prot · GK09113 · 1997-06-03 00:00:00 — I det sammanhanget skulle jag också vilja ha enkommentar om något som är akut och problematiskt,nämligen den enkönade skolan. Det är en mycketmärklig bild ungdomar möter i skolverksamhe-ten, när manliga lärarkandidater flyr därför att de intetrivs, inte orkar med och där vi har färre och färremän som undervisar. Så här kan vi inte ha det i tidoch evighet. Jag skulle vilja veta: Är regeringen be-redd att vidta någon åtgärd, analysera eller i vart fallpå något sätt hantera en konkret vardagsnära frågasom debatteras och bekymrar ute i skolverksamheten ?Anf. 87 Statsrådet ():Fru talman! Det är ett märkligt stycke som Beatri-ce visar upp. huvudnummer i skol-politiken är införandet av en nationell skolpeng. Åt-skilliga debattörer här i debatten, även jag, har efter-lyst att skall förklara vad denna nationel-la skolpeng innebär, och inte bara skylla på att det ärtekniska problem och att det kan förklaras någonannanstans.När sedan begär replik på mitt anfö-rande undviker hon den frågan helt och tar i ställetupp några andra frågor. Jag skall svara på de frågor-na. Men jag väntar på förklaring av hurden nationella skolpengen, som är bi-drag i skolpolitiken, skall kunna innebära några av deförbättringar som efterlyser.När det gäller fler män i skolan vill jag säga att detär ett allvarligt problem att det är alltför få sökandetill lärarutbildningarna som är män. Det är en av defrågor som finns med i den parlamentariska utred-ningen om lärarutbildningen. Jag tror att man ävenmåste göra andra insatser, inte bara de som utredning-en kan göra. En sådan är att rekrytera särskilda grup-per som är manligt dominerade till lärarutbildningar.Det är sådant vi nu tittar på.När det gäller de elever i och i vissmån också i gymnasieskolan som har särskilda svå-righeter är det mycket kortsiktiga svaret att de måstefå mer stöd. Det får de också möjlighet till genom attkommunerna får bättre ekonomiska möj-ligheter att stödja dem. Men det är inte det långsiktigasvaret. Men det var inte det långsiktiga svaret Beatri-ce efterlyste.Anf. 88 (m) replik:Fru talman! Jag vet att skolpengen är något sombekymrar skolministern oerhört, eftersom missnöjetute i landets skolor är stort med de ekonomiska till-kortakommandena, med mellannivåer och mycketannat.Jag har i flera repliker i den här debatten faktisktförklarat hur det ser ut i vårt ramförslag vad gällerskolpengen. I motionen med anledning av utveck-lingsplanen går vi också igenom ganska mycket avprinciperna. Det är inte så att det finns ettfärdigt moderat förslag. Men det är intressant attblotta tanken på att vi skulle ha en jämförbar nationellskolpeng, som gavs till alla skolor, väcker sådan an-stöt att skolministern inte kan gå upp i en enda frågautan att ta upp den.Jag har också redovisat en del andra saker. Meneftersom tiden är kort vill jag bara säga att jag tror attskolministern totalt har missuppfattat Bo Lundgren.Det kanske finns något skrivet någonstans, vad vetjag, men såvitt jag kan bedöma har närhan har pratat om kärnverksamhet i allmänhet sagt attkommunerna måste börja ägna sig mer åt kärnverk-samheten än åt litet av varje och allt möjligt. Kärn-verksamheten i kommunerna är skola, barnomsorg,äldrevård och sådana saker, där vi tycker att det finnsväldigt mycket att göra. Vi tycker inte att kommuner-na skall ägna sig åt kommunala bolag och allt vad detkan vara, som mest kostar pengar och snedvriderkonkurrensen.Vårt skolpengsförslag, så långt det i sina delar nuär färdigt, innebär att vi inte vill spara på skolan. Jaghar uttalat att jag tycker att skolan behöver mer peng-ar. Det gör jag bl.a. i egenskap av förälder i Stock-holms skolor. Jag kan säga att kan tackasin lyckliga stjärna för att regeringen är snäll ochskickar litet pengar. Den budget som han skickade uttill stadsdelsnämnderna hade blivit förödande för allanivåer i och även på gymnasiesidan. Dethandlar om väldigt stora grupper och väldigt få spe-ciallärare. Det är inte så