prot · GL0917 · 1997-10-22 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1997/98:17Onsdagen den 22 oktoberKl. 9.00 - 16.05Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------1 § Särskild debatt om AmsterdamfördragetAnf. 1 Utrikesminister ():Fru talman! Dagens debatt skall handla om EU:snya grundlag, det s.k. Amsterdamfördraget.Låt mig börja med att citera vad ordförandena förlöntagarorganisationerna LO, TCO och skriveri en nyutkommen broschyr om Amsterdamfördraget:"Det nya fördraget innehåller ett antal förändring-ar som utan tvekan är bra ur ett löntagarperspektivoch som vi från fackligt håll i hög grad har medverkattill. Ökad sysselsättning blir nu ett prioriterat mål,parternas inflytande på europasamarbetet förstärks,öppenheten i beslutssystemen ökar, jämställdhets- ochmiljöfrågor ges ökad vikt. "Så långt löntagarorganisationernas ståndpunkt. Jagdelar deras uppfattning.Amsterdamfördraget innebär steg i positiv riktningför breda löntagargrupper. I en mer övergripandebedömning vill jag hävda att EU genom det nya för-draget blir mer öppet, handlingskraftigt och bättrefolkligt förankrat.Som utrikesminister vill jag också hålla fram depositiva steg som Amsterdamfördraget innebär för deöst- och centraleuropeiska staternas möjlighet att fåmedlemskap i unionen. I slutsatserna fråntoppmötet sägs att "i och med att regeringskonferen-sen slutförts framgångsrikt ligger vägen nu öppen föratt inleda utvidgningsprocessen." EU har insett att detnu är dags att öppna processen för att efter några årsförhandlingar välkomna nya kandidatländer som medhög ambition och stor energi förbereder sig för med-lemskap.För snart två år sedan, ,överlämnade regeringen sin skrivelse om till . Skrivelsen ochriksdagens EU-beslut har varit utgångspunkten förregeringens agerande i förhandlingarna.Under regeringskonferensen, dvs. förhandlingsfa-sen inför det nya fördraget, har regeringen fortlöpan-de lämnat information och samrått med iEU-nämnden. Också här i kammaren har regerings-konferensen debatterats vid ett flertal tillfällen. Jagvill gärna säga att den breda samsyn som funnits iriksdagen har varit en tillgång för de svenska positio-nerna i förhandlingarna.Vi kan nu konstatera att de förslag till fördragsför-ändringar som regeringen lade fram om sysselsätt-ning, miljö, öppenhet och jämställdhet har fått stortgenomslag i det nya fördraget. Det gäller också detfinsk-svenska förslaget om att öka EU:s utrikespoli-tiska förmåga till humanitära insatser och militärkrishantering.Mot denna bakgrund tvekar jag inte att säga att detresultat som föreligger är en stor framgång för Sveri-ge och . Pressröster, både här hemma och iutlandet, talar i termer av "bingo för ".Naturligtvis har också vi, liksom andra länder, fåttkompromissa och acceptera sådant som vi hellre hadesett andra lösningar på. På vissa områden hade vigärna gått längre.Det finns också skäl att påpeka vad Amsterdam-fördraget inte innebär.Det blev inget av framstötarna om ett gemensamtförsvar.Det blir inga nya kliv mot superstaten eller motEuropas förenta stater.EU ändrar inte sin karaktär av ett samarbete mel-lan självständiga stater.Jag ser det därför som helt naturligt att det nu ärriksdagen som tar över bollen och skall fatta beslutom att ratificera det nya fördraget. sänder viut en departementspromemoria om Amsterdamfördra-get på remiss. Efter remissbehandlingen lägger rege-ringen fram sin proposition . Detinnebär förhoppningsvis att under vårenhinner behandla frågan och att beslut kan fattas föresommaren.Fru talman! Ett område som diskuterats mycketefter Amsterdammötet är de institutionella frågorna.Låt mig först säga att jag tycker att det var otillfreds-ställande att toppmötet inte mäktade att komma framtill långsiktiga beslut i dessa frågor. Från svensk sidavar vi beredda att förhandla vidare för att nå en kom-promiss.Jag har därför vid allmänna rådetsmöte framfört att den önskar attEU så snabbt som möjligt återupptar arbetet med deinstitutionella frågorna. Det