prot · GL096 · 1997-09-25 00:00:00 — Det är inte alldeles enkelt, menvi menar att det är rimligt att vi väntar något, för omvi kan göra det här på europeisk nivå är det klart attdet får större effekt. Kan vi se att den här frågan loss-nar , vill vi ju ta in det i vår pro-position. Vår inriktning är att vi gärna skulle se ettförbud mot indirekt tobaksreklam.Anf. 22 ():Herr talman! Jag vill fortsätta att anknyta till dethär med tobaksbruket. Det jag oroar mig mest för äratt det är väldigt många unga flickor, alltså småflick-or, som börjar röka. Jag undrar om socialministernhar gjort någon undersökning av hur det här bruketkommer till stånd och om man tänker genomföranågon kampanj riktad direkt till flickor. Att flickoroch kvinnor röker innebär ju inte bara en hälsorisk fördem själva utan även för kommande generationer.Anf. 23 Socialminister ():Herr talman! Det är alldeles korrekt. Det är detsom är det stora bekymret. Vi är ju i den lyckligasituationen att tobaksrökningen går ned. Det har dengjort . Men de som börjar rökaär unga flickor. Det är därför Folkhälsoinstitutetsarbete också är inriktat på att nå ut till denna mål-grupp. Detta arbete bedrivs naturligtvis på en mängdolika sätt med material som riktar sig direkt till ungaflickor och genom att man också i skolorna ser till attvända sig till den här målgruppen.Jag tycker att man också kan lyfta fram en annansak. Jag vet att man fnissade åt mig när jag nämndedetta på ministerrådet i EU, men jag sade att det inteär så illa att i faktisktvar rökfri. Man gjorde kandidaterna till ambassadörermot rökning. De reste runt i skolorna och berättadeom hur viktigt det är att tänka på hälsan och om inte skall börja röka. Det är små steg. Det ärviktigt att man inte vänjer sig vid att i annonser ochöverallt se att unga flickor går med en cigarett i mun-nen eller handen. Därför är detta betydelsefullt. Härkrävs att många olika aktörer tar ett ansvar.UtlandsstudierAnf. 24 ():Herr talman! Jag har en fråga till utbildningsminis-tern. Väl känd är ju regeringens målsättning att halve-ra arbetslösheten . Mindre känd är denmålsättning som står i en av Utbildningsdepartemen-tets texter i budgetpropositionen: att halvera antaletutlandsstuderande . Jag tycker att det ären häpnadsväckande målsättning. Jag tror att det ärmycket bra att svenska ungdomar får vistas en periodutomlands, i en annan språkmiljö. Med tanke på bådespråkkunskaper och andra kunskaper är det ytterstvärdefullt att man har möjligheten att läsa utomlands.Jag skulle egentligen vilja fråga om inte statsrådetär redo att ta tillbaka denna beklagliga besparing, menjag är rädd att jag inte får något bra svar på den frå-gan. Därför skulle jag vilja formulera frågan så här:Det framgår av texten att det finns en utredning somvisar att utlandsstudier är mycket bra. Sedan står detlitet längre ned att regeringens bedömning är att för-delarna inte alltid står i proportion till kostnaden.Vilket stöd har regeringen för det häpnadsväckandeförslaget att halvera antalet utlandsstuderande?Anf. 25 Utbildningsminister ():Herr talman! måste nog lära sigatt skilja mellan vad som är en målsättning och vadsom är en följd av en besparing. kan en stude-rande som studerar vid ett universitet där det är avgif-ter få låna för atttäcka terminsavgifterna. Det blir på ett läsår kanske60 . På tre läsår blir det 180 000 kronor.Det gäller företrädesvis amerikanska universitet. Detär alldeles uppenbart att flertalet av dessa studerandeinte kommer att kunna betala sina studieskulder, fördärtill kommer ju även andra skulder. Man kan frågasig om detta verkligen är önskvärt ur individens syn-punkt. Man kan också ställa sig frågan: Är det rimligtatt svenska skattebetalare skall finansiera amerikanskauniversitets terminsavgifter, när vi har en liknandeutbildning här hemma i eller vid avgiftsfriauniversitet i ?I ett läge där vi måste göra besparingar måste manavväga detta. Är det bättre att skära ned på studieme-del här i än att skära ned på långivning