prot · GL0925 · 1997-11-05 00:00:00 — Kommu-nerna förväntas klara alltmer komplicerade medicins-ka vård- och omsorgsbehov, som ekonominhar varit och är mycket ansträngd.I många fall klarar man detta på ett utmärkt sätt.Det är också viktigt att säga till all dem som strävarpå. Det finns goda exempel på fin och trygg omvård-nad, nya och bättre arbetssätt och vårdformer somockså utvecklas. finns det förskräckandeinslag. Det gäller gamla som behandlas respektlösteller sjuka som får bristfällig vård. Det är helt oaccep-tabelt. Regeringen återkommer till riksda-gen med förslag på förbättringar på ett antal områdensom jag redan har nämnt.Äldreomsorgen bärs upp av de hundratusentalskvinnor som arbetar i den. Det de helst vill är att geen trygg omsorg av god kvalitet - att göra ett brajobb, helt enkelt - för och skull och föralla de gamla i äldreomsorgen i dag.Överläggningen var härmed avslutad.2 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 30 oktober.3 § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionenTredje vice talmannen meddelade att följandefaktapromemoria om förslag från Europeiska kom-missionen inkommit och delats ut till kammarensledamöter:Meddelande från kommissionen till rådet, Europapar-lamentet, Ekonomiska och sociala kommittén ochRegionkommittén angående europeisk flyg- ochrymdindustri KOM (97) 4664 § Hänvisning av ärenden till utskott och be-slut om förkortad motionstidFöredrogs och hänvisadesProposition1997/98:39 Förlängd tid för ökning av aktiekapital iprivata aktiebolag till lagutskottetRegeringen hade föreslagit att skullebesluta att motionstiden förkortades till tio dagar.Kammaren beslutade att förkorta motionstiden fördenna proposition till att utgå fredagen den14 november.Skrivelse1997/98:38 till justitieutskottetMeddelande om samlad voteringTredje vice talmannen meddelade att lagutskottetsbetänkanden LU3 och LU4, utrikesutskottets betän-kande UU4, näringsutskottets betänkande NU4 samttrafikutskottets betänkande TU6 skulle avgöras i ettsammanhang efter avslutad debatt.5 § Den kooperativa företagsformenFöredrogsLagutskottets betänkande 1997/98:LU3Den kooperativa företagsformen (prop. 1996/97:163)Anf. 27 ():Herr talman! Jag skall bara göra några kommenta-rer kring betänkandet. Det finns inga reservationer. Viär inte oense när det gäller detta ärende, och därförkan man undra varför vi tar upp tid i kammaren medatt diskutera det. Men det finns några punkter somkan vara värda att ägna åt.Jag vill inleda med att säga att jag tycker att det ärett väldigt bra förslag som regeringen har lagt framoch som har ställt sig bakom. Det ärockså väldigt bra att alla partier är överens om deförändringar som sker. Den kooperativa företags-formen har varit litet grand tillbakapressad gentemotannan typ av verksamhet, och därför är det bra lever upp till de beslut vi har fattat tidigare här iriksdagen om att den kooperativa företagsformenskall jämställas med andra former.Jag har i och för sig till den proposition som rege-ringen lade fram fogat en motion som tar upp någraav de bekymmer man ändå kan känna när man gördenna sorts förändringar. De innebär bl.a. att det blirstörre möjligheter för de kooperativa företagen attackumulera kapital. Vi har andra associationsformersom är avsedda för just kapitalackumulation och av-kastning på kapital. Det är vanliga aktiebolag.De kooperativa företagens särart är att de har del-vis andra mål, nämligen de sociala målen, som iblandär övergripande och kanske viktigare än de ekono-miska. Man kan fundera över var gränsen går, när ettkooperativt företag övergår i ett rent kapitalavkastan-de företag. Det finns anledning att följa den utveck-lingen, så att den situationen inte uppstår. Den här typen av verksamhet behövs ochkommer i allt större utsträckning att behö-vas.Vi ser nu att det växer fram en hel rad nya företagmed kooperativ inriktning. De som startat dessa före-tag är i hög grad unga människor och invandrare medkompetens, som