prot · GL0940 · 1997-12-04 00:00:00 — Eftersom uppenbarligentycker att är viktigt vill jag påpeka att alla deundersökningar som har gjorts bekräftar den bilden.Det kan variera i detaljer därför att frågorna är olikaformulerade, och det kan skifta litet grand över tiden,men i stort sett ger alla samma bild.Detta att svenska folket nu skulle vara så positivt,som fick till det, var en mycket över-raskande analys. Det stämmer inte heller med denbeskrivning som en av partivänner iriksdagen gav uttryck för , dvs. att "vi harproblem med opinionen". Det var en riktig beskriv-ning, men det var också ett avslöjande och ett ganskaskrämmande uttryck för hur man i vissa moderatakretsar ser på opinionen när den inte stämmer med deuppfattningar som man under andra omständighetervill driva.När det gäller eurorådet är det så att om det skallinrättas något nytt organ eller ett befintligt organ skallombildas krävs det ett beslut av den europeiska unio-nens länder, och det krävs enhällighet för att avge enresolution som är uppe på tapeten. Det är självklart attSverige då, liksom andra länder, utnyttjar sin rätt attutöva inflytande. Vi ställer inte upp på ett beslut sominte på ett rimligt sätt tillgodoser våra intressen. Vihar accepterat och sagt att det finns legitima skäl föreuroländerna att komma samman och diskutera, mendet mesta av de diskussioner som kommer att bliaktuella kommer att beröra länder som står utanförvalutaunionen lika väl och därför tycker jag att viskall vara med.Anf. 154 () replik:Herr talman! Jag har fortfarande inte fått någotsvar på frågan vad privatpersonen anserom euron.När det gäller frågan om eurorådet är det så att avde fyra länder som kommer att stå utanför är det Sve-rige som avviker mest. har varit sent urstartgroparna men vill vara med och gör nu ansträng-ningar för att klara av att kvalificera sig. Storbritanni-en är, som vi har hört , i princip för menmenar att de får dröja bl.a. beroende på dålig sam-stämmighet med konjunkturen på kontinenten. IDanmark vill man i politiska kretsar vara med, ochdet bekräftar man genom att ställa upp i 2 ochknyta kronan mycket nära till euron.Men den gör inte ens det sist-nämnda. Man säger att man ställer sig vid sidan avoch ser hur opinionen utvecklas.Sammanfattningen av detta är att de tre andra län-derna är i något slags verklig bemärkelse pre-insmedan bara är out.Vad kan det vara för stor skillnad mellan Sverigeoch ? hade väl en svårare kris änSverige. Men en socialdemokratisk statsminister harbestämt sagt att skall vara med fullt ut i deteuropeiska samarbete som de har åtagit sig. Som enföljd av detta har de fått lägre ränta, stabil ekonomioch en mycket bättre tillväxt än vad har. Vadär det som gör att euron är bra för men skullevara dålig för ?Alla de frågor som jag har ställt här undvikerÅsbrink och hans partivänner att svara på. Det inne-bär att frågan är alltför känslig i det egna partiet.Vi moderater har tidigt diskuterat detta och lagtfast vår politiska linje i frågan. Men hos Socialdemo-kraterna klarar man inte detta. Det leder till dennahandlingsförlamning, som kommer att vara förödandeför våra möjligheter att öva inflytande i Europa-samarbetet framöver. Jag beklagar detta. Jag konstate-rar att det är ett långvarigt arbete som ligger framföross med att göra klart för det socialdemokratiskapartiet att det måste leva upp till sina förpliktelser,som också är till gagn för landet.Anf. 155 Finansminister ():Herr talman! senaste inlägg bekräftarden bild som jag ger av förhållnings-sätt. Jag måste medge att jag har sämre möjligheter attöverblicka det moderata inre livet än Socialdemokra-ternas inre liv. Skall man tro på dessa opinionsmät-ningar väger det ganska jämnt mellan ja-anhängareoch nej-anhängare bland i förhållandetill valutaunionen. Det är inte någon total uppslutningbakom den linje som den moderata partiledningenlade fast på ett mycket tidigt stadium utan att det hadeföregåtts av någon nämnvärd intern debatt. Det äringet föredöme i demokratiskt beslutsfattande, mendet