gäller framför allt trefrågor: röstviktningen i ministerrådet, frågan omkommissionens storlek och sammansättning samtvilka frågor som kan bli föremål för majoritetsbeslutdär man tillämpar konsensus.Det är emellertid viktigt att betona att Amsterdam-fördraget, med de beslut i institutionella frågor somfaktiskt fattades, likväl innebär ett grönt ljus för ut-vidgningen - det som genom hela förhandlingarna varså väsentligt för oss.Fru talman! Jag utgår från att jag under den fort-satta debatten kommer att få en hel del frågor. Jagskall efter förmåga besvara dem, även om de omfattarett väldigt stort område inom samhället.Avslutningsvis skulle jag också själv vilja ställanågra frågor till några av meddebattörerna. Först tillModeraterna, som närmast hånade oss socialdemokra-ter när vi insisterade på att driva på för att få in sys-selsättningsfrågorna i det nya fördraget. Moderaternahävdade att detta skulle vi aldrig lyckas med. Är det inte dags att erkänna att er strategivar fel och vår var den riktiga? Eller speglar ert age-rande och hela er skepsis egentligen ett bristandeengagemang hos för sysselsättningsfrå-gorna? Ansåg ni att det inte var mödan värt att försö-ka förstärka de nationella ansträngningarna för att fåned arbetslösheten med gemensamma tag inom EU?Jag skulle också till de partier som i den allmännadebatten har motsatt sig det nya förslaget, Vänster-partiet och , vilja ställa några frågor. Vikänner ju väl er allmänna EU-negativism. Men i daggäller det ju inte EU allmänt, utan gäller debat-ten just Amsterdamfördraget. Då undrar jag: Vad ärdet för fel på de förbättringar av Amsterdamfördragetsom vi nu kan redovisa? Det är ju nämligen så att omAmsterdamfördraget inte godkänns, så är det Ma-astrichtfördraget som kommer att gälla. Skulle dettadå vara bättre? Tycker ni att det fördraget skall fort-sätta gälla? Skall vi alltså avstå från de förbättringarsom bl.a. löntagarorganisationerna beskriver, dvs.förbättringar inom områdena sysselsättning, öppenhet,miljö och jämställdhet?Jag hoppas att dessa frågor kan belysas under da-gens debatt, så att svenska folket får bättre reda på varpartierna står.Anf. 2 ():Fru talman! Vi moderater har lagt ned ett stort ar-bete på att förbereda, följa och söka påverka denregeringskonferens inom EU som ledde fram tillAmsterdamfördraget. Tyvärr är jag inte lika entusias-tisk över resultatet av förhandlingarna som utrikes-ministern. Min mer reserverade hållning - att jag interopar bingo - återspeglar en skillnad i prioriteringmellan våra partier.Viktigast för oss moderater har varit att skapaförutsättningar för till de från kom-munismen befriade länderna i Central- ochÖsteuropa. Tillkomsten av tiotalet nya medlemsländerförutsätter förändringar i EU:s institutioner och be-slutsprocesser. Dessutom hade regeringskonferensen iuppdrag att vidareföra viktiga frågor från Maastrichtbeträffande den gemensamma marknaden, utrikes-och säkerhetspolitiken samt inrikesfrågor och rättsli-ga frågor.Regeringen har från första början lagt större viktvid vad som haft karaktären av hjärtefrågor på hem-maplan, t.ex. sysselsättning, jämställdhet, konsument-politik m.m. Hur angelägna dessa politikområden änmå vara, är de på intet sätt avgörande för Europa-samarbetets framtida utveckling.Självfallet är t.ex. frågan om en bättre sysselsätt-ning i länder betydelsefull. Regeringen görett stort nummer av att det tillkommit ett särskilt av-snitt om sysselsättningspolitiken i fördraget, att detskall tillsättas en rådgivande sysselsättningskommittéoch att det skall hållas ett extra möte med i detta ärende.Men arbetslösheten bekämpas inte med ord, ochnya kommittéer och konferenser ger inte fler jobb.Sysselsättningspolitik är dessutom en nationell ange-lägenhet, och alla är ense om att det så skall förbli.EU:s roll blir i huvudsak, liksom tidigare, att medver-ka till en sysselsättningsfrämjande ekonomisk politik.Ett viktigt inslag är naturligtvis då införandet avden gemensamma valutan, euron. Men det