prot · GK0969 · 1997-02-26 00:00:00 — Här vill jag yrka bifall till reservation 2,som avvisar planerna på ledningar för naturgas i , och till reservation 3, som handlar omteknikval och miljövänliga lösningar vid utbyggnadav infrastruktur.En viktig roll spelar kulturutbytet länderna emel-lan. Här tror jag att partiernas demokratiprojekt harstor betydelse. Det är inget nytt att ha projekt i små-skalig form. Jag tänker på de vänortsprojekt mellanvåra städer som ofta har varit mycket framgångsrika.Vi vill inte att skall vara med i NATO,för vi vill inte ha en ny gräns och stå utanför ,sade en av mina vänner i till mig. Jag blevlitet förvånad, för jag har alltid räknat somett europeiskt land. Det kan ju vara ett yrkesdrag -som gammal bibliotekarie känner jag till den oerhördapåverkan och det stora inflytande som harhaft på övriga europeiska länders kultur och helatankevärld. Jag tänker på , , Dostojev-skij, Solsjenitsyn, osv. för att bara nämna några namn.Jag yrkar bifall till reservationerna 2 och 3, menjag stöder givetvis alla våra reservationer. Jag stöderockså våra särskilda yttranden om kärnsäkerhet iRyssland och om . Dem kommer EvaGoës att ta upp.Anf. 31 ():Fru talman! Jag skall först be att få yrka bifall tillreservation 2, som innebär att vi vänder oss emotnaturgasledningar från över till Balti-kum.När det gäller vår samverkan med länderna i östfinns det en stor överensstämmelse mellan oss ochflera av partierna här, bl.a. regeringspartiet. Vi ställerupp på de mål som vi var ense om tidigare vid be-handlingen av propositionen om samarbete med län-derna i öst. Som jag nämnde också när vi behandladedet förra betänkandet ser vi med tillfredsställelse attEU-samarbetet med all säkerhet kommer att leda ökad integration av våra grannländer i öst. Vi anseratt det är den absolut viktigaste grunden för vårt fort-satta samarbete, och vi ser med stora förhoppningarfram emot att dessa länder mer och mer integreras iEU-samarbetet. Även där är många partier här i riks-dagen överens: Vi skall verka för att också de baltiskastaterna får vara med i förhandlingarna från början.Det som skedde när föll är självagrunden till att vi nu kan tala om ett stort och vittsamarbete med dessa länder. Vi vet att demokratiut-vecklingen är oerhört viktig. Det ställer ju alla partierupp på med stort intresse. Jag tror också att många avpartierna, om inte alla, har samarbetspartner i någoteller några av dessa länder och den vägen försöker attverka för en demokratiutveckling på ett mer person-ligt plan.Jag tror att det är oerhört viktigt att olika rörelserfrån det civila samhället där bidrar. I byggdesdemokratin upp till stor del genom ideella organisa-tioner, genom folkrörelser, genom inte minst frikyr-korna som utvecklades vid seklets början. De var engrogrund för demokrati. kan jagockså nämna i sammanhanget. Där utvecklades män-niskors förmåga att gemensamt kämpa för mål somman satte upp, och där utvecklades också en starkkänsla för att alla kunde bidra till att bygga upp ettgemensamt samhälle där man arbetade mot gemen-samma mål och där man också kunde göra en insatspå ett personligt plan. Detta tror jag att vi kan delamed oss av i våra kontakter med dessa länder. Det trorjag har stor betydelse.När det gäller demokratiutvecklingen skulle jagspeciellt vilja nämna en farhåga som gäller ett par avde länder vi samarbetar med, men den berör ocksåvåra baltiska grannar, och det är att dödsstraff fortfa-rande är lagenligt i dessa länder. Av rapporter frånAmnesty vet vi att även efter det att exempelvisRyssland och inför försäkrat inte längre skulle tillämpa dödsstraffet har detförekommit allvarliga övertramp.Amnesty menar att man i den ryska federationenunder 1996 har avrättat 140 fångar - 103 av demsedan man anslöt sig till . Det här tyckerjag är skrämmande. Det är någonting som är viktigtför , för och för EU-länderna attta upp i kontakterna med Ryssland.Samma sak gäller . Där finns det ocksåstarka vittnesbörd om att många människor har avrät-tats, trots