prot · GK09118 · 1997-06-11 00:00:00 — När vi förde fram förslag om att göranågot åt det, talade man från majoritetens sida i höstasom att det minsann inte behövdes några förändringar.Men när ni hade tänkt vidare kom ni fram till att detkanske behövdes.Vart leder detta mig? Jo, nu säger vi att det verkarfinnas ett växande problem för människor med enaffärsidé att få ut en F-skattsedel. Jag hoppas attskatteministern kan lyssna litet bättre ochta till sig av problemet.Det finns andra problem för egenföretagare. T.ex.finns det den preliminära F-skatteberäkningen. Dengör att med inte så stora inkomster gårdet knappt att få ihop tillräckligt för att betala inskatten. Det blir ingenting över för egen del. För demsom gör avsättningar för expansionsmedel, räknasdetta ändå in i inkomstunderlaget för privatekonominvid beräkning av bostadsbidrag, vilket gör att det bliren ohållbar privatekonomisk situation.Detta är bara några exempel på attityd och bemö-tande som på sina sätt är bra, men på andra sätt ärdåligt. Det gör att människor känner att det kanskeinte är så stor idé att försöka och de känner inte att detsom förväntas och uppmuntras är att ta tag i sin egensituation, att försöka tjäna pengar, betala skatt och pådet sättet bidra till välfärden.Därför undrar jag om skatteministern denna gångkan tänka sig att lyssna på oss litet bättre?Anf. 124 Statsrådet ():Fru talman! Jag ägnar en stor del av min tid till attdiskutera och resonera med företagare.Jag tror att det är oerhört viktigt att gå igenomregler och lagar för att göra det så lätt som möjligt attstarta egen verksamhet och växa som företagare. Detsker från min utgångspunkt med välfärdssamhälletsom grund. Jag vill inte nå en 40-procentig skattekvot.Jag vill ha ett starkt välfärdssamhälle.Men däri kan vi resonera om hur man gör på bästasätt, givet att vi måste ta ut ganska höga skatter för attkunna ha en bra välfärd.F-skattsedeln är viktig. Den är ett körkort för före-tagaren, som underlättar hans eller hennes situationoch som gör det lättare att bedriva verksamhet. Jagtittar noga på hur den typen av service används ochhur och skattemyndigheterna gör.Låt oss titta på siffrorna. Problemet att inte få uten F-skattsedel är inte så stort att det handlar omtusentals företag. Det är en ganska liten del det hand-lar om. Jag är beredd att titta på om det finns någon-ting i lagstiftningen som kan förändras för att under-lätta.Vi skall sänka trappsteget för att bli egenföretaga-re. Vi skall göra det som vi bedriver en brafördelningspolitik och har ett starkt välfärdssamhälle.Det händer någonting nu bland företagare. Jagmärkte det själv när jag besökte en klädaffär i Uppsa-la. Ägaren var ganska nöjd med att det har blivit enökning av försäljningen av kläder. Jag tittade sedan påsiffrorna. Det är totalt i landet. Han hade anställtett par nya . Han kände att det hade bliviten stabilare försäljning, och därför vågade han anstäl-la. Han var optimistisk om framtiden. Det visar hurviktigt det är med den samlade ekonomiska politiken.Tack vare att vi har fått ordning på statsfinanserna,räntorna har fallit, människorna är inte rädda längre,så vågar de köpa nya skjortor.Men det är inte bara att sänka skatterna. Det gälleratt hålla ihop den ekonomiska politiken.Anf. 125 () replik:Fru talman! Jag är glad att jag har fått beskedet attskatteministern är beredd att se över frågan. Dethandlar inte bara om dem som får ett konkret nej. Dethandlar om det bemötande man får i processen. Dethandlar om hur diskussionen går, förväntningar, vadfolk läser för artiklar i tidningarna osv. Kort sagt:Vilket intryck som ges från statsmakternas sida, dvs.om man tycker att det är bra att människor startarföretag eller utvecklar en affärsidé till något som kanväxa och bli större.Kan tänka sig att vara litet merkonkret när det gäller frågan om förmögenhetsbe-skattningen och OTC-listan? Statsrådet sade att hanskulle följa utvecklingen noga. När tidigare fick hon inget svar. Jagvill ändå fråga om kan tänka sig attgarantera att