prot · GK09102 · 1997-05-14 00:00:00 — Detta ger oss en aning om att det ärekonomi i att utveckla kurser globalt, som många villoch kan använda. har själv prövatatt lägga ut en försökskurs på Internet. Efter två dagarhade hans lilla kurs haft över 200 besök.Vad innebär detta? Jo, att många lärare kan hjäl-pas åt i arbetet med att utveckla kurser och ha syn-punkter på varandras val av stoff och varandras av-gränsningar. Vidare hjälps man åt och gör någontingtillsammans även med studenterna. Man får en bättregenomtänkt kurs och en bättre användning.Ett annat exempel är och samar-bete om kursen Teknologi och ekonomisk förändring.Kursen pågick och gav 5 poäng. Det varStanford som examinerade studenterna.Ytterligare ett exempel är kvinnofängelset . Just nu läser en av dess interner ekonomi vidÖrebro högskola med hjälp av distansutbildningen.Sociologerna i satsar stenhårt. Våren 1998kommer alla kvällskurser på halvfart att ha bytts tilldistanskurser på Internet. gavsgrundkursen i sociologi, 20 poäng, via Internet medelever i exempelvis , , ochLund. Erfarenheten är att eleverna skriver allt bättre,hjälper varandra mer än vid traditionell undervisningoch samspelar bättre med lärarna än tidigare - dess-utom på en högre nivå. Eleverna tenterar via nätetgenom att skriva uppsatser. Självklart påverkar ävendetta den vanliga undervisningen. Studenter deltar iinternationella gruppdiskussioner, har webbseminarierpå B-nivå och får under detta läsåregna virtuella arbetsplatser.Fru talman! finansierar , , ett stort antalav de försök som jag här har berättat om. Men ävenhögskolor själva och, inte minst, Utbildningsradiondriver mycket bra utbildning genom olika tekniskahjälpmedel och på olika teknisk nivå.En liten varning till Socialdemokraterna är kanskepå sin plats: Detta är inte gratis! Redan går entusias-tiska lärare på knäna för att hinna med både vanligundervisning och interaktiva Internetkurser. På mångahåll finns det en bristande insikt om att distansutbild-ning och virtuella kurser inte görs av sig själva. Brasådana kräver stora utvecklingsinsatser i form avlärartid, lärarengagemang och utvärdering. Jag tror,fru talman, att det kan bli en jobbig övergångstid närDUKOM inte längre finansierar utvecklingen ochvirtuell utbildning skall ingå i varje högskolas finan-siella ansvarsområde.Där menar jag att bör kunnaredogöra för sina tankar om hur detta skall finansierasi framtiden. Vinsterna är att utbildningen blir till-gänglig för alltfler män och kvinnor, och därmedanvänder vi våra mänskliga resurser bättre. Därmedbör vi också ha möjlighet att finansiera denna extrainsats.Anf. 180 ()replik:Fru talman! undrar varför vi harskrivit vår motion om djurförsök som vi reserverat ossför från sida. Det viktiga är kanske inteinnehållet utan att det blir känt bland studenterna har möjlighet att begära dispens, vilket inte alltidär klart, och att det skall tas fram alternativ. I en heldel fall finns det alternativ till djurförsök i olika ut-bildningar. Där djurförsök inte är nödvändigt skallalternativ föreslås för studenterna i stället. Det skallfinnas ett påpekande och en uttrycklig föreskrift frånuniversiteten och högskolorna till studenterna om attså skall det gå till. Det är det viktiga i vår reservation.Anf. 181 () re-plik:Fru talman! Om reservanterna hade tagit reda pådet litet bättre hade de fått veta att redan i april i årinformerade och i en skrivelse samtliga skolförvaltningarom den restriktiva inställning som i gäller vidanvändning av djurförsök inom utbildning på olikanivåer och om den skyldighet som alltid föreliggerinnan ett eventuellt försök påbörjas, dvs. vid en ansö-kan om etisk prövning. Den skrivelsen är redan ut-skickad.Anf. 182 ()replik:Fru talman! Det är bra om det fungerar på det sättsom vi vill i reservationen. Uppenbarligen har det integjort det tidigare. Det är viktigt att det kommer ut.Därför kan också den här debatten ha en viss vikt idenna fråga, som är ganska viktig för många som harväldigt svåra problem med att utföra