prot · GL0918 · 1997-10-23 00:00:00 — Det skulle betyda väldigt mycket för kontakter-na, samarbetet och utvecklingen i regionen.Anf. 64 Utrikesminister ():Herr talman! För att skall fun-gera väl behövs det goda kommunikationer och godinfrastruktur för kommunikationer. Det är helt avgö-rande. Därför har vi också prioriterat den frågan iBarentsssamarbetet. En negativ symbol för detta harfaktiskt varit det som tar upp, nämli-gen att övergången vid mellan ochRyssland inte har fungerat så att också vi svenskar fåranvända den gränsövergången, och det är mycketirriterande.Jag har personligen tagit upp den här frågan medutrikesminister , och jag tänker fortsätta attfölja den. Men jag tror att det nu är en lösning pågång. Såvitt jag förstår har frågan klarats ut på denfinska sidan, det har statsminister försäkrat.Nu är det den ryska sidan som det handlar om. Mendär är det ont om pengar. är be-redd att ställa upp med resurser för gränsöverskridan-de samarbete. Det finns en särskild arbetsgrupp somarbetar, inte med tekniska frågor utan snarare medfrågan hur pengarna skall fördelas. Frågan bordealltså snart vara föremål för en lösning.Eftersom det har blivit en sådan stark symbolfrågaför hela får det inte bli på annatsätt än att denna fråga löses så snabbt som möjligt.Anf. 65 ():Herr talman! Det var ett bra svar, tycker jag. Mendet vore inte helt ur vägen att frågan lyftes upp påhögsta nivå när president kommer hit. Detskulle nog underlätta rätt mycket.Jag vet att det handlar om pengar för ryssarna. IFinland håller man på att bygga en helt ny station vidgränsen. Men vi vet ju hur det ser ut på den ryskasidan. Där behövs det också en station som fungerar.Jag vore tacksam om denna fråga lyftes fram isamband med att den ryska delegationen kommer hit idecember.Anf. 66 Utrikesminister ():Herr talman! Om frågan inte har fått en lösninginnan dess lovar jag att vi skall se till att den tas upppå något sätt. Det handlar inte bara om en allmän viljafrån rysk sida utan det rör sig om praktiska saker. Justnu tycks det största problemet vara elbrist i området.Frågan måste alltså hanteras av många myndigheter,inte bara av tullmyndigheter och finansiella myndig-heter utan också av dem som har hand om bl.a. vägaroch energi.Anf. 67 MARIANNESAMUELSSON (mp):Herr talman! Jag blev litet förundrad över utri-kesministerns svar när det gäller satsningarna på ochresurserna till . Plötsligt är det vägarnaoch förbindelserna som är de prioriterade frågorna förregeringen.Jag har varit i området, och är det någonting somborde vara en prioriterad fråga för regeringen är detmiljöfrågan. Därför vill jag fråga utrikesministern omde svenska satsningarna i det här skedet skall gå tillvägförbindelser eller till en sanering av de enormamiljöskador som finns i området, så att man kan fålivskraft och möjlighet att klara överlevnadssitutaio-nen i form av en god miljö.Anf. 68 Utrikesminister ():Herr talman! Det ena goda behöver inte uteslutadet andra. Men för att det skall bli ett folkligt samar-bete och näringslivssamarbete uppe i norr behövs detgoda kommunikationer. Det går inte att komma ifrån.Annars kan inte folk mötas.Den enskilda sakfråga som har störst samarbetspo-tential för övrigt är ju miljöfrågan där läget är heltkaotiskt med stora kärnavfallsproblem och liknande.Det arbetas mycket hårt med dessa problem. Nuhandlar det inte i första hand om några stora svenskapengar utan det rör sig om pengar från EU och deinternationella finansieringsorganen. Vad vi har attgöra är att hälla litet olja i maskineriet för att det helaskall fungera, och det gör vi.Miljöfrågorna är mycket väsentliga. Vi i Sverigehar kärnavfallsteknik och liknande. Vi är mycketaktiva vad gäller det tekniska samarbetet här.Anf. 69 MARIANNESAMUELSSON (mp):Herr talman! Tack för det svaret som i alla fall vi-sade att det finns en liten gnutta engagemang för mil-jöfrågorna. Men jag känner mig ändå inte tillfredsmed svaret. Jag tycker att det utrikesministern nuuttryckte klargjorde att det är just i de