man inte tänker lösa denna fråga genomatt höja förmögenhetsskatten på onoterade aktier.Vi från sida har tagit fram en rapport,ett förslag och ett startpaket under rubriken bli sin egen. Det är en lång rad konkreta förslagom hur det kan bli lättare att bli egenföretagare. Jagskall med glädje överlämna dem till statsrådet hoppas att han kan titta noga på dem och senarelägga fram förslag. Han får gärna kalla dem sina egna.Anf. 126 Statsrådet ():Fru talman! Jag tackar för alla intressantabidrag. kanske kan gå en kurs hos oss påFinansdepartementet i konsten att balansera en budgetoch konsten att sköta en bra makropolitik. Så kan viha utbyte av varandras klokskaper.Ibland saknar jag den linje som drevunder . Det handlade då om attförena välfärdssamhället med företagande. harFolkpartiet blivit alltmer av stödparti åt Moderaterna.Jag fick inget svar av hur hon såg på demoderata ambitionerna i skattepolitiken. Det är trotsallt så att ni är ett litet parti. är ett stortparti. De tar över skattepolitiken i en eventuell rege-ring. Då är det bara att packa och rätta sig efter det.Det är sorgligt att inte bättre kan för-svara ett välfärdssamhälle, som ni försvararett näringsliv.Det vänder för . Nybilsförsäljningen hargått upp . Sällanköpshandeln visar en upp-gång . Som jag sade tidigare ökar kläd- ochskoförsäljningen. Det är det som på lång sikt är avgö-rande, dvs. att människor vågar efterfråga företagensprodukter. Dit har vi kommit nu.Då kommer också det förenklingsarbete vi bedri-ver att kunna blomma ut i ett läge där det finns enefterfrågan. Vi ser över för att kunna förenkla skatte-regler för enskilda näringsidkare.Jag tror - jag vet inte om tror det -att vi går in i en situation där fler kommer att prova påatt vara egenföretagare i livet. Då ärdet viktigt att se till att det blir så enkelt som möjligt.Samtidigt skall en bra fördelningspolitik bedrivas. Detskall vara så neutralt som möjligt mellanolika företagsformer. Det är oerhört viktigt att sänkaribban.Anf. 127 () replik:Fru talman! Jag vill ta upp frågan om skatteväx-ling med skatteministern. Vi hörde Ken-neryd tala väldigt positivt om skatteväxling här.Mina enkla frågor är: Tycker att den beskriv-ningen och de synpunkterna på skatteväxling på mil-jön är bra? Är han själv beredd att stå för sammaåsikter? Det är inte helt ointressant, eftersom rege-ringen ju har ett nära samarbete med Centern.I anslutning till detta vill jag också ta upp fråganom skattesubventioner, dvs. i första hand lägre miljö-och energiskatter för vissa företag. Den här typen avsubventioner är ett internationellt fenomen. Det hargjort att det finns en internationell marknad, som mankan säga är dumpad. Den elintensiva industrin kon-kurrerar med andra elintensiva industrier i andra län-der som i regel har motsvarande förmåner. Så är det iTyskland, , , osv. Detta sabo-terar möjligheterna att bedriva en bra skattepolitik urmiljösynpunkt. Det vore därför intressant att få vetavad regeringen gör i det internationella samman-hanget. Vad gör man i EU och i världshandelsorgani-sationerna för att få något slags rätsida på de här frå-gorna så att man kan komma vidare och mer effektivtanpassa skattesystemet till att få en uthållig tillväxtoch en bättre miljö?Anf. 128 Statsrådet ():Fru talman! Frågan om skatteväxling tycker jag ären intressant och viktig fråga. Man skall vara på detklara med begränsningarna, men också med i vilkenriktning man vill gå. Jag tror att skatteväxling kanvara en metod att förbättra och förstärka miljöpoliti-ken. Jag ser det inte som en metod att slå två flugor ien smäll - att klara arbetslösheten och miljöpolitikenmed ett grepp. Det tror jag inte på.Skattebaserna är väldigt olika stora. Skatten påenergi och miljö ger ungefär 60 miljarder till statskas-san. Skatten på arbete ger 10-11 gånger mer. Enmycket stor höjning av energi- och miljöskatter skullege en mycket liten sänkning av inkomstskatten.Det handlar också om takten. Vi måste ge allahushåll och företag möjlighet att ställa om, och intehöja