prot · GL0948 · 1997-12-16 00:00:00 — Men det är ändå ett sättatt få igenom de miljöförslag man vill driva.Jag frågar igen hur man har kompenserat den eko-nomiska bristen i kommande beslut med stränga åt-gärder i den miljöbalk som ryktesvis är på väg. Dethade varit ett sätt att kunna arbeta från Vänsterpartietssida.Det andra, utredningen om bioteknikinformation,är ju klassiskt. Man har utredningar som arbetar undermånga år. säger de som är ansvariga: Vividtar inga som helst åtgärder i avvaktan på utred-ningen. Men talar vi om bioteknikinformation, ettbehov som växer , för att inte säga stundli-gen, på det här området. Skall man alltså avvakta tillsommaren 2000? Det är en bisarr slutsats.Anf. 112 () re-plik:Fru talman! Jag vet inte om riktigthörde vad jag sade. Jag sade att Naturvårdsverkettyvärr får klara detta inom ramen eftersom det inte fårresurser tillförda, vilket har föreslagit.Det är verkligheten. Jag kan inte göra så mycket åt detför tillfället.Naturligtvis kan man kompensera ekonomiskaproblem med hjälp av lagstiftning. hardeltagit i ett sådant arbete. Som det ser ut fårman läsa tidningar, lyssna på radio och vänta till påtorsdag. Då kommer hela förslaget, och då kan Len-nart läsa det. Då kan vi ta den stora debattenom . Jag trodde att det var budgeten somvi diskuterade här och . Vi får nog återkomma tillmiljöbalken, eftersom ingen av oss har läst det färdigaoch exakt rättade förslaget.Anf. 113 ():Fru talman! Regeringen har sagt att miljön skallvara ett prioriterat område, att vi skall sträva efter ettekologiskt hållbart samhälle. Det låter mycket vack-ert, men det kommer att kräva mycket arbete, och detkommer att kräva pengar. Därför anser vi i Miljöpar-tiet att den här ambitionen inte riktigt stämmer över-ens med de budgetsatsningar man har gjort de senasteåren. Vi kan se att miljöbudgeten konsekvent harminskat år . Det måste naturligtvis de partiersom är överens om ramarna, Socialdemokraterna ochCentern, ta på sig. Vi är litet förvånade över att Cen-terpartiet här låter som att man inte ingår i den majori-tet som bestämt ramarna när man faktiskt gör det. Vikan se i de reservationer som har som depunkter där man har misslyckats. Man har inte lyckatsfå genom sina synpunkter. Man kanske vill låtsas omatt man inte bär det ansvaret.Från sida skulle vi vilja satsa betyd-ligt mer inom anslagsområdet 20. Vi har i vårt bud-getförslag 1 utöver regeringens för-slag. Det gör vi i en budget som är totalt balanserad.Vi flyttar alltså pengar till det här området därför attvi anser att det är angeläget. Vi kan också se att det imångt mycket är hög tid att det sker någonting. An-nars finns det risk att det blir för sent.Generellt hör vi ofta att miljöproblemen är lösta.Efter tror jag att det var ett och annatuppvaknande för en och annan person som insåg attdet nog inte är så att miljöproblemen i landet är lösta.Snarare har vi en kemikaliehantering som ärstörre än vad vi någonsin har haft. Vi börjar se effek-terna av det. använder vi kemikalier på ett sättsom inte alls är nödvändigt. Det har gått litet slentriani det här med kemikalier. När t.ex. trikloretylen blevförbjudet upptäckte producenterna av kretskort att detgick alldeles utmärkt att göra rent kretskorten i hetvattenånga.Vi kan också se att maten innehåller kemikalier.Här börjar man diskutera om det är så att de gräns-värden för t.ex. kadmium som vi har inte är för höga.Tål verkligen barn tungmetaller så som vi har trott,eller kommer de att påverka dem? En del forskarehävdar att den okoncentration och den aggressivitetsom vi kan se hos barn har att