djurförsök.Anf. 183 () re-plik:Fru talman! Man får ta reda på litet bättre. Detta ärett opportunt försök. Det är att misstänkliggöra fors-kare och lärare som om de hade en mindre empatiskinställning än t.ex. de som står bakom reservationen.Jag tycker att detta kräver en större och bättre debattän bara att reservera sig på fyra rader.Anf. 184 ():Fru talman! Det betänkande som vi nu behandlarrör diverse motioner från allmänna motionstiden.Vänsterpartiet har tillsammans med ochCenterpartiet reserverat sig till förmån för ett förslagom en virtuell högskoleutbildning, som vi menar kanmöta ett mycket aktuellt utbildningsbehov och ocksåkan ses som en del av det nationella kunskapslyftetför vuxna. och även har på ett bra sätt beskrivit fördelarna med ensådan virtuell högskola.I våra motioner, som alltså ligger till grund för vårreservation, har vi föreslagit en försöksverksamhetsom vi också avsatt pengar för med ett öppet folkligtuniversitet som skulle bedriva en modifierad di-stansutbildning. Vi tror att ett sådant universitet skullekunna ha en mycket liten och slimmad administrationoch givetvis ett vidgat och friare tillträde. Genom ensådan verksamhet skulle man kunna utveckla formerför samarbete både med Utbildningsradion och medfolkbildningens olika organisationer.Vi tror att ett sådant universitet skulle kunna utgö-ra en brygga mellan forskning och fält och på så sättvara en del av universitetens tredje uppgift.Vi tror att ett ökat inslag av det som vi kallar förfolkbildningsarbetets metodik i uppläggningen avkurserna skulle göra det möjligt att nå även nya grup-per studerande. Vi tror vidare att man vid folkhögsko-lorna runt om i landet skulle kunna skapa regionalautbildningscentrum som mötesplatser för de studeran-de.Vi har skrivit ganska mycket om detta under densenaste mandatperioden, men vi har ännu inte fåttnågot riktigt stöd för dessa tankar hos regeringen. Jagförstår inte varför det är så här trögt.Detsamma gäller sommaruniversitetens verksam-het, som vi har markerat definitivt är ett led i att brytaden sociala snedrekryteringen till högre studier. Vihar föreslagit att universiteten och högskolorna får iuppgift att utarbeta en mer långsiktig modell försommarutbildningen, där man också ser på hur stu-denternas skuldsättning och studieuppehållet underandra delar av året skulle kunna påverkas.Till sist vill jag kommentera en reservation somrör studenternas rättssäkerhet som vi vill ha utredd.Bl.a. har vi pekat på vikten av att det finns möjlighetatt överklaga tillsättningen av doktorandtjänsterna.Till skillnad från majoriteten i utskottet anser jag attvi har en ganska vag och diffus bild av hur studenter-nas rättssäkerhet ser ut. Det vill vi utreda . Sedankan vi diskutera om något och vad som behöver för-ändras.I utskottets betänkande står det att Högskoleverkethar ansvar för att tillse att lagar och förordningarföljs. Men problemet är att det inte finns så mångalagar och förordningar på det här området. Det är inteheller säkert att det skall finnas det, men vi vill alltsåutreda frågan. Det är själva poängen. Vi vet att inte har en fullständig kontroll över läget.Därför behövs en utredning.Med detta yrkar jag bifall till reservation 9. Jaghar valt att avstå från att yrka bifall till de övrigareservationer som väckt ensamt ellertillsammans med andra partier, men jag står givetvisäven bakom dem.Anf. 185 ():Fru talman! Det här betänkandet behandlar väldigtmånga motioner. Det är 80 olika motionsyrkandensom ligger kvar sedan den allmänna motionstiden.Många av dem ingick i de större partimotioner som påett övergripande sätt behandlade forskning och ut-bildning vid högskolor och universitet. När de nufinns här utryckta ur sitt sammanhang gör de ett gans-ka plottrigt intryck. Jag tror att den som försökerlyssna på den här debatten har svårt att riktigt förståvad det är vi talar om, men det får bli så. Det var i ochför sig en prestation att skriva samman allt till ettbetänkande.Tyvärr har det hänt väldigt mycket sedan