prot · GL0918 · 1997-10-23 00:00:00 — Överallt annars kan man hantera detta. Varförbehöver vi detta förmynderi just i ?Anf. 117 Socialminister ():Herr talman! Anledningen är den att fort-farande, mätt i andel 12-åringar som berusar sig varjevecka, ligger lägst av alla länder. Vi tycker oss hastora problem, men det är inte så att man i övrigaEuropa - om vi nu skall anföra som ett argument attvi är en del av det övriga - har mindre alko-holproblem. Det är alldeles tvärtom.Vi behöver göra oss av med en del myter om det-ta. Man har där ute enorma alkoholskador och betalarett mycket högt pris. En del kanske tycker att också viskall vara beredda att betala ett sådant pris. Jag menardock att det är ett ganska inskränkt frihetsbegrepp, omhöjden av frihet för svensken är att slippa stå i sys-tembolagskön, även om den innebär att vi kan undvi-ka att ännu fler hamnar i alkoholmissbruk och misär.Anf. 118 ():Herr talman! har varit ensemed socialministern och hennes parti om att svenskalkoholpolitik skall beslutas i och i . Det gäller även om vi inte har samma syn påalkoholpolitiken som socialministern utan har en merliberal sådan. Jag vill nu fråga socialministern hurregeringen avser att undvika att vi hamnar i nya såda-na här situationer . Det är inte vi självasom tar initiativen i alkoholfrågor, utan förändringar ivår omgivning gör att vi tvingas ändra alkoholpoliti-ken under galjen, eller så måste vi invänta domstols-utslag.Vi har fått ett domstolsutslag som till en deltvingar oss att ändra reglerna för hur alkoholimportö-rer skall behandlas. Å andra sidan fick vi behållaSystembolaget, men det hade lika gärna kunnat blitvärtom i den frågan. Då hade vi stått utan beredskapoch hastigt fått lägga om politiken. Är det inte bättreatt lugnt och sansat lägga upp riktlinjer för en modernoch framsynt alkoholpolitik, som har stöd hos be-folkningen?Vi ser att de traditionella svenska instrumen-ten, skatter och regleringar, tappar i kraft, eftersom såmycket av konsumtionen består av sådant som inteköps på Systembolaget. Det är fråga om smuggling,laglig införsel och hembränning.Min fråga är: Hur avser regeringen att lägga omsvensk alkoholpolitik så att vi inte hamnar i sammasituation igen, dvs. att det blir sombestämmer vår alkoholpolitik?Anf. 119 Socialminister ():Herr talman! Det kan ju vara roligt om jag någongång kan hålla med i en fråga här. Jag tyckernaturligtvis att vi i skall bestämma vår alko-holpolitik och dess inriktning. Det har varit utgångs-punkten, och det var också budskapet inför medlem-skapsomröstningen: Den här frågan skulle vi få be-stämma själva. Men det fanns faktiskt en reservation:under förutsättning att ger oss rätt. Vikan naturligtvis aldrig helt och hållet komma ifrån attvi kan prövas i , men självklart måste viockså fundera på hur vi skall stärka folkhälsoargu-mentet och alkoholpolitiken ur folkhälsoaspekt. Detkan vi behöva fundera på inför kommande överlägg-ningar i EU-sammanhang - att göra det ytterligareoch att göra det ännu tydligare.Jag tycker ändå att det här var en stor framgång.Det här var ett konstaterande av att vi får användafolkhälsoargumentet, och det är en viktig plattformför framtiden. Men vi måste ständigt fundera på om vikan göra någonting mer för att stärka vår position, vårställning och våra möjligheter.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1997/98:16 om offi-cers- och totalförsvarsutbildningenAnf. 