att regeringen satsar, det är såatt ni räddar en del från katastrof, och det är väl nog.Anf. 89 Statsrådet ():Fru talman! Om man från en budget tarbort kostnaderna för barnomsorg, skola, äldreomsorgoch dessutom tar bort de kostnader som kommunenhar för socialbidrag, har man i princip ingenting kvar.Där ligger ju kommunernas stora kostnader. Det ärdet som den kommunala budgeten handlar om. Det äratt trolla med knäna att tro att det finns några storaandra pengar som kan satsas på skolan, vården elleräldreomsorgen i kommunerna. Det gör det ju inte . Det är bara ett retoriskt knep som moderaternaförsöker använda sig av. Men säkert har i att hon förstår bättre än vad jaggör. Det är mycket troligt.Men har fortfarande inte kunnat sva-ra på frågan om den nationella skolpengen. Jag är intesärskilt oroad över att för fram det för-slaget. Det är ganska tacksamt för oss som står för enlikvärdig skola att så tydligt talar om inte vill ha en likvärdig skola, utan man vill hasamma resurser till alla elever trots olika behov ochtrots olika förutsättningar för olika skolor.Man vill dessutom förstatliga en stor del av skol-politiken. säger nu att det skall vara likamycket pengar till skolan. Men jag förstod tidigare attbara skulle gå via staten. Betyder det i stor-leksordningen 65 miljarder, eller hur mycket pengarär det som skall överföras från kommunerna till sta-ten? Det är en viktig fråga som ännu intehar svarat på och där jag antar att även moderatakommunpolitiker har en del synpunkter.Anf. 90 () replik:Fru talman! Den här skrivelsen anger ju de riktlin-jer som socialdemokraterna ämnar följa när det gällerutbildningspolitiken. Jag skulle vilja ställa en fråga tillskolministern.Om det är som jag upplever det, och jag är inteensam om det, utan det är ganska många, bl.a. forska-re, som anser att betygen har en starkt styrande effektpå valet av arbetssätt och arbetsformer, om betygenutgör ett faktiskt pedagogiskt hinder i undervisningen,om betygen ger en mycket tveksam prediktion förfortsatta högre studier, om betygen hjälper till attskapa en negativ självbild hos barnen och förstärkerkänslan och upplevelsen av misslyckande i skolan, ärdå skolministern beredd att ompröva tidigare beslutoch utreda de eventuella pedagogiska vinsterna meden betygsfri skola?Anf. 91 Statsrådet ():Fru talman! Jag är av den uppfattningen att detinte finns något optimalt betygssystem. Jag tror attalla betygssystem har sina nackdelar, och vi kommerinte att nå en situation med ett betygssystem som barahar fördelar. I den betydelsen är jag beredd att geBritt-Marie rätt. tror jagatt vi behöver ett bevis på uppnådda kunskaper. Manmåste få med sig från skolan ett intyg på vad manfaktiskt har lärt sig.Där tycker jag att det nya betygssystemet har storafördelar. Det har mera karaktären av intyg på uppnåd-da kunskaper och mindre av sorteringsinstrument, ochdet tycker jag är en riktig utveckling. Många av deslutsatser som hänvi-sar till har ju dragits från det tidigare betygssystemet.Jag lider inte av illusionen att det nya betygssystemetär alltigenom bra och inte har några nackdelar, menjag tror att de nackdelar det nya betygssystemet harkommer att vara något annorlunda än det gamla sys-temets. Exempelvis tror jag att vi kommer att få enannan fokusering på kvaliteten i kunskaperna med detnya betygssystemet och mindre problem med ytligtmätbara kunskaper som vi hade med det gamla be-tygssystemet.Jag tror också att det är en väsentlig skillnad i denbild vi så att säga från statsmakterna ger av elevernaskunskaper om man på förväg talar om att skall haettor och skall ha tvåor i betyg eller om man gersignaler om att skolans huvuduppgift är att se till attvarje elev når de grundläggande kunskaperna.Anf. 92 () replik:Fru talman! Vi är överens i sak när det gäller be-tygssystemet. Jag får påminna skolministern om attregeringen genomförde det nya betygssystemet medstöd av . Det var ett steg på väg. Menom vi nu talar om framtidens skola tycker jag att dettasteg