allmännamotionstiden . Det gör att en del av motio-nerna är svåra att diskutera , och förutsättningar-na för forskning och undervisning har förändrats påett ganska radikalt sätt. Ett exempel är det som RuneRydén tog upp, att det har tillkommit 60 000 nyautbildningsplatser i grundutbildningarna, som harbeslutats i på regeringens förslag. Det är15 000 framöver. Vi vet också att ansla-gen till forskning och forskarutbildning har skuritsned och att följderna av nedskärningarna skall kom-penseras genom att forskningsråd och statliga verkskall förhandla sig till medel från löntagarfondsstiftel-serna. Förhandlingarna pågår, de är inte avslutade.Man vet alltså inte hur läget kommer att bli.Grundforskningen har fått en alltmer utarmadställning, som grundutbildningen har fått enmycket svår situation på grund av det ökade studeran-deantalet.Lärarresurserna var redan tidigare knappa. De småoch medelstora högskolorna hade en skriande brist pålärare och svårigheter med att få kvalificerad perso-nal. Över hälften av lärarna saknade egen forskarut-bildning.Situationen på lärarsidan blev naturligtvis intebättre genom de 60 000 nya studieplatserna. Dess-utom har bestämt proportionerna,110 000 nya platser för vuxenstuderande i gymnasie-och grundskolestudier. Det krävs naturligtvis en avse-värd lärarkår för att klara av detta. Dessutom behövsdet ca 1 000 lärare i till följd av de storabarnkullarna som börjar grundskolan.Man skall väl inte använda ordet kaos för att be-skriva situationen på högskolan, men nog är denganska kaotisk. Kvaliteten i utbildningen sviktar ochdet råder en kraftig underdimensionering av grund-forskningen. Man kan undra varför regeringen intebättre planerat . Jag anade att man hadetänkt sig att utöka antalet platser. Varför inte börjamed att satsa på lärarutbildningen? Det hade ju varitbra att göra det i mandatperiodens början. Då hade vivarit betydligt bättre rustade för att ta handom det här.Mitt i allt detta skall universiteten dessutom öpp-nas upp mot näringslivet. Det är ett beslut från riksda-gen, men det har tyvärr inte följts av några som helstregler och anvisningar för hur detta skall gå till. Detråder en obalans mellan grundforskningen och dentillämpade forskningen. Vi använder ca 40 miljardertill tillämpad forskning. Forskningsråden har 2 mil-jarder att dela ut till grundforskning. Ungefär likamycket pengar går via fakultetsanslagen.Om man ser till motionerna är det egentligen destora frågorna som man skulle vilja behandla. Jagnöjer mig med att ta upp några av mo-tioner som har med dessa problem att göra och enliten speciell fråga.Till att börja med vill jag nämna yrkesutbildning-en. Under en lång följd av år har man successivt förtöver yrkesutbildning till universitet och högskolor.Tanken var naturligtvis den att man skulle få forsk-ningsanknytning till yrkesutbildningarna. Det var ioch för sig en god tanke. Men vi har sett resultatet avdetta, och det innebär långt ifrån förbättringar förmånga av yrkesutbildningarna. Lärarutbildningen ärett bra exempel på det.Att förlägga en yrkesutbildning till ett universitetinnebär naturligtvis risker för att utbildningen splitt-ras. Utbildningen kan bli fördelad på olika institutio-ner. Man får sämre verklighetskontakt. Många ut-bildningar kräver ordentlig praktik, inte minst lärar-utbildningen där man behöver befinna sig på en öv-ningsskola under stora delar av utbildningstiden. Manfår inte yrkeskunniga lärare på plats som kan tjänasom bra förebilder. Yrkesidentiteten försvagas.Miljöpartiet vill se en utredning av hur yrkesut-bildningarna i bäst skall organiseras och avfrågan om att lyfta ut en del av yrkesutbildningarnafrån universitet och högskolor. Detta bör uppmärk-sammas särskilt. Vi föreslår alltså att en utredningtillsätts.I en annan motion vill vi uppmärksamma de bris-ter som finns i universitets och högskolors organisa-tion och administration. Det har skett mycket litetunder . Det har alltså inte skett någonanpassning till det växande antalet studenter och helt ny