prot · GL0943 · 1997-12-09 00:00:00 — För att iett sådant klimat kunna stärka kulturell mångfald,eliminera bristen på mänskliga kontakter och ge ut-rymme för det okända att växa fram och förädla demötesplatser vi redan har - jag talar om staden somlivsrum - krävs ett omfattande samarbete, ett holis-tiskt synsätt där många goda krafter får verka till-sammans i frihet.Vi behöver alla våra kulturutövare från konstnärertill mediearbetare och hoppas på generella ekonomis-ka insatser så att de får lön för sin möda. Dagenssystem, där endast ett fåtal kulturarbetare ges möjlig-het att leva på inkomster av sitt skapande, medanövriga får mer betalt när de är arbetslösa än de harchans att tjäna på eget arbete, är superkorkat. Detsystemet har ju kommit till i ett annat samhälle. Detverkar otroligt trögt att få systemet tidsanpassat, menvi ger inte upp utan ser med stor förväntan fram motregeringens förslag till förändringar.Till sist kanske jag får uttrycka en förhoppning omatt vi snart får se även kulturnyheter i ettlokalt svenskt perspektiv på samma sätt som vi sersportnyheter. Vet ni förresten att det är fler som gårpå bio än på idrottsarrangemang? Ändå är det väldigtfå som går på bio. Jag undrar vad regeringen skallföreslå för genialt för att komma till rätta med det.Var skall vi se all ny film som produceras i ? Kanske vi snart kan få se åtminstone någongammal film på någon av våra digitala kanaler. Detverkar också som att det äntligen skall bli möjligt attfå tillgång till de övriga nordiska ländernas TV-kanaler utan extra kostnader, eller? Jag tackar, frutalman.Anf. 12 ():Fru talman! antog vi här i riksda-gen en rad kulturpolitiska mål. Jag tänkte på det nunär man talar om vår enighet. Då var den ganska stor.Det tyckte vi alla var väldigt roligt. Jag skall nämnanågra av dessa mål, för jag tycker att de är väldigtviktiga.Att värna yttrandefriheten och att verka för att allafår använda den; delaktighet i kulturlivet och kultur-upplevelser; eget skapande; kulturell mångfald;konstnärlig förnyelse och kvalitet; att bevara ochbruka kulturarvet; att främja bildningssträvanden, ochen hel del mera.Vi var eniga om detta. Det är viktigt. Sedan läggervi på dessa värderingar helt naturligt egna värderingarsom ett raster över eller, om ni vill, så sätter vi på ossglasögon som färgas av vår egen ideologi.Kultur förmedlar värden, och vi kristdemokratervill verka för att judisk-kristna värden även i fortsätt-ningen skall få prägla vårt samhällsbygge och vårkultursyn. Kulturen i ett samhälle speglar den männi-skosyn och det människovärde som dominerar i sam-hället eller i de subkulturer som förmedlar kulturen.Kulturen kanske kan lära oss medmänsklighet.Vårt samhälle visar splittring och uppdelningpå många sätt. Det talas ofta om en helhetssyn, meninte lika ofta har vi förmåga att tillämpa den.Människan har behov av mening, sammanhangoch struktur, och det kan kulturen bidra med. Vi harbåde andliga och materiella behov. Därför är kulturenen viktig grund för all utveckling. Varje tid har sinakulturyttringar, kulturen är både historia och nutid.Vi menar att kulturen kan hjälpa oss att växa sommänniskor. Den kan tillfredsställa vårt behov av ge-menskap. Den ger oss frihet att växa i gemenskap medandra. Det är grundläggande för en kristdemokratiskkultursyn.Kulturen kan vara etiskt orienterande, kan man sä-ga. Den kan bidra till och förmedla bildning.Vi anser att ett mångsidigt kulturliv och en ömse-sidig förståelse för andras olika kulturer och kultur-yttringar är en viktig förutsättning för ett öppet ochdemokratiskt samhälle. Grunden för förståelse förandra är att den egna identiteten är stark.Jag vill understryka barns och ungas behov avkultur för sin utveckling. Det är inte så med kultur kan plocka ihop kultur till ett skolämne och säga:Detta är kultur, och ni skall ha ett antal timmar i detämnet under läsåret. Men skolan är den viktigastekulturförmedlande institutionen. Skolan har ett stortansvar, och då måste vi också ge skolan