inte är tillräckligt, utan vi borde gå vidare ochundersöka hur vi kan skapa en betygsfri skola medalla dess fördelar.Jag har ytterligare två frågor till skolministern,och de gäller den stora vuxenutbildningssatsningen.Vi är också här överens: Den är viktig, och den ärnödvändig.Min första fråga gäller det särskilda utbildningsbi-draget. Vi kommer inte att få något nytt studiestöds-system , har regeringen aviserat. Detsärskilda utbildningsbidraget kvarstår som en möjlig-het för vuxna kortutbildade, men det gäller fortfaran-de bara . Är inte skolministern oroad över attmånga kortutbildade studievana vuxna kommer atttvingas avbryta sina studier ? Hur stämmer deti så fall med likvärdighetsbegreppet, som är av centralbetydelse?Min andra fråga gäller satsningen ute i kommu-nerna på . Det har betonats härifrån attdet är viktigt med variation och kvalitet. Men denfaktiska verkligheten ser ibland något annorlunda ut.Jag kan ta ett exempel från en av kommunerna i minahemtrakter i mitt län. Den har en mycket dålig eko-nomi och en svår situation. I själva anbudsförfarandethar nu en stor del av platserna av ekonomiska skältilldelats ett holländskt, totalt okänt, utbildningsföre-tag som alltså ligger under i anbud. Det är oprövat,och man kan knappast veta någonting om den framti-da kvaliteten. Min fråga till skolministern är: Vadämnar ministern göra för att motverka den typen aveffekter och bli tydligare när det gäller kvalitetssäk-ring av vuxenutbildningen?Anf. 93 Statsrådet ():Fru talman! Som svar på den sista frågan har re-geringen givit i uppdrag åt att svara för en nationell utvärdering avhela . Den skall pågå under hela resansgång just för att vi skall kunna få bättre informationom ifall det finns brister och ifall de behöver åtgärdaspå olika sätt för att man skall kunna säkra en tillräck-lig kvalitet i det viktiga förändrings- och förnyelsear-bete som är en väsentlig del av kunskapslyftet.När det gäller det särskilda utbildningsbidraget ärstudiestödet självklart oerhört viktigt. Det är ennyckel till att skall lyckas, och det ären nyckel för den enskilde när han eller hon fattarbeslutet att gå in i utbildning. Men det är inte det endasom är avgörande. Lika viktigt tror jag är på vilketsätt utbildningen erbjuds och hur väl de individuellaförutsättningarna och behoven tas till vara i utbild-ningen. kommer vi att ha en situa-tion då minst 250 000 vuxna skall fatta beslut om ifallde skall gå in i utbildning på vuxenutbildningsnivå ihöst eller inte. Självklart är studiestödet viktigt fördem, men det är inte det enda som är viktigt.Den som har haft särskilt utbildningsbidrag i ett årfår sedan förtur till svuxa, som ju ger möjlighet attfortsätta studera med samma ersättningsnivå som detsärskilda utbildningsbidraget. En viss del är dock enlånedel. Om vi hade haft mer pengar att spenderahade det självklart kunnat vara önskvärt att ha ett mergeneröst vuxenutbildningsstöd, men resurserna är jubegränsade. Trots att vi har tagit oss ur den mycketsvåra ekonomiska situationen har vi ändå kunnat göraen enorm, i internationell jämförelse unikt stor sats-ning på vuxenutbildning och med ett i internationelljämförelse unikt generöst vuxenutbildningsstöd.Anf. 94 ():Fru talman! Flera talare har varit inne på att enskrivelse skall vara allmänt hållen. Man beskriver såatt säga den dagsaktuella situationen i skolan, deninriktning som regeringen har och eventuellt en delvisioner. Det är klart: Både och YlvaJohanssons anföranden tycker jag var ganska allmänthållna, förutom möjligtvis attacken på ,men den är ju också obligatorisk.Jag skall koncentrera mig framför allt på gymna-sieskolan men också på den eftergymnasiala yrkes-utbildningen. Att jag har begärt ordet i den här debat-ten beror på att regeringen just där inte har någonallmän hållning, utan där är man i vissa punkter gans-ka detaljerad. Det reser också ett antal frågetecken.Jag sitter själv med i liksomett par andra i den här debatten. Denna kommitté hardirektiv från