göra med kemi-kaliesamhället. Det oroar mycket, och det är någon-ting som vi säkert kommer att få höra talas om mycketi framtiden. Att allergierna ökar vet vi alla och att detberor på miljön vet man också efter de jämförandestudier som man har kunnat göra efter det att murenhar fallit.Vi kan också se att miljön uppmärksammas allt-mer internationellt. Kyoto är ett exempel på det. Vikan se att den klimatförändring som har diskuterats nuär här. Vi har extremare klimatförhål-landen. Vi ser också att det här orsakar mycket storaproblem i många länder. Det gör det kanske inte än sålänge här, men på många andra håll ser vi att de ex-trema klimatsituationerna ibland innebär för mycketvatten, ibland för litet. Vi har torka, och vi har storaöversvämningar.Vi kan också se att vatten börjar bli en globalbristvara. Det innebär att det finns mycket som måstegöras både internationellt och på hemmaplan. Mångamiljöproblem är internationella. Men börjar man intehär hemma, kan det ibland vara mycket svårare attbörja någon annanstans.Vi talar mycket om den biologiska mångfalden,och den påverkas naturligtvis också av det kemikalie-samhälle vi har. Man kan naturligtvis som stoppa huvudet i busken och låtsas att den biolo-giska mångfalden finns kvar. Men börjar man se tyd-liga förändringar när det gäller den biologiska mång-falden måste man ju fundera. Om det nu händer såmycket så snabbt, hur skall vi göra för att komma tillrätta med det?Nu kan vi se att det i jordbrukslandskapet, detöppna landskapet, sker en förändring när det gällerfågelfaunan som är dramatisk. Hälften av alla tofsvi-por är borta. En tredjedel av sånglärkorna, drygt entredjedel av ladusvalorna och ungefär hälften av sta-rarna är också borta. Det betyder naturligtvis att det ärnågot som har skett i det här landskapet, den här bio-topen, som har gjort att det är svårare för de här fåg-larna att finnas kvar.Fundera, när ni kör hem med bilen en sommarnatt,på hur det såg ut . För några årsedan fick ni stanna vid närmaste mack och torka bortalla insekter som fanns på framrutan. Hur ofta stannarni nu? Betydligt mer sällan, faktiskt.Det finns mycket färre insekter. Eftersom insekteri mångt och mycket är stapelfödan, framför allt förfågelungar, innebär det att det inte finns så mycketmat längre i odlingslandskapet. Vi har genom kemi-kalier slagit sönder den näringsväv som är förutsätt-ningen för den biologiska mångfalden. Ser man på närdet här sker, är det faktiskt exakt när giftanvändning-en ökar och framför allt när lågdos- eller höggiftspre-paraten kommer.Vad är det då vi i vill satsa på i bud-geten? Dels vill vi satsa rejält på Naturvårdsverket.Här vill vi lägga på 145 miljoner. Det behövs, anservi, för att få upp kompetensen och för att behålla deresurser man har haft. Här har man skurit ned medungefär 74 miljoner. Det är alltså för att kompenseraför de nedskärningar som har varit genom åren.Vi menar att skall man klara att ta sig till ett eko-logiskt hållbart samhälle, måste den gängse verksam-heten där vi har våra experter också stärkas. Annarsfår vi mycket svårt att ta oss till det ekologiskt hållba-ra samhället. Och vi menar att förutsättningen för detfaktiskt är att stärka . Då kan viockså få en uppföljning av . Tyvärr kan vi se att många kommuner lägger ned verksamhetensedan man har skrivit rapporten, och det var ju interiktigt meningen. Vi kan också se att det kan finnas enmöjlighet att följa upp många av de beslut som finns och framför allt att kunna behålla den kompetensoch forskning som finns.Vi anser också att bidraget till kalkning måste lig-ga på en