möjligheteratt ta sitt ansvar. Vi måste minnas att lärare också ärkulturöverförare och kulturskapare av stora mått. Detär inte svårt att tänka sig skolan som en plantskola dären odling sker. Det är kultur.Jag vill också peka på familjens betydelse somkulturbärare. Vi får med oss något där som präglaross hela livet. Litteraturen är en viktig kulturbärare.Språkutvecklingen är beroende av den språkliga ge-menskap som ges i hemmet. Läsning och sagoberät-tande och att någon lyssnar på en liten berättare ärviktigt.Jag har inte hunnit läsa hela litteraturutredningen.Den kanske väcker många frågor, men redan nu harjag en fråga till kulturministern: fanns intebokmomsen med i utredningen? Det är en fråga somjag och många ställer. Vi har i en motion önskat attbokmomsen försvann, men vi har bara yrkat att mom-sen på barnböcker skulle försvinna. Det skulle varaväldigt värdefullt att veta varför.När det gäller barn har utbudet av video, film ochTV-produkter oroat oss ibland, och det kanske medrätta. Men vi får också använda medierna som denunika möjlighet att erbjuda barn kultur som de är. Detstatliga stödet till kultursektorn varierar mellan olikakulturområden, ibland för att hålla god kvalitet, iblandför att bidra till större delaktighet, bildning och ut-bildning.I vår motion har vi föreslagit ett högre anslag änvad regeringen har. Vi tycker att detta med kultur ärviktigt, men vi har inte kunnat fullfölja det, vi inte fåttstöd för det. I våra reservationer och vårt särskildayttrande finns våra ställningstaganden. I övrigt åter-kommer vi till de andra områdena i den fortsatta de-batten.Anf. 13 ():Fru talman! I några nummer har Kommun Aktuelltunder hösten gjort en kartläggning av vad som harhänt inom kultursektorn runt om i kommunerna. Bak-grunden är de problem som har diskuterats med storintensitet, inte minst i våra storstäder, vad gäller eko-nomin. Journalisten konstaterar att landets kommuner1995 satsade i genomsnitt per invånare påkulturen.I fjol hade anslaget ökat till . Hon skrivervidare att även i regeringen har kulturen haft en gyn-nad ställning; kulturbudgeten har ökat med 342 mil-joner kronor, , . Om siffrorna stäm-mer exakt vet jag inte, men vi är ändå överens omtendensen. När hon skriver gör hon det litet grand iform av ett rollspel. Hon skriver: En tvärsäker repor-ter, som blir en osäker reporter, som blir en undersö-kande reporter, som blir en förvånad reporter. Honavslutar med att skriva: Själv lägger jag alla anteck-ningar och årsredovisningar i en mapp. Jag letadeefter nedskärningar. Jag hittade satsningar. Jag varförvånad.Det är väl så att de satsningar som har skett intehar uppmärksammats särskilt mycket, medan däremotde negativa förändringar som har skett har fått bras-kande rubriker.Det har varit ekonomiskt svåra år, och kulturenhar under dessa år klarat sig bra. Det betyder ju själv-fallet inte att anslagen är tillräckliga. Man kan välfråga vilken kulturintresserad person som helst, mednågot undantag, så kommer han att säga att vi harstörre behov. Många känner kanske att behoven ärnästintill oändliga.Fanny anknöt i sitt anförande till de sjukulturpolitiska mål som antog den19 . Jag vill gärna understryka detpositiva i det faktum att det var under så pass bredenighet som antog dessa nationella mål. Debeskriver på ett bra sätt vad som skall vara huvudin-riktningen i kulturpolitiken, och det är mål som jagtror att det är viktigt att vi kulturpolitiker strävar efteratt hålla levande. De är ingenting som man kan dam-ma av och använda i samband med högtidstal, utan demåste vara en del av verksamheten i det dagliga arbe-tet.Jag vill peka på några angelägna områden inomkulturpolitiken. Barns och ungdomars delaktighetmåste vara en röd tråd i kulturpolitiken. Det gällersjälvfallet inte bara de statliga satsningarna och insat-serna utan också kommunernas. Det gäller inte minst iskolan, som några av talarna har varit inne på tidigare.Jag vill gärna understryka att det är viktigt att denkulturella verksamheten