prot · GK09116 · 1997-06-09 00:00:00 — ger de sken av attstimulera tillväxt, nyföretagande och ökad sysselsätt-ning inte minst hos de små arbetsgivarna - de som ärmest känsliga för oplanerade kostnadsökningar.Nu när utskottets samlade opposition vill ha såvälett utskottsinitiativ som en offentlig utfrågning törstydligen inte socialdemokraterna och med-verka till en sådan innan tar sommarlov.Min fråga till är: Vad är det ni är räddaför? Vi vet att samtliga fack och samtliga arbetsgivareär överens om att sjuklönens förlängning är djuptolycklig. Dels förlorar LO-folket av den fram-förhandlade höjningen av sjuklönen från dag 15, delsförlorar företagen den kostnadsneutralitet som var ensjälvklarhet när sjuklönen infördes. Dessutom vet vi inte om tjänstemännen kommer att få behålla sin10-procentiga höjning. Den frågan avgörs senare isommar.En samlad och enig fackföreningsrörelse uppvak-tade utskottet och ville ha en ändring. För mig är deten gåta att framför allt LO, som brukar få bestämma,finner sig i detta och att deras medlemmar som avståtti löneförhandlingar skall fråntas en 10-procentig höj-ning av ersättningen vid sjukdom fr.o.m. dag 15.Om regeringen och nu är så övertygadeom att en förlängd sjuklöneperiod är ett bra förslag -varför gör då och uttalanden om att något måste göras åt sjuklö-neperioden?Jag vill fråga : Vad är det som skall utre-das när det gäller sjuklönen? Finns det något som äroklart och som vi inte har fått information om? Jagfinner inget oklart, och dessutom inga delade mening-ar på arbetsmarknaden. Parterna vet hur detta slår påsysselsättningen, och vi borde inse att något måstegöras.Handikapporganisationerna vet hur sjuklöneperio-den slår på handikappades och kronikers rätt till ettarbete. Vad väntar ni på - om statsministern och nä-ringsministern också är medvetna om situationen? Fördet är väl inte så att i denna frågatycker annorlunda än statsministern? Jag hoppas attstatsrådet skingrar dimmorna, och kommenterar ut-skottsmajoritetens ovilja att arrangera en offentlighearing. Låt oss en gång för alla klara ut hur sjuklö-nen fungerar och påverkar sysselsättningen, småföre-tagen och de handikappades villkor!Fru talman! I betänkandet finns ett antal ofull-ständigheter som måste åtgärdas. Det gäller bl.a.försäkringsmöjligheten mot kostnader för sjuklön.Dagens system ger inte en rimlig försäkringspremie,vilket innebär att de minsta företagen inte kan återför-säkra sig mot höga sjuklönekostnader om olyckanskulle vara framme.Andra frågor som blir mer och mer aktuella ärsjukersättningen för timanställda, självriskens storlekför dem som har flera anställningar och sjukförsäk-ringen för dem med blandade inkomster. Vi får i allthögre grad en arbetsmarknad där fler och fler intelängre har en fast anställning hos en och samma ar-betsgivare. Dessutom ökar andra former av anställ-ningar. Även för dessa människor måste sjukförsäk-ringen fungera. Så är inte fallet . Regeringen bördärför komma med ett förslag som uppfyller dessagruppers försäkringsbehov.Fru talman! Under har olika former avsamverkan på rehabiliteringsområdet prövats. Trotsgoda framsteg och stora besparingar inom de s.k.FINSAM-försöken avstår regeringen från att föreslåutveckling av samverkan över hela landet. I lades mycket stor vikt vidrehabiliterings- och samverkansfrågorna.Regeringen har trots detta inte klarat ut samver-kansfrågorna och därmed inte heller löst den s.k.gråzonsproblematiken. Vad regeringen och Centerndäremot har gjort är att föreslå en renodling av sjuk-domsbegreppet, vilket innebär att sociala skäl ocharbetsmarknadsskäl inte längre skall vägas in. Enrenodling av sjukdomsbegreppet är självfallet ennödvändighet, men som alla vet sade en enig utred-ning att detta förutsätter en lösning för dem som fallerut ur systemet.Folkpartiet tycker att det är dags att permanentasystemen , av försök. Vi kan inte vänta till2001, när SOCSAM-försöken blir klara. Fråganbrådskar av flera skäl. När ämnar statsrådet