prot · GK0957 · 1997-01-30 00:00:00 — Låt mig svara på den frågan så här.Det är klart att regeringen följer utvecklingen på deolika orterna runt om i . Vi använder också dearbetsmarknadspolitiska instrument som finns, och dethar jag ansvar för. På dessa orter som är särskilt drab-bade har i det här fallet länsarbetsnämnderna ögonenspeciellt på detta och försöker att parera den utveck-lingen.Anf. 61 ():Fru talman! Jag heter , och jag bori . Det är min hemkommun. Jag har en mansom tidigare är drabbad av arbetslöshet beroende påtidigare beslut. I stort sett hotas nu de flesta av minagrannar att bli arbetslösa. Jag kan försäkra er att demänniskorna tycker att det är viktigt att vi håller dis-kussionen till vad vi kan göra för att rädda jobben iArboga. Det måste vara det viktiga. Att göra det tillett partipolitiskt käbbel eller någonting annat förstörbara för oss alla i denna kammare.Jag skulle vilja fråga litet grand mer konkret vadsom planeras.För som försvarsministern sade är ju avunderhålls- och reparationsverksamheten civil. är militär verksamhet. Flyttas RM 8 så finns detändå behov av stöd till oss i , men det viktigaär att jobben blir kvar i . Jag vill fråga merkonkret: Vad är det som kommer och när kommerdet?Anf. 62 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Det är omöjligt för regeringen att be-svara den frågan . Närmast förestående är, somförsvarsministern sade, en diskussion med föratt åtminstone tala om de civila delarna av företaget.Arbetsgruppen kommer att sätta i gång sitt arbetegenast, och vi får låta dem få litet ro att sköta detinnan vi utlovar det ena eller andra.Anf. 63 ():Fru talman! Jag tycker att det är bra att statssekre-terargruppen finns och att också vi får vara med. Defackliga organisationerna och kommun har juarbetat med alternativa förslag. Vi har känt till attverksamheten med RM 8 skulle dras ned så småning-om, och därför har man ända fram till arbetat med en alternativ plan: Vad gör vi närvi skall ställa om? Det är viktigt att vi får ytterligarestöd för att vi skall kunna bevara den oerhört finakompetens som finns och ytterligare utveckla dencivila verksamheten i Arboga.Anf. 64 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Vad pekade på ärväldigt viktigt, och det är skillnaden mellan 60-taletoch 90-talet. handlar det om att människor måstemobiliseras, det som vi brukar kalla för underifrån-perspektivet. Tiden är förbi när vi kunde flytta fabri-ker och säga att regeringen kommer att placera enfabrik där. handlar det om ett samspel mellannäringslivet, kommun- och länsföreträdare och staten.Självfallet skall de intressenter som finns i Arbogavara med i det arbete som statssekreterargruppen nuskall sätta i gång med.Anf. 65 ():Fru talman! Jag skulle vilja vända mig till för-svarsministern. Det är mycket som måste framstå somobegripligt i den här historien, både för politikernaoch allmänheten. Tre saker är speciellt obegripliga.För det första: Varför är det så svårt att säga: Vihar gjort fel, men gör vi det bästa av situationen?För det andra: har vi helt plötsligt fått höra attsituationen var välkänd. Man visste självfallet vadsom skulle ske i . Var är då handlingsplanensom borde ha gjorts, så att man hade sluppit stå medbyxorna nere nu?För det tredje: Naturligtvis visste vi om att situa-tionen skulle uppstå. Jag och försvarsministern kangemensamt glädja oss åt den minskande vapenindust-rimarknaden. Men varför skall statssekreterargruppeni så fall enbart se över detta fall? Vi kommer att semånga fler exempel på sådana här konsekvenser sena-re. Skall regeringen betala pengar för den här flytten?Kan man inte lägga dessa pengar på att utveckla kom-petensen i i en civil rikting, i ett hållbart pro-jekt som inte bygger på försvarsindustrin? Jag serfram emot svaren från försvarsministern.Anf. 66 Försvarsminister ():Fru talman! Jag delar uppfatt-ning att mycket i den här debatten har varit helt obe-gripligt. Jag vill tillägga att hela det militära