regeringen att vi skall beskriva situatio-nen i gymnasieskolan och rapportera om den. Vi skallkomma med vårt slutbetänkande nu i sommar.I många av de debatter som vi har haft med soci-aldemokraterna, både företrädare från utskottet ochskolministern, som har gällt gymnasieskolan och deproblem som finns där har vi alltid fått höra: Vi skallavvakta tills dess att kommermed sina rapporter, och sedan skall vi ta ställning. Jagtycker att man har famlat sig fram här. Man kan klartkonstatera att det finns brister i gymnasieskolan somman borde åtgärda. Men det som då händer är attGymnasiekommittén hamnar i en ganska märkligsituation: Vi skall lämna rapport till regeringen, menvi skall egentligen inte ta ställning till problemen somsådana.I utvecklingsplanen säger regeringen att man skallminska antalet kärnämnen, se över programstrukturen,titta på målbeskrivningarna i kursplanerna, införa enmodern lärlingsutbildning och ett nytt tekniskt pro-gram osv. Men frågan är ju: Var hamnar där? Skall vi inte få tycka någonting omdetta? Det tycker jag att vi skall få göra. Regeringenborde, när man kom med utvecklingsplanen, faktisktockså ha givit nya direktiv till Gymnasiekommitténom att man också skulle få tycka om dessa områden.De problem som man kan se i gymnasieskolan ochsom det har varit mycket debatt om gäller faktisktkärnämnena och frågan om alla elever skall läsasamma kärnämnen med samma mål eller inte. Vi vet -var inne på det också - att många elever,framför allt i ykresprogrammen blir icke godkända iframför allt matematik, engelska och svenska.Vi har för vår del sagt att det är viktigt att ha kär-nämnen i gymnasieskolan, men det får inte vara ettsjälvändamål att få grundläggande behörighet. Vi kanalltså tänka oss att ha alternativa kurser i gymnasie-skolan där målen är lägre, men eleverna skall självfal-let kunna komplettera sina betyg om de vill läsa vida-re.För ett tag sedan behandlade vi här i riksdagenden moderata motion om gymnasieskolan där vi före-slog att man skulle gå ned till fem kärnämnen. Denmotionen avslog riksdagsmajoriteten, med både So-cialdemokraterna och . lägger rege-ringen nu fram exakt samma förslag, dvs. att det skallvara fem kärnämnen.Jag tycker också att det är viktigt att se över pro-gramstrukturen i gymnasieskolan. En del program harfå sökande, men man kan där se att utvecklingen harsprungit ifrån dem.Det är också oerhört viktigt att se över just betyg-skriterierna och målformuleringarna i kursplanerna.Betygsättningen är inte likvärdig. Här har och och andra talat mycket omatt vi måste ha en likvärdig skola. Men betygsättning-en är inte likvärdig, utan den tolkas på olika sätt iolika skolor. Detta beror på att målformuleringarnaoch kriterierna inom vissa kurser och vissa ämnen ärotydliga. Det borde regeringen ta tag i ganska omgå-ende.Man måste också se över kursernas längd och an-talet betygssteg. Vi moderater ser gärna att det ärlängre kurser men också fler betygssteg. Det är bra attdet skall införas ett nytt tekniskt program - det har viockså föreslagit.Regeringen skriver i utvecklingsplanen att APU,den arbetsplatsförlagda utbildningen, bör förlängas.Vi tycker att det är bra - det är någonting som vilänge har föreslagit.I internationell jämförelse är andelen arbetsplats-förlagd utbildning mycket låg i . Om vi skallha en bra kvalitet på våra yrkesutbildningar måsteockså andelen utbildning som är arbetsplatsförlagdöka. Framför allt krävs det en bättre samverkan mel-lan skola och arbetsliv, där skolan och arbetslivet tarett gemensamt ansvar.Det vore intressant att höra hur Socialdemokrater-na och tänker sig att APU skall byggas ut.Det är ju problem med det i dag.Man har också gjort ett stort nummer av att viskall ha en modern lärlingsutbildning, där skolan haransvaret och det sedan läggs i arbetslivet. Men eleverna skall ha elevstatus,och skolan skall ha ansvaret för utbildningen. Här harregeringen tydligen tänkt återkomma med förslag tillhösten. Jag tror för min del inte på denna