prot · GK0970 · 1997-02-27 00:00:00 — Det är nödvändigt attdet sker därför att man själv vill delta i den försöks-verksamheten. Jag kan inte se vad det är för slagsalternativ som ser framför sig.Jag håller inte heller med om att det är sådan bildsom tornar upp sig, att kommunerna sätter sig påtvären och inte vill delta i försöksverksamheten. Mittintryck är det motsatta. Det finns ett mycket stortintresse från många kommuner att delta i försöksverk-samheten. Det förs en intensiv och vital debatt mellanpolitiker, föräldrar och inte minst de professionella iskolan om fördelarna och nackdelarna med modellenmed försöksverksamhet, hur en sådan styrelse i så fallskall utformas, vilka beslut som skall ligga där, medvilka befogenheter och hur man skall väljas osv. Jagtycker att den debatten är en oerhört viktig förutsätt-ning för att stärka föräldrarnas inflytande i skolan. Jagmenar att mycket av det som gäller de formella möj-ligheterna för föräldrarna till inflytande i skolan redanär antaget. Vi har i uttalat attföräldrarna skall ha ett ökat inflytande i skolan. Jagtror inte att det är mer av den varan som behövs, utannu behövs mer av den vara som faktiskt håller på attskapas i många kommuner där man för en intensivdiskussion om hur föräldrainflytandet kan stärkas,vilka fördelar och nackdelar och problem som finnsmed detta.Anf. 134 ():Herr talman! Statsrådet har tydligeninte erfarenheter av att kommunerna skulle sätta sigpå tvären. Faktum kvarstår dock att det finns kommu-ner där man har svårigheter. Jag ser ingen orsak förstatsrådet att förneka den realiteten.Jag instämmer i att man kan lära av varandras er-farenheter, självfallet, och det skall vi också göra.Men det handlar om att skapa möjligheter utöver debåda systemen, det ena systemet med friskolor och detandra med lokala styrelser med föräldramajoritet. Dethandlar alltså om att skapa möjligheter, men statsrådetJohansson ser tydligen inte något sådant behov. Detklargör också en avgränsning och det tydliggör vemsintressen som statsrådet slutligen bedömersåsom vägande tyngst, och det är kommunpolitiker-nas.I dag möts föräldrar som vill starta upp de nya sty-relserna av kommunpolitiker som inte vill ha dentypen av styrelser.Anf. 135 Statsrådet ():Herr talman! Det är en mycket märklig bedömningoch recension som gör av minaåsikter. Det är nog ganska många som skulle varaförvånad över bedömningen att jag inte står på föräld-rarnas sida i deras kamp och att jag skulle sätta kom-munpolitikernas intressen före föräldrarnas eller ele-vernas. Självfallet gör jag inte det.Det handlar också om ifall beslut om hur styrelsenskall se ut skall fattas av huvudmannen för skolan - idet här fallet kommunen - eller om beslut skall fattasav staten och . Jag förstår av inlägg - han är ju väldigt fri från egna idéerom hur saker och ting skall gå till - att det tycks före-sväva honom att man skall ålägga kommunerna att deskall styra skolorna på ett visst sätt. Den typen avutveckling tror jag är en baklängesutveckling. Decent-raliseringen på skolans område behöver gå vidare. Föratt utvecklas behöver skolorna ha ett närmare samar-bete med sina lokala samhällen, med eleverna ochmed föräldrarna. Därmed får de ökat svängrum ochfriutrymme.Vad staten skall göra är att skärpa kontrollen ochuppföljningen av resultaten och kvaliteten i skolan.Och där finns mycket att göra.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på interpellation 1996/97:189 omekologisk skolmatAnf. 