att man har försäkrat att så inte är fallet.Jag har också personligen diskuterat med politikeri . De känner det svårt att föreslå dödsstraffetsavskaffande därför att det stöds av avbefolkningen. Här har vi en fråga som vi behöverdriva opinion kring. Vi behöver i våra kontakter medalla olika organisationer och med enskilda människortala om vår syn på dödsstraffet.Vi är inte säkra i vårt land heller. Det var oerhörtskrämmande att höra att var fjärdegymnasist var positiv till återinförande av dödsstraff iSverige. Jag vet inte hur den undersökningen gjordesoch om det är siffror som man kan lita på, men det ären varningssignal. Därför är det också oerhört viktigtatt vi arbetar för dödsstraffets avskaffande i vår näraomvärld - annars kan det smitta av sig också på vårtland.Vi har stora förutsättningar att på många olika sättarbeta för demokratiutvecklingen. Naturligtvis gällerdet då också att arbeta med samhällets institutioner.Jag vet att det görs, och jag tycker att det är ett arbetesom vi skall fortsätta med. Vi behöver utveckla derättsliga institutionerna genom ett nära samarbetemellan motsvarande institutioner här i vårt land och iandra länder som samarbetar med dessa stater. Vibehöver utveckla tull- och polismyndigheter. Detarbetet sker, och det tycker vi skall fortsätta.Vi tror att samarbetet och det ekonomiska biståndsom vi också ger till dessa länder har en alldeles sär-skilt stor betydelse därför att länderna ligger oss sånära. Det gör att många fler människor kan vara in-volverade i detta arbete. Det ökar förståelsen för hurdet går till, och det ökar också människors känsla avatt de kan bidra.Därför tror jag att vi på allt sätt skall uppmuntradet vänortssamarbete som är på gång, att kommunertar ansvar och att olika delar av tar ansvar förolika delar i ett eller annat land. Jag tror att ocksåpolitiker på det lokala eller regionala planet kan göraen stor insats på det personliga området och tillsam-mans som organisationer.Detta är så utvecklingsbart, och det kan betyda såmycket för känslan för solidaritet och känslan för attvi som land skall gå vidare när det gäller att hjälpa tillpå olika sätt.Vi får också väldigt mycket tillbaka både ekono-miskt och naturligtvis först och främst när det gälleratt lära av andra och när det gäller att på det personli-ga planet uppleva gemenskap med de länder som ståross så nära.När det gäller miljöarbetet har vi många olika plansom vi kan samarbeta på: genom ,genom , som har nämnts här, ge-nom Östersjösamarbetet och naturligtvis inom EU. Vibör göra allt vad vi kan för att få ekonomiskt stöd frånEU både när det gäller och Öster-sjösamarbetet. Det är vår sak att arbeta för denna delav , som vi också är med och stödert.ex. Men vi bör föra talan fördessa landsändar.När det gäller miljön har vi haft motioner vid ettpar tillfällen. En av dem, som handlar om oljespillet iÖstersjöområdet, behandlas även här. Vi har fått ett såpass bra svar att vi inte har sett någon anledning attreservera oss. Man arbetar för att komma till rättamed detta problem, och det är vi glada för.Jag nämnde tidigare att vi är med på en reserva-tion som gäller att det inte skall byggas gasledningfrån till . Jag kan bara uttrycka litetförvåning över att Vänstern inte har varit lika klarsyntnär det gäller den överenskommelse som man hargjort med regeringen och om avvecklingen aven känkraftsrektor. I t.ex. måste den ersät-tas med naturgas, vilket jag som göteborgare vändermig mycket starkt emot. Men det är bra att ni är medpå den här reservationen.Demokratiutveckling, samarbete när det gällerinstitutioner och miljö är viktigt. Jag vill också sägaatt vi från sida tycker att det be-hövs ännu fler insatser när det gäller det sociala om-rådet. Naturligtvis skall vi inte uppmuntra att manbehåller gamla strukturer, vilket har väntsig emot. Det tycker inte jag heller. Men vi kan inteöverge dessa länder när det gäller den sociala utveck-lingen. Om det går snett på detta område kan dettyvärr göra att hela demokratiutvecklingen