i en sådan takt att de slås ut. Miljöpolitik är isanning en global politik. Vi har ingenting vunnit omvi bara har petat ut ett företag på andra sidan gränsentill ett land med mindre krav.Därför är det viktigt att man t.ex. har nedsättnings-regler för elintensiv industri. I en del av industrinfinns inte så stora möjligheter att rationalisera bortelanvändningen. Den ingår som en del av produk-tionsprocessen. Att ha samma regler för den som föralla andra skulle slå ut den verksamheten. Den skulle istället blomma upp någon annanstans i , ochdet tror jag inte vore särskilt klokt - särskilt inte omman vill ha en folklig uppslutning kring att stimuleraSverige till att bli ett ekologiskt uthålligt samhälle.EU-perspektivet är mycket viktigt. driverväldigt starkt i EU att man skall anta det energiskat-tedirektiv som finns som förslag från kommissionen.Det skulle vara ett redskap för en gemensam omställ-ning och en gemensam miniminivåhöjning. Man fårinte allting på en gång, och det är klart att det blir endel undantag för en del länder. Men vi får ett redskapsom vi kan använda på litet . Vi får engemensam energiskattestruktur, och vi kan gemen-samt driva en bra miljöpolitik på det sättet.Anf. 129 () replik:Fru talman! De skattesubventioner till elintensivindustri som förekommer i en rad länder, och ävenandra typer av mer eller mindre dolda subventioner ärbrott mot frihandelsideerna och något som man bordebetrakta som en avart i det internationella samman-hanget. Det borde finnas en strategi från regeringenssida om att verkligen få in detta i frihandelsdiskussio-nen. Det saboterar en bra frihandel att man på det härsättet går in i land efter land och subventionerar. Detleder till suboptimeringar och ökade kostnader. Kost-naderna handlar i det här fallet i hög grad om miljö-förstöring och energislöseri. Detta är ett av de storaproblem vi står inför.Det vore intressant att få veta vad regeringen tän-ker göra för att komma åt detta. Det handlar ju intebara om att i EU-sammanhanget få något slags mini-miskatter. Det är en mindre fråga i sammanhanget,även om den i och för sig kan vara intressant. Men detskulle i så fall innebära att regeringen går ifrån sitttidigare ställningstagande att man inte skall ha ge-mensam skattepolitik inom EU - en intressant upp-lysning.Prisrelationerna är väldigt viktiga för hur företagoch hushåll beter sig. Skattesystemets utformningpåverkar prisrelationerna väldigt kraftigt. Vi har i dagväldigt höga skatter på arbete och tjänster och förhål-landevis låga på energi och miljö, vilket bidrar till attdet är billigt och lönsamt att förstöra miljö. Detta göratt det är svårt att förhindra miljöförstöringen, ochbidrag och regler visar sig ofta få en mycket begrän-sad effekt. Man måste därför se skatteväxlingen somen grundläggande strukturell förändring för att fåeffekt i politiken på området.Anf. 130 Statsrådet ():Fru talman! Jag ser det som en klok strategi att gelättnader för elintensiv industri som vi dri-ver på omvandlingen av det svenska samhället mot attbli alltmer av ett ekologiskt uthålligt samhälle. Någonannan strategi tror jag inte är tänkbar. Vi kommeraldrig att få en folklig uppslutning kring att vi skalldriva ut företag från som sedan uppstår påandra sidan gränsen för att man där har lägre krav.Det handlar om att gemensamt, också i EU - vi skallinte alls förringa det arbetet - få regler som gör att vitillsammans kan höja ambitionsnivån.När det gäller en gemensam skattepolitik är jagabsolut inte för majoritetsbeslut på skatteområdet iEU. Däremot skall vi ha ett intimt och nära samarbetemed alla EU-länder - även på skatteområdet. Enhäl-lighet skall vara beslutsprincipen. Men vi skall kunnaresonera och diskutera för att få en gemensam bragrund att stå på. Det gäller miljöpolitiken och ener-giskatterna, och det gäller också kapitalskatterna.Annars kan vi stå inför en utveckling där totalt frirörlighet på kapital, vilket i sig är bra, möter en vittskild skattestruktur i som gör att kapital sökersig dit där