120 Försvarsminister ():Herr talman! har frågat mig om jagär beredd att dra tillbaka regeringens förslag om offi-cers- och totalförsvarsutbildningen och återkomma tillriksdagen när ett säkrare beslutsunderlag föreligger.Mitt svar är att jag inte avser att dra tillbaka rege-ringens förslag om officers- och totalförsvarsutbild-ningen.Regeringens budgetproposition (prop. 1997/98:1)behandlas nu i utskott, och jag vet attmotioner i denna fråga har väckts i vederbörlig ord-ning. Jag utgår därför från att ingåendekommer att diskutera regeringens förslag.Ulla ifrågasätter i sin interpellation rege-ringens förslag ur ett huvudsakligen ekonomiskt per-spektiv. De ekonomiska spörsmålen omfattar främsten påstådd osäkerhet i de ekonomiska kalkylerna.Ulla hänvisar till ett brev från en officer somsjälv deltagit i arbetet. Även jag har erhållit dettaunderlag.Låt mig konstatera att den kalkylmodell som För-svarsmakten har använt när myndigheten lämnat sinaunderlag till naturligtvis - liksomalla modeller - har såväl förtjänster som brister. Detär för övrigt samma modell som Försvarsmaktenanvände i grundorganisationsarbetet årsförsvarsbeslut. Såväl skolutredaren, landshövdingGunnar , som regeringen är medvetna om attvissa personalkostnader sannolikt kvarstår för För-svarsmakten även efter det att en organisationsmyn-dighet lagts ned. Detta hänger samman med att mångayrkesofficerare är anställda med s.k. fullmakt. Deninformation interpellanten och jag nu erhållit motsä-ger emellertid inte på något sätt att en avsevärd be-sparing uppkommer med och där-med regeringens förslag.Regeringens förslag ligger således fast.Anf. 121 ():Herr talman! Jag ber att få tacka försvarsministernför svaret på min interpellation.Försvarsministern menar i sitt svar att ivederbörlig ordning kommer att diskutera regeringensförslag om att de gemensamma officersutbildningarnaförläggs till , och och attregeringens förslag därmed ligger fast. Jag tyckerändå att statsrådets svar andas en viss förståelse för,kanske t.o.m. en förhoppning om, att försvarsutskottetgår emot regeringens förslag. Jag kan ha ett visstöverseende med att försvarsministern inte i dennasena timme vill dra tillbaka förslaget. kän-ner jag en frustration över att skall tvingasbehandla ett förslag som så uppenbart inte kan kom-ma att genomföras enligt de ekonomiska förutsätt-ningar som budgetpropositionen anger.Herr talman! Försvarsministern konstaterar i sittinterpellationssvar att den kalkylmodell som Försvar-smakten använt när myndigheten lämnat sina underlagtill har såväl förtjänster som brister.Försvarsministern konstaterar också att det är sammamodell som använts såväl i som inför1996 års försvarsbeslut. Enbart detta faktum tyckerjag talar för att regeringen borde ha tänkt efter ytterli-gare en gång innan förslag om snabba förändringar avskolorganisationen lades fram på bord.Skälen för detta är uppenbara.Enligt skrivningarna i budgetpropositionen är re-geringen orolig över utvecklingen i försvaret. Ökadekostnader och brister i befälens kompetens äventyrarförra årets försvarsbeslut, enligt budgetpropositionen.Enligt andra uppgifter som har läckt ut är det åtskilli-ga miljarder som saknas. Är inte detta tillräckligt skälför eftertanke? Om regeringen efterförsvarsbeslutet är oroad över både kostnader ochkvalitet finns det väl ingen anledning att ytterligareäventyra ekonomin och försämra kvaliteten.Herr talman! Regeringen anför i budgetproposi-tionen även vikten av att militära skolor ligger i an-slutning till civil högskola. Så är fallet i . Därhar ett intimt och gott samarbete etable-rats mellan stridsskolan och , ochäven med FOA 4 och skyddsskolan. Från dessa parterhar också utarbetats ett förslag om totalförsvarscent-rum. Hur totalförsvarsutbildningen skall lösas kanregeringen av naturliga skäl inte ta ställning till förränÖCB har lagt fram sitt betänkande. Varför vill rege-ringen inte ta ett samlat grepp över utbildningarna?Det skulle finnas tid, när skolutredaren lagt fram sittslutbetänkande, att överväga ett samordnat beslut.Kanske finns det synergieffekter att hämta i en sam-ordning.Jag vill därför fråga försvarsministern: detinte både möjligt och klokt att avvakta med skolbeslu-ten tills bägge utredningarna är klara?Anf. 122 Försvarsminister ():Herr talman! Interpellanten tar upp tre punkter isitt inlägg. För det första gällde det frågan om beräk-ningsmodell. Jag tycker att det är en fördel att kunnasäga att den här åtgärden är genomförd med sammakalkyl som det som beslutades av 1996. Detär en del försvarsbeslut. Det gör att de ärjämförbara - på fördelar och nackdelar.För