inte har så stora möjligheter attkomma in på den svenska arbetsmarknaden. Genomatt gå samman i kooperativ verksamhet kan de ändåskaffa sig en försörjning. Det finns mycket positivt iden utveckling som sker.Det finns företag som tillhör kategorin nya koope-rativ som eventuellt kan få bekymmer i och med ett avde förslag som ligger. Jag tänker på vindkraftkoope-rativ, en ny typ av energiföretag där ett antal personergår samman och för ett antal miljoner köper sig ettvindkraftverk, som sedan snurrar in ström som ägarnasjälva kan köpa. Förslaget i betänkandet innebär bl.a.att möjligheten till avdragsgill utdelning på den ko-operativa vinsten begränsas. Detta kan vara motiveratur en allmän synvinkel, och vi har därför ställt ossbakom förslaget. Men för just de här företagen kandet i vissa fall bli bekymmer, eftersom de har dentypen av avtal som gör att de får en väldigt stor vinst itraditionell bemärkelse, dvs. ett överskott i rörelsen.Det kan innebära att man får beskatta en del av detöverskottet, fastän det kanske beror på att man harbetalat in litet för höga priser.Den tid som står till förfogande för att anpassa dennya lagstiftningen är ganska kort, eftersom lagstift-ningen skall börja gälla . Vi får följafrågan noga och se om det finns anledning att ganskasnart återkomma med ett kompletterande beslut, så attföretagen inte hamnar i de här problemen. Det skullevara olyckligt om man genom en i allmänhet väl mo-tiverad lagändring slår undan fötterna på de männi-skor som ofta av ideella och ideologiska skäl harsatsat rätt mycket pengar på att själva förse sig medelenergi på ett sätt som man tycker är bättre än desom erbjuds i övrigt. Jag hoppas alltså att regeringennoga kommer att följa frågan och att man snabbtåterkommer om det visar sig att det finns anledningatt komplettera förslagen.Jag är glad över att det här är en fråga där de flestapartier är överens. Det känns rätt skönt att vi har ock-så sådana frågor. Jag är övertygad om att vi kommeratt vara överens om det mesta som gäller den positivakooperativa företagsformen.Anf. 28 ():Herr talman! Jag kan instämma i mycket av vadRonny Korsberg sade, inte minst det sista om att vi nui stora drag är överens om det betänkande vi skallbehandla. Vi var det inte från början. Villkoren förden kooperativa företagsamheten har diskuteratsmånga gånger i den här kammaren. Jag tycker att dethär ärendet är ett skolexempel på hur man under be-redningsprocessens gång, från beredningen i Rege-ringskansliet fram till beslutet i , kan hitta ensamfälld lösning för att, som är fallet här, främja dekooperativa företagen. Det är viktigt, och det är bra.Förslagen syftar till att stärka de kooperativa före-tagens ställning och ge dem likvärdiga arbetsvillkormed andra företag. Det har de inte . Fr.o.m. den1 januari, då de föreslagna förändringarna träder ikraft, skall de ha det. Det är angeläget, och det ärnödvändigt. Den kooperativa företagsformen, medden ekonomiska föreningsformen i botten och därmedlemmarna själva på ett aktivt sätt är involverade iföretagsamheten, byggd på syftet att också gagna denenskilda medlemmens mål, är en användbar och en-gagerande form av företagsamhet, som, vilket RonnyKorsberg också sade, kan bidra till att stärka syssel-sättningen.Konsumentkooperationen inom dagligvaruhan-deln, lantbrukskooperationen och bostadskooperatio-nen är redan kända begrepp inom den kooperativaföretagsformen. Dessa huvudgrupper tillsammansmed andra kooperativa företag utgör en betydelsefullsektor i svenskt näringsliv. Det finns ett behovav nya företag för att utveckla ny produktion ochförädla redan existerande verksamheter. Där kan denkooperativa företagsformen bli en ny närings- ochsysselsättningspolitisk kraft och en företagsform somär särskilt lämpad för att väcka intresse hos människorför att starta företag. Det är då viktigt att den koope-rativa företagsformen har samma förutsättningar ochmöjligheter som andra företagsformer.Det