är inte barabeträffande euron som socialdemokraterna har enegendomligt avvisande attityd. För när det gäller dekonkreta rekommendationer som EU antagit i syssel-sättningsfrämjande syfte och som brukar sammanfat-tas i de s.k. Essenpunkterna, senast bekräftade vidAmsterdammötet , har regeringen förklarat attden inte avser att fästa avseende vid de grundläggandeförslagen om lägre löneskatter samt ökad flexibilitetgenom avreglering på arbetsmarknaden. Den nyasysselsättningskommitté som är under bildandekan få den betydelsen att får svårareatt smita undan genomförandet av de åtgärder för flerjobb som EU:s medlemsländer samlas kring.Fru talman! Som jag redan nämnt, ser vi modera-ter lösningen av regeringskonferensens huvuduppgiftsom en besvikelse. Besluten beträffande viktiga insti-tutionella frågor som röstviktningen i ministerrådetsamt kommissionens sammansättning och arbetssättfick endast provisorisk karaktär. Beredskap finns nuför att ta in endast ett begränsat antal av de ländersom söker medlemskap. Frågan kan naturligtvis stäl-las om det inte hade varit bättre att försöka förhandlasaken i botten , eventuellt vid ett extra topp-möte . blev det inte så, och som vi ser det ärdet därför angeläget att en ny förhandlingsomgångstartas, så att antagningen av nya medlemsländer intebehöver fördröjas som en följd av att den institutio-nella strukturen inte finns på plats.En konsekvens av att endast begränsade resultatuppnåddes i strukturfrågorna vid regeringskonferen-sen blir att Amsterdamfördraget väl ryms inom denram för överlåtelse av beslutanderätt som redan god-känts i samband med inträde i EU. Denmoderata riksdagsgruppen kommer att tillstyrka rati-fikation av Amsterdamfördraget, när detta av rege-ringen föreläggs i vår.Men som framgått av vad jag redan sagt slutar inteEU:s utveckling med det nu aktuella fördraget. Blick-en måste återigen riktas framåt. Ett löfte har ju givitsatt medlemsförhandlingar skall inledas sex månaderefter konferensens slut. Kommissionen avgav i somrassina rekommendationer inom ramen för vad somkallas Agenda 2000. Detta dokument diskuteras nuinom EU och i medlemsländerna med sikte på ettställningstagande vid i de-cember. Enligt den bedömning vi moderater gör bördet vara möjligt att direkt därefter påbörja förhand-lingsarbetet med ansökarländer om inträde i unionen.Frågan hur dessa medlemsförhandlingar skall läg-gas upp har varit föremål för debatt. Vi har i Sverigevarit ense om att förorda en gemensam förhand-lingsstart. Inte minst från de baltiska ländernas syn-punkt har det varit viktigt att ansökarländer skallbedömas efter sina meriter och inte utifrån något slagsgeo-politiska överväganden.Kommissionen har föreslagit att medlemsför-handlingar först skall tas upp med de tre länder somockså kommer i fråga för tidigt medlemskap i ,dvs. , och den tjeckiska republiken, mendärutöver med - förutom , som har en sär-ställning - och . Övriga ansökarlän-der har på intet sätt avvisats men har, utifrån enprövning av deras förberedelser, bedömts behövavidta ytterligare åtgärder för att vara mogna för för-handlingsstart.Vi moderater menar att det i det uppkomna lägetfinns anledning att stödja kommissionens upplägg-ning. Skillnaden mot en gemensam förhandlingsstartär inte stor. Valet av tillvägagångssätt kan beskrivassom att man antingen låter alla passera startlin-jen men därefter för hälften av dem till ensärskild fålla vid sidan av, där de först får stärka sinkondition, eller att man i stället låter samma grupp isamma syfte dröja ett tag bakom startlinjen. Det vikti-ga i båda fallen är ju att ingen utestängs från start, ochden som i den senare gruppen sköter sig kan mycketväl hinna i fatt och förbi ett tidigare startande land,som inte genomför sin anpassning lika bra.I stället för att motarbeta kommissionens förslagborde regeringen verka för ett beslut om ett smidigtförfarande för att inleda nya förhandlingar, så att allaansökarländer, när förutsättningar föreligger, utandröjsmål kan börja