tillamerikanska terminsavgifter? Det är detta som dethandlar om i praktiken. Regeringen har gjort bedöm-ningen att det är bättre att skära ned på det . Vitror att det är till gagn inte bara för statsfinansernautan också för individer som lockas till en orimligthög skuldsättning.Anf. 26 ():Herr talman! Den halvering somnämns i budgetpropositionen - det står till och med endryg halvering - handlar inte om den ekonomiskabelastningen utan om antalet studerande. Det är alltsåhelt klart att regeringens intention är att antalet svens-ka ungdomar som studerar utomlands skall halveraspå tre år.Jag tror att det är mycket svårt att finna stöd för attdetta är en klok besparing. Jag tror nämligen att dettabetyder enormt mycket för ungdomarna och för derasmöjlighet att lyckas på arbetsmarknaden. Det betyderockså enormt mycket för och för Sverigesinternationalisering. Utbildningsministern nämner entreårig universitetsutbildning Även det så kalladefreshman year, dvs. ett nybörjarår på college i ,nämns som exempel på vad man lika gärna kan få iSverige. Regeringen skulle nog få mycket svårt att fåungdomar som varit med om ett sådant här år att sägaatt det hade varit lika bra att läsa hemma.I propositionens text erkänner regeringen öppet -och utbildningsministern gör det också här - att dettagörs av besparingsskäl. Efter partikongressen iSundsvall kan man ha fått intrycket att besparingsbe-hoven är så stora. Men jag frågar igen: Harregeringen något stöd för att man kan uppnå sammaresultat om hälften av de här ungdomarna i ställetläser i ?Anf. 27 Utbildningsminister ():Herr talman! När man hör förstårman varför den föregående regeringen efterlämnadeett så hisnande budgetunderskott. nämligen inte förstå sambandet mellan olikaverksamheter och kostnaderna för dessa.Regeringen gör besparingar på en lång rad olikasaker också för att ha möjlighet att priori-tera andra saker. Regeringen anser att det är viktigareatt bygga ut undervisningen och den högre utbild-ningen här i med 60 000 permanenta platseroch se till att ungdomar här hemma får bra studieme-del än att via svenska skattemedel finansiera ameri-kanska universitet.Regeringen anser också att det erbjuds en fri ut-bildning här i . Denna möjlighet är minst sagtfördelaktig för individen. Jag är alls inte emot studierutomlands - tvärtom tycker också jag att det kan varamycket värdefullt för den enskilde. Det finns mångamöjligheter att studera utomlands utan att göra det påuniversitet som har höga terminsavgifter. Det finnsmöjlighet att studera också vid sådana universitet -men vem har sagt att hela denna kostnad skall bärasav de svenska skattebetalarna?Anf. 28 ():Herr talman! Utbildningsministern snuddar vid enmycket viktig sak: Vem har sagt att detta skall betalasav skattebetalarna? Jag tror att i rikare familjer kom-mer man även framöver att se till att ungdomarna fårmöjlighet att studera utomlands. Men konsekvensenav det nu föreslagna blir att i familjer med mindreekonomiska marginaler kommer man att tvingas avståfrån sådana studier på grund av att den här möjlighe-ten dras undan av regeringen.Jag tycker att detta är en mycket olycklig bespa-ring, som jag skulle ha valt bort i valet mellan ettantal alternativa besparingar.Anf. 29 Utbildningsminister ():Herr talman! Olyckan bestod i att hans partikolleger valde bort alla besparingar.Det var därför resultatet blev som det blev när rege-ringen äntligen avgick.Lars slår vakt om att vi här i Sverigevia studiemedel skall finansiera studier vid ameri-kanska eller andra universitet som tar höga avgifter.Detta klär han i någon sorts socialt patos. Förlåt, mendet håller inte!Vi har ett utbildningssystem här i som ärfritt. Alla möjligheter finns för studenter att haka påde utbyggda internationella studieprogram som finnst.ex. inom EU, men också i andra världsdelar, ochsom inte innebär höga terminsavgifter utan sådanasom man fortfarande får studiemedel för. Alla möjlig-heter finns att studera utomlands när det gäller sådanautbildningar som inte finns i Sverige.Sverige har ett internationellt sett unikt generöststudiesocialt system, också för möjligheten att studerautomlands. falska patos klingarganska illa i mina öron.Länsskattemyndigheten i västra . 