kommamed en heltäckande lösning på dessa problem ochsom breddar FINSAM-försöken till hela landet?Fru talman! har rehabiliteringen avsjukskrivna och arbetslösa fått stå tillbaka. Ingen hartagit något ansvar för att en reell rehabiliteringsplanutvecklas även för den som är arbetslös. föreslog att arbetsförmedling-arna skulle få det ansvaret. delar den upp-fattningen, och vill ha ett förslag från rege-ringen i frågan.Arbetsskadeförsäkringen har dragits med bety-dande underskott . Socialdemokrater-na har, som vi vet, inte velat medverka till ett föränd-rat arbetsskadebegrepp. På grund av den akuta situa-tionen tvingades den borgerliga regeringen att skapaett nytt sådant begrepp. Jag noterar att den socialde-mokratiska regeringen inte vill riva upp dettabeslut. Vi i anser att arbetsskadeförsäk-ringen är synnerligen viktig för tryggheten på arbets-platsen. Det är viktigt att det finns ett gott skydd vidarbetsolyckor och arbetssjukdomar. Vi vill nu gåvidare, och lägga ut arbetsskadefallen på den privataförsäkringsmarknaden. Alla arbetsgivare skall enligtlag vara tvingade att teckna arbetsskadeförsäkring förarbetsolyckorna.Fru talman! Närståendepenningen är en betydelse-full reform när en nära anhörig blir svårt sjuk. Denger möjlighet att själv vårda den an-hörige. Inte minst viktigt är detta vid vård i livetsslutskede. Vi i vill nu gå vidare med re-formen - från 60 . Vi finner det märkligtatt utskottsmajoriteten avstyrker förslaget med moti-veringen att det kostar för mycket. I realiteten kostaren ökning från 60 mindre än om patien-ten ligger på sjukhus. Menar ni i utskottsmajoritetenatt detta misstag - att kostnaderna skulle bli högre -är det enda och avgörande skälet till att ni säger nej?I reservation 21, som gäller kvinnors och mäns re-habilitering, redovisas att kvinnor diskrimineras -man kan nästan kalla det så - när det gäller rehabili-tering. talade också om detta. Kvin-nor får mindre och sämre rehabilitering, och den kos-tar mindre. Vi i är beredda att stödja re-servation 21. Vi anser nämligen att det måste vara enlikhet mellan kvinnor och män och att alla skall be-handlas lika, även när det gäller rehabilitering påarbetsmarknaden.Fru talman! Ett väl fungerande socialförsäkrings-nät som skyddar vid sjukdom och skador är avgöran-de för alla. Det finns därför skäl att vårda sjukförsäk-ringen väl så att den står pall i olika skeden. Folkpar-tiet har därför enträget arbetat för en sjukförsäkringsom skall vara fristående från statsbudgeten - enförsäkring som lever sitt eget liv, finansieras medavgifter och som ger ett gott skydd för inkomstbort-fall. Vi arbetar vidare på den linjen och förväntar ossatt regeringen skapar en sammanhållen för-säkring som ger incitament för tillväxt och ökadtrygghet i vårt samhälle.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till reserva-tionerna 3, 10 och 18 men står självfallet även bakomövriga reservationer där finns med.Anf. 8 ():Fru talman! Trots att har ett antalegna reservationer och reservationer tillsammans medandra partier är detta i grunden ett mycket positivtbetänkande. Det är positivt därför att socialförsäk-ringsutskottet avför grundtryggheten och brutna takoch lägger fast inkomstbortfallsprincipen som denprincip som skall gälla i våra socialförsäkringar. Detär positivt därför att betänkandet slår fast att utgångs-punkten för försäkringsskyddet är en offentlig försäk-ring. Det är klart att jag gärna hade sett att det ävenhade stått solidarisk försäkring, men eftersom utskot-tet också säger att: "Försäkringen skall med andra ordges på lika villkor för alla och innehålla ett betydandemått av utjämning mellan grupper som löper olikarisk att drabbas av sjukdom och skada." tolkar jag detså att utskottet menar en solidarisk försäkring. Utskot-tet säger också: "Sist men inte mindre angeläget är attförsäkringsskyddet utformas så att det inte motverkarjämställdheten mellan könen. "Sedan kan man förstås diskutera om det räckermed en höjning till och