det inte beskattas alls. Det är klart att detbehövs samarbete och gemensamma diskussioner. Detär en helt annan sak att säga att vi skall ha majoritets-beslut när det gäller skatter. Det är en genuint natio-nell fråga. Ett bra samarbete är viktigt för Sverige.Anf. 131 ()replik:Fru talman! Jag vill ställa några frågor till ThomasÖstros.Den första rör sänkt skatt för låginkomsttagare.Hur ser skatteministern på sänkta egenavgifter som ettmöjligt sätt att minska skatten för låginkomsttagare?Jag tycker att egenavgifterna är en skatt med en orim-lig fördelningsprofil.Den andra frågan rör småföretagarna. Det finns ettbehov hos många småföretagare att nyanställa. Mende vågar inte anställa. De vågar inte tro att reglernakommer att förbli stabila. När de tänker på de perso-ner de skall anställa och om dessa personer blir sjukaundrar de vad kostnaden skall bli. Varför lyssnar interegeringen på småföretagarna? Varför håller rege-ringen människor kvar i arbetslöshet?Anf. 132 Statsrådet ():Fru talman! frågade om sänktskatt för låg- och medelinkomsttagare. Låt mig varatydlig när det gäller regeringens prioriteringar.För det första skall ut ur det statsfinansiel-la kaotiska läge landet befann sig sedan.Vi har inte balans i de offentliga finanserna förrän1998. Det är viktigt, och det skall uppnås.För det andra vill regeringen återställa styrkan ikommuner och landsting när det gäller vården, om-sorgen och utbildningen. Det gör vi nu genom attbidra med 4 miljarder och 8 miljarder 1998.Detta är en oerhört stark prioritering för regeringen.För det tredje, om vi då skulle se att vi har ettöverskott och att vi har lyckats amortera av påstatsskulden, är regeringen inte främmande för attsänka skatter för låg- och medelinkomsttagare.Det är den här prioritetsordningen som gäller. Jagär rädd för att kd ansluter sig till en motsatt prioritets-ordning - att man börjar med att sänka skatterna,sedan låter det bli stora underskott i statsfinansernaoch använder det som ett bräckjärn för att minska denoffentliga sektorn. Det skulle jag aldrig ställa upp på.Frågan om småföretagen och stabila spelreglertror jag är oerhört central. Småföretagen har fått utståmånga förändringar . Orsaken ärnaturligtvis den statsfinansiella kollapsen och allt detvi har varit tvungna att göra för att ta landet ut urkaos. Tack vare samarbetet med ochsamarbetet i skattefrågor med t.ex. Kenneryd finns detnu möjligheter att slå fast regler som gäller för enlängre period.Sjuklöneperioden är förstås en fråga som diskute-ras väldigt mycket bland småföretagare. Men de för-står ju också att det inte är möjligt att göra allting påen gång. Det finns statsfinansiella restriktioner - dethar varit en del i saneringsprogrammet. Om mycketskulle man vilja säga: Det där skulle man vilja haogjort. Men det är en viktig del av saneringspro-grammet. Då måste något annat sparas in på, och detbrukar inte kd vara särskilt villigt att bidra med.Anf. 133 ()replik:Fru talman! Jag skall använda de sista sekundernaav min taletid till att svara på den fråga som jag fickav beträffande intresse för en framtida ny re-gering.Jag är övertygad om att en framtida icke-socialistisk regering kommer att ha sitt kraftcentrumrunt mittenpartiernas politik. Att vi redan i opposi-tionsställning är överens om hur resurserna skall ska-pas är faktiskt mer än man kan säga om partierna påvänsterkanten.Anf. 134 Statsrådet ():Fru talman! Om det innebär att ni tar avstånd fråndetta och är beredda att säga att ni inte kommer attsamarbeta om en moderat skattepolitik och en mode-rat välfärdsavvecklingspolitik, är det ett oerhörtglädjande besked. Ni är välkomna till de partier somsträvar efter att bevara den svenska modellen ochvälfärdssamhället. Vi strävar efter att åter bygga uppdet privata näringslivet till den styrka som det hadeinnan den borgerliga regeringen drev ned idepressionen. Ni är välkomna till det arbetet.Anf. 135 PER () replik:Fru talman! Jag skall försöka ställa tre frågor sominte är av polemisk art utan snarare av