prot · GL0913 · 1997-10-09 00:00:00 — Regeringens egen insats på 125 miljonerkronor matchades på ett storstilat sätt av massor medfrivilliga insatser från svenska män och kvinnor somkände att granngemenskapen krävde en egen insats.I samband med presentationen av fjolårets syssel-sättningsproposition tillkännagav jag att en 1 miljardkronor skulle avsättas för praktiskt samarbete kringÖstersjön. Avsikten med denna s.k. Östersjömiljardvar både att stimulera sysselsättningen i ochatt främja utvecklingen i våra grannländer.Jag kan meddela kammaren att i princip heladenna Östersjömiljard är intecknad för olika projekt.Regeringsbeslut har fattats om projekt som upptarcirka en tredjedel av summan, och för återstående delav beloppet pågår projektutvärdering för fullt.Låt mig ge några exempel på vilken typ av projektsom regeringen beslutat om.Först: har avsatts för de s.k.Visbystipendierna. Detta stipendieprogram är baseratpå samma mönster som de s.k. Fulbrightstipendierna.Det syftar till att erbjuda högskolestudier i Öster-sjöländerna med en utformning som förhoppningsvisgör studenter mycket attraktiva för de företag som äraktiva i vår region. Den första ansökningsomgångenhåller just nu på att utvärderas. Jag kan med glädjekonstatera att intresset för stipendierna är mycketstort.Ett annat exempel är att i Söderman-land har beviljats för ett projekt attbygga upp en fungerande kommunförvaltning i Jelga-va i . Vi har i ett unikt kunnande ilokal förvaltning som våra grannländer kan dra nyttaav.Ett tredje exempel: har ansla-gits till ett marinbiologiskt centrum i , somskall bli ett centrum för forskning kring hur miljö skall kunna förbättras.Listan kan göras mycket längre: En demonstra-tionsfarm i , sjöräddningsutbildning iEstland, ett vägtrafikprojekt i osv.Den återstående summan skall gå till några störreprojekt i de baltiska länderna, och S:tPetersburgsområdet. Det är ett fjärrvärmeprojekt iRiga, ett vatten- och avloppsreningsprojekt i Kali-ningrad och ett energiprojekt i som stude-ras i detalj. I samtliga fall handlar det om leverans avsvensk utrustning. Jag räknar med att dessa projektbåde skall ha god miljöeffekt för och skallbidra till en ökad sysselsättning i , samtidigtsom de givetvis är värdefulla för mottagarländerna.Jag vill ta tillfället i akt att ge några reflexionerkring hur jag ser det fortsatta Östersjösamarbetet.Detta gör jag utifrån några principiella utgångspunk-ter.Först: har förutsättningar att bliden snabbast växande regionen i under enlång följd av år. Här finns en kombination av snabbtväxande unga marknadsekonomier som , debaltiska länderna och nordvästra tillsam-mans med mogna ekonomier som de nordiska länder-na, vilka har sanerat sina statsfinanser och är påväg uppåt igen.En annan utgångspunkt: Vi har en gynnsam säker-hetspolitisk situation i regionen. Den gamla konfron-tationens gränslinje som gick genom harersatts av ett nära samarbete. Utvidgningsprocessernaav de europeiska och transatlantiska strukturerna harhittills hanterats på ett ansvarsfullt sätt. Vår tydligaalliansfrihet ger oss en utmärkt plattform att spela enledande roll i samarbetet i en region som på mångasätt kan ses som bryggan mellan Europeiska unionenoch Ryssland.Östersjösamarbetet skall också i fortsättningen va-ra konkret och pragmatiskt. Statsmakternas roll börbl.a. vara att stimulera och underlätta lokalt och regi-onalt samarbete. I det konkreta samarbetet sker engradvis övergång från mer traditionellt bistånd tillsamarbete mellan jämlikar.För mig är utvidgningen av Europeiska unionen avmycket central betydelse också för Östersjösamarbe-tet. Det faktum att ytterligare fyra länder i vårt närom-råde nu knackar på EU:s dörr, som EU:sförhållande till fördjupas, öppnar, enligt minmening, nya samarbetsmöjligheter. Men det är viktigtatt processen får en bra start. Det är mot den bak-grunden jag finner det beklagligt att det inte har gåttatt behålla bred enighet i om hur förhand-lingsprocessen bör gå till.I det konkreta Östersjösamarbetet blir