prot · GK0953 · 1997-01-22 00:00:00 — Reformer har byttsmot nedskärningar. De ofrånkomliga skattehöjningar-na har skurit tjocka remmar i den privata konsumtio-nen. När en ekonomi faller så huvudstupa ned i ettstort svart hål är det kraftödande att försöka dra uppden på fötter igen. Jag tror att vi nu har det värstabakom oss. kraxade olyckskorparnaom att vi inte kunde klara uppdraget att få ordning påstatens affärer. kan vi se att de hade fel. Och jag ärövertygad om att de också har fel när de nu kraxar omatt vi inte kan halvera den öppna arbetslösheten framtill år 2000.För oss socialdemokrater är arbetet grundläggan-de. Välfärden skapas av folket i arbete. Utan arbeteingen välfärd, utan välfärd ingen rättvisa. Jag vet attden som ofrivilligt stängs ute från arbetslivet aldrigkan känna sig riktigt fri och trygg. Att avskaffa enförtärande massarbetslöshet är en ödesfråga för Sve-rige. Om vi inte lyckas med det kommer vi obevekligtatt slitas ned av motsättningar, misstro och social oro.Nu kommer det svåra. Vi måste avskaffa arbets-lösheten på ett sådant sätt att den inte kommer tillbakaoch blir ännu värre vid nästa lågkonjunktur. Det ärdärför vi måste avskaffa underskotten. Det är därförvi inte kommer undan besvärliga besparingar. Det ärdärför vi har slitit så med att försöka pressa ned inves-teringsräntorna till dagens låga nivåer.Vi behöver trygghet i vardagen. Inget barn skallbehöva gå till skolan och vara rädd för att bli mobbad.Ingen kvinna skall behöva gömma sig för att slippamisshandlas. Inga unga skall bära kniv för att skaffasig respekt. Här återstår mycket att göra. Det kännervi nog alla.Det som skrämmer mig är att i ett av världensmest jämställda länder är det över 100 kvinnor sommisshandlas med sparkar, hot, hugg ochslag, och ibland leder misshandeln till medvetslöshet.Detta är en utmaning för rättssamhället, folkrörelsernaoch för oss alla som medmänniskor. Skall vi stå uppför människovärdet behöver vi mycket sammanhåll-ning och gemenskap.Barn och ungdomar är vår framtid. Alla vet attnästa generation behöver bästa möjliga utbildning.Men det är inte själva utbildningen som är målet, inteens de fina kunskaper som den kan ge. Målet är män-niskor som för med sig ut i livet vad de behöver föratt vara kreativa på arbetet, trygga inför förändringar,delaktiga i samhällsbygget, bra föräldrar till nästageneration och goda medmänniskor. Det är stora krav,men det är spännande möjligheter som öppnar sig ikunskapernas och kompetensens samhälle.I det goda samhället skall den äldre generationenkunna leva ett rikt och aktivt liv. Varje människa skallha rätt att åldras värdigt och ha rätt till den vård ochomsorg hon behöver.Det finns kraft hos de unga sade Hans Anderssontidigare. Ja, det tror jag också. Men vi skall inte bort-se ifrån att det finns en oerhörd vitalitet och kraft i våräldre generation. Vi har all anledning att se medglädje på detta och ta vara på det i det svenska i sam-hället. Det finns en oerhörd vitalitet i den äldre gene-rationen.Vårt samhälle måste också bygga på hänsyn tillnatur och miljö. Därför skall vi göra naturen synlig ivår nationella bokföring. Gröna nationalräkenskaperbehövs som underlag för ekonomiska beslut och engrönskande ekonomi. Kretsloppssamhället innebär attnaturresurserna skall användas, återanvändas, återvin-nas och slutligen tas om hand med minsta möjligaförbrukning. Vi skall nyttja ekonomiska styrmedel,och vi skall gå från avlopp till kretslopp.Socialdemokraternas syn skiljer sigstarkt från . I idévärld börpolitikens inflytande krympas i största möjliga mån.De beskriver gärna dagens verklighet som ett ut-lopp för klåfingriga politiker, som styr sina medmän-niskors liv i det närmaste från vaggan till graven. Vihörde Per tidigare. Jag tillät mig att återge enextrem formulering som har använts i deras pro-gramarbete i ett tidigare skede. Jag tyckte att helaandan i hans anförande svarade mot denna extremaformulering.Jag minns hur ledande moderater i denna kamma-re med nästan ödesmättad ton talade