prot · GL0950 · 1997-12-18 00:00:00 — Regeringens proposition om att anslu-ta till Schengen som skall behandlas av riks-dagen i vår har kommit. Det är alltså det sistasteget i processen mot en federal EU-stat.Genom att godkänna borttagandet av våra gräns-kontroller för att inrätta gemensamma yttre gränser,som vi ej har kontroll över, skapas en EU-stat medökad kontroll över människor som befinner sig pådetta EU-territorium. Det kallas för fri rörlighet förpersoner. Men det är väldigt viktigt att alla partier nustuderar förslagen i konventionen för att se hur ökadkontrollen blir. Det är de kompensatoriska åtgärdernasom gör detta.Det är inte tillåtet att ändra i konventionen. An-tingen måste vi godkänna den - ja eller nej. Därförsaknas kanske intresse för att tränga in i detaljer. Dethandlar mycket om att vara för eller emot EU i ställetför kritisk granskning och eftertanke. Behandlingenav ärendet är ett tydligt exempel på nationellt demo-kratiskt underskott. Ministrarna bestämmer, EU:sarbetsgrupper utarbetar förslag och i får vibara säga ja eller nej.Jag skulle vilja fästa uppmärksamheten på fyraområden. Passfriheten leder till ökad kontroll genominrättandet av ett register, Schengen InformationSystem. Vidare ersätts passen med , som dehar gjort i andra länder. Vad är det för vits med att tabort ett pass som inte är särskilt svårt att visa vidgränskontroll för att i stället kanske bli kontrolleradinne i territoriet av polis som begär att få se ID-handlingar? Så har det nämligen blivit i de andraSchengenländerna. Det är än mer kränkande och änmer integritetshämmande.Detta är slutet för svensk drogpolitik. Även säger att detta med fria gränser gör attungdomars inköp av droger som finns inne i territorietkommer att öka väsentligt.När det gäller kostnaderna för detta samarbetekommer tull, polis och kustbevakning att få öka sinapersonella resurser. Vidare leder samarbetet till kost-nader för IT-projekt och ombyggnad av flygplatser. Ipropositionen står hur mycket detta kommer att kosta.I dag har polisen t.ex. för litet resurser, och kostna-derna för detta kommer att tas från det området. Denhär viktningen är mycket viktig att göra.De yttre gränskontrollerna kommer att byggas utoch bevakas totalt både när det gäller in- och utresa.Sverige har den längsta sjögränsen i EU. 360 000fartygsrörelser skall kontrolleras.Slutligen Amsterdamfördraget. Vi får inte samti-digt bestämma om Schengen och Amsterdamfördra-get, för i Amsterdamfördraget har man redan gjortstora ändringar på det rättsliga området med överstat-liga inslag. Detta har stor betydelse för hur faller ut.Hela denna process har inte föregåtts av någonkonsekvensanalys. har gjort en liten kon-sekvensbeskrivning som finns hos Statskontoret. Jagrekommenderar den för läsning innan beslut fattas.För det register som skall byggas upp är det intebara kostnaderna som är stora. Det skall även byggasupp ett register i ett Sirenekontor, där de enskildaländerna kan utbyta information. Handlingarna där ärhemliga. Jag får som riksdagsledamot inte lov att sehandboken för detta Sirenesamarbete. Jag har begärtdet i utskottet, men jag har inte fått tillgång till hand-lingarna. Först efter det att propositionen kom skullejag möjligtvis få läsa dem. Att fatta sådana beslut därjust Sirenesamarbetet är så ingripande för de enskildamänniskorna är mycket underligt.Fru talman! Jag skall inte begära förlängd mo-tionstid i detta sammanhang, men jag önskar att kam-maren skall behandla ärendet efter det att Danmarkhar haft sin folkomröstning, som de skall ha någongång . Det kan nämligen inverkamycket på den nordiska passfriheten. Om nu Dan-mark, som inte vill ha mer samarbete i just rättsligafrågor, säger nej till Amsterdamfördraget, påverkardet den yttre gränskontrollen. Då blir läget ett heltannat och mycket mer komplicerat. Därför borde vitänka efter ännu fler gånger innan vi undertecknarSchengenavtalet. Det har ju tidigare varit ett villkoratt vi inte skall bryta det nordiska samarbetet.Jag efterlyser alltså en analys av effekterna - poli-tiskt, juridiskt och praktiskt. Jag tycker att det förslagsom ligger, med ja eller nej, innebär att det inte