är en integrerad del av sko-lans verksamhet. En del utredningar har också lagtfram förslag på det här området.En annan röd tråd som jag tror är viktig är attkulturpolitiken skall sträva efter att stödja kultur i helalandet. Det projekt som heter just Kultur i hela landetvisar att det finns ett vitalt kulturliv runt om i vårtland. Kultursatsningarna måste kännetecknas av enregional balans. Jag vill gärna framhäva att Kultur ihela landet naturligtvis inte står i motsatsställning tillsatsningar i storstäder. Att ärEuropas kulturhuvudstad är en stor händelse för helalandet. Alla kulturintresserade borde kunna glädja sigåt att kulturen på detta sätt hamnar ien alldeles speciell situation.Ett annat område som jag vill nämna är konstnä-rernas villkor. Konstnärerna är motorn i ett landskulturliv. Vi har ökat insatserna. Regeringen kommerunder våren att presentera en konstnärspolitisk pro-position.Efter förslag från kulturutredningen kunde vi i för-ra årets kulturpolitiska beslut fatta beslut om att etthandlingsprogram för arkitektur och formgivningskall tas fram. Det var verkligen . Till skillnadfrån exempelvis och saknar vi ettsådant program. En proposition om detta väntas tillvåren.Anna-Greta presenterade bokut-redning har nämnts här. Denna utredning tillsattesbl.a. därför att barnbokens ställning har försvagats.Utredningen kommer att ligga till grund för de förslagsom regeringen återkommer med . Detär självfallet angeläget att litteraturen och läsandetstimuleras.Efter alla de angelägna områden som jag harnämnt skall jag avsluta med att nämna satsningen pådet industrihistoriska arvet. Regeringen avser att ibudgetpropositionen återkomma med förslagtill finansiering. Skälet till att jag tar upp detta är attvi befinner oss i ett skifte som är påtagligt i det svens-ka samhället i dag.Bondesamhället är väldokumenterat. Det harsjälvfallet varit angeläget att så har skett, och det ärangeläget att detta arbete fortsätter. Men är detdags att på allvar ta itu med och dokumentera arbetetsoch industrisamhällets historia. Vårt samhälle föränd-ras ju i snabb takt, och det är bråttom att bevara in-dustriminnen och människors erfarenheter. Fortfaran-de finns det många som kan berätta om denna vårmoderna historia. Ett imponerande arbete har redanlagts ned. Runt om i vårt land kan man besöka spän-nande och intressanta miljöer.Detta arbete utförs till stor del av eldsjälar. Jag villgärna säga att utan eldsjälarnas energiska arbete hadeSverige varit en fattig kulturnation. Inte minst är derasinsatser i arbetet med Kultur i hela landet avgörandeför framgången.När det gäller just industrisamhällets historia ärdet angeläget att vi kan öka satsningarna. En viktigroll i detta sammanhang har naturligtvis Arbetetsmuseum i Norrköping.Fru talman! Kulturen är en nödvändig del av väl-färdssamhället. Den är viktig för vårt välbefinnandeoch för att vi skall kunna utvecklas som individer.Kulturens roll för att skapa kreativa miljöer, alltsåkulturen som drivkraft för en kommuns eller en regi-ons utveckling, uppmärksammas alltmer. Kulturturis-men blir allt viktigare. Men vi får ändå aldrig glömmabort att ytterst måste alltid satsningar på kulturenmotiveras av kulturens egenvärde. Det är mot denbakgrunden och att vi har klarat kulturen ganskahyggligt under den ekonomiska krisen som vi i daghar att ta ställning till betänkandet om kulturpolitiken.Jag tycker att vi har ett bra utgångsläge för vårt ställ-ningstagande.Eftersom , kulturutskottets kansli-chef, i hög grad har varit ansvarig för framtagandet avdetta betänkande och på ett utomordentligt skickligtsätt - skickligare än vi själva ibland - har formuleratmajoritetens respektive reservanternas ståndpunktervill jag på utskottets vägnar så här officiellt till proto-kollet framföra ett tack från kulturutskottet för ettutomordentligt gott arbete.Samtidigt vill jag också vända mig till och önska henne lycka till i hennesnuvarande tjänst som kanslichef för kulturutskottet iSveriges riksdag.Anf. 