30 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga som jag trorfinansminister skall svara på.Riksdagen beslutade om ett västsvenskt storlän imaj månad. En utredning hade gjorts av Jan-ÅkeBjörklund, där ett antal länsmyndigheter placeradespå olika platser i det nya storlänet. Länsskattemyn-digheten skulle t.ex. ligga i . När regeringenför beslutade i frågan visade detsig att den placerade länsskattemyndigheten i Göte-borg. I propositionen och i utskottsbetänkandet vardet endast som gällde.Varför kör regeringen i det här avseendet överMariestad?Anf. 31 Finansminister ():Herr talman! Den frågan handläggs i regeringenav skatteminister , och jag kan inte tillfullo redogöra för de överväganden som har legatbakom detta. Men det är riktigt att regeringen för korttid sedan presenterade sina överväganden när detgäller skatteförvaltningens regionalisering och var denya regionala myndigheterna skall förläggas. I någrafall har regeringen gjort nya bedömningar. Göteborgär ett centrum i , och det finns naturligtvismycket starka skäl för att förlägga skattemyndighetendit.Anf. 32 ():Herr talman! I utredningen som låg till grund förbeslutet om ett storlän var det som varplaceringsort för länsskattemyndigheten. Detta bekräf-tades också i debatten innan beslut om storlänet fatta-des - inte minst av de socialdemokratiska företrädar-na. Det publicerades t.o.m. ett pressmeddelande somtillställdes massmedierna och där det sades att enförutsättning för att storlänet skulle godkännas var attmyndigheterna skulle placeras på det sätt som Björk-lund föreslagit. Det gällde då bl.a. länsskattemyndig-heten i . Jag vill påstå att beslutsunderlaget idet här avseendet var vilseledande och felaktigt.Anf. 33 Finansminister ():Herr talman! Regeringen kan naturligtvis i vissafrågor dra andra slutsatser än dem som dragits i un-derlag som utredare och andra försett regeringen med.Det är inte så konstigt eller svårt att förstå att Gö-teborg har valts i det här fallet. Det handlar naturligt-vis om att en stor del av befolkningen och företagen,dvs. skattesubjekten, bor i med omnejd. Detär ett starkt skäl att förlägga skattemyndigheten dit.Sedan måste man se till helhetsbilden. I sambandmed sammanslagningen av länen till ett storlän hand-lar det naturligtvis om att få en lämplig fördelning avolika statliga uppgifter på de berörda orterna. Så harockså skett.JordförvärvslagenAnf. 34 ():Herr talman! Jag skall ställa en fråga till jord-bruksministern som har att göra med jordförvärvsla-gen.Vi har ju allmän motionstid i , och dåtittar man igenom gamla motioner som man lämnat.Påfallande många avslag på dessa motioner motiverasmed en hänvisning till att beredning av frågan pågår iRegeringskansliet.Jag har motionerat om de problem som finns kringflerägande och andelsförvärv av jordbruksfastigheter.Som svar har jag fått att en beredning av tillämpning-en av jordförvärvslagen pågår inom Regeringskansli-et.Nu vill jag fråga jordbruksministern hur långt denhär beredningen har kommit. I den propositionsför-teckning som vi har fått finns det inte aviserat att detkommer något förslag i frågan. Känner jordbruksmi-nistern till om det kommer någonting under det härriksmötet?Anf. 35 Jordbruksminister ():Herr talman! I propositionsförteckningen har re-geringen inte anmält någon ändring av jordförvärvs-lagstiftningen, och det är inte heller min avsikt attförelägga en sådan proposition. Att enberedning pågår måste inte nödvändigtvis resultera ien proposition till riksdagen.De diskussioner som vi har haft kring jordför-värvslagstiftningen har i mycket stor utsträckning rörtsambandet mellan jordförvärvslagstiftningen och deproblem som vi har sett vid bruket av vissa skogsfas-tigheter. Där har regeringen i budgetpropositionenredogjort för