högre nivå än . Det biologiska behovetär ungefär 600 miljoner . kalkar vi förungefär 45 miljoner i de vatten som behöver kalkas.Den nivå som finns är alldeles för låg för att interisken skall vara uppenbar att vi måste sluta kalka ivatten som har kalkats.Det kommer att innebära att vi får en metallchock.Man räknar med att om man slutar att kalka, kommerde metaller som är lagrade i bottensedimentenatt frigöras. Det kommer att innebära en ekologiskkatastrof för de här sjöarna. Man kan också se , med den låga ambitionsnivå som finns ,måste börja välja vilka objekt man skall kalka. Skallden eller den sjön få finnas kvar? Skall vi klara av attbörja nykalka i fjällen t.ex.? Där börjar behovet blistort. I ett samhälle som säger sig vilja skapa en eko-logiskt hållbar natur menar vi att man faktiskt inte kansluta kalka . Vi måste tvärtom öka kalkningen.De här små brandkårsutryckningarna som utskottetgör genom att använda befintliga anslagkänns inte alls tillfredsställande. Här skulle vi behövasatsa rejält. Vi i skulle vilja öka kalk-ningen för året med 100 miljoner. Då ser vi att vislipper slå ut 3 000 fiskbestånd. Vi slipper att 100populationer av flodkräfta försvinner. Vi slipper attkvicksilverhalten ökar i fisken. Det är vad plan för kalkning avsjöar och vattendrag befarar kommer att ske om intekalkningsanslagen ökar.Vi anser att vi måste satsa på att avsätta de natur-skogar som finns kvar. Det är precis som sade. av skogarna nedanförskogsodlingsgränsen är skyddade - trots att där finnsdrygt 1 600 hotade arter. Här sker utvecklingenmycket snabbt. Vi kan konstatera att skall vi hinnamed här, måste pengarna till . Det är ju pinsamt närmånga andra länder, även , kan avsätta 10 %av sin produktiva skogsmark men inte . I dagär av våra skogar djur- och natursko-gar. Från sida anser vi att ungefär700 miljoner behöver utöver regeringens förslag. Dethar vi också anslagit i vår budget.Det finns ett förslag att kanske sälja att därigenom möjliggöra ett köp av det här. Detär som har kommit med det förslaget. Jagtycker att vi här i skall ta en allvarlig funde-rare på om det inte vore en utväg för att kunna sparade urskogar som faktiskt är akut hotade, någotsom också innebär att mycket av den biologiskamångfalden riskerar att försvinna.Vi anser att det behövs nya pengar till miljö- ochkretsloppsforskning. Per kommer att utveckladet här ytterligare. Vi menar att det sätt man nu gördet här på, att man för över pengar till MISTRA,kommer att innebära att mycket forskning som i dagbedrivs, och som är nödvändig, kommer att få strykapå foten.Vi menar alltså att det måste tillföras nya pengarhär. I budget anslår vi 50 miljoner föratt kunna behålla mycket av den forskning som i på . Vi kan också se att ansla-gen inom MISTRA inte alls går till den forskning somkanske är mest nödvändig. Det är en resultatinriktadforskning. Men när det gäller exempelvis riskforsk-ning och forskning på miljögifter räknar man inte allsmed att kunna få de anslag som man behöver. Det ärmycket viktig forskning i dag.Vi anser också att det är mycket olämpligt attpengar till sanering av miljöskadade områden nu harförsvunnit. Här har Socialdemokraterna och Centernett stort ansvar. Vi vet att det finns ungefär 2 000områden som behöver renas akut, där vi vet att detläcker gifter. fanns det 19 miljoner. finns det noll. Detär i och för sig bra att man från kommunernas sidakommer att söka pengar ur de 5,4 miljarder som an-slås. Men många av de här objekten är mycket stora.De kräver mycket kunskap. Jag misstänker att mankanske kommer att söka för enkla objekt, t.ex. någotav