prot · GL0943 · 1997-12-09 00:00:00 — Vi är därför positi-va och glada över att antalet idrottstimmar nu ökar,precis som vi motionerade om förra året.Med detta positiva anslag vill jag nu tacka minakära kolleger i kulturutskottet för detta goda dags-verk.Jag vill också passa på att tacka vår f.d. kansli-chef, numera pensionär, för hansstora tålamod och hans vänliga bemötande när vi nya iutskottet har fått lära oss den praktiska politiken här ikammaren. , , tycker jag att alla reserva-tioner och alla diskussioner i utskottet har gått väldigtbra, och slutar och tar vid.Välkommen, , nu har vi alltså arbetat upp oss!Tack!Anf. 101 ():Herr talman! I denna del av betänkandet behand-las flera saker. Det gäller trossamfund, folkbildning,ungdomsfrågor, folkrörelser och idrottsfrågor. Det ärområden som jag tycker står människor väldigt nära,som berör människors vardag.I budgetpropositionen föreslår regeringen en ned-skärning av bidraget till trossamfunden, dock utan attange om det är utbildningsbidrag, lokalbidrag ellerverksamhetsbidrag som kommer att minska. Verk-samhetsbidraget har verkligen inte utvecklats i sammagrad som antalet betjänade inom trossamfunden. An-slaget per betjänad person har minskat , så det blir svårt attskära där. Utbildning är verkligen ordet för dagen.Därför är det kanske inte läge att skära i utbildnings-bidraget heller.Hur är det då med lokalbidraget? Ja, det kan täckaupp till av kostnaderna för renovering ochbyggnation. Resten bekostas av samfundens insamla-de medel. Det ger församlingarna möjlighet att under-hålla sina lokaler. Det ger också arbetstillfällen och,till en del, en möjlighet för samfunden att bevara endel av vårt kulturarv. En del av bidraget återförsdessutom till staten i form av mervärdesskatt ocharbetsgivaravgifter. Det är alltså en hög verknings-grad vad gäller de här pengarna.Under 90-talet har det ordinarie lokalbidragetsänkts från en nivå på ca till2,. Det har inneburit att till trossamfund bara har gettbidrag till handikappanpassning. Men behoven avhandikappanpassning kommer inte att minska underden närmaste . Därför blir det svårt atthålla takten. Det har man sett i utredningar.Folkbildningen har en viktig funktion när det gäl-ler att bevara och stärka demokratin och har alltidstått som förmedlare av bildning och utbildning.Folkbildningen har väldigt stor betydelse för att ökadelaktigheten i kulturlivet och i samhället över huvudtaget. Den sammanför amatörer och professionellakulturutövare. I den stora satsning som sker genomkunskapslyftet gör folkhögskolor och studieförbunden mycket viktig insats. Jag vill upprepa kristdemo-kraternas uppfattning, att studieförbunden i likhet medfolkhögskolorna borde ha fått ett eget utbildningsan-slag inom att fördelas och följas uppav . Jag tror att just en del av demsom skulle vända sig till - människormed låg utbildning och många andra med ganska klenutbildningsgrund och som är studieovana - skulle hafått nytta av att inom studieförbunden få sätta i gångmed sin kompetenshöjning. Vi vet att studieförbundenär just överförare av kulturtraditioner och mycket avkulturarv.Vi tycker också att borde hafått fördela de av folkbildnings-anslaget som föreslås stå till regeringens förfogan-de att fördelas till intresseorganisationer och fackligaorganisationer. Vi kristdemokrater tror att har förmåga att fördela dessa pengar på ettmycket effektivt sätt. har folkbildning-en faktiskt drabbats av neddragningar på sammanlagt600 . Med hänsyn till detta och till degoda resultat som uppnåtts är det naturligt att en delav de indragna medlen återförs till folkbildningen.Därför är vårt förslag att de 40 miljoner kronornautöver regeringens förslag tillförs folkbildningen.Besparingar har gjorts vad gäller idrottsrörelsenliksom inom alla andra sektorer i samhället, menbesparingar måste göras på ett genomtänkt sätt. Barnoch unga har berörts av besparingar inom skola, fri-tidsverksamhet, barnomsorg och musikskola, menockså av föräldrars arbetslöshet. Vi menar att