under-känns. Om alltför många människor får lida alltförsvårt under det sociala trycket alltför länge kan vi semisslyckanden.Vitryssland kan här vara ett varnande exempel.Där har man återgått till diktatur och envälde. Jagtycker inte att vi skall lämna dem i sticket, utan viskall stödja demokratiska rörelser i . Viskall försöka att komma dem till hjälp på de sätt vikan genom täta kontakter. Men det är oerhört viktigtatt den sociala situationen förbättras.Jag vill nämna ett exempel som jag har stött på iLitauen. När vi höll kongress mot sexuell exploate-ring av barn i var det en representant frånLitauen som nämnde att det fanns tusentals och återtusentals gatubarn eller barn som inte gick i skola iVilnius. Jag fick bekräftat att det var på detta sätt närjag träffade en av de tre ledande politikerna i kom-munfullmäktige i . Det är en oerhörd fara fördemokratiutvecklingen i längden. Om många av demsom är unga inte får en riktig skolgång kan detgå väldigt illa med demokratin. Jag tycker att det äroerhört viktigt att vi hjälper till med kunskapsutveck-ling och att vi gör en insats för att se till att dessa barnså snart som möjligt kommer i skola.Jag vill innan jag avslutar säga en sak till när detgäller . Där träffade jag på ett väldigt fintexempel när jag mötte kristdemokratiska politiker. Ettungt par var med i en samling, och den unga kvinnanberättade att hon själv hade startat en egen privatskola utan att egentligen ha några medel - hon hadelyckats att få en del medel från - därför att honsjälv hade ett handikappat barn. Barnet var så passgravt handikappat att det inte fick gå i en vanlig skola.Hon kände att hennes barn måste få gå i skola, ochhon startade därför en privat skola. Hon hade 64 barni denna skola, varav flera var handikappade.Sådana initiativ är lovvärda, och dem skulle vikanske kunna stödja. Vi skulle kunna göra skolan och tala om att man kan och skall geundervisning också till handikappade barn, och åstad-komma en kunskapsutveckling också på detta område.Anf. 32 ():Fru talman! Vi riksdagsledamöter brukar få mångaolika tidningar och tidskrifter till våra postfack.Många lobbyorganisationer och föreningar vill att viskall läsa deras tidningar. Tyvärr har vi alldeles förlitet tid att läsa alla dessa. Men fick jagen tidskrift som jag med behållning brukar läsa, näm-ligen Vår Fågelvärld, som utges av . Veckans nummer gladde mig allde-les särskilt. I en stor artikel beskrevs en resa som ettfemtiotal svenska ornitologer gjort till en nationalparki . Uppgiften de hade var att hjälpa till attgöra en inventering av alla de fågelarter som fanns inationalparken. De svenska ornitologerna spenderadeflera dagar där och gick igenom ett stort område föratt kunna få en bra bild över hur fågelbeståndet såg ut.Arbetet skall nu ligga till grund för ett fågel-skyddsarbete, och det kan ge värdefull informationom hur skall bevaras på ett bra sätt.Detta var naturligtvis till stor nytta för de lettiskakollegerna, som utan denna svenska hjälp knappasthade klarat att genomföra denna inventering.Vårt samarbete med Öst- och spän-ner över många olika områden. Men gav detta arbetenågot för de svenska ornitologerna? Jo, de fick serariteter som vitryggig hackspett, svart och vit storksamt blåkråka - som jag själv gärna skulle ha velat se.Det är precis så ett samarbete skall fungera. Bådaparter skall få ut något av ett fruktbart samarbete. Detär svårt att tänka sig ett samarbete som ger alla in-blandade så mycket gott som just vårt samarbete medÖst- och Centraleuropa.För endast var en vallgrav idet onaturliga uppdelning av i östoch väst. har mycket hänt. Steg för steghar hinder och barriärer brutits, och vi har möjlig-heten att förverkliga en vision om ett enat ,präglat av integration, samarbete och gemensam sä-kerhet. Utvidgningen av EU är motorn i detta skapan-de av ett med en verklig säkerhet. Det är en-dast gemensamt och utifrån ett helhetsperspektiv somvi kan nå denna kraftsamling.Sveriges samarbete med länderna i