att förändringar kommer att genomförasunder . Vi har också redogjort för föränd-ringar av ransoneringsreglerna.Anf. 36 ():Herr talman! Det är riktigt att frågan om jordför-värvslagens förändring har anknytning tillskogsvårdslagens förändring just i dessa"skogsklipparärenden". Jag har noterat att budgeteninnehåller en del förslag där.Men just problemen med flerägandet och andels-förvärven är så stora att jag verkligen hoppas att jord-bruksministern sätter sig in i dem ordentligt. Avfolk-ningen av landsbygden fortsätter stadigt. En del avförsörjningsunderlaget utgörs ju av jordbruksfastighe-terna och deras skogs- och jordbruksmark.Att flerägandet ökar medför att det läggs dödahänder över fastigheterna. I vissa byar är större delenav fastigheterna flerägda och väldigt passivt skötta.Detta är ett stort bekymmer för människor i gles-bygdsområdena i . Jag hoppas att jordbruks-ministern skyndar på det här beredningsarbetet så attdet kan komma någonting även i den frågan.Anf. 37 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag delar uppfattningen att det är all-varligt att vi har en omfattande avfolkning i glesbyg-derna. Ett av våra syften med jordbrukspolitiken idess helhet är ju att bidra till att det skall vara attrak-tivt för människor att bo och verka på landsbygden.Jag kan försäkra att jag också skall sätta mig in ide aspekter på hela den här problematiken som kanberöra just jordförvärvslagstiftningen.Situationen för de funktionshindradeAnf. 38 HANS ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till socialmi-nistern.Det är uppenbart att funktionshindrade har käntsig extra pressade . Det handlar om attde har påverkats av alla de besparingar som har varitnödvändiga i hela samhällssektorn. Dessutom har deupplevt sig extra pressade som funktionshindradedärför att det inte har funnits utrymme att göra deinsatser som har varit nödvändiga. Detta beror natur-ligtvis på att vi tog över ett jättelikt budgetunderskottoch en skenande statsskuld 1994.Med anledning av den här situationen, som ocksådå och då uppmärksammas i massmedierna, vill jagfråga socialministern vilka åtgärder hon skulle viljavidta för att förbättra situationen för de funktionshind-rade.Anf. 39 Socialminister ():Herr talman! Vi vill ju gärna berömma oss av attvara ett föregångsland på handikappområdet och avatt vi gör insatser där. Men -och då kan vi t.o.m. gå ett tiotal år tillbaka - har detblivit en sämre tillgänglighet i samhället för de funk-tionshindrade. Det är ändå inte riktigt att säga att vihar skurit ned på det här området. Vi har ju faktisktfått betala en handikappreform som var illa beräknadoch underfinansierad. Vi har lagt till 2 miljarder mertill assistansersättningen . Det hartagit väldigt mycket utrymme, och det har inte blivitnågonting över att göra särskilt offensiva insatser iövrigt.Vi skall nu gå vidare på område efter område föratt titta på hur vi skall öka tillgängligheten. Det är detallra viktigaste. Kommunikationsministern har lagtfram en proposition med 1 ½ miljard kronor för att setill att också kollektivtrafiken blir tillgänglig för han-dikappade. Vi skall komma med lagstiftning motdiskriminering av handikappade i arbetslivet. Vimåste se till att följa upp detta med universitet ochhögskolor och se till att de är tillgängliga för handi-kappade. På samma sätt måste vi gå igenom varjeområde.Dessutom skall vi titta på bemötandet, eftersomdetta också är en fråga om att påverka attityder ochbemötande av människor med funktionshinder.Anf. 40 HANS ():Herr talman! Tack för svaret, socialministern. So-cialministern nämnde flera av de saker som är särskiltviktiga för den unga generationen funktionshindrade.Ett område som också tillhör de viktiga för ungafunktionshindrade är just tillgängligheten, som soci-alministern berörde. Där handlar det ofta om att maninte kommer in i de lokaler man vill besöka. Mankommer inte åt de myndigheter man vill träffa. Mankan inte ta del av sådan information som man skulleönska.Avslutningsvis