kvalite-ten inom verksamheter som berör våra unga måstehållas hög. Det gäller även idrotten. Idrotten spelar enpositiv roll för många. av pojkarna ochhälften av alla flickor mellan är med i enidrottsförening. Idrotten bör, tycker vi, särskilt upp-märksamma jämställdhetsaspekten vid användandetav statliga medel. Vi vet ju att flickorna är förfördela-de i det avseendet.Det är klart belagt att regelbundna motionsvanorgrundläggs . Därför bör både skola ochfritid ge utrymme för tillfällen att prova på olika idrot-ter utan krav på prestationer. Fysisk aktivitet för ungamänniskor är synnerligen viktig. Med tanke på idrot-tens betydelse för våra barn och ungdomar är detockså angeläget att idrottslärare och idrottsledare gesgoda möjligheter till utbildning. Detta får ävenmycket stora effekter för folkhälsan. Ideligen får virapporter om att medelvikten ökar hos befolkningen.Tyvärr gäller det också våra barn. Det är ett allvarligttecken som jag tycker att vi får ta med här även omdet inte hör till kulturutskottets område.År 1994 ändrades reglerna för bidrag till barn- ochungdomsorganisationer. Religiösa barn- och ung-domsorganisationer, utan betalande medlemmar, ficken betydande försämring eftersom grundbidraget tillbetydande del består av en faktor baserad på antaletmedlemmar. I vår motion påpekar vi att de religiösaorganisationerna av ideologiska skäl har ett annorlun-da medlemsbegrepp än det gängse men att detta intebör diskriminera dem. Detta vill vi ge regeringen tillkänna. Tyvärr kan vi inte reservera oss. Vi hade näm-ligen ett förslag om att mera pengar skulle anslås. Dethar dock försvunnit i hanteringen.Det finns ett stort antal ideella organisationer ivårt land. De har ett stort ideellt engagemang. Nyaverksamhetsformer växer fram. Detta är en positivutveckling som behöver uppmuntras och förstärkas.Ett aktivt folkligt deltagande behövs för att mötadagens och morgondagens förändrade värld. Förindividen är lokala engagemang och sammanhang avstor betydelse. De kan bidra till att ge mening åt till-varon. står ju grupper av människor utanförsamhällsgemenskapen. Det handlar om många in-vandrare, om ungdomar och äldre samt om arbetslösa.Ideell verksamhet kan betyda mycket för dessa grup-per i när ensamheten räknas som en av vårastörsta folksjukdomar.I årets budget sägs det att nya former för medbor-garnas inflytande och delaktighet behöver utvecklasoch att den ideella sektorn har en avsevärd samhälls-ekonomisk betydelse. Regeringen berör också viktenav att nya former för medborgarnas inflytande ochdeltagande i samhället utvecklas, men det klingarfalskt. Det statliga stöd till utveckling av den ideellasektorn som tidigare fanns har minskat föratt i årets budget helt avvecklas.Vi kristdemokrater föreslår i vår motion att ansla-get för utveckling av den ideella sektorn återinförsoch har anslagit för detta ändamål.Vi föreslår också att av de10 miljonerna skall gå till Stiftelsen i Örebro.Den skulle kunna fungera som ett nätverk för dessaideella organisationer. Den skulle också vara ett na-tionellt centrum för lokal demokrati och social ut-veckling och arbeta med kunskapsförmedling ochrådgivning. Verksamheten skulle särskilt stödja detutvecklingsarbete som sker runt om i landet och somsyftar till att öka enskilda gruppers engagemang isocialt förändringsarbete.Jag yrkar bifall till motionerna 4 och 40.Allra sist vill jag rikta ett tack till vill varmt tacka för det engagemang, den oväldoch den noggrannhet som du har visat. Det är kanskesärskilt en "småpartist" tacksam för. Jag vill ocksåhälsa varmt välkommen. Jag tackar även helautskottet för det gedigna arbete som utförts.Anf. 102 ():Herr talman! Folkrörelser och folkbildning harhaft en central roll i uppbyggnaden av vår demokrati.Folkrörelserna och föreningslivet har under 90-taletfungerat som viktiga inkörsportar till ett demokratiskttänkande och demokratiska samarbetsformer. Genomfolkrörelserna och folkbildningen kan människorkomma samman och stärka varandra. Olika åsikterbryts