Central- ochÖsteuropa har pågått och omfattar så gott som alla samhällsområden. För Sverigessamarbete med länderna har det anslagits drygt 4miljarder kronor för perioden till den 31december 1998, dvs. drygt 1 miljard . Avdessa medel kanaliseras via SIDA, knappt30 % via EU:s båda program - PHARE och TACIS -och via . Resterande medelhanteras av UD för olika insatser.Fyra mål har ställts upp för detta samarbete: attfrämja en säkerhetsgemenskap, att fördjupa demokra-tins kultur, att stödja en socialt hållbar ekonomiskomvandling och att stödja en miljömässigt hållbarutveckling.Vi gläder oss särskilt åt att det samarbete och denkunskapsöverföring som finns generellt inriktas påatt stödja det anpassningsarbete som krävs med hän-syn till ett framtida medlemskap i för de olikaansökarländerna. verkar dessutom aktivt föratt utöka de särskilda utbildningsinsatser som erbjudsansökarländerna när det gäller lagharmonisering. Vikan t.ex. dela med oss av våra egna erfarenheter avvårt anpassningsarbete.I budgetpropositionen fastslår regeringen att integ-rationen av länderna i medeuropeiska strukturer är ett övergripande mål för detsvenska samarbetet. stöder aktivt EU:s ut-vidgning och vill genom samarbete underlätta för ettframtida medlemskap. verkar särskilt förEstlands, och fulla Europaintegra-tion och medlemskap i . Även medlemskapi EU är en svensk angelägenhet, inte minst ur ett Ös-tersjöperspektiv. stöder också EU:s strävanatt knyta och andra östeuropeiska länder alltnärmare det europeiska samarbetet.Allteftersom har antagit fastare for-mer och flertalet länder i i alltstörre utsträckning inriktar sina politiska och ekono-miska ansträngningar på ett framtida EU-medlemskaphar också svenska stödinsatser fått en tydligare integ-rationsprofil. Exempel på detta är de landstrategiersom har utarbetats för det svenska samarbetet medLettland och . Där slås det fast att det fortsattabilaterala samarbetet med dessa länder bör inriktas påen konsolidering och en fördjupning av reformproces-sen för att man på så sätt skall kunna hjälpa ländernaatt förbereda sig för medlemskapsförhandlingarna ochstödja deras anpassningsarbete.Detta leder naturligtvis automatiskt till att detsamarbete som vi har haft kommer att förändra karak-tär. De central- och östeuropeiska parterna blir alltme-ra likvärdiga oss själva. Stödåtgärderna ersätts avreguljärt samarbete. Tendensen till detta är tydlig dådet gäller och , vars andelar av öst-samarbetet nu minskar.Fru talman! I stället kommer andra länder in isamarbetet. Samarbetet med bör äga prioritet,mot bakgrund av att landets storlek, geopolitiska lägeoch pågående reformprocess samt utvecklingen ilandet är av oerhört stort säkerhetspolitiskt intresseför . Vi måste också utveckla samarbetet medVitryssland så snart den inhemska reformprocessenöppnar möjligheter för effektiva svenska insatser ochett svensk-vitryskt samarbete. Vi i utskottet anser attdessa insatser bör fokuseras på att man skall främjarespekt för mänskliga rättigheter och demokratiskafri- och rättigheter.När det gäller framhåller regeringen attden högre prioritet som har givits undersenare år även bör gälla , förutsatt att re-formprocessen medger fortsatt effektiva insatser.Utskottet ställer sig bakom detta.De säkerhetsfrämjande insatserna utgörs också avkunskapsöverföring och materialförsörjning inomgränsbevakning, tull, räddningstjänst, polis och för-svarsmakt. Stödet till Baltbat - den gemensammabaltiska fredsbevarande bataljonen - och minröj-ningsverksamheten i estniska farvatten har varit sär-skilt uppmärksammade projekt.På demokratiområdet ges stöd till rättsstatenscentrala funktioner, t.ex. åklagarväsende och domsto-lar, till utveckling av lokal demokrati och förvaltningoch till insatser för att stödja fria och oberoendemassmedier. Samarbete mellan enskilda organisatio-ner är också viktiga delar i detta demokratifrämjandearbete. Det totala demokratirelaterade stödet i samar-betet med uppgick till 130miljoner . Det samlade demokratistödetkommer