om det är en skälig nivåför att inkomstbortfallsprincipen skall vara tryggad -allra helst som höjningen inte blir en verklig höjningmed . som vi höjer nivåerna till 80 %sänker vi beräkningsunderlaget, vilket gör att denverkliga höjningen blir . Regeringen förespårinte en fortsatt höjning av ersättningsnivåerna. Dettycker vi att regeringen borde ha gjort. Vänsterpartietvill att ersättningsnivåerna i socialförsäkringssyste-men skall höjas till , och dettagäller även a-kassan. Annars blir det svårt med stan-dardtryggheten. Det är viktigt att se att det finns ettsamband mellan nivåerna i socialförsäkringarna ochkommunernas socialbidragskonton. Ligger ersättning-en vid t.ex. sjukdom på en rimlig nivå behöver inte desjuka anhålla om ekonomiskt bistånd för att kunnabetala hyra och mat.Vi tycker att det är bra att utskottet ändrar minsk-ningsregeln i sjukförsäkringen så att det blir lika er-sättning även efter den i en sjukperiod. Isitt remissvar säger attden generella nivån i försäkringen borde ligga på90 %. Då skulle behovet av förstärkningar i form avkollektiva eller privata försäkringar inte vara så stort.Men nog hade det varit bra om vi gång efter annanslapp höra att de privata försäkringarna skall undantasantingen minskningsregeln eller underlaget för in-komstunderlaget. Det gäller det nya pensionssystemet,det gäller änkepensionerna, och när vi voterat omdetta betänkande även sjukförsäkringen.Socialförsäkringsministern sade i en interpella-tionsdebatt om änkepensionerna att eftersom försäk-ringarna är obligatoriska och offentliga står det rege-ring och riksdag fritt att när som helst ändra i dem.Det är ju riktigt, men jag vet inte om jag tycker att detär så bra. Detta uttalande och de ständiga påminnel-serna och signalerna till folket att de skall satsa påprivata försäkringar för att man inte kan lita på degenerella obligatoriska systemet, leder faktiskt till attvi indirekt skjuter det system som vi säger oss värna isank.Därför tycker vi att det är viktigt att så många sommöjligt omfattas av vårt offentliga system. Inkomst-bortfallsprincipen och vårt generella välfärdssystembygger på att det stora folkflertalet ligger under tak,både bokstavligt och i praktiken. Taknivån har tvåsyften. Dels skall så många som möjligt inkomstmäs-sigt befinna sig under det för att få den trygghet somvi som riksdag vill att de skall ha, dels hindrar det attdet generella och offentliga gröps ur genom att män-niskor ser sig nödsakade att ta privata försäkringar.Därför anser att taket bör höjas till tiobasbelopp den 1 januari 1998.Det är positivt att utskottet avstyrker Moderater-nas och förslag om att utökakarensdagen i sjukförsäkringen ochCenterns förslag om att indirekt införa två karensda-gar. Utskottsmajoriteten tycker att det är bra att detfinns en självrisk i försäkringen och vill därför inteavskaffa karensdagen. När utskottet talar om att det ärbra att det finns en självrisk blir jag vilsen. Inte är detväl så att människor väljer att bli sjuka. Tvärtom ärdet min uppfattning att man vill vara på jobbet såmycket som möjligt om bara arbetsförhållandena ärdrägliga.Titta på alla dessa småbarnsmammor som smittasav sina barn som blivit förkylda på dagis! Eftersom deflesta kommuner inte tillåter att man lämnar barnen pådagis när man själv är sjuk, kan jag inte se vad det ärsom skulle göra att de väljer att bli sjuka och ligga tillsängs med ett eller två små barn som klättrar på dem.Jag är just nu förkyld och har hemskt ont i halsen,och inte har jag valt det själv. Det var lille , tvåår och snorig som de flesta ungar, som tyckte att jagskulle smaka på de chips han just höll på att tugga påoch stoppade in dem i munnen på mig. Inte kunde jagtacka nej. Han ville ju bara vara givmild och dela medsig - en egenskap som skall uppmuntras. val-de mig att överföra sin förkylning på.Eller ta alla dessa kvinnor i fertil ålder som fårmenstruation en gång . Många kvinnor mårmycket dåligt och har ont . avkvinnor i fertil ålder