om för oss att nuhar svenskens frihet minskat till . Det var inte30 % eller , utan just . Jag skulle vilja bePer att förklara för oss andra vad det finns föridéer och tankar bakom att man procentsätter frihetenpå det viset. Om Per ställer sig bakom deidéerna kunde det också vara intressant att höra vilkenprocent har på svenskens frihet i dag.Har den ökat eller minskat jämfört med dessa ?Vi socialdemokrater vill öka friheten för allamänniskor. Vi ser att friheten har många bottnar. I ettsamhälle av fria individer skall var och en ha frihet attsöka sin egen personliga lycka, sin egen individuellafrihet. Det är den självklara utgångspunkten för alldiskussion om frihet. Men frihet kräver också någotmer, att människor tar hänsyn till varandra. Frihetenfår inte bli fåtalets frihet att ta för sig på andras be-kostnad.Skärningspunkten mellan och soci-aldemokraternas perspektiv är just att moderaternavill ge marknaden mera makt på bekostnad av dedemokratiskt folkvalda församlingarna. Men vi anseratt medborgarna måste styra samhället på demokratiskväg. Marknaden kan vara en utmärkt tjänare, men denär en dålig herre.Jag hör människor säga att det är närmast omöjligtför den enskilde att vara med och påverka hur det bliri framtiden. Jag vill svara: Tro inte att detta med attforma framtiden är för stort för att du skall kunnalägga dig i. Glöm inte att det stora alltid består avmånga små bitar. Allt kan vi inte göra. Men något kanvi alltid göra, och fler måste bestämma över mer.Tänk bara på vilka krafter du sätter i rörelse omdu gör något så enkelt som att köpa en buntUnicefkort för en femtilapp. Vad som händer är fak-tiskt att du är med och räddar livet på en annan män-niska, ett litet barn på andra sidan jordklotet. Du räd-dar inte barnet till ett liv i överflöd, men ändå till enmöjlighet att möta framtiden. Om vi kan göra något såstort genom något så enkelt som att köpa Unicefkort,vad kan vi då inte göra om vi går tillsammans medandra människor och agerar långsiktigt, medvetet ochuthålligt?Solidaritet är att sätta sig in i andra människorsvillkor och visa omsorg och omtanke om varandra.Låt solidariteten bli väg att möta framtiden!Anf. 99 PER () replik:Herr talman! hävdade att vi i mode-raternas idévärld ville reducera politikens betydelse sålångt som möjligt. Det är alldeles korrekt. Vi vill reducera den till förmån för den möjlighetenskilda människor har att skapa sig sin egen framtid.Jan säger att det centrala i socialdemo-kraternas idévärld är att det är medborgarna somgemensamt, genom de demokratiska institutionerna,bestämmer hur framtiden skall se ut. I moderaternasidévärld är det centrala att enskilda människor självabestämmer hur deras framtid skall se ut och att politi-ken därtill ger dem stöd att förverkliga sina livspro-jekt. Detta är två vitt skilda filosofier.Jag tror att kommer att få se att denmoderata filosofin kommer att vinna ökad terräng itakt med att människor har tillskapat sig ökade förut-sättningar att faktiskt förse friheten med ett eget indi-viduellt innehåll.Priset för samhällsfilosofi börjar nubli ohyggligt högt. Det demokratiska systemet, dvs.politikens maktambitioner, om vi använder någotmindre högtidliga ord, har i blivit så formida-belt kostsamt att det bokstavligen slår ut männi-skor till social misär. Vi talade se-dan, herr talman, om hur låginkomsttagare får betala70 % av sin inkomst i skatt.Jan säger att det måste vara så därför attdet ligger i de allmänna solidariska förpliktelserna,och vi måste rädda statsfinanserna. Men detta, JanBergqvist, är omoral. Det innebär att politiken kräveren tribut som är orimlig och som gör att människorsmöjlighet att förverkliga sina personliga livsprojektgår om intet. Det är därför jag säger att politikens rollmåste reduceras så att också de med låga inkomsterfår en chans att göra sin stämma hörd och förverkligasina framtidsplaner.Anf. 100 () replik:Herr talman! Beträffande de som nämns villjag påpeka att har sina egna siffror närde beskriver skatteverkligheten. Det