ärmeningen att vi skall ta ställning till enskilda frågoroch problem. Men det är ju det vi måste göra.Till slut, fru talman, torde införandet av ett nyttslags underrättelseregister förtjäna omsorgsfulla över-väganden.Anf. 221 ():Fru talman! Jag instämmer förstås i Kias anföran-de. Jag skall bara göra några små kompletteringar.När ratificeras och kommer inunder Amsterdamfördraget händer det ganska mycketnya saker, även om kan sägas havarit en föregångare till Schengen. Schengen uppstodju helt utanför alla EU-grupper - ja, det uppstod iSchengen - och har levt sitt eget liv. Det är ju enganska underlig situation att Schengen sedan kommerin i Amsterdamfördraget.Det är några frågor om flyktingar som jag vill taupp. högsta organ, den verkstäl-lande kommittén, har inte har varit öppet för insyn.Mötena har inte varit offentliga. Ett minimikrav måstevara att får fullinsyn i beslutsprocessen inom den pelare somSchengensamarbetet lyder under.Hur kommer familjeåterföreningsreglerna att fun-gera i praktiken om de olika harskilda nationella regler? Kommer länderna att anpassasig och ha en liknande politik, eller kommer vi i Sve-rige att få pröva många fler ansökningar än vad mangör i vissa länder? Detta är inte klargjort ännu.Schengensamarbetet innebär förstås att gränskon-trollerna i många fall flyttas från den svenska gränsentill gränserna runt omkring alla EU-länder. Den per-son som passerar en gräns vid inresa till behöver inte passera någon ytterligare gräns. Pådet sättet kommer vi inte att ha någon insyn och be-stämmanderätt över de människor som kommer hit.Vi har inte en flyktingpolitik som är totalt anpassadefter de andra Schengenländerna.Kia har också berört Schengens in-formationssystem SIS. Här finns det mil-jontals människor registrerade. Det finns i praktiken30 000 datorer som delvis har tillgång till det härsystemet. Hur skall sekretessen kunna fungera? Detförstår ni själva hur det kan bli. Det här är alltså enoerhört svår sak.Nu avdefinieras vissa uppgifter, men det finns än-då fortfarande möjligheter att ta reda på allt om män-niskor. Här blandas grova brottslingar och terroristermed helt andra grupper av människor, t.ex. vänner,släktingar eller sådana som man bara känner igen,sådana som man har bott hos. Det kan vara tillräckligtskäl att komma in i systemet. Det är därför väldigtallvarligt när det gäller integriteten för människorna.Asylrätten kan på det här sättet komma att urholkasgenom att länderna inte får full bestämmanderätt.Sedan tänkte jag bara säga några ord om transpor-törsansvaret. Att man - som redan förekommer delvisi dag - de facto låter transportörerna, flygbolag ochbåtar, avgöra vilka som skall nå ett land och sökaasyl, har vi opponerat oss mot i många omgångar.Transportörerna kan bötfällas i vissa länder, och dekan få betala - eller får betala - tillbakaresan för demänniskor som inte får stanna. Det handlar om män-niskor som helt lagligt kommer hit och utverkar sinasylrätt, men som inte får stanna. De kanske blir di-rektavvisade. Då måste alltså transportörerna betala.Då har man ju flyttat ansvaret för asylansökningarnalångt ut i periferin.Det gäller alltså asylrätten, transportörsansvaret,insynen och detta att vi tas ifrån vår nationella rätt attsjälva avgöra vilka som skall få söka asyl här ochvilka som skall få stanna.Tack för det och god jul!Anf. 222 ():Fru talman! Jag skall vara mycket kortfattad ochrikta in mig på två sakfrågor. Den ena är att proposi-tionen om inte innehåller lagstift-ningen om genomförandet av åtagandet. Det finnsdäremot en utförlig beskrivning när det gäller påvilket sätt konventionens bestämmelser ställer krav pålagändringar. Men det vet vi alla som lagstiftare huroerhört noga det är med den exakta ordalydelsen i enlagstiftning för vilken tolkning denna sedan får i rätts-sammanhang. Det finns inte med i den här propositio-nen. Det kommer senare.Regeringen har valt att göra på det här sättet föratt inte fördröja anslutningen till ,men jag anser att det här är ett sätt att skynda på sominte borde vara godtagbart.Den andra sakfrågan, fru talman, är att Amster-damfördraget ju förändrar påett sådant sätt att en del av det här