typ av lär-lingsutbildning. Vad det handlar om är egentligen attförlänga APU och ingenting annat.Jag måste ställa en fråga. är det svårt att få uteleverna i APU, som är , av olika skäl.Hur tror man då att man skall kunna förlänga detta utan att egentligen göra någonting? Det voreintressant att höra om det har varit några kontaktermed arbetslivet. Eller vad händer på det här området?Vi moderater är övertygade om att man måste haen modern lärlingsutbildning, där skolan tar sitt an-svar och där arbetslivet tar sitt ansvar, men där detutgår ersättning från det offentliga för detta ansvarsta-gande och eleverna får någon form av ersättning.Det är bra att man börjar tala om yrkesexamen igymnasieskolan, men varför skall det gälla bara vissaprogram? Varför kan det inte gälla alla program, såatt gymnasieskolans utbildningar blir kvalitetssäkra-de? Jag tror att det är nödvändigt.Det som inte tas upp i utbildningsplanen är hurman skall få exempelvis fler lektorer till gymnasiesko-lan. Det blir allt färre lektorer. Över huvud taget kanvi föra en diskussion om hur man skall klara lärarför-sörjningen framöver, när man nu satsar på kunskaps-lyft, på att bygga ut högskolan osv. Varifrån skall allalärare komma?Slutligen vill jag, fru talman, säga något om kva-lificerad yrkesutbildning. Här har både tagit upp att sägernej till . Vi säger nej till detta i denbemärkelsen att vi inte tror att man bara skall göra enensidig satsning på en grupp. Satsningen handlaregentligen om att dölja misslyckandet när det gälleratt få ut människor i arbete. Det är en sifferexercis föratt försöka halvera den öppna arbetslösheten.Vad vi moderater satsar på, till skillnad från So-cialdemokraterna och , är den eftergym-nasiala kvalificerade yrkesutbildningen. Det finns mängder av bra projekt på gång runt om i landet,där näringslivet tar aktiv del i utbildningen och somleder till jobb. Vi måste ha fler av den typen av ut-bildningar här i landet, därför att då blir det en braknytning till arbetslivet. Jag är säker på att vi ocksåhöjer kompetensen och får konkurrenskraft, och där-med kommer fler i arbete. Detta är nödvändigt. Sedangäller det också att regeringen ganska snabbt kommermed en proposition till där man ser till attpermanenta den här typen av utbildningar och attpermanenta den i form av en ny yrkeshögskola.Anf. 95 ():Fru talman! Jag har några kommentarer med an-ledning av inlägg. Den första delen avinlägget andades en oro över arbetssituationen iGymnasiekommittén. Jag tror att kommittén själv kanreda ut sin arbetssituation. Jag vill bara kort påminnaom att kommitténs uppdrag är att följa utvecklingen igymnasieskolan och lämna rapport till regeringenutifrån de fattade beslut som gäller för gymnasiesko-lan. Det är också vad kommittén har gjort. Dessutomkan man säga, vilket verkade missnöjdmed, att kommittén redan har blivit bönhörd på ettantal punkter i den utvecklingsplan som regeringen nuhar redovisat. Det bekymrar inte mig speciellt mycket.När det gäller kommentaren kring kärnämnenaoch att riksdagsmajoriteten avvisade Modera-ternas förslag om fem kärnämnen, var det inte ettavslag i sak utan i form, i avvaktan på regeringensutvecklingsplan, som vi också hänvisade till.När det gäller , människors behovav ny kunskap och ny kompetens för att kunna hävdasig på framtidens arbetsmarknad, tycker jag att dettaatt devalvera det till sifferexercis är att vara rätt stark ibedömningen av alla de människor som söker sigtill den här möjligheten, av alla dem som kom-mer att börja en utveckling av sin egen kompetens.Det är inte bra att vi använder den typen av omdömenom människors vilja och förmåga att skaffa sig nykompetens för att klara sig i framtiden.Anf. 96 ():Fru talman! Omdömet gällde regeringens sätt atthantera arbetslösheten och dölja misslyckandet meddensamma, ingenting annat.Nog måste hålla med mig om att detär ganska märkligt att vi i harfått ett antal direktiv där regeringen har sagtatt man skall avvakta tills vi kommer med vårt slutbe-tänkande. Helt plötsligt gör man inte det, och manförändrar inte heller våra direktiv. Tycker inte JanBjörkman att det är ganska märkligt att vi inte skall fåtycka någonting om den moderna lärlingsutbildning-en, exempelvis om det är rimligt att gå ned till femkärnämnen eller att inrätta ett nytt tekniskt program?