internationellaorganen som regeringen jobbar med trafiken, förbin-delserna, kommunikationerna och satsningarna pånäringslivet och inte med miljöfrågorna. Det lät mersom om det var en sidoprioriterad fråga för regering-en.Om vi t.ex. skall klara vår egen livsmiljö, måste visatsa på och miljösanering, och göra detsnabbt och nu.Anf. 70 Utrikesminister ():Herr talman! Jag trodde jag sade tydligt att det enagoda inte behöver förskjuta det andra. Miljön är detenskilda fackområde där vi samarbetar som mest.Man behöver bara titta på de insatser vi faktiskt göroch hur arbetsgrupperna arbetar för att se att det läggsned väldigt mycket möda på miljöområdet. Och föratt detta skall fungera är det faktiskt bra om det finnsvägar och tullstationer som fungerar, . Vi tänker faktiskt arbeta med det också ochse till att det jag sade om tullstationen i blirgenomfört.Anf. 71 ():Herr talman! Det är inte bara det att det skall fun-gera med gränsövergångar rent fysiskt, att byggnader,järnvägar och sådant skall finnas, utan visumhante-ringen måste också fungera. Där uppstår det ofta enirritation, och det finns ett hinder både från svenskoch rysk sida i och med att man ibland måste sökavisum för varje resa som man gör. Om man såg överdetta och försökte få visum för längre perioder för demänniskor som man litar på och som man vet arbetarseriöst, skulle detta samarbete underlättas. Visumhan-teringen tar tid och innebär ett administrativt krångel.Jag tänkte fråga om man är beredd att se över hante-ringen av visum mellan och Ryssland.Anf. 72 Utrikesminister ():Herr talman! Det är också en fråga som tas upprätt ofta i det här samarbetet. Frågan i sig är ju intestörre i norr än vad den är i Östersjösamarbetet förövrigt. Det är ju samma viseringsförfarande. Menvisst vore det bra om man kunde få ett sådant systemsom säger, att viseringen kunde få fun-gera för dem som åker ganskaofta. Jag tror att det fungerar så också, i alla fall inomvissa grupper, men det är kanske något som skullekunna utvidgas också till andra grupperingar. Jag ärberedd att titta på det.Ersättning för studier i svenskaAnf. 73 ():Herr talman! Integrationen av våra invandrare ärju viktig för hela samhällsutvecklingen. Regeringentalar mycket om vikten av integration. Vi har en integ-rationsminister, vi vill ha en integrationsmyndighetosv. Grundförutsättningen för integration är ju att manhar bra kunskaper i svenska. har invandraresom läst svenska och inte har haft några andra ut-komstmöjligheter haft möjlighet att få timersättning,men i budgetförslaget drar nu regeringen in timer-sättningen för svenska för invandrare.Jag vill ställa en fråga till skolminister . Hur rimmar det med regeringens integra-tionspolitik?Anf. 74 Statsrådet ():Herr talman! Budgetsaneringen omfattar i principalla områden. Ersättningen till invandrare som stude-rar svenska är i princip ograverad. Det är en mycketmarginell förändring som görs. Den gäller inte detallmänna stödet till de nyanlända invandrare somstuderar svenska utan en mycket begränsad grupp somgör det med att de arbetar och behöver fåersättning för vissa timmar under den tiden.En stor del av dem som inte kan få ersättning denhär vägen kommer i stället att kunna få ersättning viadet vanliga studiestödssystemet.Anf. 75 ():Herr talman! Det är intressant att höra att säger att det här berör en mycket liten grupp.Det gör det. Det handlar om ungefär 3 500 människor.Men just därför tycker jag att det är så principielltintressant. Det är en svag grupp. Det är en grupp medväldigt små röstresurser. Den kommer inte att kunnagöra sig hörd så mycket. Det är speciellt mångalågutbildade människor som har svårt att lära sigsvenska och som därför inte har lärt sig det under denförsta introduktionstiden som man har rätt till. Det görinte detta till ett bättre förslag, snarare tvärtom. Jagtycker att det visar att regeringen tyvärr alltför oftagör besparingar och nedskärning på sådana områdendär det drabbar små och resurssvaga grupper.Anf. 76 Statsrådet ():Herr talman! Jag påpekade