mellanstatligaarbetet nu blir överstatligt. Detta kan man ju ha ensakdiskussion om. Men det jag vill peka på är attAmsterdamfördraget inte fanns med när Schengenav-talet var ute på remiss. Ingen remissinstans har kunnatlämna ett remissvar och ta ställning till vilka föränd-ringar den här typen av överstatlighet får på svensklagstiftning.Det, fru talman, anser jag vara en brist i den härpropositionen. Jag hoppas att lagstiftningen så fortsom möjligt skall kunna presenteras för ,och att vi i behandlingen av propositionen ocksåkommer att få ta del av den konkreta lagstiftningen.Med det här, fru talman, vill jag tacka kammarenför att jag har fått uppta kammarens tid och önska allaen god jul.Anf. 223 Justitieminister ():Fru talman! Jag har avlyssnat debatten i den härfrågan. Det är ju litet tidigt att debattera den i kamma-ren, eftersom ledamöter ju knappast harhaft tillfälle att närmare ta ställning till vad proposi-tionen innehåller. Jag utgår från att de frågor som hartagits upp här från talarstolen kommer att diskuteras iutskottet och granskas närmare där.Men jag noterar att det finns en rad missuppfatt-ningar som fortfarande lever när det gäller Schengen- i sak och i form. Jag hoppas att under sinutskottsbehandling åtminstone kan säkerställa att detfinns en god kunskap om vad egent-ligen innebär, t.ex. om att det inte innebär någonpåverkan på vår flyktingpolitik. Låt mig där barakommentera i en sakfråga. Sedan träddei kraft , gäller inte längre Schengen-reglerna om asylsökande. De reglerna är obsoleta.Jag ser fram emot en bra behandling och en goddebatt i utskottet och även i kammaren.Låt mig också önska ledamöter en godhelg och ett gott nytt år med gott samarbete med re-geringen.Överläggningen var härmed avslutad.Propositionen bordlades.14 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner1997/98:43 Tryckfrihetsförordningens och yttrande-frihetsgrundlagens tillämpningsområden - barn-pornografifrågan m.m.1997/98:44 Personuppgiftslag1997/98:46 Ändringar i hyreslagen m.m.1997/98:47 Ändring i minerallagen (1991:45)1997/98:49 Staten och trossamfunden - grundlagsfrå-gor1997/98:52 Förvaltningen av kommunala pensions-medelMotionermed anledning av prop. 1997/98:28 Ändringar i djur-skyddslagen1997/98:Jo24 av ()1997/98:Jo25 av och Rose-MarieFrebran (c)1997/98:Jo26 av de m.fl.(m, c, fp, v, fp, kd)1997/98:Jo27 av ()1997/98:Jo28 av ()betänkande1997/98:FiU10 Statsbudget för budgetåret 199815 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 18 december1997/98:105 av () till statsministernHanteringen av EHEC-bakterier i djurbesättningarInterpellationen redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 20 januari1998.16 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 17 december1997/98:273 av () till jordbruksmi-nisternAlnarps ställning1997/98:274 av () till kulturminis-ternDet framtida filmstödet1997/98:275 av () till kulturminis-ternGöteborgs stadsteater1997/98:276 av () till utrikesminis-ternKränkning av mänskliga rättigheter i Pakistan1997/98:277 av () till kulturministernGöteborgs stadsteaterden 18 december1997/98:278 av () till statsrådetLeif BlombergPersoner som beviljats svenskt medborgarskap1997/98:279 av () till kulturmi-nisternSponsring av Television1997/98:280 av () till jord-bruksministernPersoner som invalidiserats av björnFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 20 januari 1998.17 § Anmälan om skriftligt svar på frågaAnmäldes att följande skriftliga svar på fråga in-kommitden 18 december1997/98:231 av () till justi-tieministernIB:s arkivSvaret redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 20 januari 1998.18 § Kallelse till nytt sammanträdeTalmannen kallade kammaren till nytt sammanträ-de kl. 20.15.19 § Kammaren åtskildes kl. 20.06.Förhandlingarna leddesav tredje vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 2 § anf. 30 (delvis),av andre vice talmannen därefter till ajourneringenkl. 12.58,av talmannen därefter till 4 § anf. 142 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. anf. 173(delvis),av andre vice talmannen därefter till ajourneringenkl. 19.27 ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.