är väl så traditionen är inom , och dentänker vi inte anamma, det kan jag försäkra.Lars sade att man i danska politiskakretsar vill vara med. Det är just det som är synsättet.Man vill kanske vara med i vissa politiska kretsar,men man har inte något folkligt stöd för detta. Det ärdärför som man inte anordnar någon folkomröstning,därför att man vet att den skulle resultera i nej-majoritet. Det är det som i vissa närståendekretsar kallas för att ha problem med opinionen. Fol-ket vill en sak och en del beslutsfattare vill någontingannat. Den bristande överensstämmelsen är ett pro-blem, men det är kanske inte folket som är problemet,utan problemet kan ligga någon annanstans.Sedan kan vi dissekera skillnader mellan Sverigeoch , och . Och visstfinns det skillnader, men jag kan återigen inte förståvarför det skall vara ett mål för att i detaljkopiera det ena eller det andra landet. Vi har olikaintressen och olika situationer. Vi utformar vår politikutifrån det som vi tycker är bäst för , och and-ra länder gör på sitt sätt. Det kan då bli vissa skillna-der, men jag har inga problem att leva med detta.Anf. 156 () replik:Herr talman! Vi kristdemokrater är ganska över-ens med utskottsmajoriteten om att i dagskall rösta nej till ett svenskt deltagande i frånstarten. Vi är också överens med socialdemokraternaoch regeringen om det enda argument som förebärs ipropositionen, nämligen att folkopinionens negativainställning kan vara ett mycket stort bekymmer förSveriges långsiktiga deltagande i hela EU-projektet.Sedan kommer vi till en punkt där vi säger attSverige har stora strukturproblem. Den höga arbets-lösheten är också ett hinder. Då säger attreformarbetet i svensk ekonomi aldrig blir slutfört.Det är alldeles riktigt, men det måste ju någon gångstarta. Sedan säger på tal om sysselsätt-ningsfördraget att man skall jobba vidare med detta,framför allt på nationell nivå. Då frågar jag mig: Vadär det som skall hända? Kommer vi att få se en pro-position som tar upp strukturfrågorna och det somfanns med i sysselsättningsfördraget? Som jag tidiga-re har varit inne på tror Konjunkturinstitutetuppenbarligen inte på regeringens mål när det gällerarbetslösheten, utan man har en prognos som ligger50 % högre än den arbetslöshet som regeringen självtror sig kunna komma ned till.Då vill jag ställa en konkret fråga: Innebär intekontentan av det som säger att ocksåsocialdemokraterna i själva verket instämmer medkristdemokraternas andra argument, nämligen attstrukturproblemen i är för stora för att Sveri-ge skall kunna delta i EMU:s tredje fas?Anf. 157 Finansminister ():Herr talman! avviker ju i denhär frågan från sina tilltänkta koalitionsbröder, . Det är ju intressant. Ni ärvisserligen överens när ni talar om de förfärligastrukturproblemen i , men ni drar diametraltmotsatta slutsatser av dessa när det gäller Sverigesförhållande till valutaunionen.Nu delar jag inte uppfattning omstrukturproblemen. Det är inte så att jag påstår att visaknar problem i och att vi inte kan göramera. Jag sade förut och jag upprepar det gärna: Vihar mycket att jobba med och kommer också att jobbamed det . Vi skall befästa enutveckling som ändå går i allt positivare banor.Men det är ändå rimligt att vi jämför oss med andraEU-länder. Jag vill inte på något sätt förtala andraländer. Det har gjorts bra ting i många EU-länder ifråga om både stabilisering av makroekonomin ochstrukturreformer. Ingen är perfekt i denna världen,men vid en jämförelse står vi oss mycket gott, och vistår relativt sett mycket starkare än vad som var falletför sedan.Det är litet larvigt att säga att inte kan gåmed på grund av våra enorma strukturproblem, sam-tidigt som uppenbarligen elva andra länder som detkan bli fråga om skulle vara så oerhört mycket starka-re och bättre rustade. Jag tror inte ens att tror på den verklighetsbeskrivningen.Sedan vore det intressant att få närmare belyst hurMats och skall ha det medsamregerandet och hur man tänker klara ut dessafrågor. Skall frågan underställas svenska