att det förslag somfinns i budgetpropositionen rör en väldigt liten grupp.Det gör jag inte därför att det är en oviktig grupp.Inger framställde frågan som om det var engenerell försämring av studiestödet för invandraresom studerar svenska, och det är det inte.Vi vet att det anslag som har funnits för den sär-skilda timersättningen för att studera svenska inte allshar utnyttjats till det belopp som har varit budgeterat.Det har de facto varit en mycket liten grupp männi-skor som har varit berättigade till det här speciellastödet. Det har i sin tur utnyttjats väldigt litet, kanskebl.a. beroende på att många invandrare tyvärr inte harnågon anställning eller tvingas ut i arbetslöshet ochdärför inte hamnar i den gruppen.Av dem som har varit berättigade till det här stö-det kommer en väsentlig del att kunna få stöd till sinastudier via det ordinarie studiestödssystemet. Det bliralltså en mycket begränsad grupp som kommer attdrabbas av de förändringar som föreslås i budgetpro-positionen. Det betyder inte att det är oviktigt, mendet är viktigt att komma ihåg proportionerna när detgäller studiefinansieringen för att studera svenska förinvandrare.Anf. 77 ():Herr talman! Jag har inte tagit upp det generellastödet, utan jag har tagit upp stödet till den här lillalågutbildade och utsatta gruppen. De kommer de factoatt drabbas. De kommer inte att kunna läsa påkomvux och få studiestöd den vägen, eftersom de intehar tillräckliga kunskaper i svenska för att kunna läsaandra ämnen på komvux. De kommer inte att kunnavara tjänstlediga på halvtid och fylla ut resten med attutbilda sig inom sfi och få timersättning. Gruppenkommer att drabbas, och vi tycker inte att det rimmarmed integrationspolitiken.Anf. 78 Statsrådet ():Herr talman! Det här stödet har utnyttjats väldigtlitet det har funnits. Det finns säkert flerskäl till det. Kanske är ett av skälen att de som ärberättigade till det, är de invandrare som har en an-ställning men inte har tillräckliga kunskaper i svenska.Det är nog så att det är en relativt begränsad grupp avdem som har anställning och som har så pass dåligakunskaper i svenska som ändå har kunna utnyttja det.Jag tror att det stor hindret för gruppen att få tillräck-ligt goda kunskaper inte finns i utformning av studi-estödssystemet utan att det snarare handlar om andraåtgärder när det gäller både integration och kunskaperi svenska.MutorAnf. 79 ():Herr talman! Jag vill fråga statsrådet mutor. beslutade omen internationell överenskommelse mot korruptionoch mutor. Det skall vara förbjudet att muta utländskatjänstemän. Det här låter ju alldeles utmärkt. Jag för-står inte riktigt hur detta skall fungera och hur detskall kontrolleras. Därför vill jag fråga om detta.Anf. 80 Statsrådet ():Herr talman! Det var en överraskning också förmig när jag började sätta mig in i de här frågorna närde var nya att det faktiskt inte är olagligt i alla länderatt muta folk. De flesta länder har förbud mot mutor idet egna landet, men i en del länder är det fullt lagligtatt muta t.ex. statstjänstemän i grannländer.Alla industriländer som finns med i - detär nu 29 stycken - har enats om att tillsammans kri-minalisera detta ofog i alla dessa länder. Det är ju enmycket betydande del av världshandeln som då fallerunder den här lagstiftningen.Jag hoppas att fler länder ansluter sig, så att detblir en självklarhet i hela världen att det är lika olag-ligt, lika kriminellt att muta utländska statstjänstemänsom tjänstemän i det egna landet.Sedan gäller det naturligtvis att se till att dettauppmärksammas, att det blir möjligt att fälla folk idomstol och upptäcka människor som begår de härbrotten. Men det är ju först när det handlar om ettbrott som det går att börja jaga förbrytare. Jag ser dådetta som ett nödvändigt och viktigt första steg.Erfarenheten visar att ingen mutkolv kan gå säker.I många av de mest korrumperade länderna kan manse hur den nya regimen efter ett regimskifte vill kom-ma åt sina företrädare och att detta då rullas upp. Detvisar sig i sådana