nästa vikti-ga etappmål ett nytt toppmöte mellan regeringsche-ferna . Toppmötet äger rumi , vilket ger det en extra symbolisk betydelse.Tillsammans med det lettiska värdskapet och detdanska ordförandeskapet i Östersjöstaternas råd, är vinu i full färd med att förbereda en konkret dagord-ning, på basis av det mandat jag fick vid att samordna regeringschefernas arbete.Jag serföljande områden som särskilt lämpade för fortsattsamarbete.Det första området rör fortsatt kamp mot organise-rad brottslighet. Den aktionsgrupp som arbetar underledning av statssekreterare sedan Vis-bytoppmötet har redan nått konkreta resultat. Bl.a. harfyra större gemensamma brottsbekämpande operatio-ner genomförts i samtliga länder. Man harkoncentrerat sig på tre problemområden, nämligenstulna fordon, amfetaminhandel och illegal migration.Flera stora beslag har kunnat göras. En grund har nuskapats för nya gemensamma insatser. Regeringen haranslagit ur Östersjömiljarden för attunderlätta för främst de baltiska staterna, ochRyssland att delta i detta samarbete. Den gemensam-ma kampen mot organiserad brottslighet förs nu vida-re.Det andra området handlar om systematiskt un-danröjande av alla hinder för handel och ekonomisktsamarbete i regionen. har regeringen beslutattillsätta en särskild panel under ledning av handels-minister med uppgift att göra en vit-bok, ett slags checklista, över alla de hinder som ursvensk synvinkel finns för ökad handel och ekono-miskt samarbete kring . Checklistan skallsedan kompletteras med ett förslag till åtgärder för atteliminera dessa hinder. Jag ser detta som ett viktigtsvenskt bidrag till den process som sedan skall vidta idet mellanstatliga arbetet.Det tredje området gäller en utbyggnad av ett IT-nätverk kring . Den nya informationstekni-ken erbjuder en fantastisk möjlighet att knyta sammanÖstersjöregionen på ett helt nytt sätt. Vi ser hur både företag och människor kan dra nytta avden moderna tekniken. För att diskutera en strategi förhur denna utveckling kan gå vidare kommer jag attbjuda in till en konferens om IT och i Tal-linn . Detta blir den femte i raden avs.k. regeringskonferenser som har anordnatsmed stor framgång på olika platser, då i Sverige.Det fjärde området handlar om ett fortsatt arbetepå att utveckla energisamarbetet kring . Föratt lösa framtidens energiförsörjning kring Östersjönkrävs gemensamma lösningar. De nordiska statsmi-nistrarna kommer att diskutera sådana vid vårt möte iHelsingfors . Det är min förhoppning ochövertygelse att toppmötet i skall fortsätta denutveckling som inleddes i . Konkret praktisktsamarbete är vad som behövs för att utveckla vårregion ytterligare.Jag finner det mycket glädjande att denna prag-matiska syn på Östersjösamarbetet vunnit ett så en-hälligt stöd i alla regionens länder. Vid det kommanderyska statsbesöket kommer jagatt med president diskutera hur Rysslandytterligare kan involveras i samarbetet.Jag vill också framhålla att det vidgade Östersjö-samarbetet inte på något sätt bör ses som en konkur-rent till det nordiska samarbetet som vi alla värdesät-ter mycket högt. övertar ord-förandeskapet i detta nordiska samarbete. Regeringenkommer att för presentera sitthandlingsprogram för vårt ordförandeår. Jag kan dockredan nu redovisa att Östersjösamarbetet blir en viktigbeståndsdel i det arbete som den svenska regeringenvill driva i den nordiska kretsen under nästa år.Således flätas det nordiska samarbetet och Öster-sjösamarbetet allt tätare samman. Jag menar att tidennu är inne att vidta vissa förändringar i ansvarsför-delningen inom regeringen i dessa frågor.Jag kan därför tillkännage att statsrådet övertar uppgifterna som nordisk samar-betsminister. får även ansvaret för detnäringslivsinriktade samarbetet kring . Dettainnebär bl.a. att han övertar koordineringsansvaret förden s.k. Östersjömiljarden som fram till nu handlagtspå statsrådsberedningen. kommer Margare-ta att med full kraft kunna koncentrera sig påregeringens övergripande uppgift att pressa tillbakaarbetslösheten