14 Kulturminister ():Fru talman! Jag vill börja med det som även ÅkeGustavsson började med, att påminna om det allmän-na ekonomiska läge som vi har haft att kämpa medunder 90-talet.Den höga arbetslösheten har minskat inkomsternaför både staten och kommunerna, som kost-naderna på den sociala sidan har ökat dramatiskt.Såväl stat som kommuner och landsting har tvingatsatt spara på ett sätt som har varit mycket plågsamt förmånga av oss som har varit med om att fatta besluten,men naturligtvis än plågsammare för dem som harhaft att leva med de beslut som vi har tvingats fatta.Men det som har varit nästan sensationellt, fårman väl säga, , är att trotsalla nedskärningar på praktiskt taget alla andra områ-den, har kulturen generellt fått ökade resurser. tog upp några exempel från landets kom-muner i genomsnitt. Man kan fylla på med ett exem-pel från den stad vi befinner oss i, stad.Där har kulturbudgeten ökadefrån 660 till . Det är en ökning på14 %. Detsamma gäller i princip för de andra storstä-derna i vårt land, alltså och Göteborg.Under fortsätter dessa ambitiösasatsningar - i kulturhuvudstaden, men också i mångaandra delar av landet; i , i , iSundsvall och på många andra ställen. Under de tresenaste åren har också statens kulturbudget ökat meddrygt . Den kulturbudget som antogs hösten1996, den kulturproposition som denna riksdag beslu-tade om, innehöll också ytterligare satsningar.Till detta kan läggas, även om vi inte skall prataom det i denna debatt, den ordentliga satsning påpublic service som innebär att man kommer att haytterligare en halv miljard att använda för publicservice-produktion i radio och television. Detta är enav de viktigaste kulturbärarna, kanske inte riktig likaviktig som skolan, men ändå mycket viktig. Därför ärdet också ett viktigt inslag i kulturpolitiken att publicservice-televisionen och public service-radion fårdetta tillskott.Utgångsläget är alltså mycket gott. Det är också enkraftfull markering från regeringens sida att kulturinte är något grädde på moset. Kultur är en livsnöd-vändighet. Den är livsnödvändig för oss människor,för vår utveckling, för vår växt, för humaniteten ochsolidariteten. Men den är också av största betydelseför ett samhälles växtkraft och utveckling. Med kulturförändrar man faktiskt samhällen.Detta har varit regeringens markering. Självfallethade inte detta varit möjligt om inte kulturutskottethade baxat alla förslag genom denna riksdag. Vi hargjort ett jättejobb tillsammans. Jag tycker faktiskt attvi kan vara rätt nöjda med det vi har åstadkommit.Samtidigt är vi ju litet grand som kulturarbetarnasjälva. Den artikel som refereradetill, som handlade om den förvånade reportern somhade upptäckt att kultursatsningarna hade fortsatt attvara oerhört ambitiösa i hela landet, innehöll också ettcitat av chefen för PeterWahlqvist. Han sade så här: Jag tror faktiskt inte attdet skulle spela någon roll om kulturen så fick helastatsbudgeten. Det skulle ändå komma att föras endiskussion om att det satsas för litet på kultur.Vi som sysslar med kulturpolitik är likadana. Vi vill åstadkomma mer, för vi ser kulturenskraft. Vi ser att den betyder så mycket och att denskulle få betyda ännu mer. Då menar jag inte bara iform av resurser utan som en kraft i allmänpolitiken.Det är en ställning som jag är övertygad om att kultu-ren också kommer att vinna.Kulturpropositionen som regeringen lade fram iseptember 1996 var ett viktigt steg för att lägga fastden fortsatta inriktningen av kulturpolitiken. Det vidiskuterar , och det vi har diskuterat tidigare, ärett fullföljande av denna proposition. Ett flertal ut-redningar kommer att lägga fram sina förslag de allranärmaste dagarna. Det handlar om två av de allraviktigaste profilfrågorna i kulturpolitiken, nämligenkonstnärernas villkor och fortsatta åtgärder för attstötta litteraturen och det svenska språket.Men kulturfrågorna griper naturligtvis in i väldigtmånga olika politikområden, som sagts här redan. Detär tydligt när det gäller