sammanhang också ibland vilka somhar mutat. Detta är något som jag menar att alla skum-raskfigurer av det här slaget bör ta lärdom av. Jaghoppas också att vi tillsammans, med striktare regler imånga länder, med öppnare banksekretess och annat,ökar upptäcktsrisken så att de här skurkarna kan blilitet räddare och låta bli att uppföra sig på det härsättet.Anf. 81 ():Herr talman! Efter vad jag förstår måste dethandla om en bindande konvention. Jag undrar om dethar inletts några förhandlingar om det här och hur dethar gått. Jag är naturligtvis också intresserad av attveta vad det här får för betydelse för . Jag ärinte särskilt glad över den stora svenska vapenexpor-ten, men jag kan ändå föreställa mig att ett förbud motatt muta utländska tjänstemän kommer att få betydelseför vapenhandeln i alla länder. Vilken betydelse be-dömer handelsministern att det här kommer att få?Anf. 82 Statsrådet ():Herr talman! Vi diskuterade vid ibörjan av sommaren frågan om en konvention eller enrekommendation. Det låter som en ointressant skill-nad, men det var ett land som menade att man inteville göra detta brottsligt i sitt land förrän man vissteatt alla andra hade gjort det. Man ville inte ha denkonkurrensnackdel det kan innebära att ha strängareregler än andra. I det landet har det nu blivit rege-ringsskifte, och det går lättare att förhandla i dessafrågor - det rör sig om ett stort land i södra detta nu blir verklighet - och allt pekar på det- tror jag att det kommer att innebära en konkurrens-fördel för de svenska exportföretagen. Jag kanske äraningslös, men jag tror att de svenska exportföretageni det här avseendet är litet bättre än andra. I varje fallär det färre av de stora svenska företagen än av före-tag i andra länder som har blivit avslöjade för mut-brott. Om det jämnas ut innebär det en fördel för desvenska företagen.Det vi har avslöjat har ju gällt skumrask i vape-nexporten. Jag tror att bl.a. det som hände med Boforshar fått de andra företagen att rensa upp, och att vi nuhar mindre av detta. Det har ju däremot upptäcktsskumrask i andra affärer, i , i och påandra håll. Där har det handlat om våra företags kon-kurrenter. Även på det här området tror jag att vi kanse fram emot att de svenska företagen skulle få ennågot bättre konkurrenssituation om sämre konkurren-ter tvingades skärpa sig.Jag hoppas naturligtvis att detta oskick försvinnertotalt och att det redan har försvunnit bland de svens-ka företagen.Ägarkoncentrationen i massmediernaAnf. 83 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillkulturministern. Eftersom jag inte har föranmält migskall jag hålla mig väldigt kort.Jag undrar hur stor maktkoncentrationen i medier-na kan bli innan kulturministern kommer med förslagtill åtgärder, t.ex. i form av en lagstiftning eller indra-gen sändningsrätt. Jag skulle gärna vilja ha t.ex. enprocentsiffra. Ett kort svar räcker.Anf. 84 Kulturminister ():Herr talman! Den ägarkoncentration som vi kan sepå mediemarknaden har passerat den gräns vifrån regeringen anser vara rimlig. Det är en osundutveckling såväl i som på mediemarknaden ivår omvärld. Vi diskuterar nu mycket brett i regering-en vad vi skall göra för att bidra till en annan utveck-ling. Jag är inte beredd att redovisa åtgärderna,men jag kan säga att detta för oss är en mycket viktigfråga.Anf. 85 ():Herr talman! Jag tackar för det svaret. Också jagär oroad, och jag tycker att gränsen sedan ett bra tagär nådd. Jag hoppas att kulturministern kommer medbra och konkreta förslag på det här området, exem-pelvis lagstiftning.Samarbetet i och i ÖstersjöregionenAnf. 