det andra tog upp frågan om detnuvarande försvarsbeslutets ekonomiska utveckling.Det har kommit uppgifter från högkvarteret om olikaunderskott. Vi undersöker dem i en arbetsgrupp mel-lan och högkvarteret. Jag kan fördagen inte bekräfta de uppgifter som har förekommitom mycket stora underskott, långt större än det somomnämndes av regeringen i budgetpropositionen.För det tredje tog upp och dennuvarande stridsskolan. Jag har besökt och fåttredovisat för mig både stridsskolan och totalförsvaretsskyddsskola. Det finns ingenting annat att säga än attdet är två institutioner som har hög klass på sin verk-samhet, såvitt jag kan förstå. Totalförsvarets skydds-skola kommer att vara kvar, och jag hoppas att detskall vara möjligt att ytterligare öka samverkan medUmeå universitet och pådet sätt som det ges förutsättningar för just i Umeå.Anledningen till regeringens förslag när det gällerskolor för markstrid framgår väl i propositionen. Mankan säga att dess grundval är att eftersom det intefinns en brigadutbildning i är det mera lämpligtatt förlägga den typen av skolor och utbildning tillandra orter i vårt land.Jag kan avsluta mitt inlägg med att säga att jag harfått ett gott intryck av utbildningens innehåll, inrikt-ning och viljan i att utveckla sin verksamhet.Det är inte det som det har handlat om, utan motivetsom har funnits har varit knutet till samlokalisering avbrigadernas organisation.Tack, herr talman.Anf. 123 ():Herr talman! Det var väl ungefär vadvi sade i försvarsbeslutet , atten nedläggning av MB 20 i innebär en ned-läggning även av , vilket då förneka-des av regeringen. Det är ju inte lönt att diskutera detbeslutet, det är ju redan gjort, även om jag fortfarandeanser att det var ett felaktigt beslut. De stora ekono-miska överskridanden som Försvarsmakten nu görkanske också kommer att bli ett bevis på det.Men, herr talman, jag har riktat in mig på ekono-miska skäl för regeringen att återta förslaget om offi-cersutbildningarna, därför att det enligt propositionenär det enda bärande skälet att fatta beslut . För-svarsministern säger i sitt svar att den informationsom statsrådet och jag har erhållit från en officer påintet sätt motsäger att en avsevärd besparing upp-kommer med skolutredningens och därmed regering-ens förslag.Den bedömningen delas inte av Försvarsmakten.ÖB har i preliminära budgetdirektiv givit gemensam-ma staben i uppgift att analysera besparingarna medutgångspunkt från kritiken, en kritik som man alltså isvaret till den här officeren säger sig dela. Det uppse-endeväckande resultatet av den analys som redovisa-des är, att av de bedömda 721 miljo-nerna i besparing som utredaren redo-visar återstår nu 282 miljoner. För att klara budgeteninom ramen för skolutredningen är således Försvar-smakten tvingad att genomföra besparingar som är250 % större än dem som kalkylerats. Detta är enligtFörsvarsmakten inte rimligt. Därför tycker jag ocksåatt det är helt orimligt att skall fatta ettbeslut om det som regeringen föreslår. Jag antar attäven försvarsministern har insett detta, men att han avtekniska, tidsmässiga eller andra skäl överlåter åtriksdagen att göra det enda möjliga i denna situation,nämligen att uppmana regeringen att återkomma medett nytt förslag.Anf. 124 Försvarsminister ():Herr talman! Med anledning av den sista delen avanförandet vill jag säga att jag inte känner till någonsamlad information från Försvarsmakten om helaskolutredningen. Den hearing som vi hade inför pro-positionsarbetet visade på att Försvarsmakten ansågatt utredningens förslag är genomförbart. Den be-dömning man kan göra när det gäller kvarståendekostnader för , som anknyter till att många offi-cerare har fullmakt och därmed i särskilt stark meningär tillsvidareanställda i Försvarsmakten, pekar ändåpå att man kommer att uppnå en ekonomisk förbätt-ring på många tiotals miljoner. För regeringen är detviktigt att genomföra förändringar som både leder tillekonomiska förbättringar för försvaret och har sommotiv att verksamheten kan bedrivas