där är inte enkorrekt beskrivning av hur det fungerar. Det är etträkneexempel. Jag har sett att det finns fel i den tabelljag har.Skriver Per rent principiellt under på denhär formuleringen: Varje ingrepp i medborgarnas liv,varje reglering, varje skatt, försvårar planer och dödarlivsprojekt? Betyder det i så fall att vi, när vi tar utskatt för att förbättra för de handikappade, enligtmoderaterna minskar friheten i och dödarlivsprojekt?Per talar gärna om bristande moral hosandra. Jag vet inte om det hjälper honom att bli mora-lens väktare framför andra, jag är inte säker på att hanhar kvitto på detta.Anf. 101 PER () replik:Herr talman! frågar om jag skriverunder på en formulering som han återgav ur ett mode-rat framtidsprogram . Svaret är ja, och jagskall förklara varför.Varje skatt som vi tar ut försvårar per definitionförverkligandet av livsprojekt som de personer kunnatförverkliga som har att betala skatten. Däremot är detnaturligtvis inte detsamma som att säga att alla dessalivsprojekt måste skyddas. Det finns områden där detär fullt motiverat att ta från somliga för att ge andramöjlighet att förverkliga sina ambitioner.Vad den lilla meningen säger är emellertid att detär på politiken det måste bero att motivera varför manskall ta skatt från någon för att förverkliga andra ide-al. Eller annorlunda uttryckt: Det stämmer i vart fallen liberal till viss försiktighet innan man expanderarpolitiken på andra människors bekostnad. Det är in-nebörden av meningen.Får jag därtill lägga en reflexion, herr talman, an-gående inledningsanförande. I nästanskrämmande hög utsträckning bekräftade han minavärsta farhågor om socialdemokratin. Den ekonomis-ka krisen uppstod , sade han. Harinte läst sin ekonomiska historia? Detskulle vara effekten av 90-talet som kastar sinslagskugga framåt. Var det inte snarare effekterna avett samhällssystem som kollapsade som slog ut i fullblom , ? För mångaav oss är det trots allt en inspirerande början på att nuförsöka bygga någonting nytt, i stället för att nostal-giskt grubbla oss tillbaka till som för alltid ärborta.I mitt inledningsanförande talade jag om dem somgick rätt och dem som gick fel i vändkorset. JanBergqvist har tyvärr bekräftat att i vändkorset tar hanfel riktning.Anf. 102 () replik:Herr talman! Per bekräftar att han ställersig bakom att varje skatt försvårar planer och dödarlivsprojekt. Det är en värdefull upplysning. När mo-deraterna talar om frihet kan vi då se att de har ettinskränkt frihetsbegrepp. De ger röst åt just det fri-hetsbegrepp som innebär att fåtalet skall kunna ha rättatt ta för sig på andras bekostnad. Varför har vi skat-ter? Jo, för att vi skall kunna finansiera organisationenav ett gott samhälle inklusive välfärd och trygghet föralla medborgare. definierar frihet så attfrihet för svensken är allt som ligger utanför det ge-mensamma, men allt det andra dödar och hotarlivsprojekt.Anf. 103 () replik:Herr talman! Jag tycker att det var ett vackert an-förande som höll här.Den biologiska mångfald som hotas av världensskogsskövling värnas av socialdemokraterna, tydli-gen. Hur kommer det sig då att man inte, trots att 80av främsta forskare har krävt det, kräver ettmoratorium så att avverkningen av våra egna sistanatur- och urskogar stoppas? Skall vi bara bry oss omandra och strunta i våra egna?Ett annat uttalande som jag är litet förvånad över -det låter litet stenåldersmässigt, tycker jag - är: Väl-färd skapas av arbete. Innebär det att smartare teknikinom industrisektorn uppfattas av socialdemokraternasom ett hot mot välfärden?Anf. 104 () replik:Herr talman! Det är inte så, tvärtom. Någon måsteju sköta tekniken, dvs. en handens eller hjärnans arbe-tare.När vi talar om tillväxt handlar det väldigt mycketom att vi som människor vill arbeta litet effektivare,litet bättre och litet smartare om man så uttrycker det än vad vi gjorde i går. I detta ligger människansvilja att utvecklas. Ordet tillväxt är för mig inte ettfult ord. Tillväxt är någonting som ligger i männi-skans natur; man