under innevarande år att uppgå till ungefärsamma belopp.Utskottet ser positivt på den här utvecklingen ochutformningen av vårt demokratistöd. Ett demokratisktsamhälle är inte bara ett samhälle som har fungerandedemokratiska institutioner utan ett samhälle där de-mokratin även byggs upp underifrån genom folkligtdeltagande och skapande av organisationer som kanartikulera den folkliga viljan och tillvarata olika in-tressen i samhällsbygget och i samhällsdebatten. Därhar alla våra enskilda organisationer, kommuner ochpolitiska partier ett oerhört stort ansvar. Det tar manockså i det stora samarbete som sker med de här län-derna.Miljösamarbetet består till största delen av sats-ningar inom ramen för åtgärdsprogrammet för . Det gäller främst vatten- och avloppsrening.Insatser för energieffektiviseringar och besparingar ärandra viktiga områden. Ett stort samarbete bedrivsockså inom områdena kärnsäkerhet och strålskydd.Den av statsministern sammankallade regerings-konferensen om Östersjösamarbetet som ägde rum iVisby beslutade om en vidgad samverkanbl.a. för förbättring av miljön. Vid utrikesministrarnasmöte inom ramen för antogsett omfattande handlingsprogram för Östersjöregio-nen. Detta framförhandlades under det svenska ord-förandeskapet i rådet 1995/96.Det samarbete på miljöområdet som påbörjadesgenom Ronnebytoppmötet skall ytterligare för-djupas och breddas. Bl.a. eftersträvas en regionalAgenda 21. En uppdatering av det gemensamma åt-gärdsprogrammet för har redan påbörjats,och den kommer att följas upp av miljöministermötet1998.Fru talman! Mycket har gjorts. Mycket återstår attgöra. Men vi kan känna både glädje och stolthet överdet allomfattande samarbete som har med decentral- och östeuropeiska länderna. Med detta villjag yrka bifall till utskottets hemställan och avslag påalla reservationer. Tack för ordet!Anf. 33 (): re-plikFru talman! Jag begärde inte replik för att jag harnågon synpunkt på blåkråkan. Den är jag inte kompe-tent att ha något omdöme om.Det gäller mycket positiva fram-ställning av vikten av samarbete. Jag har inget attinvända mot den. Jag t.o.m. gläder mig åt det enga-gemang som han känner för detta.Det finns dock en detalj som gäller Vitryssland.Vitryssland är ju nästan ett grannland. Det ligger inteprecis på andra sidan havet, men nästintill. Det ärangeläget att faktiskt känner ett ansvar för attstödja och hjälpa, inte minst i en situation när demo-kratin är skakig. Vi har länge drivit önskemålet attSverige skulle göra detta tydligt och klart.Ett sätt vore att se till att vi hade diplomatisk när-varo i . Då kunde vi få både en bättre kunskap-sinhämtning, en permanent sådan, och naturligtvisäven en kontaktpunkt för de krafter i somfaktiskt är europeiska och demokratiska. Jag vill erin-ra om den roll t.ex. svenska ambassaden i Moskvaspelade under ett kritiskt skede i den dåvarande sov-jetiska utvecklingen mot demokrati. Därför är jag litetbekymrad över att vi fortfarande, ett och ett halvt årefter det att vi drivit fram det här, inte har någon dip-lomatisk representation i Minsk.Anf. 34 () replik:Fru talman! Jag gläds över att vår entusiasm över samarbetet med Central- ochÖsteuropa. Jag gläds också, med tanke på den debattsom varit, över att erkänner atthan inte har kompetens när det gäller blåkråkeområ-det. På många områden anser sig kunnaveta exakt vad de olika länderna skall göra, men detfinns alltså åtminstone ett kompetensområde somModeraterna känner att de kanske skall lämna därhän.När det gäller håller jag med GöranLennmarker om att naturligtvis på alla sättskall stödja de olika demokratiska grupperingar,massmedier och annat i det landet som krävs för attlandet skall gå åt ett demokratiskt håll. Det gör viockså . Vår Moskvaambassad följer utveckling-en, är i och och har ett gott samar-bete med olika grupper.Tyvärr är det ju så, och det är också pinsamt medveten om, att vi i utrikesutskottethar beslutat att lägga ned en mängd ambassader utom-lands. Av vilken anledning? Jo, att det