förhandla om medlemskap.Agenda 2000 rör emellertid inte bara upplägg-ningen av förhandlingar med blivande medlemslän-der. Utvidgningen påkallar eller driver på även andrareformer inom EU, som på olika sätt har att göra medkostnaderna för verksamheten.Från en del håll har gjorts gällande att en utvidg-ning till sämre utvecklade länder i Central- och Östeu-ropa skulle föra med sig hart när oöverstigliga ochohanterliga merkostnader. Det är ett märkligt synsättmed tanke på att en utvidgning innebär att numest dynamiska och snabbväxande ekonomier blir enintegrerad del av det europeiska samarbetet.Flera studier, däribland en färsk sådan utförd vidCentre for i , tyderpå att utvidgningen är till ekonomisk fördel även fördem som utgör den nuvarande medlemskretsen.Dessutom kan kostnaderna för alternativet, att ingenutvidgning kommer till stånd, bli förskräckande högai form av politisk oro och avbrutna reformprocesser.Att sådana alternativkostnader är svåra att beräknagör dem inte mindre relevanta.Nya riktlinjer för EU:s budget skall under allaomständigheter antas för tiden . I dettasammanhang aktualiseras naturligtvis den gemen-samma jordbrukspolitiken.Från svensk synpunkt var det beklagligt att EU-inträdet förutsatte en viss återreglering av en jord-brukspolitik som redan i politisk enighet hade nått engod bit på liberaliseringens väg. kommer en för-ändring i rätt riktning ändå att drivas fram - mindresom en konsekvens av utvidgningen och mer till följdav åtaganden i WTO-sammanhang. Vi moderaterstöder regeringens arbete för att driva på marknads-anpassningen av den gemensamma jordbrukspolitikeninom EU.EU:s näst största utgiftspost efter jordbrukspoliti-ken avser dess struktur- och regionalfonder. Huvud-syftet med detta stöd har varit att hjälpa förhållande-vis nyinvalda länder i samt att nå enekonomisk mognad som kunde kvalificera för delta-gande i valutaunionen. När nu flertalet av dessa län-der verkar vara klara för inträde i eurogemenskapen,finns det anledning att koncentrera det strukturellaoch regionala stödet till de blivande medlemsländernai . Från svensk synpunkt före-faller det meningslöst att vi skall betala en betydandeavgift till EU som sedan delvis kommer tillbaka iform av bidrag försedda med villkor som vi inte själ-va förfogar över. bör därför i de kommandeförhandlingarna sträva efter att vårt land endast skallbehöva betala ett nettobelopp, som då i huvudsakavser bidragsgivning till nya medlemsländer.Det är en rimlig strävan att EU:s utgiftsbudget,trots de merkostnader utvidgningen för med sig, åt-minstone inte skall behöva föranleda en höjning avdet nuvarande avgiftsuttaget. Från den svenska rege-ringens sida har det framställts krav på att man somstor nettobidragsgivare till EU skall få rabatt på dennuvarande avgiften, även om det har formulerats omtill korrigeringsmekanism. Det kan förefalla egen-domligt att , som tillhör den fattigare hälftenav EU:s nuvarande medlemsländer, trots detta fårbidra så mycket mer till den gemensamma kassan änvad vi får ut av den. Men orsaken är naturligtvis atttyngdpunkten på utgiftssidan ligger påjust jordbrukspolitik och regionala stödåtgärder. Enbättre tingens ordning bör rimligen kunna uppnåsgenom att denna utgiftsfördelning ändras och grunderför avgiftsberäkningen ses över. Men att satsa på ensärskild rabatt för förutsätter att har samma tyngd i handväskan som MargaretThatcher, när hon utverkade en sådan för brittisk del,och med all respekt tror jag knappast att det skullekunna vara fallet.Fru talman! Det fortsatta reformarbete inom EUsom inletts med framläggandet av Agenda 2000 är avstor betydelse för samarbetets utveckling och förSveriges ställning i medlemskretsen. Regeringen harinlett ett beredningsarbete på vissa områden, t.ex. dengemensamma jordbrukspolitiken. Jag anser att det ärviktigt att och oppositionspartierna blirdelaktiga i detta förberedelsearbete, inte minst avse-ende de riktlinjer för EU:s budget som skall gällainför 2000-talet.Anf. 3 ():Fru