sysselsättning och regionalutveckling. Också när det gäller den hållbara utveck-lingen kan kulturen ge värdefulla bidrag. Ett hand-lingsprogram för arkitektur och formgivning som hartydliga kopplingar till det hållbara håller nupå att arbetas fram. Precis som , kommer på kulturarvsområdet också ensatsning att göras på det industrihistoriska arvet.Samtidigt är det naturligtvis så att vår upptagen-het, vår koncentration, just nu ligger på kulturhuvud-stadsåret och det kulturår som detta kommer att inne-bära för hela . Sammanlagt satsar vi i statligamedel i direkt ekonomiskt stöd 150 miljoner kronorpå . I fråga om kulturåret handlardet om en något blygsammare summa. Likväl handlardet om nya resurser. Därutöver bidrar ju en lång radkulturinstitutioner, men också kulturskolor av olikaslag, utifrån sina ordinarie budgetar för att göra dettakulturår till en stor händelse.Regeringens förhoppning är förstås att kulturåretskall bli en kraftsamling bland våra professionellakonstnärer, på våra kulturinstitutioner, ute i våra för-orter, bland våra amatörföreningar, i skolor och kul-turföreningar runt om i hela landet - en kraftsamlingsom sätter kulturen på dagordningen som aldrig förr.Det är naturligtvis en förhoppning att kulturenskall kunna leva upp till det jämlikhetsmål som är såviktigt i den nationella kulturpolitik som vi antoghösten 1996. Det handlar om att nå många nya med-borgare som skall finna den glädje och styrka somkulturen kan erbjuda och fastna i ett kulturberoendeför alltid.Vi kommer att inviga två nya spännande museer:Moderna Museet och . Litet längrefram på vårkanten inviger Rikskonserter sina nyalokaler med en internationell musikfestival. Det ärbara några exempel. I kundejag redovisa den oerhörda bredd och kraft som finns ikulturlivet under detta år i hela landet.I ett internationellt perspektiv är det förstås ocksåoerhört glädjande att den i börjanav kulturåret kommer att få stå värd för en mellan-statlig om kultur och mänsklig ut-veckling.Det är egentligen svårt att lyfta fram vad som äroch har varit viktigast i de senaste årens kulturpolitik.Men det är klart att det är en mycket kraftfull marke-ring att litteraturstödet ökats med närmare 120 %under denna valperiod, och att vi inriktat oss just påbarnen och de unga. För vad händer om inte barn ochunga får utlopp för sin läshunger? Om de inte lär sigatt finna uppskattning i litteraturen - den som är vä-gen in till så mycket annat av det kulturlivet har attbjuda? Det har varit en mycket kraftfull markering.Vi återkommer till riksdagennär det gäller konstnärernas villkor och när det gällerdet arkitekturpolitiska programmet, som också är avmycket stor betydelse.Det som har varit problematiskt för oss har varitlänsmusiken. Det är i stort sett det enda område där vihar gjort omfördelningar. Där har nya pengar interäckt. Det har gått tillbaka till regionerna med råge,men det har gått till andra delar av kulturlivet, tillandra konstnärliga uttryck.Det har varit svårt för oss alla. Vi började med enneddragning på i förra årets kulturproposition. Ibudgetpropositionen bantade vi förslaget till en ned-dragning på . har jag inte räknat ut exakt vaddet kommer att bli i realiteten, men låt oss säga att dethandlar om en neddragning på kanske 15 %.Jag tycker att det samarbete som vi har haft medkulturutskottet och de initiativ som kulturutskottet hartagit har gett ett mycket gott slutresultat.Omedelbart efter det att budgetpropositionen varframlagd uttryckte jag att de största bekymren gälldeMusica Vitae och Svenska kammarorkestern. Bådadessa orkestrar kommer att få bättre överlev-nadsmöjligheter. hade vi redan tidigare sattin selektiva stöd till andra delar av Musiksverige.Jag tror att slutresultatet har blivit bra. Men det ärkanske också typiskt för oss att på det enda områdedär vi inte har kunnat hålla oförändrade anslag ellert.o.m. öka på anslagen har vi haft det svårt. Jag tycker att vi har kämpat väl och att resul-tatet är något vi kan vara stolta över.Moderata