136 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen tänker vidta för att skolmaten iSverige skall få en bättre kvalitet.Enligt min mening är det angeläget att det finns enekologisk medvetenhet på skolorna och att matenhåller en god kvalitet, inte minst för att grundläggagoda matvanor hos eleverna. Av skollagens portalpa-ragraf framgår att var och en som verkar i skolan bl.a.skall främja en respekt för vår gemensamma miljö. Enekologisk grundsyn och ett miljömedvetet perspektivskall genomsyra skolans arbete. Detta kommer tilluttryck i kursplanerna för biologi, geografi, fysik,kemi och hemkunskap. Jag är därför positiv till denverksamhet som bedrivs i vissa skolor med ekologiskmathållning.Jag vill emellertid framhålla att skolmåltidsverk-samheten helt och hållet är en fråga. Detinnebär bl.a. att kommunerna själva beslutar vilkenmat som skall serveras, vilka råvaror som skall an-vändas och hur upphandlingen skall ske.Trots att det inte är obligatoriskt för kommunernaatt erbjuda skolmåltider har skolhuvudmännen sedanlänge låtit elever i och gymnasieskolansamt motsvarande skolformer få kostnadsfria skol-måltider. I många kommuner har dessutom elevernamöjlighet att välja mellan olika rätter.Enligt min uppfattning är det viktigt att elever fårett ordentligt mål mat mitt för att de skallorka med skolarbetet. Mot bakgrund av att ett antalkommuner har infört avgifter för skolmåltider i gym-nasieskolan har uppdragit åt regeringen attöverväga möjligheten att lagstifta om elevers rätt tillfria skolmåltider. Ett sådant beredningsarbete pågårför närvarande i . Regering-en avser att återkomma till i denna fråga närberedningsarbetet är avslutat.Anf. 137 ():Herr talman! Jag ber att få tacka statsrådet för detosedvanligt snabba svaret på min interpellation. Dethar inte gått många dagar sedan den publicerades.Tyvärr måste jag dock säga att jag inte hittar någotdirekt svar på min fråga om regeringen tänker vidtanågra åtgärder för att höja kvaliteten. Jag kan ha för-ståelse för detta. Avsikten med min interpellation äratt försöka bidra till att hitta en bra lösning som rege-ringen ännu kanske inte har vägt in i bedömningen.Självfallet är skolmaten delvis en fråga.Det är en fråga om kvalitet och om kostnader. Rege-ringen kan naturligtvis inte lägga sig i vad som serve-ras och vad som köps.När nu regeringen ändå är bekymrad över kvalite-ten och tillgången på fria skolmåltider och övervägeren lagstiftning, funderar jag om det inte finns andravägar att gå. Kommunerna är ju fattiga och vill inte hapålagan att tvingas ge fria skolmåltider till gymnasie-elever. Om man ser till skolmåltiderna som helhetfinns det en mängd goda exempel som visar att mankan få lägre kostnader och en bättre kvalitet genom attgå över till mer ekologiskt producerade livsmedel ochråvaror och genom att tillaga mer av maten i skolorna.Det har en pedagogisk god inverkan och stämmer välmed skolans övergripande mål, att en ekologiskgrundsyn skall genomsyra hela skolarbetet. Om manöverväger lagstiftning, kanske man också skulle över-väga rätten för elever att få giftfri mat.Jag nämnde några exempel i interpellationen:Karlbergsskolan i , förskolan osv.Jag skall gärna överlämna dessa goda exempel i skriftså att skolministern kan ta del av dem.Man måste ha ett helhetsperspektiv på maten isamhället. Det är en oerhört viktig fråga som kanskeär den allra mest grundläggande. Det stämmer ocksåväl med regeringens och statsministerns ekologiskavision om att hela samhället skall ställas om till ettekologiskt uthålligt samhälle. Då finns det nog merasom regeringen kan göra.Jag läste med glädje regeringens skrivelse1996/97 nr 50 som har rubriken mot ett eko-logiskt hållbart samhälle. På s. 42 sägs det att offent-lig upphandling av varor och tjänster använtsendast i begränsad utsträckning som instrument för attdriva på miljöanpassningen.Man har gjort en utredning, SOU 1996:23 Offent-lig upphandling - en miljöfråga. Utredaren pekar påen rad områden där möjligheterna och nyttan av attställa miljökrav är störst. Bland dessa områden tarman fram just livsmedelsområdet. Det är viktigt medinköparens roll i dessa sammanhang och att det intealltid finns den kompetens som är nödvändig. Manvill ha en