försvaretförsvinner om försvarspolitik skullegenomföras. Då försvinner också hela försvarsindust-rin. I sådana fall har rätt i att viskulle få se många fler Arbogafall. Därför får vi andrai riksdag hjälpas åt så att ochVänsterpartiets försvarsförslag inte genomförs, delstill styrka och gagn för styrka, fred och obe-roende, dels för att vi skall ha en kompetent för-svarsindustri av säkerhetspolitiska skäl.Fru talman! Detta får bli mitt svar.Anf. 67 ():Fru talman! Att påpeka vad man tycker andra harfel i gör inte den egna politiken så mycket bättre. Låtoss , som försvarsministern själv ville, föra en dis-kussion om vad vi skall göra med och inte omMiljöpartiets försvarspolitik. Vi har nämligen mångagånger i efterlyst en konkret handlingsplanmed insatser för att kunna göra just försvarsindustrinhållbar genom att satsa på civil produktion. Det kan vigöra i , t.ex. genom ett vindkraftprojekt. Dethar talats om . Villregeringen lägga det på flytten och alltså betala för enflytt, i stället för att lägga pengarna på ett utveck-lingsarbete i med syfte att hjälpa de personersom blir drabbade?Anf. 68 Försvarsminister ():Fru talman! Det är så oerhört lätt att säga att manskall gå över från militär till civil produktion. Det harjag hört i och i rege-ringsarbetet. Mot bakgrund av svårigheterna tyckerjag faktiskt att man har varit framgångsrik i Arboga.Någon nämnde , och jag har inte närmare kon-trollerat siffran. Men närmare hälften av verksamhe-ten är civil produktion, åtminstone till antalet syssel-satta. På det området har man varit framgångsrik, ochjag känner med Arbogaborna när de säger att de gärnavill behålla det som de själva skapat i . Därhar jag mina känslor, och på den punkten tycker jagfaktiskt som de.Jag beskylls för att vara planekonom och tycka omplaner. Jag hyser en viss kärlek till strukturplaner, detmedger jag. Vi har genomfört många duktiga investe-rings- och utvecklingsprogram, som har betytt mycketför industri- och näringsstrukturen landet över. Mensådant löser inte problemen. Det viktigaste är attlandets regering håller sig informerad om vad somplaneras och sker i svensk försvarsindustri.Det var av det skälet som min statssekreterareLars besökte . Han ville se på pro-duktionen och på framtidsmöjligheterna. Det besökethar man nu gjort till ett angrepp på och påståratt han då blev informerad om ett konkret företagsbe-slut. Det tillbakavisar jag. har för övrigt aldrigheller hävdat att man informerat några statsråd om detkonkreta företagsbeslutet. Också där har debattenspårat ur på något sätt.Jag vill gärna säga det som ochjag var överens om: Låt oss nu koncentrera oss på attlösa problemen för och lägga de övriga debat-terna åt sidan.Anf. 69 ():Fru talman! Försvarsministern avslutade med attsäga att vi skulle koncentrera oss på . Det ärnaturligtvis riktigt att göra det av flera skäl. Men jagvill påminna om att vi under det år som gått har fått30 000 fler människor i öppen arbetslöshet. Vi haralltså ett förlorat år bakom oss, då vi nu har den hög-sta arbetslösheten i modern tid. Omräknat innebärdessa tusentals nya arbetslösa ett varje vecka.För de enskilda människor som blir arbetslösa ärtragiken naturligvis lika stor.Min fråga blir: Vilka planer har regeringen somsnabbt skulle ge fler jobb och minska arbetslösheten?Anf. 70 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Vi har här i kammarendiskuterat det mer allmänna problemet med arbetslös-heten. lade regeringen fram en proposition sombestod av fyra delar: företagssatsning, miljösatsning,utbildningssatsning och en ny arbetsmarknadspolitik.För att sätta press på oss själva, men också på riksda-gen och övriga aktörer, sade vi att vi kommer att gåtillbaka till varje halvår med en redovisningav hur läget ser ut. Om det behövdes - och vi trodderedan då att det skulle behövas för att vi skulle kunnanå vårt mål, en halverad arbetslöshet - skullevi gå tillbaka till med nya förslag till åtgär-der.Nu i vår kommer en första