på ett bra, ja,kanske t.o.m. förbättrat sätt, trots att verksam-het på intet sätt kan anses vara underlägset den verk-samhet som bedrivs vid de nuvarande enheterna.Anf. 125 ():Herr talman! Jag vet att utbildningen i ärbra. Den har också varit mycket kostnadseffektiv.Utbildningen i har kostat hälften av vad ut-bildningen på har kostat, vilket jagtycker är mycket talande.Jag förstår att Försvarsdepartementet inte har fåttden information som jag har fått från högkvarteret,eftersom den kommer i samband medatt ÖB lägger fram sitt förslag till budget. Det innebäratt förutsättningarna från hearingen, då man från För-svarsmaktens sida sade sig kunna genomföra det härbeslutet, och fram till dess man lägger fram ett förslagtill regeringen i vår har förändrats i och med att manhar upptäckt denna grava felkalkylering.Jag förstår att jag inte kan komma längre ,men jag hoppas ändå att den interpellationsdebatt somvi har kan bli ett underlag i försvarsutskottetsbehandling av detta ärende och att man inser det klo-ka i att be att regeringen återkommer sedan man harfått titta på de nya kalkylerna.Anf. 126 Försvarsminister ():Herr talman! Jag menar nog att det som kan kom-ma i en skrivelse från Försvarsmaktens ledning längrefram inte bör ligga till grund för en förändrad be-dömning av regeringens förslag till . Om detsom säger här i talarstolen är en del avden bild som finns inom högkvarteret, och man frånhögkvarterets sida menar att det kan handla om ettunderfinansierande av det nuvarande försvarsbeslutet,vill jag säga att det pågår ett analysarbete inom Rege-ringskansliet i dialog med Försvarsmakten. Inte hellerden uppgiften bör därför enligt min åsikt ligga tillgrund för ställningstaganden för närvarande.Tack!Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 1997/98:23 om heli-kopterberedskapen i SöderhamnAnf. 127 Försvarsminister ():Herr talman! har frågat vad rege-ringen avser vidta för åtgärder för att ytt-rande över motioner angående helikopterberedskapeni skall kunna inväntas innan definitivtbeslut fattas i frågan.I 1996 års totalförsvarsbeslut (prop. 1996/97:4,bet. 1996/97:FöU1, rskr. 1996/97:110-112) besluta-de med anledning av regeringens proposi-tion dels att lägga ned flygflottilj, F 15, iSöderhamn, dels att inrätta Försvarsmaktens helikop-terflottilj på Malmen. Statsmakterna förutsatte i dettabeslut att samordningen av helikopterverksamheteninom Försvarsmakten skulle ge ökade möjligheter tillatt förbättra räddningsberedskapen inom landet somhelhet.I budgetpropositionen (prop. 1997/98:1)föreslår regeringen att Försvarsmaktens helikopter-flottilj organiseras i fyra divisioner. Därutöver lämnarregeringen en fyllig redovisning om verksamheten istort, organisationen i krig och organisationen i fred.När det gäller det sistnämnda anför regeringen attförutsättningarna för att hålla helikopter från Försvar-smakten i beredskap för räddningstjänst i norra , enligt regeringens mening, förbättrats väsentligtgenom denna omstrukturering. Regeringen nämneräven den utredning om behov av helikoptertjänst förflyg- och sjöräddning som utarbetats inom och . Enligt regeringens meningfinns nu en god grund för ett fortsatt aktivt arbete.Avsnittet i propositionen avslutas med följande ord:"Regeringen, som således utgår från att de berördamyndigheterna enas om hur räddningsbered-skapen i och särskilt utmed norrlandskustenskall organiseras, bedömer att ytterligare åtgärder frånregeringens sida inte erfordras . "Jag bedömer, med totalförsvarsbeslutsom grund och därutöver regeringens förslag ochbedömning i årets budgetproposition, att förutsätt-ningarna för en förbättrad helikopterberedskap längsNorrlandskusten är mycket goda.Tack, herr talman.Anf. 128 ():Herr talman! Jag vet att det hör till god sed här ikammaren att tacka för svaret, men den här gångenkänner jag mig faktiskt ganska hjälplös. Jag förstårinte vad det är jag skall tacka för.Sedan måndag från står helikopt-rarna från F 15 i i dygnet runt.Från finns personalen på plats , kl. 