mot varandra i samtal. Det leder till att olikaintresseinriktningar får ökad förståelse, och man fårrespekt för varandra. Det är precis så som det skallfungera i ett demokratiskt samhälle.Vi blir tyvärr ofta påminda om att det brister iförståelsen och respekten för varandras åsikter ochkulturella bakgrund i det mångkulturella somvi har . Här kan folkrörelserna och folkbildning-en göra stora insatser, och gör så också.Ett av målen i förra årets kulturpolitiska beslut varatt bildningssträvanden skall främjas. Folkrörelsernaoch folkbildningen har en viktig uppgift i vår strävanatt förverkliga det målet genom sin inriktning på frittkunskapssökande och kritisk granskning.En stor del av befolkningen är engagerad i före-ningslivet. Det totala medlemskapet uppgår till denimponerande siffran ca 20 miljoner. Flera olika ut-redningar har tittat på folkbildningen under senare årsom fått ett gott betyg. Den senaste utvärderingen ärFolkbildningen - en utvärdering, den s.k. , som varit ute på remiss och somnu bearbetas i och så småningomskall bli en proposition. Den ger ett mycket bra betyg,efter det att målen för statsbidragen förfolkbildningen fastställdes.Så här skriver : "SUFO finneratt studieförbunden och folkhögskolor i be-driver en folkbildande verksamhet som står i godöverensstämmelse med de statliga målen för statsbi-dragen." Vidare skriver man "att folkbildningensomfattning svarar väl mot vad staten kan förvänta sig"och att "studieförbund och folkhögskolor rekryterarfler deltagare med kort utbildning än annan vux-enutbildning".Det finns alltså all anledning för bådestudieförbund och folkhögskolor att vara stolta överden verksamhet som de bedriver.Herr talman! I vårt land pågår just nu en av destörsta utbildningssatsningarna som någonsin hargjorts. Jag tänker på , som redan fleravarit inne på. Det vänder sig framför allt till arbetslö-sa och till dem som saknar treårig gymnasieutbild-ning. Vi kan redan nu säga att harblivit en succé.Delegationen för redovisade här-omdagen att nästan 100 000 människor deltar i kun-skapslyftet. Ännu är det för tidigt att se innehåll ochkvalitet, som flera varit inne på, men det skall utvär-deras av Kunskapslyftskommittén.Folkbildningens pedagogik och studieupplägg-ning, att utgå från elevernas behov, är precis vadkunskapslyftet syftar till. Folkhögskolor och studie-förbund har en väldigt viktig roll i , inteminst för många av dem som av olika skäl saknarstudievana.Jag vill än en gång påminna om vad utskottetskrev i sitt betänkande , med tanke på attflera har sagt att det stöd som finns kanske inte är rätt:"Om det visar sig att folkbildningen inteanlitas på det sätt som är meningen förutsätts agera till exempel när det gällerfördelningen av medel mellan folkbildningen ochkommunerna. "Det har alltså gått för att nu säga attdet skall förändras på det ena eller det andra sättet.Det har ju endast gått sedan verksamhe-ten kom i gång. har ju iuppdrag att göra en utvärdering och skall också kom-ma med ett betänkande i mars månad.Folkrörelserna och folkbildningen är således vik-tiga både för att stärka och utveckla demokratin ochsom en resurs i utbildningen.Ett allvarligt varningstecken är att ungdomars för-troende för traditionella demokratiska former sviktar.Alltfler ungdomar visar tveksamhet inför att engagerasig i våra traditionella demokratiska arbetsformer.Detsamma gäller många människor med invandrar-bakgrund. Det betyder självfallet inte att de är ode-mokratiska. Men det är nödvändigt att analysera orsa-kerna till det minskade engagemanget och vad vi kangöra åt det. Jag menar att det är en stor förlust för vårtsamhälle och vår demokrati om de här tendensernaförstärks ytterligare. Det är därför glädjande att ut-redningen om folkstyret i inför 2000-talet,med som ordförande, skall belysaockså det här problemet och också folkrörelsernasroll.Jag skall också kommentera några av de reserva-tioner och särskilda yttranden som finns i betänkan-det.Jag börjar med , som än en gång fö-reslår mycket