vill jag fråga om regeringen förbe-reder några insatser för att ta itu med de problemenmed tillgängligheten som finns i fysisk mening.Anf. 41 Socialminister ():Herr talman! Ja, det gör vi. Vi måste också följaupp ett par viktiga beslut som den socialdemokratiskapartikongressen fattade. Det handlar om en bestäm-melse mot diskriminering som skall införas i brotts-balken. Dessutom handlar det om kommunala planerför tillgänglighet, inte bara i nybyggda lokaler utanockså i det befintliga bostads- och lokalbeståndet. Attfölja upp detta är definitivt en uppgift som vi har.Jag kan också tänka mig att utbildningsministernoch jag kan diskutera hur man kan få fram planer frånuniversitet, högskolor och utbildningsinrättningar föratt också se till att öka tillgängligheten där.Utbyggnaden av E 6:anAnf. 42 PER ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillkommunikationsminister . Det gällerden fortsatta utbyggnaden av i norraBohuslän.Regeringen har tidigare beslutat om en ram förVägverket på 2 miljarder utan tidsaspekt. Det pågå-ende bygget vid Sunningesund beräknas nu till1,6 miljarder. Det skulle alltså återstå ca 400 miljonerkronor för den resterande sträckan upp till den norskagränsen. Enligt tioårsplan beräknas denhär sträckningen kosta ca 4 . Det är enhelt annan summa.Hur anser ministern att förvaltat sittuppdrag? Vad avser ministern göra åt saken? Härmenar jag inget ministerstyre, men det är väl inte såatt ramen har förändrats, eller har den det?Anf. 43 Kommunikationsminister ():Herr talman! Just nu pågår det i de stora in-frastrukturverken ett planeringsarbete för nästa tioårs-period. Det bygger på de ramar som harfattat beslut om.Jag kan inte föregripa de diskussioner som på-går centralt i och . Men det äralldeles klart att efter Sunningesund fortsätter vägut-byggnaden successivt upp mot Gläborg-Rabbalshedeoch vidare därefter. Man tar de sämsta sträckornaförst, och därefter förbättras också det som är mindredåligt, för att vi inte skall tappa tempo för . Detkommer att krävas en del miljöanpassningar och in-satser från regionalt och centralt för attklara detta.Den sista problematiska biten i norra ärju Svinesundsdelen. Där är det inte bara vi som skallbestämma, utan norrmännen måste bestämma var denskall gå över gränsen. Själva bron skall ju faktisktbetalas via avgifter, men de måste bestämma sig så attvi kan fortsätta på den svenska sidan, och det ärnorrmännen inte riktigt klara med ännu.Utbyggnaden av fortsätter, och när detgäller medelsdiskussionerna pågår förberedelsearbe-tet. Vi återkommer till om det efter jul.Anf. 44 PER ():Herr talman! Inte tappa tempo, sade ministern. Ärdet till vilket pris som helst? Från början handlade detom 13 meters målstandard för vägen till norska grän-sen. har man förändrat det hela, och kallar det istället för en fyrfilig väg på 18 ½ meter.För mig är det knepigt att ramen förflyt-tas allteftersom arbetet går framåt. Från att ha kostat2 miljarder skall det alltså kosta 6 miljarder. Är manberedd på det? Vem finansierar detta? Är detta verk-ligen någonting som regeringen ställer upp på?Jag ställer mig oerhört frågande inför hela pro-blematiken, eftersom kostnaderna tenderar att ökaockså under vägen. Det ser vi nu: olika sträckningar,eventuellt nya broar. Det kommer att bli oerhört dyrt.Och till vilket pris!Om man ser det med utgångspunkt i ekologiskhållbarhet är detta en helt bakvänd satsning, skulle jagvilja påstå.Anf. 45 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag har inte uppfattningen att det ären bakvänd satsning att satsa på kommunikationernamellan och . Det är viktigt för export-näringen. Det är viktigt för trafiksäkerheten. Men detär dyrare och mer komplicerat att bygga väg i Bohus-län, inte minst ur miljösynpunkt, än att bygga i sko-garna i t.ex. Vi har fjordlandskapet ochmycket gammal kulturmark att ta hänsyn till.Alla dessa hänsyn gör att vägen blir dyrare permeter än i vissa andra delar av landet. Det är orsakentill att detta alltid