talman! Låt mig börja med att konstatera att vinu diskuterar resultatet av en förhandling som mycketstarkt har präglat hela den tid som har varitmedlem i EU. Redan under inleddeden s.k. reflexionsgruppen sitt arbete med att identifi-era agendan för regeringskonferensen. De faktiskaförhandlingarna startade under italiensktordförandeskap. Stafettpinnen hann passera ocksåIrland innan det holländska ordförandeskapet kundelanda själva förhandlingsdelen natten mellan den 17och . Amsterdamfördraget var fött.Det är viktigt att konstatera att vi här i riksdagenhar haft goda möjligheter att följa processen och re-geringskonferensens olika turer. Jag vill också hävdaatt denna regeringskonferens har präglats av öppen-het. Den parlamentariska hade tvåviktiga uppgifter. För det första skulle den blandallmänheten och inom föreningsliv och folkrörelseröka kunskapen om och intresset för , bl.a. genom projektstöd och konferenser.För det andra skulle den utgöra en plattform för enökad samsyn mellan partierna i centrala frågor och föratt klara ut majoritetsläget inför beslut omsvenska positioner.Vi har diskuterat förhandlingar-na här i kammaren. har kontinuerligtkonsulterats och hållits väl informerad. Från Center-partiets sida lade vi fram våra positioner i en partimo-tion inför behandling av svenska ingångs-värden i förhandlingarna. Det finns därför en godgrund att stå på när resultatet av regeringskonferensenoch Amsterdamfördraget nu skall värderas.Från sida har vi vinnlagt oss om attfinna breda nationella kompromisser som gjort densvenska förhandlingspositionen stark. Vi har drivit påregeringen så att miljöfrågorna lyftes fram som ettprioriterat svenskt område under förhandlingarna.Centerpartiet har därmed konstruktivt medverkat tillatt stärka EU:s miljödimension, precis som vi utlova-de inför folkomröstningen om EU-medlemskapet.Regeringen bör ha en eloge för det sätt på vilket denhar strävat efter att involvera i förhand-lingsprocessen.Miljöpartiet har begärt och vi andra har accepteratatt hålla dagens debatt om Amsterdamfördraget. Detkan finnas skäl att vi redan nu debatterar fördragetsolika delar. Kanske inspirerar dagens debatt ytterliga-re några medborgare att skaffa sig mer informationom både EU och Amsterdamfördraget. Det är viktigtatt fler blir nyfikna på EU, för att travestera utrikes-ministerns uppmaning. Men som grund för riksdagensställningstagande kommer vi att taställning till om skall godkänna eller avvisafördraget. Vi i kommer att inleda ettstort samråd i hela centerrörelsen om Europapolitikenoch EU efter Amsterdamfördraget, eftersom det finnsmånga myter om det nya fördraget som måste grans-kas och avslöjas. Och det som jag nu säger här skallses i ljuset av denna process.Fru talman! Sakfrågorna fick en framskjuten posi-tion under regeringskonferensen. Det var en framgångför . På viktiga sakområden såsom miljö,öppenhet, jämställdhet, konsumentfrågor, folkhälsa,handikapp och sysselsättning läggs en ny och stabilaregrund för ett EU-samarbete som kan komma att upp-levas som mer angeläget och viktigt för medborgarna.Nu gäller det att i praktisk politik genomföra vadAmsterdamfördraget skapat förutsättningar för.Genom att flytta in i EU ochvarsamt men ändå reellt stärka samarbetet mot organi-serad internationell brottslighet har EU flyttat frampositionerna på områden som känns viktiga för mångamedborgare.Låt mig lyfta fram några av de områden där jagmenar att det fördragsmässiga stödet för en framåtsyf-tande politik kan förbättras.Begreppet hållbar utveckling blir ett övergripandemål för hela EU-samarbetet. En generalklausul införssom innebär att miljöskydd och hållbar utvecklingskall prägla alla politikområden. Kommissionen lovaratt genomföra miljökonsekvensstudier innan denlägger fram förslag som kan få betydande inverkan påmiljön. Miljögarantin, som i det nya fördraget kom-mer att vara artikel 95, stärks så att det framgår attvarje land kan gå före och införa strängare miljöreglerpå den inre marknaden. Och