folket i enfolkomröstning eller inte? När skall den i så fall ske?Om nu olyckan skulle vara framme och det skullefinnas förutsättningar för en borgerlig regeringen, hurskall då detta gå till? Det skulle vara intressant att fåden frågan närmare utredd.Anf. 158 () replik:Herr talman! drar helt fel slutsatser.När det gäller strukturproblemen har Kristdemokra-terna, och Moderata samlingspartiet precissamma uppfattning, nämligen att dessa borde rege-ringen ha tagit itu med redan från början. Det lovadeGöran när han tillträdde som finansminister:Först budgetsanering, sedan strukturåtgärder ochtillväxtfrämjande åtgärder. Budgetsaneringen är nuavslutad. När kommer strukturåtgärderna? Det ärfortfarande regeringen och oss svaretskyldig.Min poäng är just kopplingen till socialdemokra-ternas enda argument, nämligen folkopinionen. Om ninu skall ta tag i strukturproblemen anser uppenbarli-gen att detta kan ske inom EMU:s ram.Att EU och EMU skulle vara syndabocken för att mannu börjar att ta tag i lönebildningen och arbetsrättenoch utmanar LO och andra starka grupper i den egnarörelsen, det är där som jag ser de stora problemen.Och har ännu inte svarat på den frågan.När det gäller folkomröstning har jag sagtatt vi inte tänker aktualisera ett svenskt inträde iEMU. Om någon skulle göra detta under nästa man-datperiod, då är min slutsats att det krävs en folkom-röstning. Men kommer inte att taett sådant initiativ.Anf. 159 Finansminister ():Herr talman! trasslar till det litet försig i argumentationen. Han säger att vi socialdemo-krater skulle åberopa EMU som något slags före-vändning för att genomföra obehagliga strukturrefor-mer. Men vi har faktiskt sagt att vi inte skall gå in iEMU vid starten. Vi håller dörren öppen för etteventuellt senare inträde, men vi går inte med frånstarten. Därför är det obegripligt att påstå att vi skulleanvända EMU som en murbräcka för att genomföradiverse obehagliga åtgärder. Det argumentet skallMats använda mot och . Det är ju de som går på den linjen.Jag sade ju - om hade lyssnat - att ni ide tre partierna är överens om beskrivningen av deallsköns besvärliga strukturproblemen i , menni drar diametralt motsatta slutsatser av dessa. För tvåpartier är strukturproblemen en anledning att gå in iEMU, och för det tredje partiet, , ärdet en anledning att inte gå in i . Det skall bliintressant att se hur ni skall klara ut logiken i detta.Jag bara konstaterar att utifrån samma verklighetsbe-skrivning hamnar ni i totalt motsatta slutsatser. Så ärdet ju faktiskt. Vi kunde åhöra ett re-plikskifte i kammaren om just denna fråga. Men minverklighetsbeskrivning är en annan.Mycket av det som i vardagligt tal slarvigt kallasför strukturproblem är sådant som vi har åtgärdatgenom sanering av statsfinanserna, genom att få nedinflationen och genom att återskapa förtroendet försvensk ekonomi. Redan detta skapar en oerhörd po-tential för tillväxt och ökad sysselsättning. Sedan harvi genomfört en hel del av det som med ett diffust ordkallas för strukturreformer, ibland i samarbete medt.o.m. parti, ibland på egen hand. Jag harinte sagt att vi har gjort färdigt allt det som vi skallgöra. Vi kommer att fortsätta reformeringen och för-stärkningen av svensk ekonomi, även om vi står utan-för valutaunionen.Anf. 160 () replik:Herr talman! Finansministern sade att regeringenanser att frågan om svenskt medlemskap i skallunderställas svenska folket för prövning. Ett antalpartier här kommer att driva EMU-frågan under 1998års valrörelse. Frågan kommer alltså att underställassvenska folket för prövning, om man skall vara strikt.Betyder det att den socialdemokratiska regeringen -om den sitter kvar under nästa valperiod - är bereddatt gå in i , med hänvisning till att frågan under-ställs svenska folket för prövning vid val?Finansministern har här talat om långtgående, ge-nomgripande konsekvenser och om ett oåterkalleligtbeslut osv., men han talar inte riktigt om vilka dessakonsekvenser är. Framför allt talar han inte om vilkaeventuella risker som han kan se