har helt förlamande blödningarvarje månad. Inte väljer de själva att ha det så.Genom att vi inte har ersättning vid sjuk-dom har vi ju faktiskt också en självrisk redan i för-säkringen. tycker att det räcker medden självrisken. Därför skulle vi förstås helst se attkarensdagen helt avskaffades, eftersom den är djuptorättvis för låginkomsttagare av båda könen.Fru talman! Så till någonting helt annat, nämligensjuklöneperiodens längd. Jag tycker att det är positivtatt de olika ministrarna är oeniga om längdens för-träfflighet. Det innebär att frågan om förkortad sjuk-löneperiod hålls levande i Regerings-kansliet. Det är också positivt att utskottsmajoritetennu gått med på att socialförsäkringsutskottet skall haen hearing om sjuklöneperioden den 24 septemberoch att denna hearing, förutom småföretagen, ocksåinkluderar arbetsgivarnas roll i rehabiliteringen.Vänsterpartiet anser att sjuklöneperioden skallsänkas . Vi vill också att företag med upptill tio anställda befrias helt från att betala sjuklön. Deallra minsta företagen upplever den förlängda sjuklö-neperioden som mycket betungande, särskilt om manstår inför beslutet att anställa ytterligare en person.Därigenom har sjuklöneperiodens längd en direktinverkan på sysselsättningsnivån i . Alla parti-er hävdar ju att det är i småföretagen som de nyajobben skall komma. Det faktum att arbetsmarkna-dens parter är eniga och gemensamt krävt att beslutetskall upphävas tycker jag är ett tungt vägande argu-ment.Det som är värst är nog ändå den utestängnings-mekanism som automatiskt uppstår med en förlängdsjuklöneperiod. Man avstår kanske från att anställaom man inte får garantier för att den som man plane-rar att anställa är frisk. I förlängningen innebärdet att arbetsgivarna kräver olika tester. Vem villanställa en kvinna med små barn som villigt låter sigmatas med färdigtuggade chips, en man med kronisksjukdom eller någon med funktionshinder?Jag är övertygad om att den hearing som utskottetkommer att ha precis efter det att budgetpropositionenhar lagts fram kommer att bringa klarhet i frågan.Vänsterpartiet har lagt fram förslag i vårt svar påvårpropositionen. Och jag vill förekomma med attupplysa om att vi redan där finansierat förslaget, inteså som socialdemokrater eller andra vill att vi skallgöra, men så som vi tycker är rimligt. Jag vill därförpåminna alla andra partier som vill avskaffa den för-längda sjuklöneperioden att det inte räcker med dy-namiska effekter som finansieringskälla. De dynamis-ka effekterna kommer som ett litet extra plus ovanpåalla andra positiva effekter som en förkortning avsjuklöneperioden ger.Fru talman! Samverkan i alla former är bra. Detbrukar alltid komma något positivt ut av det. Därförär de olika FINSAM- och SOCSAM-projektenmycket positiva. Det blir bättre för den enskildamänniskan om myndigheterna - oavsett om de ärstatliga eller kommunala - samverkar kring hur viskall få människor tillbaka till arbete. Arbete beford-rar hälsa och välstånd och förhindrar många tillfällentill synd. Eftersom allting i vårt samhälle kretsar kringatt människor förvärvsarbetar är det nödvändigt att såmånga som möjligt samverkar.Jag delar utskottets uppfattning att det inte i förstahand är regeländringar eller ökade resurser som är detstora bekymret. Utskottet var på studiebesök i Söder-tälje där vi fick möjlighet att tala med de olika in-blandade i ett samverkansprojekt. Alla tyckte att pro-jektet är bra, men att det tar tid att glömma sina re-spektive myndighetskulturer.Det som också kom fram vid utskottets studiebe-sök var problemen för den enskilda med de olikasystemens ersättningar. Där behövs det regeländring-ar. Den enskilda som medverkar i ett projekt skall intebehöva vänta i veckor därför att det tar tid att få utersättning från den myndighet som tar över det eko-nomiska ansvaret för individen. Detta borde ses överinnan vi permanentar verksamheten. Vänsterpartietdelar därför utskottsmajoritetens uppfattning att det ärför tidigt