kraftiga nedskärningar på folkbildning-en, vilket de har gjort . fö-reslår de nedskärningar på totalt 275 miljoner kronor.Jag kan bara konstatera att det skulle få mycket all-varliga konsekvenser och göra det mycket svårt förfolkbildningen att klara de uppgifter som jag tyckeratt den skall ha och som jag också har redovisat här.Moderaterna ger åter besked till alla dem som ärengagerade i folkbildningen att folkbildningen inte ärbetydelsefull.Flera partier, även , vill avskaffa de40 som vi anvisade tillolika organisationer för uppsökande verksamhet ochsom vi nu återigen tar upp till samma belopp. Folk-partiet tycks framför allt uppröras över att också LOfår del av pengarna. Pengarna ingår faktiskt som endel i satsningen på . före-slår ju också nedskärningar i stödet till folkhögsko-lorna inom ram. Det innebär att Mo-deraterna inte vill att människor skall satsa på enutbildning genom , som ju vänder sigtill dem som har fått lägst och kortast utbildning. Detär kanske helt logiskt att partiet då säger nej till deinsatser som skall göras för att just söka upp män-niskor och ta reda på de enskildas och företagensbehov av kompetens för framtida jobb samt motiveradem som är minst motiverade att delta i kunskapslyf-tet. Det är just det som dessa pengar är till för.I några reservationer föreslås ett ökat anslag tillidrotten. Vi kan väl alla vara överens om idrottensstora betydelse, framför allt för barn och ungdomarbåde vad gäller en meningsfull fritid och en demokra-tisk fostran. Men låt oss avvakta den utredning ochden översyn som görs av bidragen till idrotten. Vitycker inte att utredningen skall föregripas utan yrkaravslag på det kravet.Det finns också motioner från Kristdemokraternaoch , som föreslår ökade anslag till tros-samfunden. Utskottsmajoriteten delar regeringensuppfattning att kravet på bidrag till samfundens mestakuta lokalbehov har tillgodosetts. Manhar kommit ganska långt när det gäller att täcka lokal-behovet. Även här är det rimligt att avvakta den ut-redning som pågår när det gäller kyrka-stat innan vitar ställning till det framtida stödet till trossamfunden.Frågan bereds också inom . Därföryrkar jag avslag också på dessa förslag.Med dessa ord vill jag yrka bifall till utskottetshemställan i dess helhet och avslag på samtliga reser-vationer.Anf. 103 () replik:Herr talman! Jag tror att det är tur för socialdemo-kraterna att finns, annars skulle de inteha särskilt mycket att tala om. Jag har lyssnat på de-batten här under många timmar, och det är faktisktväldigt litet av egna idéer och väldigt mycket av kritikmot oss. Jag menar att ett regeringsparti måste ha litetmer att komma med av egna synpunkter och värde-ringar och inte bara kritik mot dem som har en annanuppfattning.Man kan inte säga, som vi hörde här, att vi mode-rater inte tycker att det är betydelsefullt med folk-bildning eftersom vi vill spara på det anslaget eller attvi inte vill att folk skall gå på . Man kan inte heller säga attstatsbidrag talar om exakt vad man vill i en viss fråga.Berit inledde sitt anförande mycketvackert med att tala om folkrörelserna. Jag kan in-stämma i allt vad hon sade. De traditionella folkrörel-serna, nykterhetsrörelserna, arbetarrörelsen och fri-kyrkorörelsen byggdes ju inte upp av statsbidrag. Närde var som allra starkast fick de ytterst litet statsbi-drag, om ens något. Jag vill inte att man skall slopaalla statsbidrag, men jag tror att det vore allvarligt omman bara räknade i pengar i sammanhanget. I så fall,, vore ju det allra bästapartiet eftersom det alltid anslår mer pengar. Vänster-partiet har anslagit 100 miljoner mer . Givetvisborde stödja dem om det bara ärpengar som det är fråga om.Sedan säger att harblivit en succé och att nästan 100 000 deltar. Det ärockså ett enbart kvantitativt tänkande. Det skulle dåvara dubbel succé om 200 000 deltog. Jag tror att detär för tidigt att säga att det har blivit en succé. Detmåste till en utvärdering för att se vad man verkligenhar erbjudit dem som deltar, om de kommer