86 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsrådet i hans nya roll som nordisk samordnings-minister med ansvar för Östersjösamarbetet med in-riktning på handeln.Min fråga till statsrådet är: Har vi ändrat inrikt-ning? Gäller det bara "hårdvara" , ellerorkar statsrådet också bära fram de mjuka varorna idet nordiska samarbetet, de kulturella, språkliga ochsociala dimensioner som har varit och fortfarande ärgrunden i nordiskt samarbete?I Östersjösammanhanget är miljöfrågorna väldigtviktiga. Kommer de miljöfrågorna att drunkna i varu-flödet i ?Anf. 87 Statsrådet ():Herr talman! har rätt när hon be-skriver styrkefaktorerna i det nordiska samarbetet pådet mjuka området, och det kommer inte att bli någonändring på det, i varje fall inte som följd av minainsatser. Om vi nu har varit duktiga på en del områ-den och gjort bra ifrån oss, finns det då inte skäl attutnyttja det och gå vidare på fler områden? Det behö-ver väl inte vara en konkurrens eller ett antingen-eller.Vi som samarbetar i den nordiska kretsen är var-andras allra viktigaste handelspartner. Det ligger välinget fult i att vi också samarbetar på det området, föratt det skall bli lättare att handla och att det skall blifler jobb i våra länder och att vi utsträcker detta till attockså gälla andra länder i vårt närområde. Det är välabsolut inget hinder för samarbete vad gäller kultur,litteratur och sociala frågor. Jag ser det tvärtom somytterligare en fördjupning av samarbetet mellan våraländer, något vi alla borde vara glada för.Anf. 88 ():Herr talman! Jag vill inte på något sätt nedvärderabetydelsen av handel. Men eftersom vi i dis-kuterar frågan om ett "hållbart " borde viockså diskutera ett "hållbart " och ett "hållbartÖstersjösamarbete". I det sammanhanget bör man tamed alla tre dimensioner - den ekologiska, den eko-nomiska och den sociala dimensionen går ju hand ihand. Jag hoppas att den nye samordningsministernföljer den här trefaldigheten i sitt arbete.Anf. 89 Statsrådet ():Herr talman! Jag kan säga att jag instämmer medföregående talare.RovdjurspolicyAnf. 90 ANN-KRISTINEJOHANSSON (s):Herr talman! Jag vill ställa en fråga till jord-bruksministern om rovdjurspolicyn.Det har diskuterats hur stor vargstammen kan bli.Naturvårdsverket sade att denkan ökas kraftigt. Det här har startat en förnyad debattbl.a. hemma i om hur stor vargstammenkan vara, var i den skall finnas, hur ersätt-ningen skall se ut, osv. Många människor är väldigtoroliga över det här. Därför behöver vi den här po-licyn , för att kunna svara påfrågorna och redovisa bl.a. för värmlänningarna därhemma vad vi tycker i vargfrågan.Jag vill fråga: Hur går arbetet med rovdjurspo-licyn, och när kan vi vänta oss att den är färdig?Anf. 91 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag delar uppfattningen att det här ären angelägen fråga, och jag har all förståelse för attden engagerar människor, särskilt i , efter-som kan sägas vara centrum för den svens-ka vargstammen. är emellertid ansvaret så fördelatatt det är som ansvarar för denkonkreta begäran som har gjort om en ut-redning och en översyn av en sådan rovdjurspolicy.Såvitt jag vet pågår också arbetet på Miljödeparte-mentet med denna utredning. Jag kan inte svara påexakt hur långt arbetet har kommit, men jag kan för-säkra riksdagsledamoten om att hennes uppfattning attdet här är en mycket angelägen fråga delas av helaregeringen.Anf. 92 TREDJE VICE TALMANNEN:Därmed är dagens frågestund slut, och vi tackarstatsråden för medverkan.6 § Information från regeringen om utlåtande om SystembolagetAnf. 93 Socialminister ():Herr talman! Bakgrunden till det s.k. Franzénmå-let i är att handlaren åtalatsför att olovligen har sålt vin i sin livsmedelsbutik.Franzén har medgivit att han har sålt vin i sin butikmen har invänt att ensamrätten för Systembolaget attbedriva detaljhandel med alkoholdrycker strider motEG-fördragets bestämmelser om fri rörlighet för varorinom unionen och att han därför inte kan straffas.Landskrona tingsrätt har beslutat inhämta ett för-handsbesked från har i sitt förhandsbesked tillLandskrona tingsrätt slagit fast att Systembolagetsmonopol på detaljhandel med spritdrycker, vin ochstarköl är anpassat till de krav som ställs upp i artikel37 om statliga handelsmonopol. Monopolet är såledesinte något handelshinder och diskriminerar inte hellervaror från andra har riktat kritik mot tillståndssys-temet för import av och partihandel med spritdrycker,vin