forskningssituation. Detta märks naturligt-vis när det gäller möjligheterna att få en modernise-ring, kvalitetshöjning och en ökning av t.ex. tvärve-tenskaplig forskning. Det blir stopp, eftersom organi-sationen är stel.Vi föreslår att man gör en översyn av universitetsoch högskolors administration, verksamhet ochstrukturer och att det tillsätts en arbetsgrupp eller enutredning med några oberoende deltagare och medrepresentanter för och för universite-ten.I den utredningen bör man också ta upp sådanafrågor som t.ex. tjänstestrukturen. En del av låsningen- och det har jag påpekat - beror på atthela tjänstestrukturen på universiteten när det gällerde viktiga tjänsterna består av livstidstjänster, alltsåtills vidare-förordnanden. Detta måste ändras till visstids-förordnanden så att det blir den rörlighet på uni-versitet och högskolor som är absolut nödvändig föratt vi skall få förändringar till stånd.En annan motion som jag vill nämna rör anpass-ningen av utbildningen så att den blir i överensstäm-melse med regeringsförklaringens utsagor om attSverige skall gå mot en långsiktigt ekologiskt hållbarutveckling. Vi har inte sett mycket av detta när detgäller omorganisationen av utbildningen vid universi-tet och högskolor. Det är viktigt att sådana ämnensom ekologi och biologi skall ingå i alla utbildningarliksom speciella yrkesinriktningar av typ ekoteknolo-ger inom olika områden. Det kan gälla arkitekturut-bildningar, ingenjörsutbildningar osv. Det är viktigtatt också dessa yrkesinriktningar inrättas.Avslutningsvis vill jag ta upp en motion om en li-ten sakfråga som också ligger varmt omhjärtat. Det gäller alltså användningen av djurförsök iundervisningen vid högskolor och universitet. Dessaförsök bör minimeras och bara tillåtas i vissa typer avyrkesutbildningar där det absolut krävs att man hardjurförsök.Framför allt vill vi ha en lagstiftad rätt för studen-ter att välja bort försök med djur. I den lagstiftningenskall det också ingå ett krav på universitet och hög-skolor att studenterna informeras om att det finnsmöjlighet att välja bort djurförsök och också att alter-nativen visas upp.Till som har ställt frågan varförvi har väckt motionen vill jag säga att detta är enviktig skillnad mot att bara ge ett allmänt råd på denhär punkten. Vi vill ha en lagstiftning helt enkelt, ochstudenternas rätt och universitetens och högskolornasskyldigheter skall också vara inskrivet i högskoleför-ordningen.Vi har skrivit motionen tillsammans med bl.a.Folkpartiet. Men finns varken ellerFolkpartiet längre med när det gäller reservationenmen väl , , Kristdemokra-terna och Miljöpartiet.Jag står självfallet bakom samtligamotioner, men jag nöjer mig med att yrka bifall tillreservation 10 vid mom. 24 om yrkesutbildningarnaoch till reservation 12 vid mom. 44 som gäller fler-partimotionen om alternativ till djurförsök.Anf. 186 SKÅNBERG (kd):Fru talman! Som har sagts debatterar vi ett antal högskolefrågor som har väckts i motio-ner från den allmänna motionstiden . Vi kristde-mokrater står bakom våra motioner och reservationer,sammanlagt sex stycken, men jag nöjer mig med attyrka bifall till reservation 3 vid mom. 41 och till re-servation 11 vid mom. 36.Det kan tyckas att det spretas ganska rejält åt olikahåll när det gäller dessa frågor och att debatten saknarstuns och egentligt intresse. Men var och en av defrågor som har kommit upp har varit värda en egenmässa. Det är intressanta och viktiga förslag. Genomatt lyfta fram frågorna och diskutera dem vet vi attprocessen fortsätter. Vart och ett av partierna har sinakonstruktiva förslag som man hoppas skall kommamed i den fortsatta behandlingen. Så också Kristde-mokraterna.I reservation 3, som innefattar många olika punk-ter, framför vi kristdemokrater att vi anser att uni-versiteten och högskolorna bör åläggas en informa-tionsplikt om sina kurser och utbildningar till . På så sätt kan man öka möjligheten för in-tresserade studenter att få en överblick över vilkautbildningsalternativ som finns. Det är