8-17, dvs. under normal arbetstid. I övrigt,kvällar och , befinner den sig i bostaden, i Sö-derhamn.Försvarsministern säger nu att förutsättningarnaför att hålla helikopter från Försvarsmakten i bered-skap för räddningstjänst i norra enligt rege-ringens mening förbättrats väsentligt genom dennaomstrukturering.Han säger vidare: "Jag bedömer - - - att förut-sättningarna för en förbättrad helikopterberedskaplängs är mycket goda. "Försvarsministerns besked måste vara ett lågvat-tenmärke, om man inte menar att ju mindre, destobättre.När försvarsutskottet och sedan sentförra hösten tog sitt försvarsbeslut ägnade vi myckentid åt helikopterfrågorna. Jag vill hävda att det råddestor enighet i försvarsutskottet. Vi hävdade att försva-rets helikopterresurser skall ses samlat.Utskottet skrev då: "Utskottet konstaterar att re-geringen nu inte lägger några förslag om programmetHelikopterförbands organisation och basering. Rege-ringen avser återkomma i ärendet till hösten1997. Utskottet anser det viktigt att detta förslag bliren helhetslösning som beaktar uppgifterna såväl i krigsom i fred. Härvid bör samhällets möjligheter attutnyttja de militära helikopterresurserna i fred inteförsämras. "Utskottet framhöll vidare om den nya organisatio-nen att den förutsatte att "tillkomsten av denna kom-mer att öka möjligheterna till en bättre räddningsbe-redskap inom landet som helhet. Det är angeläget,vilket utskottet också tidigare framhållit - - -, med enbättre beredskap i norra . "Utskottet konstaterade i bred enighet, mot bak-grund av att regeringen skulle återkomma hösten1997, att inte nu bör "göra några uttalandenom det blivande helikopterprogrammets närmareorganisation eller om lokaliseringen av dess resurser".Försvarsministern var förvisso inte försvarsminis-ter då, och vi var många som trodde att bytet på denposten skulle innebära en större lyhördhet. Det kanskeär för mycket begärt att försvarsministern skall ha lästhela beslut, men den kompetensen bordeväl finnas på departementet. Dagens besked är enkalldusch - inte minst för försvarsministerns parti-kamrater i utskottet. Försvarsministern rodnar inte -den här salen hade upplysts väsentligt om hans parti-kamrater i utskottet hade varit här. Förutsättningarnaför att i försvarsutskottet i fortsättningen kunna sättatilltro till inte viljan men förmågan hos regeringsma-joritetens utfästelser blir obefintliga.Försvarsministerns trosvissa bedömningar kanskehåller på papperet. Kanske kommer det något fram-över; gör ju sammabedömning av de luckor som uppstår med Försvar-smaktens av försvarsministern med tillförsikt åseddaflyttning av räddningshelikopterverksamheten frånsödra till de jämtska fjällbygderna.Kanske blir det framöver någon placering av helikop-terberedskap vid södra och mellersta Norrlandskus-ten.I teorin kanske det rent av blir i . Menförsvarsministern är, liksom Försvarsmakten, välbekant med att de kvalificerade och professionellapersonalresurser som fram till nu funnits vid verk-samheten i nu snabbt försvinner för gott.De kommer inte att stå stand by för att finnas till-gängliga vid en framtida återlokalisering någonstansvid Norrlandskusten.Nu har en samlad opposition - helt i linje med vadutskottet förväntade sig kunna få påverka - väcktförslag om att vid budgetbehandlingen idecember skall ta ställning till helikopterberedskapenvid södra och mellersta . Försvars-ministern åser med tillförsikt att helikopterberedska-pen vid samma kust från bryts ned.Anf. 129 ():Herr talman! Denna hembygdens dag kanske för-svarsministern märker att helikopterverksamheten ivåra trakter är lika viktig i fredstid som i krig. För miglåter det orimligt och anmärkningsvärt att verkställaen flyttning av helikopterverksamheten inom tio da-gar, när man väntar på förhandlingarnamellan och Försvarsmakten, som enligtde uppgifter jag har fått beräknas vara klara om cirkaen månad. Varför göra denna flyttning , i stället föratt vänta? pågår det budgetförhandling idetta hus där skall ta ställning till de motio-ner