i ochen svensk medverkan i detta. Det vore intressant att fådem belysta för att tränga litet djupare i debatten. Jagtycker att finansministern håller sig litet grand på ytanhär och noga aktar sig för att gå in på sakfrågornasom ligger under.Anf. 161 Finansminister ():Herr talman! Om det nu är så att några partier öp-pet söker ett mandat i valrörelsen års valoch vi sedan fortsatt kommer att ha en socialdemo-kratisk regering, skulle vi då ta den omständighetensom förevändning för att föra in i valutaunio-nen? Svaret är naturligtvis nej.Det är ju fritt för vilket parti som helst att sökamandat eller inte söka mandat för den ena eller denandra uppfattningen. Vi lever i en demokrati, så det ärhelt i sin ordning. Om valet resulterar i att de partiersom uttryckligen har sökt mandat för att föra in Sveri-ge i valutaunionen får majoritet och bildar regering,har de väl rimligtvis också fått det mandatet. be-traktar jag det som en totalt osannolik situation redanav det skälet att de partier som går på ja-linjen liggerså långt ifrån en majoritet. Jag betraktar det därförsom ett helt osannolikt utfall.Det är självklart att vi socialdemokrater intekommer att använda några manipulativa metoder. Visöker inte något mandat i denna valrörelse. Om vibildar regering kommer vi naturligtvis inte att gå in ivalutaunionen. Vi har inte fått detta mandat eftersomvi inte har sökt det, utan det är först om och när visöker mandat, inför ett val eller inför en folkomröst-ning, som frågan ställs på sin spets och det sedan kanbli aktuellt med ett konkret beslut.Risker och fördelar? Det är svårt att på denna korttid gå igenom dem utförligt, och jag har ju tagit uppdem i en rad andra sammanhang. Det finns politiskafördelar med ett utvecklat samarbete i , somjag fäster stor vikt vid. Det är klart att också valutau-nionen innebär ekonomiska fördelar i form av mins-kade växelkursrisker och annat. Men det finns ocksårisker, framför allt när det gäller huruvida länderna ärtillräckligt homogena för att klara en gemensam pen-ningpolitik. Detta är i ett mycket kort sammandragnågra av de väsentliga fördelarna och riskerna medprojektet.Anf. 162 ():Herr talman! Betyder det att Socialdemokraternainte tänker söka ett mandat val? Betyderdet också att man tänker fortsätta att vara så här väl-digt neutral och att man mörkar i EMU-frågan närfrågan ställs av andra partier? Frågan kommer ju attdrivas av andra partier, har vi hört under dagens de-batt, på både ja- och nej-sidan. Det är ju så att prak-tiskt taget alla andra partier kommer att pressa Soci-aldemokraterna att ge besked tidigare. Därför finnsnaturligtvis den uppenbara risken att det blir ett be-sked och att det sedan blir ett mandat, men jag tolkarfinansministern så att det i vart fall inte är avsikten.Finansministern säger att man skall konstruktivtmedverka till genomförandet av EMU. Vi har fråganom ställning aktuell på bord,som ju är motiverad av just ett medlemskap i vore det ju inte motiverat att göra de ändring-arna. Vi har också detta med sysselsättningsunionen,som ju pekar mot en ökad grad av gemensam finans-politik i EU. Är det ändå inte så att den socialdemo-kratiska regeringen faktiskt är på väg in i , omän man backar in och tills vidare inte vill ge det de-finitiva beskedet?Anf. 163 Finansminister ():Herr talman! Det är trist med den här typen av för-såtliga insinuationer och antydningar som nu gjorde, och jag har hört dem även tidigare idebatten . Det är inte på det sättet. Vi har varitväldigt tydliga, och vi kommer att fortsätta att varatydliga. Vi går inte in i valutaunionen med mindre änatt frågan har underställts svenska folket för prövning.Det är den bestämda utfästelse som vi gör och som vitänker hålla fast vid. Vi glider inte in, utan vi går inom och när vi har ett folkligt mandat för detta. Då ochendast då blir detta aktuellt.Propositionen och ställning är inte,som säger, förestavade av ett medlem-skap i EMU. Det här är ett uttryck för förpliktelsersom tog på sig som för-draget skrevs på, då vi