har skjutits upp. Min övertygelse äratt de här frågorna måste lösas. Vi gör det tillsam-mans med kommunerna vad gäller planfrågor. Vi gördet också tillsammans med naturintressenterna för attintrångsproblemen skall bli så små som möjligt.Det är en av orsakerna till att man nu diskuterar enfyrfilsväg som inte har 35-metersbredden. Det gör attintrångsproblemen blir betydligt mindre, men atttrafiksäkerheten ändå kan garanteras. Det är inteminst viktigt på grund av att det är en mycket blandadtrafik i den här delen av . Det är lastbilar frånNorge, men också mycket turisttrafik.Samverkan försäkringskassan-sjukvårdenAnf. 46 BO ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till sjukvård-sministern. Det gäller en aspekt på de växande sjuk-vårdsköerna i vårt land. I det dagsfärska numret avtidningen finns det en artikel om vadsom just nu händer i . Den har rubriken: Närlandstinget sparar får socialförsäkringen betala.Den är skriven av försäkringskassedirektören iVärmland, som berättar att man på sjukhuset i Karl-stad har bestämt sig för att inte göra något annat änakuta operationer . Man hartittat på de människor som haranmälts som sjuka och som behöver ortopedisk ope-ration. Man har sedan gjort det orealistiska antagandetatt alla skulle opereras den allra då ope-rationsstoppet påstås upphöra; det är i no-vember.Man har kommit fram till att bara det kostar för-säkringskassan ca . försökteFolkpartiet att fråga både statsministern och finans-ministern om den här typen av problem. har viglädjen att ha sjukvårdsministern hos oss.Min enkla fråga är: Är det en rimlig användningav offentliga medel att betala människor sjukskriv-ningspengar när de väntar på operation i stället för attbetala operationer som gör dem friska?Anf. 47 Socialminister ():Herr talman! Både i och på andra stäl-len kan man glädja sig åt den proposition som harlagts och som lagstadgar möjligheterna till mycketbättre samverkan kring de medel som försäkringskas-sa, sjukvård, kommun och länsarbetsnämnd har. Detär just meningen att man skall se till helheten, sättapatienten i centrum och resonera om hur man skall setill att det blir minsta möjliga lidande och kortastmöjliga väntetid för den enskilde patienten.Det allra bästa vore förstås om man kunde sätta inen massa nya pengar i sådana här system, men det äringenting som hindrar att man på respektive håll ochfrån respektive part bestämmer sig för att använda ensi eller så stor del för att se till att man kan åstad-komma det bästa resultatet utifrån individens aspekt.De flesta tycker att det låter rimligt att man betalarmed de här pengarna. Det kan också finnas vissanackdelar med det. Man kan säga att det är de som ärsjukskrivna och har ett förvärvsarbete som blir mestintressanta att åtgärda i sjukvården. Det kan faktisktinverka menligt på de andra beslut som vi har fattatom prioriteringar i hälso- och sjukvården. Jag anseratt vi har levt upp till målet att åstadkomma en mycketbättre samverkan och ett mycket bättre utnyttjande avgemensamma resurser. Därför är samverkansproposi-tionen mycket viktig.Anf. 48 BO ():Herr talman! Tyvärr är det inte så, vilket fram-kommit av de olika kommentarerna till regeringensproposition . förde vi bl.a. frånFolkpartiets sida fram att man skulle ge de här möj-ligheterna över hela landet. De har prövats på fyrafem ställen.För att ge ett exempel på kritiken kan jag nämnaatt från fyra av de landsting där man har prövat dethela karakteriserar alla direktörerna och alla försäk-ringskassedirektörerna det förslag som socialminis-tern nu berömmer sig av, som ofullständigt. Proposi-tionen ger inte förutsättningar att fortsätta den sam-verkan som givit så stora mänskliga och samhälleligavinster samt utvidga och utveckla den.Problemet är helt enkelt att det ni har föreslagitoch drivit igenom i inte uppfyller det somsocialministern säger.Anf. 49 Socialminister ():Herr talman! Jag tycker att det är alldeles för tidigtatt döma ut detta. Det här handlar faktiskt om viljanlokalt.