att fåjobb om tre fyra fem år.Allra sist skulle jag vilja fråga: När menar att man kan tala om en succé i verkligmening, inte bara kvantitativt utan också kvalitativt?Anf. 104 () replik:Herr talman! Om Socialdemokraterna saknar idé-er, så är väl kanske en av de störstaidéer som vi har genomfört. Vi kan inte efter tre må-nader säga vilken omfattning eller betydelse somkunskapslyftet har fått eftersom skallpågå i hela . Det tycker jag är självklart.Det är viktigt att man nu tittar närmare på vilkadet är som deltar i . Det är också precisvad håller på med. Vi vet attdet är många som har gått över till komvux. Men detkan ju finnas en förklaring till det, nämligen att dethar funnits ett oerhört stort uppdämt behov av attkomplettera för att få en treårig gymnasiekompetens.Därför tror jag att det är de som är mest motiveradesom har kommit till det första steget i kunskapslyftet.Låt oss se vilka vi kan nå nästa gång ansökningarnagörs till . De ärde pengar som vi skall använda till dem som är allraminst motiverade. Det är de som har lägst och kortastutbildning som vi måste få med . Att nu säga att vi inte behöver de 40miljoner kronorna är totalt fel. Ju längre kunskapslyf-tet har pågått, desto mer viktigt tror jag att det är attkamrater uppsöker kamrater, att man går ut på ar-betsplatserna - där har de fackliga organisationernaen stor uppgift att fylla - och diskuterar och samtalarså att den som har fått minst utbildning kommer in ikunskapslyftet.Anf. 105 () replik:Herr talman! Det sistnämnda först: Jag blir meroch mer tveksam till vad socialdemokraterna egentli-gen anser att de 40 miljonerna skall användas till. Detär alltså så att fackliga ombudsmän skall gå ut påarbetsplatserna. Gör de inte det ? Det trodde jag.På mina arbetsplatser har jag alltid haft regelbundnabesök av fackliga ombudsmän. Måste man ha 40miljoner ytterligare för att göra dessa besök? Jagfattar inte detta. Mer och mer framskymtar idén attdetta är ett extra stöd till de fackliga organisationernaför att man skall kunna lita på dem i valrörelsen, somju startar ganska snart.Sedan sade inte att kunskapslyftetvar en succé, utan hon återkommer till detta i sam-band med en ny intagning nästa år.Det var klokt, för man kan inte bara kvantifiera enutbildning, utan man måste också kunna visa på attden är av god kvalitet innan man talar om en succé.Anf. 106 () replik:Herr talman! Jag kan faktiskt drista mig till att sä-ga att det är en succé. Jag har ännu inte i vare sigradioprogram, TV-program eller under de otaligabesök som jag har gjort ute i kommunerna hört att dethar varit någonting annat än en succé. Jag har talatmed många deltagare i , som säger attde har stärkt både sitt självförtroende och fått ett nyttliv genom att de ser att de klarar av att studera. Jaghar ännu inte mött någon som har tyckt något annat änatt är något av det bästa som har häntdem. Men för att uppnå allt som vi vill med kunskaps-lyftet finns det anledning att avvakta och se, för viskall kunna föreslå förändringar allteftersom kun-skapslyftskommittén har gjort sin utvärdering och sevad vi behöver göra ytterligare för att klara hem kun-skapslyftet på ett så bra sätt som möjligt.Anf. 107 () replik:Herr talman! Jag begärde replik därför att BeritOscarsson sade att det är flera partier i kulturutskottetsom har ställt sig bakom principen att förmedla peng-ar till . Det är ju så att alla partier äremot att det är just de stora fackförbunden som skallförmedla pengar. Det är ju inte diskussioner om kun-skapslyftet som vi för här, utan det är principen att destora fackförbunden skall förmedla och arbeta medvåra skattepengar. Alla partier är överens om detta,utom som har bundit upp sig centralt och fåttmed LRF och till på köpet fiskeriförbund.Detta är ju pinsamt. Det är ju egentligen inte 40 mil-joner vi talar om utan om 40 miljoner gånger fem. Detär alltså 200 miljoner som skall pumpas in.Fackföreningarna arbetar med uppsö-kande verksamhet, och det gör de för sina egna med-lemmars pengar. Det är