accepterade medlemskap i deneuropeiska unionen eller, om man skall vara litet merteknisk, som en följd av fas 2 i valutaunionen, som vigick in i som vi blev medlemmar i unionen. Vi binder oss inte på något sätt fördet som vi i dagligt tal kallar inträde i valutaunionenmen som mer strikt uttryckt handlar om fas 3 i valu-taunionen. Vi har full handlingsfrihet där. Riksban-kens ställning har ingenting med detta att göra.Anf. 164 ():Herr talman! Låt mig, trots att in-terpellationen ställdes och jag ficksvaret , ändå tacka finans-ministern för svaret på min interpellation, som ju varkort och kärnfullt. Det gick utifrån att socialdemokra-tin bara anger opinionsskälet för att stanna utanförEMU:s tredje fas. Jag skall återkomma till hur det kantolkas på annat sätt.Först och främst fick vi ett väldigt besked i justdenna fråga från finansministern för bara en litenstund sedan i en replikväxling med är nämligen så att för detta underlag, denna opi-nionsyttring, duger inte . Om jag har förstått deträtt skall detta folkliga underlag testas av under ErikÅsbrinks olika resor. Det gör att man med stort intres-se skulle vilja följa var i landet befinnersig när han reser runt och vilka han träffar, eftersomdet är det som är hela underlaget för vad socialdemo-kratin skall tycka i denna fråga.Jag har varit inbjuden till socialdemokratiska mö-ten, hör och häpna. Naturligtvis har jag även medver-kat vid en hel del moderata möten och därför inte valtatt ha den passiva hållningen att det finns en opinionsom inte går att påverka, som det har funnits mycketav här i salen , tycker jag. Låt mig säga att oav-sett om uppfattningen är negativ eller positiv, är åt-minstone min bestämda uppfattning att den är väldigtpåverkbar. Det har gällt både vid socialdemokratiskaoch moderata möten som jag har varit på, för säga vadman vill om valutafrågor, men de är komplicerade.Folk tycker inte att det här är så enkelt. Jag vet att dett.o.m. finns ärade ledamöter i den här kammaren sominte är riktigt insatta i frågan. Det återspeglar just detfaktum att det är litet svårt. Om man då inte beskriveroch framför allt inte talar om vad man tycker skallman inte vara förvånad om folk faktiskt tycker att dethär är litet svårt att hänga med i.Jag accepterar alltså inte hela den beskrivning somhar legat till grund för debatten här , att det finnsen fast opinion som redan har bestämt sig, är insatt iEMU:s tre olika faser, förstår vad skillnaden är ochredan har fattat beslut. Det är en omöjlig uppfattning.Det ligger på oss att förflytta opinioner. Det ligger påoss att tala om vad vi tycker och få andra att följaefter. Jag tycker också att det är en naturlig del av denrepresentativa demokratin att det är just vi folkvaldasom sätter oss in i komplicerade frågor, berikar vårtkunnande och sedan går ut till våra väljare för attförsöka vinna dem för ett ja eller ett nej. Därmedåterstår den grundläggande kritik som har funnits motledande socialdemokrater, inte minst mot själv, för att de inte uttalar någon åsikt. Om ErikÅsbrink bara förklarar ordet öppet utan att säga ettenda ord mer när han reser runt i landet skall han intevara förvånad om han får höra alla möjliga konstigasaker.Låt mig säga att det inte är så att det inte har sagtsnågonting från några socialdemokrater. Men det hardå tyvärr varit negativa yttringar, bl.a. av utrikesmi-nistern men även en del andra.Nåväl, det vore väl bra om det bara vore så. Skäletsom angavs kom i den proposition som vi disku-terar. Jag kan i protokollet läsa att beslutet fattades avregeringen och, hör och häpna, GöranPersson var inte närvarande. Det kan naturligtvis hafunnits olika skäl till detta. Ett av skälen kan ha varitatt han var hos för en intervju sompublicerades - alltså - och intervjun gjordes säkert före rege-ringens beslut. Här anges helt andra skäl för att stannautanför EMU än de som finansministern har angivithär . Här handlar det enbart om en oro för att viskall få en federativ utveckling av EMU som skallleda fram till någon sorts överbyggnad, mycket