att permanenta det som ännu är en försöks-verksamhet.Så till . Det är positivt att regeringenuppmärksammat att kvinnor och män behandlas olikavad gäller rehabilitering. Det är också positivt att enutskottsmajoritet ställer sig bakom detta uppmärk-sammande. Men jag skulle nog ha önskat att ut-skottsmajoriteten varit litet mer stringent vad gällerförslagen. Regeringen har utrett hur och hur det står till med hans rehabilitering meninte brytt sig om . Detta påpekarockså den särskilde utredaren, som funnit att det sågott som helt saknas ett genomtänkt könsperspektiv.Jag tror inte att det räcker med de åtgärder somregeringen föreslår, eftersom de bygger på att kun-skapen om kvinnor och män sitter i generna och bara behöver trycka på en särskild punkt, såkommer den kunskapen fram och kan användas vidrehabilitering. Så är det nu inte. Det behövs utbild-ning liknande den som genomförs i regeringskansliet.Därför bör de myndigheter som skall ingå i de olikasamverkansprojekten explicit ges i uppdrag att ge-nomföra en särskild utbildning om kvinnors och mänsolika möjligheter, behov och förutsättningar.Att det är viktigt med fördelningspolitiska kon-sekvensanalyser har sagts ett antal gånger i dennakammare. När jag var ny i väckte jag enmotion om att alla förslag inom socialförsäkringsom-rådet skulle granskas ur ett klass- och könsperspektiv.Den motionen avslogs. Nästa gång förde jag fram attförslagen skulle analyseras fördelningspolitiskt innande lades fram. Det var tydligen inte lika kontroversi-ellt, för det antogs av utskottet och gavs regeringentill känna. Men det där med fördelningspolitiska kon-sekvensanalyser är tydligen inte tillräcklig kontrover-siellt, för regeringen bryr sig inte alls om det - inteens när man får analyserna utförda av en annan myn-dighet, nämligen JämO, som granskat kriterierna försjuk- och arbetsskadeförsäkringen. JämO påpekade isin analys och sitt remissvar att de föreslagna föränd-ringarna, som senare antogs av , uteslutandeskulle komma att drabba kvinnor negativt. Jag tyckeratt det är viktigt att regeringen inser att riksdagenbegärt de här fördelningspolitiska konsekvensanaly-serna och sedan upprepat det vidett par tillfällen.Fru talman! Jag står självklart bakom alla Väns-terpartiets reservationer och de reservationer som vihar tillsammans med andra partier, men för tids vin-nande yrkar jag endast bifall till reservationerna nr 4under mom. 1, nr 10 under mom. 3, nr 19 undermom. 13, nr 21 under mom. 14 och nr 27 undermom. 9 ():Fru talman! Jag yrkar först bifall till reservatio-nerna 5, 10, 20 och 30. Jag står naturligtvis ocksåbakom de särskilda yttrandena, och jag vill specielltbetona vårt särskilda yttrande tillsammans med Cen-tern som handlar om amalgam och yrkesskador.Regeringen föreslår i propositionen en viss refor-mering av allmän försäkring vid sjukdom och reha-bilitering. En höjning av ersättningsnivån från 75 %till inom sjuk- och föräldraförsäkringen föreslåsockså.Huvudprinciperna är alltjämt att försäkringen skallge ersättning för inkomstbortfall. Försäkringssyste-men skall präglas av arbetslinjen, dvs. att den enskildestimuleras till att arbeta hellre än att uppbära försäk-ringsförmåner. Just detta är nästan ett hån, efter-som det inte finns jobb att få, men trots det tycker jagatt principen är riktig.De samordningsproblem som råder mellan ar-betsgivarnas, och socialnämndensansvar för rehabilitering vill regeringen åtgärda ge-nom att dels tillsätta en utredning, dels införa riktlin-jer för samverkan mellan lokal försäkringskassa,arbetsförmedling, primärvård och socialtjänst. Vitycker att det är dags att permanenta de projekt som finns. Det gäller särskilt FINSAM-projekten, menäven SOCSAM bör kunna utökas betydligt mer än iförevarande förslag.För att uppnå en bättre mål- och resultatstyrningav socialförsäkringen vill regeringen reformera dessadministration. Detta föreslås ske genom en precise-ring av RFV:s ledningsroll som de lokalaförsäkringskassorna ges