de 7 000 som totalt finns, men som innefattarmånga bensinmackar och sådant medan de stora ob-jekten hamnar vid sidan av.Dessutom har man byggt upp en kompetens påNaturvårdsverket, på länsstyrelser och i många kom-muner . Den riskerar att gå förlorad om vi intesamtidigt också har ett separat anslag för det här ochföljer upp det här. Det går inte att ha ett ekologisktsamhälle om det läcker gifter. Därför har vianslagit 200 miljoner till det här.Eftersom det här är anslag som ligger utöver denram som Socialdemokraterna och har enatsom, har vi ingen reservation om det här utan ett långtsärskilt yttrande. Där visar vi hur vi anser att densatsning skall se ut som behövs för att ta oss till detekologiskt hållbara samhället. Det får inte bli så attdet blir något slags projekt som skall klara miljö-forskningen eller miljön.Det här är det tredje projektet. Vi har i motionenefterlyst uppföljning av det här. Det har börjat kommalitet uppföljning, men än så länge mycket litet. Vianser att skall det anslås pengar på det här sättet,måste vi se att de används på det sätt som är tänkt.Som exempel kan nämnas att av kretsloppsmiljardenhar pengar gått till vallstödet. Man tar tillbaka pengardirekt . Och någon redovisning har vi aldrig fått.Vi menar att det inte är riktigt seriöst.Vi menar tvärtom att vi måste få en rejäl satsningpå miljöområdet om vi skall kunna ta oss till ett håll-bart ekologiskt samhälle. I mångt och mycket är detbråttom.Jag yrkar bifall till reservation 7. I övrigt ställer vioss naturligtvis bakom de reservationer som finns därMiljöpartiet är undertecknare.Anf. 114 ():Fru talman! I kunde man läsarubriken sågar miljöarbetet i . Derefererade revisorerna var egna som gjorten granskning av det svenska miljöarbetet. För inte sålänge sedan hade jag en särskild interpellationsdebattmed miljöministern om nedskärningarna på miljöom-rådet. De svar jag då fick var att mina uppgifter intestämde, men det gör de ju. Det är ju inte jag somsäger detta om nedskärningar på miljöområdet utandet är de myndigheter som ansvarar för miljöarbetetoch de miljöorganisationer och miljöjurister som haratt granska regeringens förehavanden. Hur länge skallregeringen sticka huvudet i sanden och förneka denhär nedrustning. Det är ju bara att konstatera faktum.Regeringen har i snabb takt avlövat de aktivamiljöpolitiska insatser som görs av många olika aktö-rer. Kalkningsfrågan är ett exempel på ett sådantförsök. Det hjälper inte att anslå medel till lokalainvesteringar om inte miljöpolitiken hänger ihop ochansvariga myndigheter får möjligheter att bedriva enaktiv miljöpolitik på alla de områden som berörs.Bakom en kuliss - att bygga om ekolo-giskt - nedrustar nu regeringen de facto miljöpoliti-ken. Jag kan ge några exempel.Kalkningsanslaget och försöken till sänkning avdet.Avskaffandet av anslaget för sanering av miljöför-orenade områden.Neddragningen av resurser till länsstyrelsernamiljöenheter, vilket minskat möjligheten att kon-trollera att miljölagstiftningen efterlevs. Jag harmycket tydliga exempel från i Ös-tergötland på hur detta har försämrat miljötillsy-nen.Oförändrade anslag för naturreservat och natio-nalparker, trots de stora behov som har påtalats.Oförmågan att införa en ny samlad miljöbalk.Oförmågan att arbeta för att sluta kretsloppetstad-land.Förhalandet av åtgärder för att komma åt oljeut-släppen i Östersjön.Det tillstånd nu har fått av EU att ökakoldioxidutsläppen, som ökar på växthuseffekten,är ett ganska graverande exempel.Vi har haft neddragningar av forskningsresurserpå miljöområdet.Vi kan göra en mycket