och öka sysselsättningen.Anf. 89 ():Herr talman! Jag vill börja med att tacka statsmi-nistern för ett mycket intressant anförande och för deglädjande nyheterna när det gäller det oerhört viktigasamarbetet runt Östersjön.Jag har en fråga. Statsministern säger att det ärviktigt med ett energisamarbete runt , ochjag instämmer i det. I går fortfarande ettfruktansvärt farligt kärnkraftverk, nämligen Ignalina.Den svenska kärnkraftsinspektionen har sagt att inomnågra år borde man kunna välja mellan att antingensatsa flera miljarder på att reparera det nödtorftigteller satsa på en annan lösning. Vad är rollhär? I stängde man gamla östtyska reaktorerså fort som återföreningen skedde.Anf. 90 Statsminister ():Herr talman! Det är rätt som . är en av de saker som skall diskuteras,kommer att diskuteras och redan diskuteras i det ge-mensamma energipolitiska samarbetet kring . Problemet för är ju att står förminst , kanske , av deras elproduktion. Detär ett land som alltså är beroende av en enda källa.Vi har ju inriktat oss på att ge dem allt stödvi kan för säkerhetshöjande insatser. Det är den linjevi kommer att följa. Jag har träffat min kollega i och diskuterat saken med honom ochäven föreslagit ett gemensamt svenskt-litauiskt arbetepå området utöver det som redan görs. Därför tror jagatt det mest realistiska att räkna med när det gällerIgnalina är att säkerheten successivt höjs och att dendag då det fasas ut ligger en bit fram i tiden med tankepå den oerhört ensidiga struktur som har påsin elförsörjning och dessutom den brist på bra nät-verk för distribution av el som finns runt Östersjön.Anf. 91 ():Herr talman! Jag vet också att inställningär denna. Men har verkligen erbjudit alterna-tiv här? Man skulle t.ex. kunna bygga upp ett samar-bete genom att köpa andra varor som kanexportera så att de har möjligheter att ordna sin ener-giförsörjning på ett annat sätt. De exporterar nämligenelkraft och får inkomster den vägen. Hotet från Igna-lina så nära våra gränser är ju oerhört allvarligt. Detfinns ju exempel på hur stänger kärnkrafts-reaktorer. Vi har starka myndigheter här i Sverigesom gör sitt bästa för att fortsätta sitt fögderi. Jag berstatsministern att verkligen titta på om det inte finnsett annat sätt att lösa ekonomiska export-problem i det här fallet och även deras energiproblem.Anf. 92 Statsminister ():Herr talman! Litauerna bestämmer självfallet själ-va om sin energiförsörjning. De ser inga alter-nativ till . Den tyska parallellen är naturligtvistänkvärd, som pekar på. Men detär en annan typ av ekonomi med helt annan in-frastruktur och helt andra möjligheter att distribuerael. Det är nog inte riktigt lika lätt, för att uttrycka sigförsiktigt, att göra motsvarande insats i . Vigör vad vi kan, och litet till, för att stötta dem säker-hetsmässigt med en långsiktig lösning, men någonstängning har vi inte möjlighet att besluta om.Anf. 93 ():Herr talman! Statsministern sade ingenting om detsamarbete som bedrivs i angränsning till , nämligen . Jag tror inte attsamarbetet med kan ses skilt från Östersjö-samarbetet. Jag hälsar Östersjösamarbetet välkommet.Det är särskilt välkommet att man ser över hindren förrörlighet för personer. Visumhanteringen är ett stortbekymmer. Det är svårt för folk attresa. Det är svårigheter att få visum . Detgäller även folk som vi kan lita på.Detta gäller i hög grad också nordvästra . Där har vi faktiskt också enlandgräns. Det finns andra möjligheter att kommuni-cera med denna region, bara vi kan lösa en del avdessa kommunikationsproblem.Vi talar om miljön. Förekomsten av kärnkraftverk,gamla kärnreaktorer och kärnavfall som lagras på ettoacceptabelt sätt utgör ett minst lika stort hot somkärnkraftverk i vårt närområde. Skulle det bli olämp-liga vindförhållanden kan en olycka på Kolahalvöninnebära att omfattande mängder av radioaktivitetdras ned också över . Vi kan inte sedetta ske. Vissa experter har sagt att risken för enolycka är så stor som , sett under en tioårsperiod.Också här måste kraftfulla insatser