Anf. 170 ():Fru talman! Jag har läst en intressant motion frånLeo , Bo405, som handlar om omarrendering-en. Jag är inte beredd att yrka bifall när det gällerdenna, men den är väldigt viktig för oss i , därvi ju har haft så utspridda ägoplättar. Han vill demo-kratisera detta. Jag tycker att det är synd att man intehar tagit detta till sig mer i utskottet.När vi åker ut i och ser oss omkring,så har det hänt saker som påminner om . Dåfanns det ju något som kallades baggböleri. Det ficksitt namn efter en by utanför . Där lurade skogs-bolagen av bönderna deras skog, högg ned den ochtjänade massor av pengar. Många människor blevfattiga.I dag sker ett omvänt baggböleri. Det är ofta stateneller stora bolag som säljer ut sina skogar till privat-personer. I många fall går det alldeles utmärkt. Det ärjordbrukare eller skogsbrukare som utökar sitt ägandeså att de lättare kan leva på sina skogar och få enordentlig utkomst. Men det finns också spekulantersom köper upp skogsområden eller fastigheter, sköv-lar dem och sedan lämnar dem. Vi menar att man inteskall få skövla förrän man har förvärvstillstånd påfastigheten. Det skulle hindra ganska många skövling-ar genom att överklaganden då skulle få tid att verka.Får den överklagande rätt så kan man inte köpa fas-tigheten, och man kan inte heller kalhugga den.I dag kalhugger man kanske innan förvärvstill-ståndet är klart. Sedan skall man deponera pengar förnyplantering. Men eftersom detta följer ägaren ochinte fastigheten, säljer man kalhygget. Då försvinnerockså de deponerade pengarna för nyplanteringar. Dethär är alltså något som skulle förhindra en hel delskövling. Man skulle åtminstone få rätta till efter sig.Fast det räddar inte skogarna.Det är väldigt viktigt att vi får en bättre lag, förskogarna är så långsiktiga. Det är faktiskt inte, som iandra näringar, så att man kan rätta till efter några åroch kanske återställa till bra förhållanden. Här gällerdet kanske om man kommer litet norrut. Vi villockså höja avverkningsåldern, fast det kommer inte iden här reservationen. Vi vill inte ha ned den till 60 åri , utan höja den till ocheventuellt ha den högre längre upp.Frågan om förvärvstillstånd är mycket viktig.Skogen är landets främsta naturtillgång. Därför ärägandet och kontrollen över detta gröna guld så vik-tigt. Vad innebär det att en allt större del av skog ochmark fjärrägs eller att det är utbor som äger skogen?Bo- och brukarplikt har ibland uppfattats litet felaktigtdärför att man kanske inte kan bosätta sig på enskogsfastighet uppe i inre som ligger väldigtlångt från landsvägar och byar. Jag menar att den somäger skogen bör bosätta sig i kommunen.Skall inte ta någon hänsyn till att demarker som man nu säljer ofta tillhört staten i århund-raden? Det är t.o.m. så att utländska köpare, till skill-nad från svenska, kan förvärva fastigheter i glesbygdutan bosättningskrav.Det är väldigt viktigt att man tänker på att ett landsom är utan naturresurser är fattigt. Ett land som harsålt ut sina naturresurser är precis lika fattigt. Ett landvars medborgare inte direkt eller indirekt genom sta-ten eller skogsbolag äger naturtillgångar som vatten-kraften, skogen och marken är ett andra klassenssamhälle.En effektiv förvärvslagstiftning är nödvändig, bå-de för att stärka bygderna och för att behålla dennationella kontrollen över naturresurserna. Vi börjarkomma långt därifrån nu.Jag menar att förköp skulle kunna göras av demsom bor i bygden eller av någon som verkligen flyttardit och kan bevisa det på något sätt. Vid en överlåtel-se av fast egendom bör dessa människor ha rätt tillköp före andra. Detta skulle kunna bli föremål för enutredning, så att man kan få en annaninställning till detta.Snart kommer nya lagar att gälla om begränsning-arna i skogsägarens handlingsfrihet vad gäller slutav-verkning. De kommer att gälla för alla fastigheter somär större än 50 ha. Man minskar alltså från 100 ha till50 ha, men det är inte till fyllest. Det behövs ändåransoneringsregler, även på så stora fastigheter. Tidi-gare gällde 30 ha. Det kan diskuteras om man inteskall lämna kvar bitar av skogen. Jag förstår om nå-gon brukare för att finansiera sitt köp behöver göravissa ingrepp i skogsfastigheten. Det är självklart.Men därifrån till att tillåta skogsskövling tycker jagatt det är ganska långt.Jag yrkar bifall till och Miljöpar-tiets reservation 3 under mom. 1.Anf. 171 ():Fru talman! När förvärvsprövningen av jord- ochskogsbruksfastigheter slopades vid halvårsskiftet1991 behölls viss reglering i tre fall, nämligen när detgäller juridiska personers förvärv, förvärv i glesbygdoch förvärv i ägosplittrade områden.När det gäller glesbygdsområden krävs för-värvstillstånd såvida inte förvärvaren varit bosattinom den aktuella kommunen minst föreförvärvet eller åtagit sig att bo på den förvärvadeegendomen. Tillstånd får vägras om egendomen be-hövs för att på något sätt främja sysselsättningen ellerbosättningen på orten.Inom omarronderingsområden krävs alltid till-stånd, och tillstånd vägras om förvärvet skulle göradet svårare att genomföra en rationalisering avägostrukturen. Detta är något som vi känner till iDalarna, som nämnts här. Men här finns ävenskogsvårdslagen inblandad. Vi tycker att det är bra attdenna kvarvarande reglering finns. Den är nödvändig.I den utvärdering av jordförvärvslagstiftningensom genomfört ingick attbelysa i vad mån och på vilket sätt jordförvärvslagenkan skärpas för att motverka reglerna om bosättningoch hur detta kan kringgås.Frågan var och är fortfarande: Är dessa regler till-räckliga? Hur kan reglerna om bosättningsplikt skär-pas om det bedöms nödvändigt?Tio kommuner i har begärt attregeringen vidtar åtgärder för att bestämmelserna ijordförvärvslagen och skogsvårdslagen bättre skallkunna bidra till att bevara och utveckla en levandelandsbygd. Det är bra att vidta åtgärder. Men vilkaåtgärder skall vidtas och hur?Från oss kristdemokrater föreligger en motion somtar upp detta problem utifrån skärgårdens och liknan-de glesbygdsområdens perspektiv. I motionen efterly-ses åtgärdsförslag från regeringen för att stärka boen-de- och sysselsättningsintresset i dessa områden. Vikan inte nöja oss med att konstatera att problematikenär svårlöst. Skärgårdens och andra glesbygders fram-tid som levande bygder måste säkerställas. Alltflerhus tas över av fritidsboende, och stora områdenriskerar att avfolkas stora delar av året.Jordbruksministern säger i sitt svar till Västerbot-tenskommunerna att hon inte har någraplaner på att lägga fram något förslag till ändring avjordförvärvslagen.