är krav som har arbetat förlänge. Detta har tagits upp här i , och det ären enig riksdag som har beställt de här förslagen frånregeringen. Det framhålls nu också av regeringen iden proposition som betänkandet bygger på. Denuppfattningen omfattas självfallet också av lagutskot-tet. Utskottet är enigt i sina ställningstaganden tillpropositionens förslag.Propositionens förslag tillstyrks med några undan-tag när i sin helhet av utskottet. Undantagen är två.Dels ändras den tekniska utformningen av begräns-ningsregeln för avdrag för utdelning till medlemmarnaför att undvika vissa progressiva effekter vid föränd-ringar i statslåneräntans storlek. Dels görs en redige-ring av 8 kap. 13 § föreningslagen, som inte tidigarehar blivit beaktat efter det riksdagsbeslut som fattadesi april i år.Två motioner har väckts i anledning av proposi-tionen, och står alltså bakom denena. Motionerna har i stort sett samma inriktning,nämligen att slå vakt om den kooperativa företags-formens särart. Några direkta konkreta förslag läggsinte fram i motionerna på annat sätt än att ytterligareutredningar krävs. Det tog upp haratt göra med att det gäller att se upp så att detta inteblir en företagsform där det blir möjligt att gräva nedvinster och göra kapitalplaceringar. Å andra sidan hardet riktats kritik från visst håll mot att utdelningen ialltför hög grad begränsas.Utskottet pekar på den nya roll som det kooperati-va rådet i det här sammanhanget har fått. Det skallinte enbart fungera som ett rådgivande organ till re-geringen. Rådet skall också medverka vid genomfö-randet av olika insatser för att bevaka den kooperativaföretagsformens ställning i relation till andra företags-former. Det är enligt utskottet en garanti för att defrågeställningar som rests under beredningen av för-slagen kommer att få en tillfredsställande lösning. Detär viktigt att man följer den här verksamheten för attnå fram till lösningar som innebär en tillfredsställandeavvägning. Mot den bakgrunden avstyrker utskottetmotionerna.Ett par frågor som har tagits upp under utskottsbe-handlingen - var också inne på dem- är begränsningsregeln för avdrag vid utdelning samtvillkoren för de vindkraftverk som drivs som koope-rativa företag. I det första fallet har hävdats att knyt-ningen av begränsningsregeln till statslåneräntanskulle vara ett hinder för konsumentkooperationen attge så stora återbäringar som man skulle önska att gefrån en förenings sida. Utskottet har övervägt frågornamen inte funnit anledning att göra någon annan änd-ring än den ändrade tekniska konstruktion som utskot-tet nu föreslår.Till det kan sägas att det inte finns någon be-gränsning i rätten för en förening att besluta om hurstor återbäring till kunderna som helst. Däremot har,av jämställdhetsskäl gentemot andra företagsformer,rätten för föreningen att göra avdrag för utdelning ibeskattningen begränsats. Det är konsekvent. Skallman jämställa reglerna på de områden där de är tillnackdel för kooperationen med andra företagbör en överensstämmelse finnas också i de regler somgäller beskattningen och avdragsrätten vid beskatt-ning. Dessutom finns ju möjligheten för varje konsu-mentförening att själv reglera priser och återbäring såatt kunder och medlemmar gynnas på samma sätt somett högt pris och större återbäring skulle kunna göra.När det gäller vindkraftsföretagens problem förut-sätter utskottet att de kan lösas inom ramen för denskrivning som utskottet gör med hänvisning till Ko-operativa rådet. Det är inte minst med vindkraften förögonen som utskottet gör denna markering.Något annat yrkande utöver utskottets hemställanfinns inte. Jag yrkar bifall till hemställan i utskottetsbetänkande i dess helhet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 §. )6 § Företagshypoteks ställning efter avregist-rering av aktiebolagFöredrogsLagutskottets betänkande 1997/98:LU4Företagshypoteks ställning efter avregistrering avaktiebolag (prop. 