göras, även om detbara råkar bo fem miljoner människor i det områdetmedan det runt bor 50 miljoner.Jag efterlyser regeringens syn på Barentssamarbe-tet i Östersjösammanhanget.Anf. 94 Statsminister ():Herr talman! Egentligen skulle jag inte behövasvara på frågan, för jag har ingen annan uppfattningän den ger uttryck för. är just nuordförande i . Vår insats kommer attbestå i att vi skall försöka att knyta både Barents-samarbetet och Östersjösamarbetet fastare till EU.Bengt vet att det där finns en hel del regionalaresurser som man kan komma att få ta del av. Vi sik-tar på att engagera och hans medarbe-tare i just detta arbete.Det ena goda förskjuter inte det andra. Den be-skrivning gör av miljöriskerna kring Barentshav och i denna del av är tyvärr, måste jagsäga, på intet sätt överdriven. Vi känner dem. Det enaförskjuter inte det andra.Anf. 95 ():Herr talman! En central fråga är ju om man avseratt upprätta någon typ av plan t.ex. över hur kommu-nikationerna skall förbättras. Det har utarbetas enanalys över vad som behöver göras. Den kom i som-ras. Kommunikationsministrarna skulle behöva sättasig och titta på i vilken ordning de skall ta de olikaprojekten, var gränsstationerna skall ligga, vilkenkapacitet skall de ha, när de skall vara öppna osv.Är man i regeringen villig att låta kommunika-tionsministrarna ta itu med någon typ av utvecklings-plan för kommunikationer?Anf. 96 Statsminister ():Herr talman! Det är vi. ordförande,utrikesministern, nickar ivrigt bifall till frågorunder deras framställande.Sedan kan man göra den stillsamma reflexionenatt detta område kanske inte precis alltid har lidit bristpå planer. En del har t.o.m. varit femåriga. De har intealltid varit så framgångsrika. Vi får se vad vi kan hittapå nu i stället.Anf. 97 ():Herr talman! Vi gläds alla väldigt mycket åt detframgångsrika samarbete som sker mellan Öster-sjöstaterna. I och med att vi bryr oss så väldigtmycket om våra grannländer bryr vi oss också väldigtmycket om miljöfrågorna i området.Vi vet att vi har som ambition att bygga om Sveri-ge till ett uthålligt samhälle. Då är det också viktigt attvi för med oss det miljötänkande och de erfarenhetervi har av vår egen utveckling i in i detta sam-arbete, så att vi inte bidrar till att Östersjöstaternabygger in de systemfel vi just nu har upptäckt att visjälva har gjort. Vi behöver ha med oss ett störremiljötänkande i detta arbete.Har statsministern tänkt på detta? För han med sigde erfarenheterna?Anf. 98 Statsminister ():Herr talman! Ja, det tänker vi på. Det vägleder ar-betet kanske mer än någonting annat. Den folkligaoron och det folkliga mandat vi har att bedriva Öster-sjöpolitik utgår till icke ringa del ifrån återkommandemiljöproblem i . Vi gör reningsinsatser,insatser för att förbättra fjärrvärmeverk, insatser föratt förändra energiförsörjningen och för att rena ut-släpp från både kol- och oljeeldade kraftverk ocht.o.m. sådana som baseras på oljeskiffer. Det är miljö-frågan som står i centrum.Däremot skall vi naturligtvis inte på något sättinbilla oss att vi med dessa trots allt marginella insat-ser i grunden förändrar samhällsstrukturer. Det tar tid.Men det vi gör vägleds av de högsta ambitionerna påmiljöområdet.Anf. 99 ():Herr talman! Jag vill gärna framhålla att jag fleragånger när jag har tagit upp dessa frågor har mötts avmotargumentet att vi inte har denna teknik.Alltså föredrar man att använda konventionella meto-der - de metoder som vi ifrågasätter här.Vi vill ha andra lösningar - småskalelösningar,som ligger närmare människor. Jag känner att detfattas . Vi bygger vidare på de stora lösningarnamed stora reningsverk i stället för att angripa fråganpå ett annorlunda sätt från början.Anf. 100 Statsminister ():Herr talman! Det är alltid en svår avvägning, somCarina pekar på. Det handlar om huruvida mankan hoppa över led i en utveckling. Vi vill naturligtvistillämpa den senaste och bästa tekniken. Samtidigtkommer man inte till det senaste och bästa om maninte passerar vissa utvecklingsstadier