vill utveckla och göra bättre. Mendet är viktigt att man ser till att tillväxten inte tarfelaktiga banor utan att det blir en hållbar utveckling.När det gäller urskogar har jag glädjen att i Miljö-vårdsberedningen vara med om ett utredningsarbetesom handlar om just hur vi skall ta vara på mångfal-den i skogen. Det har också att göra med vad vi harför resurser för urskogarna.Anf. 105 () replik:Herr talman! Problemet med skogen i äratt just , precis just , utrotas de sista natur- ochurskogarna. Jag undrar: Varför gör de det, när JanBergqvist visar ett sådant stort intresse för den biolo-giska mångfalden och skogarna i världen i övrigt? Detär ju det geografiska område som kallas somJan har ansvar för. Jag tycker att man måstese över detta.Jag är väldigt positiv till en teknisk utvecklingsom plockar bort mycket lönearbete. Jag är inte allsrädd för det. Jag tror inte att det är så enkelt att merarbete skapar välfärd. Så är det inte. Teknisk utveck-ling skapar också välfärd. Lönearbete i sig är ingengarant för ökad välfärd - tvärtom ibland.Anf. 106 () replik:Herr talman! Inom socialdemokratin har vi alltidvisat att vi är beredda att låta det bli ett samarbetemellan människa och maskin genom t.ex. teknikut-veckling. Det viktiga är att det inte är maskinerna ochtekniken som styr människan, utan att människan harkontroll över den tekniska utvecklingen. Det är oer-hört viktigt, och därför står jag fast vid den formule-ring jag använde. Arbetet är det grundläggande. Dethar det alltid varit för Socialdemokraterna och detkommer det att fortsätta vara.Jag håller inte med om den beskrivning som Bir-ger gör, dvs. att vi utrotar urskogarna i Sveri-ge nu så att vi eller så skulle ha gjort oss avmed alla urskogar. Det är en oerhört stor och viktiguppgift att bevara mångfalden i skogen, och alla godakrafter behöver hjälpa till, men det hjälper inte beskriver situationen på ett överdrivet sätt.Anf. 107 HANS () replik:Herr talman! Det var många vackra ord. Jag skullevilja fråga om det inte känns bittert attha varit med om att driva igenom flera steg i sänk-ningen av det svenska biståndet och att vi avstår alltmindre och ligger vid skammens gräns för att hjäl-pa de allra fattigaste i världen, inte minst barn ochkvinnor.Det behöver utvecklas en kompetensindustri. Vimåste få igenom det goda arbetet. Var finns då initia-tiven? Jag skulle välkomna dem. Vi har lagt frammånga förslag om att utnyttja produktionsöverskottoch vinster och omvandla detta till kompetensutbygg-nad och till att skapa det goda arbetet. Då behöver viju förstärka arbetsrätten och löntagarnas inflytande,inte försvaga den.Slutligen vill jag ta upp arbetslösheten som drab-bar så hårt regionalt. Titta på och titta hem-ma hos mig i Bergslagen. Arbetslösheten är ett jätte-misslyckande för regeringen. Jag hörde tala om initiativ för ett grönt jobbpaket och ensatsning på välfärdssektorn. Jag hoppas att dettakommer, och i en mycket stor omfattning. I så fall ärvi kanske tillbaka hand i hand igen inom den klassiskavänsterns linje.Anf. 108 () replik:Herr talman! Jag har varit med länge i riksdagenoch har haft förmånen av att vara med och bygga uppmånga välfärdssystem och många bra saker, inklusiveatt jag har kämpat mycket för enprocentsmålet i bi-ståndet. Visst känns det bittert att finansieringen avvälfärden och biståndet rycktes undan så att vi inte kan upprätthålla enprocents-målet. Därmed inte sagt att vi inte kan återkommabåde när det gäller bistånd och välfärd i övrigt.Anf. 109 HANS () replik:Herr talman! Kom ihåg, , att politikbl.a. är att vilja. Många människor känner lust tillrevolt - de unga när de ser sin framtid och de äldrenär de i missmod ser hur man faktiskt har förbrukatmånga av de goda ideal som har funnits.Anf. 110 () replik:Herr talman! Politik är att vilja, men det är ocksåatt veta och ha engagemang för rättvisa. Jag vill påståatt vi har det.Anf. 111 () replik:Herr talman! talade om olyckskor-parna som kraxade om att det inte skulle gå att sanerastatens finanser. Jag