naturligtvisredan i dag möjligt, men vi vill alltså öka studenternasservice och möjlighet till överblick.Likaså anser vi att studenternas rättssäkerhet be-höver stärkas i flera fall. Det kan gälla i sambandmed studieuppehåll, byte av högskola eller examina-tor, vid förhandsbesked om tillgodoräknande av ut-landsstudier. Det kan vara fråga om rätten att tenteraoch mycket mer. Detta anser vi behöver utredas. Vitycker att det är bra med en så stor lokal frihet sommöjligt, men det förutsätter också att studenterna itveksamma fall har god möjlighet att få sin sak prövadi en central instans.När det gäller jämställdhet mellan män och kvin-nor i högskolevärlden pekar vi i reservationen bl.a. påvikten att vidta disciplinära åtgärder mot studentersom gör sig skyldiga till sexuella trakasserier. Vimenar att de som leder utbildningen eller forskningenhar ett ansvar att skapa en miljö som ger likvärdigavillkor för både män och kvinnor att trivas och ut-vecklas. Varje student, oberoende av kön, måste na-turligtvis få stöd i att välja studier och yrke efter in-tresse och förmåga. Vi anser vidare att styrningen avhögskolan bör ske i form av målsättningar för att intebegränsa högskolornas frihet, som blir följden.Ett förslag som vi kristdemokrater har återkommittill vid ett flertal tillfällen är att re-surser bör avsättas och fördelas till något eller någrahögskolor för att på försök införa en propedeutiskkurs. Den skulle bl.a. innehålla kunskaps- och veten-skapsteori och etik. Inte minst etikdelen skulle varavärdefull att bygga in i en sådan propedeutisk kurs,eftersom alla utbildningar och yrken har ett momentav etiskt förhållningssätt. Det märks naturligtvis sär-skilt tydligt i de medicinska utbildningarna, men detbehövs även inom juridiken, psykologin, journalisti-ken, för att bara nämna några exempel.Tillsammans med , Vänstern och Mil-jöpartiet har vi kristdemokrater reserverat oss för attundervisning om alkohol, narkotika och tobak bör gesen mer framträdande och seriös behandling i t.ex.utbildningen till lärare eller socionom. Här behöverregeringen på ett mycket tydligare sätt ta upp frågan idirektiven till den nya lärarutbildningsutredningen,eftersom både lärare och socionomer behöver få enbetydligt djupare kunskap om alkohol, narkotika ochtobak. Det är ett obestridligt faktum att detta pro-blemkomplex leder till tusentals människors lidandeoch för tidiga död, och betydande kostnader och storasociala problem.Djurförsöken har redan nämnts något litet. Vi blevju tidigare uppvaktade av studenter sompå ett mycket seriöst sett bad oss att bevaka dennafråga. Vi är glada att höra säga attdet har gått framåt. Men när det särskilt gäller infor-mationsdelen finns det fortfarande mer att göra. Vianser att djurförsöken inom den högre utbildningenutförs i större utsträckning än vad Europakonventio-nen medger - en konvention som implemen-terat i lagstiftningen. Studenterna har visserligen rättatt söka dispens från att delta i djurförsök som ingårsom obligatoriska utbildningsmoment. Men enligt deninformation som vi hade tillgänglig vid det tillfälle dåreservationen skrevs får studenterna inte någon upp-lysning om detta. Därför är det många som tiger ochlider sig igenom utbildningsmoment som de uppleversom oetiska för att inte falla utanför ramen. Vi anseralltså att det måste finnas inte bara en nominell utanäven en reell möjlighet att bereda studenterna ensamvetsfrihet. Som sade vill vi ändralagstiftningen i den riktningen.Till sist, fru talman, några ord om reservationensom handlar om ett trespråkigt Europauniversitet,med engelska, svenskt teckenspråk och svenska somarbetsspråk, som med fördel skulle kunna förläggastill högskolan i . Det kan ju naturligtvis verkaperifert och oväsentligt i förhållande till de frågorsom vi tar upp i detta sammanhang. Men här handlardet om människor med ett handikapp som kanskeingen av oss har så stor erfarenhet av, åtminstone intepå högskolenivå. Vi tror att lärare i skullekunna utgöra en oerhörd resurs, om de vore