på vägen.Om man står, exempelvis, inför ett fjärrvärmesys-tem i en storstad i vårt grannskap som har läckage isådan utsträckning att hälften av den olja eller det kolsom används för uppvärmningen läcker ut i gatunätetär det kanske inte den småskaliga nya tekniken somman tänker på, utan hur man effektiviserar den manjust nu använder.Det är praktiska och pragmatiska avvägningar somskall göras. Vad vi skulle vilja göra är det ideala, menman kommer inte alltid till det ideala vid första insat-sen.Anf. 101 ():Herr talman! Jag vill tacka statsministern för denredogörelse som förhoppningsvis är ett uttryck för attÖstersjöfrågorna kommer högre upp på regeringensdagordning.För en del av oss, och inte minst massmedialt, varVisbymötet förvisso en stor upplevelse. Det varglädjande att statsministern visade ett så stort person-ligt engagemang vid det tillfället. Efter det har emel-lertid inte mycket märkts av Östersjösamarbetet. Nogom detta.Jag skall koncentrera min fråga till ett område somstatsministern inte berörde, nämligen det som komp-letterar men också är en nödvändig förutsättning förde mjuka delarna av säkerhetspolitiken, som statsmi-nistern så utförligt redovisade.Flera av länderna kring är ju små och iförsta hand militärt sett mycket svaga stater. Sverigehar gjort en hel del insatser tillsammans medmånga andra länder för att hjälpa dem med såvälmilitär utrustning som andra insatser.Jag vill fråga när regeringen avser fatta beslut närdet gäller prioritering och samlat handlingsprogramför att fortsätta det militära biståndet. Jag vet attÖverbefälhavaren lämnade ett förslag idenna fråga. Åtminstone jag, och säkert flera andraledamöter i denna kammare, väntar med spänning påett regeringsbeslut och en information till idenna fråga.Anf. 102 Statsminister ():Herr talman! Först vill jag säga till att den lilla slängen i början var litet onödig.Om hade lyssnat på den information somhan betecknade som intressant hade han hört vad vifaktiskt har uträttat . unnar vi i Sve-rige varandra inte framgång i något slags partipolitisknit. Det tror jag är dumt. Är det så att ni moderaterinte tycker att de ansträngningar vi nu gör är bra tyck-er jag att ni skall lyssna på era baltiska vänner. Lyssnapå dem.Det kan vara klokt också i andra sammanhang attlyssna på alla stater i . Vad gäller våra insat-ser, vårt engagemang, tror jag nog att görklokt i att lyssna.Om jag inte är felunderrättad avser regeringen attkomma tillbaka med information om de militära frå-gor som tar upp i april månad.Anf. 103 ():Herr talman! Det är verkligen en imponerandelista av insatser för Östersjösamarbetet som statsmi-nistern här har redovisat. Jag vill också ta tillfället iakt att gratulera statsrådet till nya intressan-ta och viktiga uppgifter.Östersjösamarbetet framhålls ganska ofta i andrainternationella forum som en förebild för regionaltsamarbete. Det har pågått under , ochjag har vid många tillfällen blivit tillfrågad om vi intehar någon redovisning av de framgångar som haruppnåtts och de insatser som har gjorts för att främjadet här regionala samarbetet. Frågorna har kommitfrån , från och från andradelar av världen. Har statsministern några funderingarpå att i andra internationella forum delge våra erfa-renheter till dem som kan vara intresserade av att läraav Östersjösamarbetet?Anf. 104 Statsminister ():Herr talman! Det har vi. Som Furubjelke säger fårvi ofta frågor om det här. Vi får nog frågor just pågrund av att vi lyckas bedriva ett samarbete som ärinformellt, obyråkratiskt och präglat av en gemensamvilja att dra åt samma håll. Med tanke på den historiasom regionen uppvisar är det rätt märkligt att Ryss-land, de baltiska staterna, , det stora ,de nordiska länderna och här sitter vid sammabord och arbetar tillsammans. Det här uppmärksam-mas också i EU.Vi har gjort insatser för att sprida information omsamarbetet, men vi kommer att göra mer. Det härstärker naturligtvis också regionens anseende, och detär ett uttryck för ett svenskt engagemang, som faktisktockså väcker respekt och uppmärksamhet. Detta ärnågot jag gärna talar om när jag är ute och något vinaturligtvis skall sprida kunskap kring. Just den härtypen av regionalt samarbete växer fram runt om ivärlden. Det här är vår modell, utifrån våra historiskaförutsättningar. Den kan säkert också tillämpas avandra på ett eller annat sätt.