och starköl. Det gäller bl.a. nivåerna för ansök-nings- och tillsynsavgifterna hos Alkoholinspektionenoch de krav som har ställts upp för att erhålla till-stånd.Regeringen finner det glädjande att Systembola-gets detaljhandelsmonopol entydigt står i överens-stämmelse med EG-rätten. Monopolet är ett centraltinslag i den svenska alkoholpolitiken. Ett annat inslag,att genom beskattning hålla en hög prisnivå och däri-genom minska alkoholkonsumtionen, påverkas inteheller av domen. Domen är ur ett folkhälsoperspektivmycket glädjande.När det gäller import och partihandel innebär do-men att förändringar blir nödvändiga. Regeringenkommer att noggrant analysera domen ochvidta de åtgärder som krävs för att få bestämmelsernapå området i överensstämmelse med EG-domstolensutlåtande. Utgångspunkten är att åtgärderna skallkunna genomföras utan negativa alkoholpolitiskakonsekvenser.I detta sammanhang bör uppmärksammas att re-geringen förbereder förslag som syftar till förstärktpunktskattekontroll, bl.a. avseende punktskatt påalkohol. Regeringen vill också framhålla att det även ifortsättningen kommer att krävas tillstånd för parti-handel med spritdrycker, vin och starköl.Den som importerar alkoholdrycker till ärockså skyldig att enligt gemensamma EU-regler beta-la svensk punktskatt för varorna. Görs inte detta kanbli fråga om åtal för skattebrott. Varor som importe-rats kan inte heller säljas till vem som helst utan en-dast till Systembolaget och den som har serverings-tillstånd. Försäljning av varor till någon annan medföransvar för olovlig alkoholförsäljning.I detta sammanhang är det viktigt att poängtera attden svenska alkoholpolitiken ligger fast. Förutsätt-ningarna att bedriva en traditionell svensk alkohol-politik har ändrats i och med det svenska EU-inträdet.Målet är att begränsa alkoholens skadeverkningar,och ambitionsnivån är oförändrat hög.EU-medlemskapet gör det nödvändigt att söka nyametoder för det förebyggande arbetet för att kunnaupprätthålla dessa mål. I den nya situationen behöversamhällets olika insatser på området samordnas bättreän hittills.Regeringen har därför beslutat att det inom Soci-aldepartementet skall finnas en nationell lednings-grupp för det alkohol- och narkotikaförebyggandearbetet med uppgift att bygga upp ett långsiktigt före-byggande arbete som direkt kan påverka människorsförhållningssätt och vanor och som också påverkardet individuella ansvarstagandet. Det handlar ocksåom att utveckla hållbara lokala strategier och ett ökatlokalt ansvarstagande. Ledningsgruppen har till sittförfogande i årligt anslag.Regeringen har också tagit ett samarbetsinitiativgenom att tillsätta en kommitté som skall utvecklasamarbetet mellan berörda myndigheter, försäkrings-bolag och olika branschorganisationer på alkoholom-rådet med uppgift att uppmuntra olika aktörer, före-tag, branschorganisationer och försäkringsbolag atttillsammans med berörda myndigheter engagera sig iarbetet mot alkolholmissbruk.Sverige har tillsammans med gjort två an-sökningar till om medel för attgöra länderjämförande undersökningar av alkohol-problemens omfattning och hur alkoholpolitiken serut i samtliga EU-länder. De undersökningarna skalltjäna som underlag för diskussioner om behovet av enalkoholpolitik inom EU. När blir ordförande-land kommer den frågan med all säkerhet attfinnas med på den svenska dagordningen.Restriktioner mot alkoläsk är ett annat initiativ därSverige har fått stort gehör inom EU-gemenskapen föratt åstadkomma gemensamma åtgärder. Kommissio-nen vill ha en fortsatt dialog med om åtgärderför att minska alkoläskens skadeverkningar främstbland ungdomar.Regeringen har genom Allmänna arvsfonden givit15 som stöd till olika ideella organi-sationers barn- och ungdomsprojekt när det gälleralkohol- och narkotikaförebyggande arbete. utöver ordinarie anslag fått 25miljoner kronor till förstärkta förebyggande insatser.Alkoholreklamutredningen, som har till uppgift attse över nuvarande marknadsföringsregler, lämnarinom kort sitt slutbetänkande.