fårett större inflytande på miljöområdet.Centerpartiet har krävt att en hållbar utveckling in-förs som övergripande mål för EU. Så blir nu fallet,och det är inte kosmetika. EU:s allmänna mål spelaren viktig roll också i det dagliga arbetet inom unio-nens institutioner.Det förekommer kritik mot att miljögarantin inne-bär krav på vetenskapliga belägg och dessutom attsträngare regler inte får innebära förtäckta handels-hinder, godtycklig diskriminering eller ett hinder förden inre marknadens funktion. Jag delar inte dennakritik. Självklart måste det finnas belägg för att införaavvikande och strängare regler. Självklart får sådanaregler inte utgöra förtäckta handelshinder eller god-tyckligt diskriminera eller på ett otillbörligt sätt syftatill att underminera själva funktionen av en inre mark-nad. Varje sådant agerande skulle förringa värdet avett seriöst miljöarbete. Vi i menar attAmsterdamfördraget innebär tydliga förbättringar påmiljöområdet och att detta framgångsrika arbete ocksåskall omsättas i den konkreta verksamheten.Centerpartiet har inte tillhört de partier som harkritiserat regeringens ambition att införa ett nytt av-snitt om sysselsättningspolitik. Vi menar att samord-nade sysselsättningsstrategier kan bli viktiga instru-ment, likaså möjligheten att komplettera nationellaåtgärder med insatser på EU-nivå. Det intressanta ärdet politiska innehållet i de strategier som föresprå-kas. På den punkten är det inte lika säkert att vi äröverens med regeringen i alla frågor. Men sysselsätt-ningspolitiken är fortsatt nationell. EU tar inte ansva-ret för denna utan fungerar som en kompletterandekraft.Jämställdhet blir ett övergripande mål för unio-nens politik, principen om lika lön för likvärdigt arbe-te ges en starkare skrivning, och varje medlemsstatkan behålla eller införa regler om positiv särbehand-ling av det underrepresenterade könet. Det är bra.Också på öppenhetens område tar EU små steg irätt riktning. En ny artikel om insyn införs i fördraget.Den gör offentligheten till en grundprincip. och skall på dennagrund gemensamt fastställa arbetsordningar för par-lamentet, rådet och kommissionen. Här gäller det attbevaka så att dessa beslut inte urholkar den vun-na principen om offentlighet.Konsumentskyddet får en starkare ställning. Sär-skilt betonas skyddet av konsumenternas hälsa, säker-het och ekonomiska intressen samt konsumenternasrätt till upplysning, utbildning och möjligheter attorganisera sig för att skydda sina intressen. På allapolitikområden inom EU skall konsumentskyddskravbeaktas.Folkhälsofrågor förblir ett nationellt ansvar. EUskall däremot komplettera medlemsstaternas insatser.Minimiregler för kvalitet och säkerhet i fråga omorgan och blod för donation skall fastställas. Åtgär-derna får inte inbegripa någon harmonisering avmedlemsländernas lagar.I ett särskilt protokoll enas alla medlemsländer omatt fullt ut ta hänsyn till djurens välbefinnande i frågorsom rör jordbruk, transporter, inre marknad ochforskning.En summering av de förändringar som jag nysshar gått igenom visar att de nordiska ländernas linjefick stort genomslag. De nordiska länderna betraktas,inte minst i andra EU-länder, som de sanna vinnarnavid . Men när - om inte inom ramenför en regeringskonferens - bör man flytta fram posi-tionerna på områden som känns viktiga för medbor-garna - som känns viktiga för kvinnor, för konsumen-ter och för arbetslösa?Fru talman! vill också att den friarörligheten för personer förverkligas; detta genomSchengensamarbetet. Vi har också tyckt att det fristå-ende bör infogas i EU med beva-rande av den nordiska passfriheten. Fördraget möjlig-gör detta. Jag vill uppmana utrikesministern att sörjaför att och , i enlighet med fördraget, fårgoda villkor för sitt deltagande i denna del av samar-betet.Centerpartiet beslöt vid stämman 1997 att flyk-tingfrågorna bör behandlas som en gemensam europe-isk angelägenhet. På detta område överensstämmerAmsterdamfördraget med önskemålen på Centerpar-tiets stämma.