kompe-tenta att undervisa på svenskt teckenspråk, förutomengelska och svenska, och att ett trespråkigt universi-tetet, t.ex. i , skulle vara mycket attraktivt, intebara för döva och hörselskadade studenter från Sveri-ge utan även från övriga . Vi gläder oss åtskrivningen där man finner att detta tänkande är at-traktivt. Men vi vill ha mer än bara vänliga ord ochvill att man tittar litet närmare på detta. Det kan synasvara ett udda förslag, och det kan verka som om detinte finns någon bredare uppslutning kring det. Mendet är viktigt att dessa elever, som har svårt att görasin röst hörd i nästan bokstavlig mening, också får enröst här i riksdag.Anf. 187 ():Fru talman! Eftersom detta utskottsbetänkandeanlägger ett mycket brett perspektiv på högskolefrå-gor kan det inledningsvis och med anknytning till entidigare debatt om förment hjärn- och kun-skapsflykt från vara värdefullt att något se påhur neutrala källor bedömer svensk utbildningspolitikoch utbildningskvalitet.OECD har jämfört utbildningsnivån inomsitt länderområde. hade 1994 OECD-områdets fjärde högsta utbildningsnivå efter ,och . Andelen i arbetskraften som harnågon eftergymnasial utbildning är i ålders-gruppen . Framöver kommer den svenskaarbetskraftens kompetens att öka ytterligare på grundav utbildningssatsningen - en satsning som modera-terna på flera vitala punkter säger nej till. Sammanta-get kommer antalet platser på högskola och universi-tet att öka med 60 000 fram . Det är 1,5 %av arbetskraften, dvs mer än en halv genomsnittligårskull som får möjlighet att öka sin kompe-tens.OECD har också ganska granskat den ef-tergymnasiala utbildningen i . Sammanfatt-ningsvis kommer man fram till följande slutsatser: Vihar funnit den eftergymnasiala utbildningen i Sverigei livskraftig tillväxt och utveckling. Det är någontinghelt annat än att halka efter omvärlden, som RuneRydén påstod att vi gör. En kombination av kraftfullastatliga satsningar och ökad självständighet för hög-skolorna - detta är tvärtemot vad flera från oppositio-nen här har påstått i anföranden - är grundvalen fören utveckling där både rikstäckande strukturer ochregionalt förankrade innovationer är framträdandedrag. Det är de sistnämnda dragen som moderaternabrukar kalla för bygdehögskolor.Den internationelle och neutrale betraktaren avsvensk utbildningspolitik har uppenbarligen en heltannan verklighetsbild än den som sprids av modera-terna och deras borgerliga eftersägare.Dagens betänkande spänner över ett mycket brettregister från frågor som huvudmannaskap och styr-ningsprinciper till utbildningarnas mål och innehåll.Gamla kära motionsbekanta återkommer. Vad gällerfrämst är det ofta den gamla visan medsamma poänger och samma refränger. I inte så få fallslår man också in öppna dörrar, eftersom det nu pågårinte bara ett dynamiskt skeende i form av propositio-ner och konkreta förslag utan också på utredningssi-dan för att skaffa ett bättre underlag för kommandebeslut.Jag skall begränsa mina kommentarer till en mind-re del av de sammanlagt 12 reservationer som fogatstill utskottets betänkande.I reservation 1 fortsätter med singamla käpphäst och kräver fler högskolor i stiftelse-form, skyddade från insyn och inflytande från detomgivande samhället. Skillnaden är nu den att galtenSärimner, dvs. allmänna pensionsmedel i de s.k. lön-tagarfonderna, inte längre befinner sig i jordelivet.Någon finansiering av stiftelseförlusten återfinns inte ivare sig motion eller reservation, varför man kan anaen återgång till den av anförda lånepoli-tiken som, för att använda partiets eget favorituttryck,kom att inrangeras bland de ekonomiskarandstaterna.I samma reservation avvisar tankenpå att personer med politiska förtroendeuppdragskulle kunna vara kvalificerade för uppdrag som le-damöter i högskolornas styrelser. Detta yrkande blirsmått fantastiskt när det framförs av Moderaternastalesman i högskolefrågor, , som själv harett förflutet i och liksomvår folkpartistiska kollega gjorde attalldeles utomordentligt arbete där.