bl.a. därför som man betalarmedlemsavgift till fackförbunden. Jag undrar omBerit ändå inte kan medge att det kan upp-fattas som bestickande och kanske t.o.m. som mutanär man pumpar in pengar till facken på det här sättet.Principen att LO ger 20 miljoner tillbaka till det so-cialdemokratiska partiet är fel, inte kunskapslyftetsom helhet. Vi har ju faktiskt fortfarande AMS kvar.Anf. 108 () replik:Herr talman! Jag tycker att det är upprörande attEwa inte stöder förslaget om att ge 40 miljo-ner kronor för att nå dem som är i störst behov avuppsökande verksamhet och som har den kortasteutbildningen och är minst motiverade. Det är faktisktoförskämt att säga att detta skulle vara ett stöd tillfackföreningsrörelsen. Jag har deltagit i ganska mångadiskussioner, där man från fackligt håll har engageratsig djupt. Medlemmar har tagit ledigt från sina jobbför att lära sig både det studiesociala systemet ochvilka olika möjligheter man har till utbildning samtvilka behov den enskilde har. Jag har varit ute i nä-ringslivet i kommunen för att se vad det är för kun-skaper som fordras för det näringsliv som finns iregionen.Det finns all anledning för oss att ägna litet tid åtatt lära oss hur det här fungerar. I de flesta kommunerhar många fackliga organisationer och även övrigaintresseorganisationer som omfattas av stödet 40miljoner faktiskt varit med i planeringen av kunskaps-lyftet. De samarbetar med komvux, studieförbund,folkhögskolor och andra utbildningsanordnare, så dehär pengarna behövs verkligen för att de utöver detnormala fackliga jobbet skall kunna utföra den häruppgiften åt samhället.Anf. 109 () replik:Herr talman! Jag känner ju till engagemang i . Jag tycker att detär viktigt att hålla isär och den verk-samheten, som vi alla tycker är behjärtansvärd, och attge skattepengar som vi sitter och beslutar om här iriksdagen till de stora fackförbunden.Att facken engagerar sig i sina arbetskamrater ocharbetar kamrat till kamrat, som säger,är ju skälet till att man betalar medlemsavgift tillfacket. Det är det som facket skall hålla på med. Inteskall vi ge dem extra skattemedel för att de skall gå inoch rädda en arbetsmarknadssituation i . Detär ju helt absurt. Medge, , att dettakan uppfattas som muta!Anf. 110 () replik:Herr talman! Jag måste fråga om detär så att samhället inte alls skall samarbeta med olikafolkrörelser och intresseorganisationer. Är lika upprörd över det samarbete som vi har påutbildningens område med när dethandlar om att satsa på IT-utbildningen?Nej, det ligger nog något annat bakom det här. Dethandlar säkert om en misstänksamhet mot fackföre-ningsrörelsen, framför allt LO, och den verksamhetsom bedrivs där. Jag skulle vilja fråga det verkligen så att vi inte skall samarbeta medintresseorganisationer och folkliga organisationer föratt göra människor delaktiga i att bygga det samhällevi vill ha?Anf. 111 ():Herr talman! Vi lever i ett föränderligt samhälle.Det gäller inte minst inom området ungdoms-, idrotts-och folkrörelsefrågor. Men inga större förändringargörs i budgeten beroende på att Idrottsut-redningen pågår, något som nyssnämnde. I avvaktan på resultatet anser dock vi mode-rater att vi redan nu vill slå vakt om barns och ung-domars idrottsutövning. Därför föreslår vi att stödetsom riktas till den lokala ungdomsverksamheten skalluppgå till . Det fram-går av vårt särskilda yttrande.En studie av gymnasieungdomar i vi-sar att 16-17-åringarna har ökat i vikt desenaste åren. Det problemet berörde också FannyRizell. Eleverna har testats med avseende på kondi-tion, styrka, rörlighet och vikt. Studien pekar på attdet finns tydliga tecken på att ju mer överviktig manär, desto sämre prestationsförmåga har man. Elevermed god kondition är friskare, starkare, rörligare ochsnabbare.Mindre skolgymnastik, skräpmat och TV-datorspel är tre orsaker som säkerligen ligger bakomden försämrade hälsan. Speciellt pojkar fastnar fram-för datorskärmarna och blir stillasittande på sin fritid.Hos flickor ser man tyvärr ofta det motsatta.