hörde nog till dem som inte trod-de att det skulle gå så fort. Men det beror på att jaginte ens i min livligaste fantasi kunde drömma om på ett sådant sätt skulle sanera statens finanser iförhållande till hushållens att hushållen skulle få tahela stöten. De som inte själva har byggt upp dessasystem, som visserligen har tagit emot tacksamt det dehar fått men inte har byggt upp systemen, fick ta helasmällen.Jag minns hur vi i fyrpartiregeringen satt i timmaroch diskuterade hur barnfamiljerna skulle klara av attvi skulle frysa barnbidragen - inte sänka dem, utanfrysa dem. Vi visste att socialdemokraterna skullerösta emot det förslaget här i , och vi varoroliga för hur barnfamiljerna skulle klara det. Dåkunde inte jag drömma om att socialdemokraternaskulle kunna göra dessa nedskärningar, och så snabbt,utan att ge barnfamiljerna någon möjlighet till fram-förhållning, såsom de har gjort.Det måste också kännas bittert att stå och tala omatt köpa Unicefkort som biståndet skuritsned på det sätt som har skett.Anf. 112 PER () replik:Herr talman! Det är synd att inte harnågon debattid kvar, besvärad som han är av debattenom låginkomsttagarna och skatten. Han är så besväradatt han inte ens vet hur mycket skatt hans egen rege-ring tar ut av låginkomsttagare. Det är kommunal-skatt, sociala avgifter på jobbet, moms på depengar man har kvar när skatten är betald och manhandlar i butikerna och fastighetsskatt på hyran ellerhuset. Jag var nog snäll som sade att man bara tar ut70 % av inkomsten i skatt också av dem med de lägstainkomsterna. Det är dem, , jag talar om.Vad är moralen i att ta ut skatt av dem medlägst inkomster, som om de hade råd att bidra tillmaktstatens alla ambitioner med sina låga inkomster?När jag talar om att detta förtär livsprojekt talar jagom dessa människor. Jag talar inte om höginkomstta-gare; de klarar nog av att betala skatt. Jag talar ommänniskor som skatten bokstavligen försätter i arbets-löshet. En liten tanke på deras framtid skulle varaklädsam i nästa debatt som medverkari.Anf. 113 () replik:Herr talman! Jag skall ta upp en ny fråga. Jag häl-sade på en kvinna uppe i för ett par veckorsedan. Hon heter och bor i har jobbat inom sjukvården tidigare, varit an-ställd hos en städfirma och varit hemmamamma ochfamiljehemsförälder. Hennes man är polis. Hon kanbeskrivas som en medelsvensson. sedanbeslöt hon sig för att starta eget, och då höll hon sigtill ett område som hon kan och startade en städfirma.Hennes affärsidé går ut på att höja statusen på städyr-ket. Hon jobbar med allt från proffsig utrustning ochrengöringsmedel som innehåller få kemikalier tillsnygga kläder och omfattande fortbildning av deanställda.Denna kvinna har alltså frivilligt valt att ta ansvarför ytterligare elva kvinnor i glesbygd, för att de skallfå sin försörjning förutom att hon tar hand om sinegen försörjning.Hur lönas hon för sin insats? Man skulle ju förvän-ta sig att hon omhuldas på alla sätt av staten för det.Men i stället känner hon sig närmast förföljd. Hennesbördor lättas inte, utan tvärtom. Det kommer ständigtnya pålagor som gör att hon känner att hon inte vetom hon skall orka fortsätta. Det vore lugnare för hen-ne att återgå till sitt gamla jobb.Det senaste exemplet har hon upplevt som ettverkligt dråpslag. Det är det beslut som Socialdemo-kraterna har drivit igenom tillsammans med ,och om att arbetsgivarnaskall betala av en anställdssjukperiod.Det är inte särskilt svårt att föreställa sig en situa-tion där en av städerskorna bryter handen - det hadehänt året före - och en annan kanske drabbas av al-lergi, som det tar att utreda. skall betala ut lönen somvanligt, men hon får inte in några pengar eftersomstäderskorna inte kan göra sitt jobb. Det behövs gans-ka stora marginaler för att klara detta. De marginaler-na finns inte, och risken är därför överhängande atthela företaget går i konkurs om detta inträffar. Vemtjänar i så fall på den affären?De här reglerna för sjukersättning är bara ett ex-empel på kontraproduktiva regler som drabbar