Överläggningen var härmed avslutad.11 § (forts. från 8 §) Nollvisionen och det trafiksäk-ra samhället (forts. TU4)Anf. 105 ():Herr talman! Det är snabba kast i kammaren i dag.Nu återgår vi till trafikfrågorna och den oavslutadediskussionen kring trafikutskottets betänkande. Dethandlar alltså om nollvisionen och det trafiksäkrasamhället, och det behandlar flera frågor som rörtrafiksäkerheten: mål och inriktning, förarutbildning,väginformation, utrustningsfrågor och litet annat.Jag vill, herr talman, kort kommentera två av dehär frågorna. Det gäller uppkörningsorterna, dvs.orter där förarprov får avläggas, och värdet av detideella trafiksäkerhetsarbetet.Körkortsutbildningen är fundamental för trafiksä-kerhetsarbetet. Det är viktigt att körkortsutbildningenkan ges nära dem som berörs och i deras egna tra-fikmiljöer, men det måste givetvis också vara frågaom orter som har tillräckliga trafikmiljömässiga förut-sättningar, alltså litet mer komplicerade trafiksituatio-ner.Det förslag som från början aviseradeskulle ha inneburit en radikal begränsning av antaletuppkörningsorter. Det skulle ha lett till att avståndentill utbildningsanordnarna hade ökat, och det skulle haförsämrat såväl trafiksäkerheten som den enskildeschanser och möjligheter.Det är enligt min mening viktigt att en god kör-kortsutbildning kan ges i hela landet. Det kommer attöka förutsättningarna för ett trafiksäkert beteende.Mot den här bakgrunden, som bl.a. har framförtstill utskottet genom en motion från , ärdet inte bara glädjande utan även ur trafiksäkerhets-synpunkt positivt att ett enigt utskott i betänkandetuttalar "att den av planerade minskningenav antalet orter där förarprov får avläggas inte skallgenomföras i avvaktan på den aviserade utredningenom ett nytt system för utbildningen i fråga".Om hela skall leva måste, herr talman,förutsättningarna finnas även på det här området.I ställer vi oss bakom flera av deförslag som regeringen presenterar i den här inrikt-ningspropositionen. Dock tycker vi att det ideellatrafiksäkerhetsarbetet borde lyftas fram litet mer. Jagnoterade att också tog upp den frågan isitt anförande.Det ideella trafiksäkerhetsarbetet, som bedrivs ge-nom olika organisationer och föreningar, har en väl-digt stor betydelse för att utbilda, upplysa och förbätt-ra beteenden, normer och attityder i trafiken. De härorganisationernas arbete utgör väldigt viktiga kom-plement och bidrar till att trafiksäkerheten kan blibättre. De här organisationernas plats i arbetet mednollvisionen är därför som jag ser det given. Derasinsatser borde enligt min mening få en mer framträ-dande plats i det fortsatta arbetet med nollvisionenoch strategin kring den.Utskottet skriver i betänkandet att man delar våruppfattning om det stora värdet av det ideella trafik-säkerhetsarbetet, och man pekar bl.a. på NTF:s loka-la, regionala och centrala medlemsorganisationer ochpå det avtal som har slutits mellan ochNTF. Jag förutsätter att utskottet och kammaren där-med inser och accepterar betydelsen av och också ärberedd att stimulera de ideella organisationernas möj-ligheter att med sitt arbete bidra till nollvisionen ochdet trafiksäkra samhälle som vi alla eftersträvar.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskot-tets hemställan i trafikutskottets betänkande nr 4.Anf. 106 ():Herr talman! I motion T401 har jag motionerat om att beslutar ändravägtrafikkungörelsen så att det blir möjligt att svängahöger vid rödljus. Utskottet har avstyrkt motionenmed följande motivering:"Ett genomförande av motionärernas förslag synesutskottet förenat med stora risker för gående, eftersomövergångsställen ofta anläggs i anslutning till gatu-korsningar.