som behandlas i försvarsutskottet. Dessutom talaralla fakta för i den här frågan.Jag tycker att det är orimligt att flytta helikopter-verksamheten från till . Om jaghar förstått det rätt, inser alla som är något så närinsatta i frågan att skall stå vid kusten iSöderhamn och icke i fjällvärlden. har alla faciliteter för verksamheter, och personalenbor där. Det behövs inga nya investeringar. Verksam-heten kan fortsätta i utan investeringaroch utan flyttkostnader.Herr försvarsminister! förnuftet talar fördetta. Kan inte ministern hålla med mig om att det ärorimligt att flytta helikoptrarna från tillÖstersund?Anf. 130 ():Herr talman! Jag hoppas att försvarsministernförstår att den här mobiliseringen av riksdagsledamö-ter från södra betyder någonting. Jag hoppasatt försvarsministern tar intryck av det.Det är många oklarheter i det här svaret, precissom och har sagt.Försvarsministern säger: "Statsmakterna förutsatte idetta beslut att samordningen av helikopterverksam-heten inom Försvarsmakten skulle ge ökade möjlighe-ter till att förbättra räddningsberedskapen inom landetsom helhet." Om man vill vara litet elak skulle mankunna säga att den då måste bli avsevärt bättre påmånga andra områden i landet, eftersom den blir såmycket sämre vid , med ettglapp mellan kusthelikoptrarna.När det gäller organisationen i fred framhåller för-svarsministern att "förutsättningarna för att hållahelikopter från Försvarsmakten i beredskap för rädd-ningstjänst i norra , enligt regeringens mening,förbättrats väsentligt genom denna omstrukturering".Då vill jag fråga: På vilket sätt?Enligt min mening är det förslag som redovisatsförenat med betydande brister, precis som LennartRohdin har sagt tidigare. Det gäller främst möjlighe-terna för den redovisade organisationen att klara högtställda krav på allmän räddningsverksamhet till havslängs . Men också katastrofbe-redskapen i övrigt och möjligheterna till snabbasjuktransporter inom regionen försämras drastiskt.Helikoptrarnas betydelse t.ex. vid en större skogs-brand visade sig inte minst denna sommar, när denstora skogsbranden härjade på Agön utanför Hudiks-vall.De räddningsuppdrag som flygvapnets helikoptrarutför gentemot flygvapnet svarar för en mindre del avden totala flygtiden. Den av försvarsledningen före-slagna kopplingen till de kvarvarande flygflottiljernamåste därför ifrågasättas. Avgörande bör i stället varaom berörda helikoptrar klarar flygvapnets krav påräddningsinsatser, inte var de är uppställda.Regeringen har också slagit fast att samhälletsmöjligheter att utnyttja de militära helikopterresurser-na i fred inte får försämras. Såvitt jag förstår, somLennart Rohdin har framhållit, blir det en avsevärdförsämring om man genomför en stationering i Öster-sund jämfört med hur det har varit iSöderhamn. Där har man genom otaliga utryckningardygnet runt visat att ett engagemang och en beredskapsom är hög har kunnat svara mot högt ställda krav påhelikopterservice både för flygvapnet och för dencivila räddningsberedskapen.Om det förslag till organisation som ligger blirförverkligat innebär det att den räddningsberedskapsom finns längs kommer attallvarligt försämras över ett mycket stort område. Jagkan inte förstå hur försvarsministern bara kan försökasläta över det.Jag skulle vilja avsluta med att fråga på vilket sättförsvarsministern är beredd att agera för att säkra enfullgod helikopterberedskap längs även i fortsättningen.Anf. 131 ():Herr talman! ställde jag en frågatill försvarsministern om helikopterverksamheten iSöderhamn. Jag hänvisade bl.a. till tvåbeslut om att Försvarsmakten på ett tillfredsställandesätt skall medverka till att samordna civila sjuktrans-porter och räddningsinsatser. Vidare har riksdagenuttalat att det är angeläget med en bättre beredskap inorra . Svaret blev kort och gott: Utredningpågår. Det var delvis förståeligt, eftersom organisa-tionsförslaget inte var klart.Det som däremot är obegripligt är den lösningsom har presenterats och som påstås ge en bättreberedskap längs .