kompetensuppbyggnad och en ökad förstå-else hos inköpare. Upphandling kan nämligen drivapå utvecklingen. Man vill också att verktyg skallutvecklas för att hjälpa inköparen. Är inte detta enregeringsfråga, att hitta dessa verktyg? Jag vet inte omdet skall vara lagstiftning eller informationskampan-jer, men det skulle stämma bra med visionen om detekologiska samhället om barns rätt till en giftfri miljöskulle innebära att de fick giftfria livsmedel. Jag troratt detta skulle gå att kombinera med sänkta kostna-der, det finns det mycket goda exempel på.Sedan ger det mycket större arbetsglädje för per-sonalen om man i stället för att värma färdigfabrice-rad mat i uppvärmingskök fick tillaga mat, baka brödoch använda råvaror. Det stämmer så väl. Jag hoppasatt regeringen kan hitta åtgärder att vidta.Anf. 138 Statsrådet ():Herr talman! visar på att det finnsoerhört mycket att göra på området inför utmaningenatt ställa om till en ekologiskt hållbar riktningoch utveckling. Jag delar uppfattningen att det finnsmånga goda erfarenheter. Det är också många kom-muner som har kunnat visa på sänkta kostnader när dehar gått in i ett utvecklingsarbete med skolmaten. Detgäller råvaror och inte minst hur maten serveras och ivilket socialt sammanhang som måltiden försiggår.Jag tror att det finns en hel del att göra när det gälleratt sprida goda erfarenheter. Det är också viktigt attföra den diskussionen med de många lokala skolpoli-tikerna. Detta är också någonting som säkert både jagoch ofta gör när vi träffar våra parti-kamrater och andra ute i kommunerna.Lena Klevenås tog också upp frågan om offentligupphandling. Det är en mycket intressant fråga som vihar anledning att återkomma till. Tillsammans medfyra andra statsråd ingår jag i den av statsministerntillsatta delegationen för hållbar utveckling. Vi arbetarjust nu och bereder frågan om hur vi skall lägga framförslag till hur vi kan skapa ytterligare instrument föratt ställa om i en ekologiskt hållbar riktning.Offentlig upphandling, vilka effekter det kan fåoch vilka möjligheter det ger som ännu inte är fulltutnyttjade är en av de frågor som vi tittar på och somvi har anledning att återkomma till med en redovis-ning av det arbetet.Anf. 139 ():Herr talman! Tyvärr tror många uppköpare ikommunerna att de offentliga reglerna försvårar ochförhindrar upphandling av ekologiskt produceradelivsmedel. Men reglerna är sådana att man kan ställakrav på att få livsmedel som uppfyller KRAV:s regler.Däremot kan man inte säga att man vill ha KRAV-märkta livsmedel. Det kan synas som en petitess, mentydligen råder okunskap om vilka möjligheter kom-munerna har.Jag hoppas därför på någon form av initiativ frånregeringen, och från delegationen. Jag är mycket gladatt den finns och önskar den all framgång i arbetet.Jag hoppas att man kan överväga om inte det grund-läggande behovet av mat är så viktigt och en pedago-giskt så viktig fråga att man skall lägga stor vikt vidden. Det räcker inte med lagstiftning.Undervisning är ju något så väsentligt när detgäller att få oss alla att förstå att vi måste ändra vårakonsumtionsvanor och vår livsstil. När det samtidigtvisar sig, enligt de exempel som jag har läst om ochde kontakter jag har, att det är ganska stora bespa-ringar som görs måste man överväga om man inte kanförena de båda goda föresatserna och se till att allaSveriges skolelever får en måltid i skolan och att mankan göra det utan att kostnaderna ökar.Besparingarna är ganska stora. På Karlbergssko-lan är det enligt uppgift i tidningaroch nyhetsmedier. På förskolan är det 15 %.Det är alltså inga små besparingar man har gjort.Jag vill uppmana den nya delegationen att ta meddetta i sina planer. Jag hoppas verkligen att man hittarverktyg för att kunna ge elever giftfri skolmat till enlägre kostnad.Anf. 140 Statsrådet ():Herr talman! Jag skall gärna ta med mig den