1997/98:22)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades efter 9 §. )7 § Skydd mot extraterritoriell lagstiftning somantas av ett tredje landFöredrogsUtrikesutskottets betänkande 1997/98:UU4Skydd mot extraterritoriell lagstiftning som antas avett tredje land (prop. 1996/97:139)Anf. 29 ():Herr talman! betänkande be-handlar ett regeringsförslag till lag om EG:s förord-ning om skydd mot extraterritoriell lagstiftning somantas av tredje land. Bakgrunden är en amerikansklagstiftning som antogs 1996 om sanktioner mot han-del med och investeringar i , och Iran.Denna lagstiftning har extraterritoriella verkningarsom strider mot EG:s mål om fria kapitalrörelsermellan EU:s medlemsländer och tredje land.Centerpartiet tycker att det är ett bra initiativ meden förordning för att på det sättet neutralisera denamerikanska lagstiftningen. Vad där-emot tycker är fel i regeringens förslag är att överträ-delser mot denna förordning skall kunna bestraffasmed fängelse. Jag kan dock konstatera att regeringenhar en mycket stor riksdagsmajoritet bakom sig. Jagär något förvånad över att det är en så stor majoritetför detta förslag. Vi i hade hellre sett attöverträdelser kunde bestraffas med vite eller sank-tionsavgifter. Det är alltså frihetsstraffet som vi äremot.Därför, herr talman, vill jag yrka bifall till den re-servation som är lagd till det här betänkandet.Anf. 30 ():Herr talman! Det här betänkandet från utrikesut-skottet har det krångliga namnet Skydd mot extraterri-toriell lagstiftning som antas av ett tredje land. Ochdet är inte bara rubriken som är krånglig. Även självatexten, lagförslaget, är det. Om man i korta ord skulleförsöka beskriva vad det handlar om kan man säga attdet är lagstiftning, som innebär sanktionergentemot investeringar i , och Libyen.Det är väl känt att den amerikanska blockaden motframför allt , vilken det alltså ytterst handlar om,har fått väldigt ödesdigra konsekvenser. Därför är detvälkommet att EU, genom de förordningar som EGvill anta, på olika sätt försöker hejda eller mildraeffekterna av den amerikanska blockaden. Det är braatt man från EU:s sida klart markerar att man inteställer sig bakom blockaden, men också att man ärberedd att vidta stridsåtgärder.Jag står alltså därför helt bakom det betänkandesom utskottet har lagt fram. Till skillnad från HelenaNilsson anser jag att det är väsentligt att EU reageraroch att vi följer upp det med en svensk lagstiftningmed den typ av straffåtgärder som inkluderar fängel-sestraff.Men, herr talman, jag vill också lägga till någraytterligare faktorer. Efter det att vi behandlat ärendet iutskottet har jag fått klart för mig att man från EU:ssida har fortsatt förhandlingarna med och att EUgenom den kommissionär som har hand om frågorna,, också delvis vacklat om åtgärdernagentemot . Man lär ha varit villig att i en för-handling eventuellt acceptera delar av den s.k. Helms-Burtonlagen. I gengäld skulle EU inte föra sakenvidare till WTO, . De härförhandlingarna skulle ha varit avslutade i slutet avoktober, men jag har inte fått några tecken på att såblivit fallet.Jag menar att det är nödvändigt att vi från svensksida följer upp detta. Vi måste se till att kritiken frånEU:s sida gentemot inte minskas utan att vi stårfast vid den kritik som finns och också vidtar konkretaåtgärder gentemot det orättmätiga förfarande somUSA har ägnat sig åt när man har satt sig till domsöver flera länder och deras politik. Just i fallet Kubaär det extra anmärkningsvärt, eftersom är ettmycket litet och fattigt land som har försökt styra sinsamhällsutveckling mot en mer rättvis fördelning avresurserna i det egna landet.Vi är många som vet om de problemsom finns på och att det finns en del övrigt attsäga vad det gäller yttrandefriheten och de mänskligarättigheterna. Men jag är övertygad om att just , som även andra länder ställt sig bakom, harmedfört att just yttrandefriheten och respekten för demänskliga rättigheterna på har beaktats sämreän om vi inte hade haft