uppföljning av det sla-get, och då kommer det också att bli nya förslag tillåtgärder.Anf. 71 ():Fru talman! När man lyssnar på debatten kan manlätt tro att försvarsministern tror att detta är någotslags blindljustring, för att tala i fisketermer. Nej,försvarsministern, det är helt fel. Ljuskäglan är klartriktad på försvarsministern, och det har han varit månom att den skall vara . Jag tillhör nog destackare som hade varit beredda att äta upp sin hatt påatt hade rätt i vad han sade för enstund sedan. avstår jag från det, eftersom detegentligen inte är intressant.Försvarsministern ville med sin - om försvarsmi-nistern tillåter - nästan bisarra vrede för ett par dagarsedan få sjabblet avseende rapportering till Rege-ringskansliet att tona ut. I detta andra sjabbel riktadehan sig mot rikets överbefälhavare och en industrile-dare, den helt oförvitlige i Trollhättan.Min fråga är: Hur tänker försvarsministern reha-bilitera dessa människor, som av för dem heltovidkommande orsaker råkat in i tjabblet?Anf. 72 Försvarsminister ():Fru talman! Den som lyssnade på fråga blir på det klara med två saker. För detförsta vill han göra frågan om trygghet ochframtid till partipolitiskt käbbel. För det andra tar haningen hänsyn till mitt svar till av upprördheten och det höga tonläget harutgått från orden "organiserad kampanjkonspiration". Det förhåller sig så att jag själv aldrighar sagt de orden. Vem som har introducerat ordet"konspiration" i debatten vet inte jag. Det kanskeArne kan hjälpa till att forska i.För mig gäller huvudfrågan nu att vi går tillbakatill en debatt om - om människorna som hotasav arbetslöshet där. Om vi klarar det kanske vi ocksåklarar andra orters problem bättre. Därför vill jagockså gärna säga till att vi kan lugnaned oss litet. Jag erkände till att jagsjälv har ett ansvar för att tonläget i debatten blevhögt, vilket hade sina förklaringar. Men , när bådeArne och jag har sovit några nätter extraefter en ansträngande , kanske vi kantala med litet mjukare ord.Anf. 73 ():Fru talman! Den jovialitet som försvarsministernnu står för brukar han och jag kunna bjuda varandrapå. Vi gör det oftast ganska gärna. Men den jovialeminister som reste från och av någon anledningblev retad på hemfärden, så att han av någon anled-ning har varit arg , kan rimligen inte krävaatt rikets överbefälhavare och i Trollhät-tan skall tycka att det är lika skönt att sova och glöm-ma som försvarsministern.Ministern lämnade departementet, och skulle välha kunnat få en mer rofylld färd än en sådan här lättschavotterande. Det tycker jag är dumt. Säg nu till depojkar som det här handlar om: Det var väl bra tråkigtatt vi skötte vårt ärende så dåligt att ni fick schavotte-ra. Då kanske saken kan läggas åt sidan i och med det.Anf. 74 Försvarsminister ():Fru talman! Återigen vill jag säga att mediedebat-ten om har spårat ur. Jag tänker inte medverkatill att ytterligare skruva ur den. Jag vill nu att vi istället återgår till huvudfrågan som gäller att ta Arbo-gabornas oro på allvar.Det som jag i ett mycket lugnt samtal med direktörWittlöv tillbakavisade var att jag inte betraktar enallmän information till statssekreteraren vid ett besökden som en information om ett konkretnedläggningsbeslut i Arboga.Under min tid som industriminister tog jag oftaemot styrelseordförande och verkställande direktörersom informerade om konkreta företagsbeslut - beslutsom man hade fattat eller somman avsåg att fatta . Dessa förde vi samtalom, och i många fall fick man klokt nog styrelsen attvänta någon dag eller någon vecka så att vi kunde föraett lugnt och sansat samtal. Men någon sådan konkretinformation fick aldrig statsråden, och det har helleraldrig hävdat. har menat att den infor-mation som gavs till statssekreterarna i realiteten varen information om ett nedläggningsbeslut i Arboga.Men så upplevde inte statssekreterarna det, och jagmenar att det inte kan vara fallet. Att sedan Försvar-smakten och FMV i sin information till