ekonomiskautrymmet inte räcker till. Vem som har varit orsak tillatt det ser ut som det gör på det området kan vi lämnadärhän; det har debatterats här i kam-maren. Självklart skulle vi alla önska att vi kunde hadiplomatisk närvaro precis överallt där vi känner attvi skulle behövas. Men det kan vi inte.Vi hoppas att vi kan skapa resurser föratt ha en permanent ambassad i . Tyvärr finnsinte de resurserna , men vi följer utvecklingen påett bra sätt genom vår Moskvaambassad.Anf. 35 () re-plik:Fru talman! Jag var mer generös än så, . Jag sade inte bara att vi moderater saknade kom-petens när det gäller blåkråkan; jag tyckte t.o.m. attden socialdemokratiske representantens kompetensöversteg vår. Så generös kan man vara ibland.Tillbaka till . Det är sant att det är tufft ibudgetarbetet . Men är det faktiskt så att viprioriterar samarbetet med , tycker det ärangeläget, ser en kritisk fas i deras utveckling och villpå alla sätt finnas med och hjälpa till på den godasidan - och då skulle vi inte klara av att ha diploma-tisk representation där! Vi har ju ett östbi-stånd, om vi nu skall använda det uttrycket, som herrAhlin själv beskrev som över 1 miljard . Att dåhävda att vi inte kan göra en omfördelning så att vi fåren permanent närvaro i är tyvärr - ursäktauttrycket - en undanflykt. Jag tycker det vore bra omvi från ännu tydligare kunde sända signalenöver vattnet till att det är ange-läget att ha en diplomatisk närvaro - nu!Anf. 36 () replik:Fru talman! Jag håller i princip med om att det är oerhört väsentligt att ha diplo-matisk representation i ett så nära grannland. I dagsköts detta via vår Moskvaambassad.Göran Lennmarker har faktiskt en ganska lätt si-tuation här. Vi har gjort tuffa besparingar inom Utri-kesdepartementet. Detta har förorsakats av att vi hardålig ekonomi, vars ursprung vi kan diskutera. MenModeraterna har bevisligen också sagt att de inte villlägga ned så många ambassader som de andra harvelat. Ni har skjutit till pengar på detta område. Na-turligtvis kan ni då spela hjältar litet extra ochsäga: Vi borde ha haft råd med en ambassad i Minsk.Tyvärr har det ekonomiska utrymmet i landet integivit oss de resurserna. Jag hoppas att vi kommer attkunna skapa detta i framtiden.Jag hoppas också att utvecklingen i Vitrysslandöppnar för att vi i vårt land skall kunna ge ett gotttillskott till reformprocessen och att människorna iVitryssland skall få nytta av det svenska samarbetet.Jag hoppas att det kommer att bli en sådan öppenhet iVitryssland att vårt arbetet verkligen kan fördjupasoch intensifieras. Jag är medveten om att GöranLennmarker instämmer i denna vilja från min sida.Tyvärr har vi inte resurserna , men Moskvaam-bassaden följer det här med ett starkt och gott intres-se.Anf. 37 ():Fru talman! Samarbetet med Öst- och Centraleu-ropa sker på många olika nivåer. På det europeiskaplanet är det EU:s östutvidgning som enligt Center-partiet är det viktigaste för att genom ekonomiskt ochpolitiskt samarbete integrera länderna i Öst- och Cent-raleuropa med det de en gång tillhört.Efter avslutningen av EU:s pågående regerings-konferens är det därför angeläget att alla ansökandeländer får gemensam förhandlingsstart. , ochför den skull också , har en betydelsefull rollatt bistå ansökarländerna med erfarenheterna från våramedlemskapsförhandlingar, som inte ligger så långttillbaka i tiden. Något gemensamt nordiskt initiativfinns inte på det här området, men i utrikesdebattensade utrikesministern att detta viktiga samarbete medansökarländerna pågår från svensk sida. Det är bra.Detta är en viktig del i samarbetet på nationell ni-vå. En annan är det vi benämner bistånd. Detta gesinte minst på miljöområdet men också för demokrati-utveckling. När det gäller detta område har det tidiga-re vittnats från talarstolen om att det pågår ettintressant och spännande samarbete mellan de svens-ka partierna och partianknutna organisationer å enasidan och partier i Öst- och å den and-ra, med det särskilda demokratistöd som finns för1996 och 1997.