denna blockad. Därigenomhade man kunnat möjliggöra en dialog med kubanskamyndigheter.Jag vill därför från sida framhållaatt det är viktigt att EU fortsätter dialogen med ,att man upprättar ett handelsavtal - något som ocksåhar funnits med men som ännu inte har kommit till -och gör de andra insatser man kan göra för den ku-banska befolkningen. Det är dock viktigt att man intestannar vid frågan om handelsavtal utan också stårfast gentemot vad det gäller skyddsåtgärder, atthävda de europeiska intressena gentemot ochmöjliggöra för mer investeringar på . En utökadkontakt med det kubanska samhället, vilken inklude-rar investeringar i företag, tror jag är av oerhört storbetydelse också vad det gäller yttrandefrihet och möj-lighet att öppna för flerpartisystem.Anf. 31 () replik:Herr talman! sade i sitt anförandeatt jag var emot EU:s förordning. Jag är inte emotEU:s förordning, utan det är synen på överträdelsersom skiljer mig från det övriga utskottets synpunkter.Därför kan jag ställa frågan till varfördet är så viktigt att införa ett frihetsstraff för överträ-delser mot denna förordning. Varför tycker att det är så angeläget? Vi anser att vite ochsanktionsavgifter är bättre.Anf. 32 () replik:Herr talman! Det här handlar om att visa vilkenbetydelse vi fäster vid de skyddsåtgärder som EUvidtar. menar att vi därmed visar vilkenbetydelse vi tycker att de skyddsåtgärderna bör ha.Centerpartiets sätt att hävda att man inte behöverfängelsestraff, utan att det räcker med vitesföreläg-gande, menar jag tar udden av det beslut som EUfaktiskt föreslagit att de enskilda EU-länderna skallfatta.Anf. 33 ():Herr talman! Det här betänkandet behandlar enföljdlagstiftning från svensk sida till det initiativ somEU har tagit om skyddsåtgärder mot den amerikanskalagstiftning som har extraterritoriell verkan. Vi anseratt den här typen av lagstiftning är ett klart brott motfrihandelns principer. Blockadpolitiken gentemotKuba, som också inkluderar andra länder, är ett brottmot internationell rätt. Som beskrevhar den medfört mycket allvarliga konsekvenser förden kubanska ekonomin och för det kubanska folket.Men det här betänkandet handlar i huvudsak omhur vi vill straffa dem här i som gör sig tilltolkar för och medlöpare med den amerikanska lag-stiftningen. Det handlar om att beivra människor sominte informerar om amerikanska påtryckningsförsöksom går ut på att man skall efterleva lagen. Det hand-lar också om att vi inte erkänner domar som har bä-ring på utländska investerare utfärdade av amerikans-ka domstolar. Det handlar om att vi inte tänker efter-leva de förbud och krav som amerikanska domstolarpå det här sättet skulle ställa på svenska investerareoch andra utländska investerare i de här länderna. Ochdet handlar slutligen om rätten till ersättning för demänniskor som ådrar sig skada på grund av den ame-rikanska lagstiftningen.Det sägs i regeringens proposition att de påföljdermed anledning av den här följdlagstiftningen som viskall fatta beslut om skall vara effektiva, proportionel-la och avskräckande. Här skiljer sig synen på vad somär effektivt, proportionellt och avskräckande mellanCenterpartiet och övriga partier i utskottet. Vi anserinte att vite eller sanktioner uppfyller kravet på effek-tivitet. Därför förordar vi kriminalisering. Det kanhandla om böter eller fängelse upp till sex månader.Det skall också sägas att de juridiska personer somdet handlar om är företagsledare. Vi menar att det inteskall vara möjligt att kalkylera med en ekonomiskvinst eller förlust genom att man köper sig fri från ensådan här lagstiftning, som faktiskt är av mycket vik-tig principiell art för såväl som andra länder.Därför vill jag yrka bifall till betänkandet och avslagpå reservationen.Anf. 34 () replik:Herr talman! Vi är helt överens med regeringenoch majoriteten i utskottet i den här frågan. Men jagundrar om , som representerar rege-ringspartiet, har någon ytterligare information om defortsatta förhandlingarna, som