regeringenskrev om mer konkreta nedläggningsrisker förtar intemitt krav på en företagsinformation med litet ordningoch reda.Jag har ställt frågan: Varför måste gå viaFörsvarsmakten och för attinformera regeringen? Det måste väl vara en direktin-formation.Jag vädjar än en gång till : Låt ossdiskutera sakfrågan.Anf. 75 ():Fru talman! Jag skall försöka göra som vill. Jag har några frågor som i alla fall jagtycker är väldigt raka.För det första: Har någon företrädare för regering-en lovat eller tecknat avtal om att statliga medel skallutgå till Flygmotor för en omstrukturering sominnebär minskad verksamhet i ?För det andra: Om så är fallet - med hur mycketkommer dessa statliga medel att utgå till Flyg-motor?För det tredje: Finns det någon ekonomisk ram förstatssekreterargruppen att arbeta med? Även om viinte får summan kanske vi kan få veta om det överhuvud taget finns någon ram anvisad informellt inomregeringskretsen.För det fjärde: Om det nu är så att omstrukture-ringsstöd skall utgå för att flytta verksamhet frånArboga till annan ort - är det teoretiskt tänkbart ochmöjligt att flytta över en del av dessa medel för attverksamhet skall bli kvar i ?Detta var fyra, som jag tycker, ganska sakliga frå-gor.Anf. 76 Försvarsminister ():Fru talman! Jodå, det var fyra sakliga frågor. Mendet var också många frågor, eftersom de fordrar de-taljsvar som jag av flera olika skäl inte kan ge.Regeringen fattade sitt beslut den 19 december.Det innehåller bara en enda sak: det bemyndigar FMVatt teckna underhållsavtal för flygplansmotorer. Menbeslutet anger inte var underhållet skall ske och detberör heller inte några kostnader.Försvarsmakten och FMV har en annan uppfatt-ning om detta, och det är detta som jag vill att JKskall utreda. Jag vill inte rikta kritik mot Försvarsmak-ten och för att de hävdar sinuppfattning. Det är t.o.m. mycket naturligt att de gördet. Syftet med JK:s granskning är att klara ut myn-digheternas befogenheter i detta sammanhang.Regeringen kommer inte att skjuta till några peng-ar för flytten. Det är ochFörsvarsmakten som har den delen. Inte heller kom-mer det att tas av försvarspro-positionens pengar för att finansiera detta. Det är ettmissförstånd. Dessa 550 miljoner, som riksdagenfattade beslut om på , skall gå till särskildatekniksatsningar inom försvarsindustrin för att bevarakompetens och kunnande på det försvarsindustriellaområdet. Inom försvarsindustrin är man mycket lyck-lig över att man har fått dessa pengar. De gör att för-svarsindustrin kan fungera som en del i själva om-ställningsverksamheten till ett annat säkerhetspolitisktläge. Vi måste alltså försäkra oss om att vi har enförsvarsindustri som kan underhålla de mycket sofis-tikerade vapensystemen. Dessa pengar får ingen röra.De skall gå till försvarsindustrin för att bevara kompe-tensen och kunnandet - ingenting annat.Anf. 77 ():Fru talman! Det var möjligt att tolka statsrådet såhär: Regeringen kommer inte att skjuta till pengar förflytten, men Försvarsmakten och kan betala för en flytt. Det är möjligt att tolkahonom så. Men då blir det udda! Det som statligaorgan gör med statliga pengar må nog regeringen haansvar för och kontroll över. Så tycker nog de flesta iSverige.Frågestunderna skall ju vara korta, men jag tyckeratt försvarsministern bör precisera om detta är enrimlig tolkning. Till sina konsekvenser är den nämli-gen inte helt rimlig.Statsrådet får ursäkta, men jag skall vara litet po-lemisk och elak. Statsrådet sade att alla har ju känt tillatt när man lägger ned och bygger upp JASkommer det att hända någonting. Det visste ju alla.Man får nästan intrycket av att statsrådet sade: Allavisste om att man skulle lägga ned i , utom juststatsråden. Men det var väl elakt tänkt.Anf. 78 Försvarsminister ():Fru talman! är inte ensam om attsäga detta. Det är många som har hävdat det, ochbetygsatt statsråden på grund av att de inte kan taemot information. Jag är alltså snart inte överraskadav någonting i den här debatten.Riksdagen fattade 1981/82 beslut om att manskulle gå över från till JAS. Alla måste varamedvetna om att om det svenska flygvapnet bara skallbestå av JAS i fortsättningen behövs det inget flygun-derhåll på . Det är en självklarhet.