störresatsningar av federativ karaktär och en samordning avfinans- och skattepolitiken.Detta, som håller statsministern sömnlös om nät-terna, menar han är det stora skälet till att nuinte går in. Han säger t.o.m. att skall väntautanför för att se utvecklingen. Han nämner -då vet vi om det blir en federativ utveckling av deneuropeiska unionen eller inte.Om detta kan man säga några saker.För det första är det ett problem att vi har en re-gering som uppträder på ett sätt här i kammaren och ipropositioner, och på ett annat sätt i tidningsintervju-er. En liten randanmärkning kan vara: Vem tror soci-aldemokraterna det är som läser ?Om man nu vill kommunicera med sina väljare, vilkethar varit väldigt viktigt för finansministern här ,kanske inte är just det organ manskall använda när man vill tala till socialdemokratiskagräsrötter.För det andra är det ett problem att detta natur-ligtvis förvirrar medlemmarna i den europeiska unio-nen. Låt mig förklara en sak. Det är inte så att detsaknas översättningsresurser ute i . Det ärmycket enkelt att översätta denna intervju med stats-ministern och skicka runt den i . Då kan mandär ta del av den oro som gör sig tilltolk för, och som är av helt annan karaktär än vad somanges i propositionen.För det tredje, och , är detta något somförvirrar arbete. Hur skall vi betrakta pro-positioner som kommer till ? Det finns enförklaring i dem, och sedan får vi läsa i tidningarnasolika artiklar att det är en helt annan som gäller. Hurskall då kunna utöva sin kontrollmakt? Hurskall det konstitutionella systemet i fungeraom regeringen använder tekniken att talaom det verkliga skälet utanför denna kammare? Låtmig påminna om att det var som gjor-de sig bred över att det nu var dags att skaffa sig enregering som presenterade nyheter här i ,och inte i tidningsartiklar eller på annat sätt utanförkammaren.Vid flera tillfällen har EMU-frågan nämntssom decenniets - som påpekade var detockså någon som tog i och sade seklets - viktigastefråga. I den frågan får vi alltså hela beskrivningen -hör och häpna - i ! Det är naturligtvishelt oacceptabelt.Dessutom finns det ett par inkonsekvenser i helaargumenteringen. Regeringen förespråkar ett utökatöverstatligt samarbete och brukar tala om att dengärna vill se ökade samordningseffekter när det gällersysselsättningspolitiken. Samma regering har enstatsminister som talar om att han faktiskt är oroadöver den typen av nya, överstatliga samordnade poli-tiska projekt. Det super-Keynes som vi ser framföross är ju det som inte gillar, men som manhar drivit i olika former av konferenser som har tittatpå det här frågorna.Sammanfattningsvis tycker jag alltså att vi åter-igen ser en socialdemokratisk regering som har väl-digt svårt att hålla en rak argumentering, om ens nå-gon, i frågor som gäller den europeiska unionen. Detkan naturligtvis respekteras som varandes internaproblem.Det har påpekats att även andra partier har olikaopinioner inom sig. Ja, så är det ju i allafrågor. Men då är det desto viktigare att ledande före-trädare talar om varför de själva har hamnat på sinposition i frågan och vad som har legat till grund förderas beslutsfattande. blir det snarareett hemfall åt egna intressen. Man tittar hem mot detegna partiet och tänker inte på landets väl.Jag vill därför att finansministern svarar på detta:Hur kan det komma sig att har enannan förklaring än den som finansministern har givithär ?Märk väl att i inledningsanföran-de och även i finansministerns nämndes inte ens oronför en finanspolitisk samordning. Här har bara talatsopinionsundersökningar, eller i fallegna referenser, . Först nu på slutetkommer diskussionen om det som tydligen är denstora oron för socialdemokratiska makttoppar när degår och lägger sig . Detta vill vi naturligtvisha några kommentarer till nu.Anf. 165 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Då har finansministern och interpellanten varderafyra plus till sitt förfogande för replikerom de så önskar.Anf. 166 Finansminister ():Herr talman!