upplysningska-raktär.Hur långt har ni kommit med översynen av fastig-hetsskatten och varthän lutar det?Kan ni tänka er att ompröva beslutet om bortta-gandet av arbetsgivarens medverkan vid betalande avkvarskatt om det visar sig att det får negativa konsek-venser?Ni har inriktat lättnaderna för småföretaga-re på aktiebolagen. Ni har finansierat en del av detgenom att sänka avsättningarna till periodiseringsfon-der från till . Innebär den förenkling somni jobbar med nu att ni också kommer att rikta invissa skattesänkningar på enskilda firmor och han-delsbolag så att de kommer i åtnjutande av ungefärlika stora skattesänkningar som aktiebolagen hargjort?Anf. 136 Statsrådet ():Fru talman! Per frågade om fastighets-skatten. Låt mig först påminna om vad vihar gjort.Vi införde lättnadsregler som gjorde att de somfick den allra högsta höjningen inte drabbades av detpå en gång utan fasas in över . Vi har sattstopp för den årliga omräkningen, därför att det finnssignaler om att omräkningen av fastighetstaxeringeninte fungerar perfekt. Vi har tillsatt en utredare somser över just fastighetstaxeringen för att se om vianvänder de rätta metoderna för att fånga mark-nadsvärdet.Internt inom ser vi också överde modeller som finns med i debatten, inte minst här iriksdagen. De kallas för Californiamodellen och alltmöjligt. Jag tror att det finns en brist i kunskapen omhur dessa modeller verkligen slår. Därför har vi be-stämt oss för att titta över dem så bra det går. Jag ärrädd för att en del av de här modellerna ger fördel-ningspolitiska konsekvenser som inte är särskilt lock-ande för stora delar av befolkning.Att t.ex. ha en fastighetsskatt som grundar sig påett taxeringsvärde på det inköpspris man en gång hadeskulle göra att expanderande orter, framstegsorter, fåren ganska låg fastighetsskatt, medan orter där det gårbakåt och priserna faller får en hög fastighetsskatt.Skulle man ha samma fastighetsskatt per kvadrat-meter skulle vi få se en dramatiskt höjd fastighetsskatti eller och en dramatiskt sänktfastighetsskatt i och Lidingö.Det finns anledning att gå igenom de här förslagentill modeller mycket noggrant så att vi får tydligaexempel på hur det slår fördelningspolitiskt.Kan Per ställa den sista frågan en gångtill. Jag tror att jag missade själva innebörden i frå-gan. Och min taletid är dessutom slut nu - så detpassar bra.Anf. 137 PER () replik:Fru talman! Jag ställde faktiskt tre frågor.Kan ni tänka er att ompröva beslutet om bortta-gandet av arbetsgivarens medverkan vid betalandet avkvarskatt om det visar sig få negativa konsekvenser?Sedan fick jag faktiskt inte svar på den första frå-gan. Skatteministern svarade väldigt länge, men intepå frågan. Jag frågade: Hur långt har ni kommit medöversynen? När kan vi vänta oss något resultat? Jagförstår att det kan finnas argument för och emot deolika modellerna. Det är ju därför ni undersöker dem.Så långt är vi eniga. Men ungefär när i tiden ligger ettbesked?Sedan var det den sista frågan. Ni håller på meden översyn av lättnadsreglerna för enskilda firmor,handelsbolag osv. har ni genomfört skattelätt-nader för aktiebolag. Det har ni delfinansierat genomen sänkning av utrymmet för avsättning till periodise-ringsfonder. Detta har inte kommit enskilda firmoroch handelsbolag till godo på något sätt. De har barafått vara med och finansiera. Min fråga är: Ingår det iöversynen av lättnadsreglerna också en översyn avbeskattningen av enskilda firmor och handelsbolag såatt de också kan få vissa skattesänkningar?Anf. 138 Statsrådet ():Fru talman! En översyn av reglerna för enskildanäringsidkare och handelsbolag strävar inte efter enskattesänkning i sig. Den strävar efter en förenkling.Skattesänkningar annonseras inte ut förrän det finnsett utrymme för det. Då skall det vägas mot andratyper av åtgärder. Det är förenklingsarbete som dettagäller.Skattekontot och borttagandet av arbetsgivarensmedverkan vid betalning av kvarskatt är ett exempelpå hur vi förenklar vardagen för de små företagen.Det är en arbetsuppgift som