Är det inte märkligt att vi inte skall få tycka någontingom detta? Jag tycker att vi skall få göra det. Rege-ringen borde därför ha kommit med tilläggsdirektivtill oss.En del av de förslag som finns i skrivelsen ärganska konkreta när det gäller gymnasieskolan.Jag tror att , som är en klok männi-ska, ser problemen i gymnasieskolan och de lösningarsom måste till. Min fråga till är följan-de. När kommer propositionen, så att kanfatta beslut om att göra de förändringar som är nöd-vändiga för att gymnasieskolan skall bli bättre?Anf. 97 ():Fru talman! Vi kan säkert debattera regeringensmisslyckande på arbetslöshetens område mycket ochlänge. Det stora misslyckandet skedde väl , när och hans partivänner haderegeringsansvaret. 400 000-500 000 människor för-tidsavvecklades från sina jobb.Jag tycker att det är rimligt att de som är arbetslö-sa får chansen till en kompetensutveckling. Det får degenom . är emot det, ochjag tycker att det är bra att vi får så klart besked omdet.När det gäller gymnasieskolan undrade eventuella kontakter kring den moderna lärlings-utbildningen. Jag har t.ex. kunnat se un-dersökning kring vad företagarna tycker om en mo-dern lärlingsutbildning. Många visar ett stort intresseför en ny och modern lärlingsutbildning. Det är braom vi öppet kan pröva den modellen.Jag har svårt att se varför är missnöjdmed att ett förslag som gäller det tekniska program-met nu aviseras i utvecklingsplanen, inte minst motbakgrund av att den gymnasiekommitté som hänvisade till så tydligt i sitt senaste betänkandehar visat på risken för teknikerbrist med anledning avden utveckling som vi har kunnat se de senaste åren.Jag tycker att det är bra att regeringen har pekat pådetta som en möjlighet inför framtidens gymnasiesko-la.Anf. 98 ():Fru talman! När det gäller satsningen på att ge ar-betslösa vuxna, eller vuxna människor över huvudtaget, möjlighet att läsa in gymnasieskolans kärnäm-nen tror jag att den moderata modellen är mer realis-tisk. Vi får se, , vem som hade rätt.Jag vill klara ut att vi också satsar på detta, menatt vi har en lägre ambitionsnivå. Vi vill ha ett merheltäckande och mer flexibelt system. Vad vi satsarmycket mer på är den kvalificerade eftergymnasialayrkesutbildningen, som leder till jobb. inte ens svarat på min fråga om det. Varför vill niinte satsa mer på detta? Det är en bra form av yrkes-utbildning.Jag sade i mitt anförande att jag tycker att det ärbra att man har kommit med förslag om det tekniskaprogrammet. Det jag talade om var det motsatsförhål-lande som finns mellan att Gymnasiekommitténegentligen inte får tycka någonting och att regeringenkommer med förslag. Det är det som är tokigt.Slutligen vill jag gå till frågan om lärlingsutbild-ning. Det är helt riktigt att företagen tycker att det ärbra. Det tycker vi moderater också. Men jag tror ock-så att man måste klara ut ersättningsfrågan. Det är detsom är problemet i detta fall. Den har inte Demoskopeller någon annan frågat om.Jan måste ändå fundera över hur detkommer sig att inte ens den arbetsplatsförlagda ut-bildningen, där eleverna skall vara ute ,klarar sig fullt ut. Den nya modellen är i princip lika-dan, men eleverna skall vara ute . Jag tror tyvärr inte det. Man måste se tillatt det finns morötter och drivkrafter för att få i gångverksamheten. Den är nödvändig för att vi skall få enbättre kvalitet på yrkesutbildningen även i gymnasie-skolan.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutKU22 Extern revision av regeringskanslietMom. 2 (revisionens avslutande)1. utskottet2. (v, mp)Votering:268 för utskottet33 för res.1 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 69 m, 24 c, 21 fp, 10 kdFör res.