samlingspartiet skiljer ju ut sig när detgäller kulturpolitiken. Jag skall väl egentligen avståfrån att ge mig in i meningsutbytet mellan MarianneAndersson och . De har formuleratdetta mycket bättre än vad jag kan.Låt mig bara säga till att jagläste en intervju i tidningen där honförsökte ursäkta det faktum att det inte var någon storoch viktig fråga för alla inom Moderata samlingspar-tiet att syssla med kulturpolitik. har manmött uttalanden från framträdande moderater där dehar föreslagit betydligt radikalare grepp än besparing-ar på . De har tvärtom velatta bort hela det statliga stödet till kulturpolitiken. Jagvet att är mycket engagerad i endel kulturarvsfrågor. Hon tror att blygsamma omför-delningar inom museisektorn som uppgår till ca 900miljoner kronor skulle kunna få konsekvenserför vissa museer i . Skulle de förslag honstår bakom i denna riksdag genomföras och skulle deförslag som andra moderater för fram genomförasskulle vi ha att se fram emot en masslakt av bl.a. mu-seer men också många andra kulturinstitutioner.Dessutom skulle vi få ett mycket svårt läge för kultur-livet utanför storstadsområdena.Mot detta kan man ställa en fond som skulle krävaatt konstnärer och andra ägnade än mer tid åt att fyllai projektansökningar. De skulle delta i en skönhets-tävling . Mot detta kan man också ställa detstöd på som näringslivet går in med i kulturlivet.Det är utmärkt att de gör det, men detta kan självfalletinte hålla svenskt kulturliv på den nivå som vi börhålla det på.Anf. 15 (v)replik:Fru talman! Jag är glad över att vår kulturministerkämpar hårt för de kulturpolitiska frågorna i regering-en. Jag vill också säga att om hadesuttit med i regeringen hade hon inte behövt kämpalika hårt. För oss är kulturfrågorna kanske mer priori-terade än vad de är hos Socialdemokraterna.Enligt uppgifter som jag har fått från en tjänste-man på var det på grund av attTV 4:s koncessionsavgift togs bort från Rundradio-fonden och i stället gick in i statsbudgeten som soci-aldemokratin hade råd att inte dra ned mer än vadman har gjort på kultursektorn. Jag undrar om det ärpå det viset. Vad hade hänt om inte den här magnifikalösningen hade gått att ordna? Hade vi då sett storaneddragningar inom kultursektorn?Jag har också en uppmaning till kulturministern.De ur Rundradiofonden som i vårproposi-tionen förmodligen kommer att föreslås fördelas tillpublic service-verksamhet, digital teknik osv. är junågot som vi kommer att fatta beslut om här i riksda-gen. Av det kulturministern sade här i talarstolen ochav det som framgått i medierna verkar det precis somom detta är fixat och klart. Jag tycker att det är viktigtatt kulturministern tydliggör att det inte är på detviset.Min önskan är att vi kan enas om att en procent avstatens hela budget bör gå till kulturen. Jag tycker attdet vore en rimlig summa pengar.Anf. 16 Kulturminister ():Fru talman! Jag skulle troatt om vi räknar ihop det som går till kulturbudgeten,det som går till kultur på arbetsmarknadsbudgeten ochdet som går till kultur på andra departementsområdenkommer vi upp en bra bit över en procent av budge-ten. är det självfallet en önskan för en kul-turminister att alla pengar skall ligga inom kulturbud-geten. Där kan man ju göra de kulturpolitiska värde-ringar som kanske inte de andra departementen gör iförsta hand. Men samarbetet mellan Kulturdeparte-mentet och andra departement är mycket gott på den-na punkt. Jag tror faktiskt att vi redan har passeratenprocentsmålet.Jag vet inte om jag uttryckte mig oklart, men dethar inte varit någon kamp inom regeringen när detgäller kulturmedlen. Det har varit en övertygelse ochen samsyn om kulturens roll. Den är varken grädde påmoset eller plåster på såren när det är kris. Den är enlivsnödvändighet. Det är därför det har varit fullstän-digt självklart för oss att satsa på kulturen.Det är självklart att det är som fattarbesluten om satsningen på public service. Jag tror attjag har varit tydlig på den punkten i andra samman-hang.