försvinner från företaga-ren. På det viset blir vardagen litet enklare och mankan ägna litet mer tid åt det som är viktigt - att vida-reutveckla sitt företag och vara en god entreprenör.Jag kan inte ge något datum när det gälleröversynen av fastighetsskatten. Men arbetet pågår förfullt.Anf. 139 ():Fru talman! Jag tänker säga några ord om reserva-tion 143. Jag kommer inte att yrka bifall till den,eftersom mitt parti har en ordning om hur man yrkarbifall och begär votering, och den tänker jag följa.Fru talman! firar jag ett fyrtioårsjubileum.Det är i och för sig ingenting att vara stolt över. Detmarkerar att jag har rökt . Jaginser, precis som alla andra, att bland det mest negati-va man kan göra är att konsumera cigaretter. Men jagnoterar med sorg eller glädje att det är två miljonersvenskar som är behäftade med samma negativa egen-skap. Jag tänker inte ta någon debatt om plus- ellerminuskontot vad gäller statens kostnader för ochintäkter från rökningen om jag inte blir provocerad.Den 1 januari höjdes tobaksskatten. Åttamånader senare kommer man att höja samma skattigen. Det innebär att ett paket cigaretter kommer attkosta i . Det är det högsta priset inomEU. Det är dyrare i , men tillhör faktisktinte EU.Man motiverar förslaget med att man vill ha in 1,7miljarder. Det visar sig att den höjning somgjordes inte har inneburit att man har fått inde skatter man trodde att man skulle få, utan det är ettpräktigt underskott där. Jag skulle vilja fråga vad detär som indikerar att just skattehöjningen den 1 augusti1997 skulle ge dessa 1,7 miljarder, när den tidigarehöjningen inte har gett den effekt som man förvänta-de.Fru talman! Ett annat motiv är EU-anpassning. Dåkan man som väljare fråga sig vad EU-anpassninginnebär. Jag tror nog att en majoritet av svenska fol-ket anser att en EU-anpassning av priserna på t.ex.cigaretter innebär att man anpassar priserna till detprisläge som gäller för alla andra länder i Europa.Men det gör det inte. Efter den skattehöjning somriksdagen kommer att besluta om kommer vi attfå det högsta cigarettpriset i Europa.Problemet i det här fallet är att konsumtionen vis-serligen på något sätt kanske kommer att minska, meninte i den omfattning man har trott. Det här innebärbara att man ger näring till kriminell verksamhet.Smugglingen kommer att öka. Seriösa tobakshandlarekommer att förlora i omsättning. Den svenska ciga-rettfabrikant som finns i riskerar att förlorastora marknadsandelar.Vi har sett, fru talman, att EU, som mest är posi-tivt för , innebär mindre kontroll. Vikan notera att ett antal företag, som inte kun-de etablera sig, hävdar att man bedriver handel.Man transporterar cigaretter genom för attexportera dem till ett land utanför . Den före-tagsamheten förekom inte tidigare. förekommerden, och det finns ingen kontroll. Allt pekar på att del av de cigaretter för vilka bara skullevara ett transitland omsätts och säljs här.Man kan säga att det här är brottsligt, att det ärkriminellt. Ja, det är kriminellt, och det är brottsligt.Men vi skall ha klart för oss att tullen och polisen intehar resurser för att kontrollera detta. Vi vet omatt de båda nämnda myndigheterna har problem medprioriteringar. Jag förstår om man inte prioriterar attjaga människor med ett två eller tio cigarettpaketutöver det som är lagligt.En annan sak som borde vara ett bekymmer är tack vare det här beslutet kan befara att en delpengar i onödan kommer att hamna i andra länder.För var det attraktivt för t.ex. enskåning att åka till och göra vissa inköp. Itakt med att värdet på den svenska kronan sjönk ochvärdet på den danska steg blev den aktiviteten mindreintressant. kan vi dock se, baserat på vissa hän-delser, att blir mer intressant som in-köpsland.Om detta nu blir av som skall inträffa från den 1augusti , att man kan tjäna på attköpa ett paket cigaretter i , är risken stor väljer som inköpsställe, och då går depengarna förbi.Det mest praktfulla exemplet, om man nu skalltala om praktfulla exempel, är dock en jämförelsemellan och .