Åren 1993 och 1994 beslutade företaget att manskulle koncentrera underhållet av JAS till ,och det förekom vissa funderingar kring detta. Förva-rets materielverk fick bemyndigandeav regeringen att sluta ett fortsatt underhållsavtal. Detär tolkningen av innebörden i det avtalet som diskus-sionen gäller, och JK skall försöka reda ut detta. Jagkan inte med säkerhet säga vem som får rätt i dendiskussionen. Däremot är det min uppgift som be-slutsfattare att hävda vad regeringen beslutade kan välja två vägar när detgäller att få motorunderhållet utfört i . Detär att betala styckepris, att betala timersättning - ochden går upp - eller att med andra pengar medverka tillatt priset blir lägre i . Det regleras i det härstrukturavtalet som somliga har sagt att regeringen hartagit ställning till. Regeringen har inte tagit ställningtill strukturavtalet av det skälet att det inte fanns närregeringen fattade beslut. Av det skälet kunde rege-ringen inte göra något ställningstagande i frågan.Anf. 79 ():Fru talman! Jag har delvis fått svar på min frågaom tydligheten när det gäller information från indust-rin till regeringen. Men egentligen är ju detta en störreprincipiell fråga. Anser industrin, och i det här falletVolvo, att i och med att man går upp och talar medt.ex. en statssekreterare så har man fullgjort sinaskyldigheter att informera? Det vore bra om jag kundefå ytterligare ett förtydligande av detta från försvars-ministern.Anf. 80 Försvarsminister ():Fru talman! Detta blir också i viss mån svar på enfråga som ställde som jag inte hannmed.Ifrån , med stöd av uttalande från FMV ochFörsvarsmakten under senare dagar, hävdar man attregeringen har varit informerad genom statssekretera-rens besök i , genom enuppvaktning på den 4 oktoberoch genom en senare uppvaktning i november månad.Nu skedde inte dessa uppvaktningar samfällt utan detvar dels industrin, dels Försvarsmakten, dels Försva-rets materielverk.Från regeringens sida hävdar jag följande. Detförhållandet att man får löpande information om lägeti försvarsindustrin eller att det framgår av ett brevfrån FMV och Försvarsmakten att företaget har vissaplaner kan inte tas som intäkt för att säga att regering-en var informerad om det slutliga företagsbeslutet.Inget statsråd har blivit kontaktad av och ingetstatsråd har fått information om det konkreta före-tagsbeslutet. Det har inte heller hävdat. Manmåste vara rättvis på den punkten. har intehävdat att man har informerat statsråden. ansågatt det var tillräckligt med den information man gavstatssekreterarna och den som kom via FMV ochFörsvarsmakten.Anf. 81 ():Fru talman! Det har framgått med stor tydlighethär att den situation som Arbogaborna befinnersig i faktiskt är ett resultat av det beslut som har fat-tats av regeringen om neddragningar av antalet Vig-gendivisioner. Jag vill vidga frågan något och ställeren fråga till . Ansvaret för följder-na av beslut som fattas i regeringen och de förslagsom regeringen lägger fram åvilar regeringen. Görregeringen några som helst konsekvensanalyser närdet gäller regeringens förslag på olika områden?Det är så tydligt i , och det visar vad somhänder. Men det finns ju andra områden, t.ex. småfö-retagarområdet där man vidgar sjukförsäkringen till14 dagar och därmed slår ut arbeten. Finns det någratankar inom regeringen på att tillsätta en grupp somgör konsekvensanalyser av beslut som kommer frånregeringen. Enligt min uppfattning, med den arbets-löshet som vi har, är det oerhört angeläget att dettagenomförs.Anf. 82 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Det går säkert att förfina instrumentenför det här analysarbetet. Låt mig bara säga att detexempel som tas upp, som gäller den förlängda sjuk-löneperioden, var