jag nämnde. Det oroarmig att EU skulle vara berett att backa på några avsina krav gentemot vad gäller Helms-Burtonlagen, att man i någon mån skulle tillgodoseUSA:s önskemål och eventuellt inte föra talan vidare iWTO, som har varit aktuellt tidigare.Anf. 35 () replik:Herr talman! Jag utgår från att EU inte tänkerbacka från de här åtgärderna med tanke på att defaktiskt berör så centrala och vitala gemenskapsintres-sen. Frågan om frihandel och frågan om hur man kanutvidga sin egen nationella lagstiftning till att gällaandra länder är av mycket principiell art. Jag har ingadirekta informationer om det anförde isitt inledningsanförande. Men från den här utgångs-punkten håller jag det för uteslutet att man skulletillmötesgå amerikanska intressen på det sättet.Anf. 36 () replik:Herr talman! Som det står i betänkandet och i re-geringens förslag är det alltså självt som haratt avgöra vilka påföljder som man skall införa. Då ärfrågan till varför man anser det såviktigt med fängelsestraff. Varför skall vi införa ettfrihetsberövande för människor som överträder de härförordningarna?Vi kan också konstatera att det är en ganska mas-siv mängd svar från remissinstanser som säger att mantycker att det här är att gå för långt.Anf. 37 () replik:Herr talman! Det kan naturligtvis tyckas drama-tiskt med ett frihetsberövande straff. Men expertisinom Närings- och handels-, Justitie- och Utrikesde-partementen har samrått kring de här sakerna. De hargranskats av Lagrådet. Såvitt jag vet är varken HelenaNilsson eller jag jurister och kan lägga sådana aspek-ter på det här ärendet. Men straffet skall vara känn-bart.Som jag nämnde från talarstolen kan det ocksåtänkas ha viss betydelse att stora företag inte skallkunna kalkylera med en försumbar avgift, väga vinstmot förlust, och på det sättet kunna tillmötesgå ameri-kanska intressen, om man är utsatt för sådana på-tryckningar. Därför skall det kriminaliseras, och ävenfrihetsberövande straff kan bli aktuellt.Anf. 38 KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp):Herr talman! Jag har ingen annan uppfattning änden som utskottsmajoriteten redovisar i det här betän-kandet. Jag begärde närmast ordet med anledning avdet sade från talarstolen och det honhar skrivit i sitt särskilda yttrande till betänkandet.Där framhåller nämligen att det ärblockaden i sig som är orsak till att en öppen diskus-sion om flerpartisystem, om mänskliga rättigheter ochom demokrati i omöjliggörs.Jag menar att det inte är fallet. Det finns andra or-saker till att en dialog omöjliggörs på det här planet,ett framsteg när det gäller mänskliga rättigheter, de-mokratiutveckling och flerpartisystem. Det är dendiktator och det diktatursystem som råder på Kuba.Det är det som är orsaken. Det finns ingenting i dagsom hindrar en förändring på om det inte voreså att det fanns en diktator som förhindrar en diskus-sion om mänskliga rättigheter och om demokratiut-veckling.Jag vill gärna ha detta sagt, annars kan det bli enlitet sned bild av situationen.Anf. 39 ():Herr talman! Självklart avgör det kubanska folketsjälvt vilken typ av regim man vill ha, vilken typ avpolitiskt system, om man vill ha flerpartisystem ellerenpartisystem, vilken grad av yttrandefrihet man har,osv. Det är självklart upp till folket självt att avgöra.Men jag hävdar bestämt att det faktum att den ameri-kanska blockaden pågår, och har gjort det under merän , har låst kubanerna i en mycket fast hållning.Man uppfattar amerikanernas sätt att trycka på vadgäller Helms-Burtonlagen som ett olaga intrång i denegna politiken, eftersom Helms-Burtonlagen också iden allmänna debatten kopplas till krav på demokratioch flerpartisystem. Man är synnerligen orolig för attvid ett flerpartisystem öppna för amerikansk inbland-ning i den kubanska politiken.Jag hävdar inte att man har helt rätt i denna frågafrån den kubanska sidan.Jag tror att man bör gå fram parallellt: både ökaytrandefriheten och tillåta flerpartisystem.