ökad självständighet.Det nationella ansvaret för verksamheten betonasgenom att staten helt tar över processen för val till delokala försäkringskassornas styrelser, något somMiljöpartiet avstyrker.Miljöpartiet anser att det är statens ansvar ochuppgift att garantera en grundtrygghet för alla männi-skor, särskilt under de perioder när vi av olika skälinte kan försörja oss själva. Däremot är det inte sta-tens primära ansvar att trygga en hög standard, inteens att utlova samma höga standard som innan sjuk-dom eller arbetslöshet, eller efter pensioneringen. Viär beredda att ett till knyta ersättningen tillinkomsten på ett mer traditionellt sätt.En inkomstrelaterad garanti blir dyrbar och kandessutom tillgodoses genom eget sparande eller för-säkring för dem som har råd - för det är ju ändå barade som förlorar på vår grundtrygghet. De som vinnermest på den är de av befolkningen som liggerrunt den gamla socialbidragsnormen om ca imånaden plus hyra.Miljöpartiet har presenterat ett konkret förslag tillhur den sociala tryggheten, dvs. socialförsäkringarna,skall se ut. Ett antal utredningar har gjorts utan attnågot förslag till den nödvändiga förenklingen ochsamordningen av socialförsäkringen har kommit fram.Man kan göra mycket för att samordna systemen ochgöra dem tydligare, enklare och mer förståeliga, ävenfrån olika utgångspunkter.Socialförsäkringssystemet skall enligt vår modellutformas med en omställningsförsäkring som är lång och en för de flesta lägre ersättning vidmer långvariga inkomstbortfall. För ett ganska stortantal människor - de som jag talade om - mot-svarar grundtryggheten ett högre belopp än social-hjälp eller de lägre pensionerna.Vi har ett antal gånger från denna talarstol talatom brutna tak. Vi vill nu höja försäk-ringsersättningen till på alla inkomster upp till4,2 basbelopp, , och på inkomst-delar till . Detta ger ända upp tillca mer pengar i fickan för människorna.Därutöver minskar det något, och uppe vid ungefär19 förlorar man en del pengar på vårt förslag.Jag vill så ta upp skyddet vid långvarig ohälsa ocharbetslöshet. När ohälsa eller arbetslöshet varar enlängre tid blir det alltmer angeläget att samordna ellerslå samman försäkringarna för olika slags inkomst-bortfall. Problemen för människor med långvarigainkomstbortfall är ofta sammansatta och kan bero påsvag ställning på arbetsmarknaden, viss sjuklighet ochibland även sociala problem.Vi reagerar starkt mot den strävan efter renodlingav olika försäkringar som präglat de senaste årensutredningar inom socialförsäkringarna. Den är enteoretisk konstruktion, som mest verkar ha kommit tilli en kameral strävan att kostnaderna skall kunna bok-föras på rätt konto. För alla dem med mera samman-satta problem leder en sådan renodling till en ökadrisk att ingen försäkring riktigt passar in, att man blirbollad mellan olika myndigheter och riskerar att helthamna utanför. Det är en gråzon som vi ofta har talatom i utskottet.Vi föreslår därför att försäkringar vid långvarigohälsa eller arbetslöshet samordnas till en försäkring.Det är där grundtryggheten kommer in, i princip likaför alla, på ungefär samma nivå som garantibeloppet idagens förtidspensioner.Jag kommer så till frågan om lokal samordning.Miljöpartiet föreslår en förenkling och sammanslag-ning och/eller samordning på lokal nivå. Det finns enhel del projekt som har slagit väl ut inom t.ex.FINSAM och även SOCSAM, även om man där ännuinte kommit fram till tillfredsställande utvärderingar.Flera instanser arbetar med att bekämpa arbetslöshe-ten och med att stödja och rehabilitera människor somvisar upp en komplicerad problembild.Vi är inte endast arbetande människor utan iblandockså sjuka människor. Samma person kan, som jagtidigare sade, bollas mellan olika instanser och när-mast bli ett slags , som ingen vill ha ochsom även utreds på flera ställen. En samordning före-slås i första hand gälla arbetsförmedling, försäkrings-kassa och kommunernas socialtjänst samt även pri-märvården.