ett resultat av den budgetsaneringsom vi har gjort . Det var enmycket omfattande budgetsanering - den största imodern historia i något land. Det var också en bud-getsanering som gick fort. Därav följer att ett ochannat misstag självfallet har begåtts. Olika ministrar,inklusive statsministern, har ju sagt att vi skall titta pådet här, och det som eventuellt som har gjorts fel fårvi se över.Anf. 83 ():Fru talman! Det var ett misstag. Jag ville försäkramig om att jag skulle få ordet när det blir dags attställa en fråga till kommunikationsministern.Anf. 84 signalerade och frågade om den hörde till denhär frågan. Det gäller att hålla reda på det.Neddragningarna inom TullenAnf. 85 ():Fru talman! beslutade en ma-joritet i den här kammaren bestående av socialdemo-krater och miljöpartister om kraftiga neddragningar avtullverksamheten för /96. I sambandmed det här beslutet beställde en skyndsamutvärdering av effekterna av den kraftiga neddrag-ningen inom . Men vad hände med denskyndsamma utvärderingen? Anser finansministern attdet är en skyndsam utvärdering när utredningen inteens har börjat efter ett och halvt år?Anf. 86 Finansminister ():Fru talman! Det här en fråga som ligger inomstatsrådet ansvarsområde, och jag kan intesvara på frågan.Anf. 87 ():Fru talman! Då skulle jag vilja rikta samma frågatill som har ansvar för det övergri-pande. Det här är en principiell fråga. gerett tillkännagivande här i kammaren och ber om enskyndsam utvärdering. Det har varit så här i fleraolika frågor. Hur kan det komma sig att det har gåttöver , , sedan riksdagenfattar beslut om en skyndsam utvärdering och bestäl-ler detta av regeringen. Varför är regeringen så sen-färdig? När kommer utredningen om Tullens verk-samhet och effekterna av detta att starta, och när skallden vara klar? Kan vi få ett besked på den punkten?Anf. 88 Försvarsminister ():Fru talman! Nej, jag hänvisar till finansministernssvar. Vi har ju den ordningen för frågestunderna att vituras om och kommer olika . Därför börfrågan ställas när statsrådet finns på plats.Som talman hävdade jag att när hadefattat ett beslut fick det inte gå så värst innanriksdagen skulle få tillbaka ett resultat. Men som nivet har jag avgått som talman, och då bör jag inteyttra mig som talman i den frågan.Postens serviceAnf. 89 ():Fru talman! Jag vill rikta en fråga till kommunika-tionsministern. ställde jag enfråga till ministern som gällde Postens samhällsansvaroch service. Svaret jag fick då gav ett mycket brabesked om att en oberoende konsult skulle tillsättasoch få i uppdrag att se över Postens ekonomi och dessmöjligheter att även i fortsättningen erbjuda rikstäck-ande post- och kassaservice. Jag utgår nu ifrån attkonsultens arbete genomförs skyndsamt.Posten AB aviserar stora sparkrav och förändring-ar. , , skall Postensregionstyrelse i behandla ett förslag till nypostkontorsstruktur. För t.ex. min hemkommun Bor-länge och grannkommunerna in-nebär detta nedläggningar av postkontor i bostadsom-råden. Det blir alltså en försämring av service ochtillgänglighet.Min fråga till kommunikationsministern är: Är detministerns avsikt att konsultens arbete och den eko-nomiska analysen skall slutföras innan drastiska för-ändringar i poststrukturen får beslutas och genomfö-ras?Anf. 90 Kommunikationsminister ():Fru talman! Regeringen är lika angelägen somriksdagen om att vi skall ha en rikstäckande kassa-service. För att klara det har Posten och regeringen ettavtal som handlar om hur man skall uppfylla dettamål. Detta avtal gäller under 1997.När detta sedan skall omförhandlas skall vi somgrund ha den ekonomiska genomlysning som just nuhar påbörjats och som skall vara klar i slutet av majeller . Den kommer alltså att ligga tillgrund för de fortsatta diskussionerna bl.a. vad gällerkontorsstrukturen i Posten, men också vad gäller denlångsiktiga ekonomiska utvecklingen och frågan omhur Posten skall klara de långsiktiga regionalpolitiskaoch sociala målen.Anf. 91 ():Fru talman!