småfö-retagarna. Om vi skall ha en chans att klara arbetslös-heten är punkt 1 A att undanta åtminstone de minstaföretagen från regler som hotar att utrota dem.Anf. 114 () replik:Herr talman! Varför är just normalar-betstid? Varför är det inte 54 eller ? Varförär det just ? Är det en naturlag enligt kd?Anf. 115 () replik:Herr talman! Jag kan hålla mig till det företag somjag just beskrev. Där kunde städerskorna utföra sittjobb de ville . Huvudsakenvar att de gjorde ett bra jobb. Det är en modell somjag skulle vilja se mer av. Det var alltså de som köptetjänsterna som bedömde om det var bra eller dåligt.Anf. 116 ():Herr talman! Då ämnet för dagens debatt presente-rades hade jag min koppling klar, delvis till dennabild av , kallad har du för yrke?- Jag är småföretagare.- Gå hem och rädda då!Det är tänkvärda ord och tänkvärda meningar.Många av oss deltog i valdebatten 1994. Viminns - om vi vill - att nästan alla politiker medfrenesi talade om vikten av ett bra och sunt företa-garklimat i Sverige.Det talades om att företagarna var de stora hjältar-na. Det var dessa hjältar som skulle rädda Sverige.Det var vänliga ord i massor före valet om hur viktigtföretagandet var för landets utveckling. En företagar-politik, värd namnet, måste vara förtroendeskapande,trovärdig, långsiktig, konsekvent och logisk.Ibland i debatten får man en otäck känsla av att dånamnet företagare nämns ser vissa en person framförsig som är miljonär och som har ett enda i sikte: attskinna och utnyttja sina anställda och tjäna massor avpengar.Verkligheten är förstås en annan. Om man tittar påtidningarnas alltid så populära uppräkningar av vadolika kända personer i vårt samhälle har för inkomsterkan man lätt konstatera att det ingalunda är småföre-tagarna som toppar dessa löneligor. Om det däremotfanns en liga med antalet veckoarbetstimmar skullesäkerligen listan få ett annat utseende.Det måste vara så att kreativa och företagsammamänniskor ges stimulans att lyckas. är det fint,rumsrent och nästan hjältebetonat att vinna 5 miljonerpå Bingolotto hos Loket , medan en företa-gare som tjänar 5 miljoner ses med helt andra ögon.Om man frågar företagarna hemma i vadsom bör göras är inställningen klar: Åk till Stockholmoch kämpa för att ta bort hinder och krångel, och införinte en massa bidrag och instifta inte allehanda organoch institutioner för att dela ut dessa bidrag.Herr talman! får man känslan, då man hördebatter från denna stol, att det är vi politiker somskapar arbetstillfällen och nya jobb. Så är det ju inte;det är inte vi politiker som skaffar själva arbetstillfäl-lena och skapar jobben. Vi kan bara lägga en bra ochstabil grund. Man kan inte administrera fram utveck-ling och nya företag. Man kan inte administrera framnya arbetstillfällen.En bra företagspolitik är också: tillväxt och balansi ekonomin, tillväxtfrämjande skattesystem, bra,långsiktiga och stabila regler, företagsamma attitydersåväl från oss här i som i "offentligheten" iövrigt, en väl fungerande infrastruktur, ett väl funge-rande utbildningsväsende och en bra tillgång på ar-betskraft.Vi som deltog i småföretagarriksdagen kan det tolvpunktsprogram som tusentals företa-gare i landet stod bakom. Den listan borde sitta överalla makthavares skrivbord - i alla fall över de skriv-bord som ägs av en makthavare som inte bara medläpparnas bekännelse säger att man månar om småfö-retagsamheten.Den småföretagarriksdagen hade många kreativasmåföretagare på plats, och en bjöd in oss riksdagsle-damöter till pryo i sitt städföretag, som nämnde. Hon och jag har också varit där.Det var lärorika dagar; inte bara att vara hotellstädarei frukosttid på ett storhotell och se kritstrecksrandigamänniskor nonchalant passera mig som städare utanatt lägga märke till en så enkel person, utan också attfå en pryotid som ånyo gav mig en klar insikt omvilka arbetsuppgifter, vilka pålagor och vilken byrå-krati som åvilar en liten företagare. också detta från talarstolen.Sjuklöneperiodens längd kan jag inte undgå att taupp här.