upp-maningen till delegationens fortsatta arbete.Jag vill avsluta med att säga att det är mycket in-tressant att se hur skolmaten, som ju fyllde förraåret, genomgår en utveckling som är olika i olikakommuner och skolor. I vissa kommuner har man settden som en ren utfordring av eleverna, och dragit nedpå den eller avgiftsbelagt den och diskuterar andrainskränkningar. I andra kommuner har man sett skol-maten som en viktig del i den pedagogiska verksam-heten och utvecklat skolmåltiderna i ett annat sam-manhang. Därmed har man också getts en viktigareroll åt skolans uppdrag att arbeta för en ekologiskmedvetenhet.Vi vet av erfarenhet att det finns många goda ex-empel som skulle kunna tillämpas i flera kommuner.Anf. 141 ():Herr talman! Jag vill bara ytterligare understrykaatt vi är eniga i den här frågan och ge ännu en aspektsom kan vara viktig att ta med i resonemanget.Skolministern tog upp i sitt svar till mig som enfördel att det i vissa kommuner finns möjlighet attvälja mellan olika rätter. Det ökar ju kostnaderna.Det har visat sig att där man serverar den här ty-pen av mat producerad på den egna skolan med i såstor utsträckning som möjligt ekologiska råvaror,slipper man ifrån tillsatser i maten. Det innebär attbarn som är allergiker ofta kan äta maten, och manslipper kostnaderna med att servera speciell mat förallergiker.Det är ytterligare en aspekt att ta med som kan va-ra en fördel. Tack.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionenFörslag till och Rådets direktivom märkning av förpackningar samt om införan-det av ett förfarande för bedömning av överens-stämmelse för förpackningar KOM (96) 19117 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner1996/97:62 till jordbruksutskottet1996/97:65 till finansutskottet1996/97:88 och 134 till justitieutskottet18 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionermed anledning av skr. 1996/97:95 Omstrukturering avAMU-gruppen AB1996/97:A25 av Per m.fl. (m)1996/97:A26 av m.fl. (kd)1996/97:A27 av och ()1996/97:A28 av m.fl. (fp)1996/97:A29 av m.fl. (mp)19 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 27 februari1996/97:208 av () till socialminis-ternFöräldrautbildningen1996/97:209 av () till inrikesministernLaglighetsprövning av verksamhet1996/97:210 av () till statsrådetMaj-Inger KlingvallÄnkepensionenInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 4 mars.20 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 25 februari1996/97:320 av () till jordbruksmi-nisternSpel på hästar via Internet1996/97:321 av () till miljöministernFörbränning av trädgårdsavfallden 26 februari1996/97:323 av () till statsrådetPierre SchoriVärldsbanken och miljönden 27 februari1996/97:324 av () till miljöministernOljeutsläpp1996/97:325 av () till kommunika-tionsministernPostens ansvar i storstadenFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 4 mars.21 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att följande skriftliga svar på frågor in-kommitden 26 februari1996/97:297 av () till statsrådetLeif PagrotskyExportkontrollrådet1996/97:308 av () till statsminis-ternSkatt på el1996/97:309 av () till jord-bruksministernGenetiskt modifierad majs1996/97:312 av () till kommunika-tionsministernUtbildningen av sjöbefäl1996/97:314 av () till kulturministernSpråk- och folkminnesinstitutet1996/97:317 av () till miljöministernInformation om tekniska problem vid kärnkraftverk1996/97:318 av () till näringsminis-ternElmarknadens avregleringSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 4 mars.22 § Kammaren åtskildes kl. 17.17.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 5 § anf. 19 (delvis),av talmannen därefter till ajourneringen ,av förste vice talmannen därefter t.o.m. anf. 91,av talmannen därefter t.o.m. 11 § anf. 113 (delvis)ochav tredje vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.