lång uppräkning.I stället för en effektiv och långsiktig nationellmiljöpolitik satsar regeringen s.k. projektmedel påprojekt som kommer att avstanna den dag de särskildaekonomiska medlen har tagit slut. Det som behövs är istället en konsekvent långsiktig miljöpolitik som kanbetala av den miljöskuld som nation hardragit på sig. Bl.a. var ju inne påjust den linjen. Det måste vara långsiktighet och kon-tinuitet i det vardagliga miljöarbetet och inte baratillfälliga projekt.Nyligen har klimatkonferensen i Kyoto i Japanavslutats, dessvärre med ett otillräckligt resultat. FörSveriges del måste det ha varit besvärande att stå förett tillstånd att bryta klimatkonventionen och kunnaöka utsläppen inom EU:s sfär. Eftersom vi i ,till skillnad från våra nordiska grannar, inte fick enbred parlamentarisk insyn i klimatkonferensen vet vi ioppositionen inte riktigt hur agerade på plats.Det är en stor brist. Det är synnerligen beklagligteftersom klimatfrågan kräver stor uppmärksamhet.Det vore intressant att nu efteråt få höra vad IngemarJosefsson kan säga om varför inte hade enparlamentarisk delegation när , ochFinland hade det på plats i Kyoto.Kristdemokraternas uppfattning är att vi nu måstefå till en nationell samling för att kunna nå en bryt-punkt där vi minskar vår koldioxidavgång. Det måsteju vara vår strävan. Ett tydligt handlingsprogram börutarbetas som omfattar alla de sektorer som kankomma att beröras av den kamp mot klockan somklimatfrågan utgör. Det handlar om energi, transporteroch kolbindning. Det är flera åtgärder som behöverkomma till. Det handlar om såväl nationella fråge-ställningar som regionala och globala.Ett samlat klimatpolitiskt handlingsprogram börfastställas av . Regeringen bör upprätta ettsärskilt sekretariat för dess genomförande - ett sekre-tariat för klimatfrågorna. Det skulle vara intressant atthöra utskottsmajoritetens svar på det förslag som vihar framfört i en motion.Fru talman! Skälen för att bevara den biologiskamångfalden är flera. Det är ekologiska, praktiska,estetiska, vetenskapliga och kulturella skäl. Men detfinns också anledning att hävda etiska argument.Nyttjandet av mark och vatten får inte innebära attframtida generationers möjligheter till nyttjande in-skränks. En utarmning av den biologiska mångfaldeninnebär just detta.Här handlar det också om en effektiv bekämpningav miljöbrott relaterade till den biologiska mångfal-den. Dessvärre har regeringen nu också klantat till detvad gäller den nya centrala ekobrottsmyndigheten därdet var tänkt att denna typ av brott skulle kunna beiv-ras. vet vi inte mycket om vad som händer. Ivärsta fall händer ingenting. Det vore väldigt bra omIngemar kunde reda ut vilka miljöbrott somkommer att hanteras av den nya ekobrottsmyndighe-ten. Det har varit oklarheter och olika besked frånregeringen på den punkten.I dag är produktiv skogsmark nedför dens.k. skogsodlingsgränsen avsatt som reservat. Denarealen måste öka till . För att säkraden biologiska mångfalden och ta ett ansvar för fram-tida generationers möjligheter att få ta del av natur-skog krävs det mer medel än vad regeringen föreslår.Därför har vi kristdemokrater avsatt 175 miljonerkronor utöver regeringens förslag till detta, något somutskottsmajoriteten dessvärre avstyrkt. För att räddaupp situationen något kan vi instämma med reservan-terna i reservation 9, som vi kommer att stödja vid eneventuell omröstning.Den tidsödande hanteringen av förslaget till mil-jöbalk är ett exempel på hur regeringen, och dennagång med hjälp, dragit en väsentligmiljöfråga i långbänk. I stället för att fr.o.m. den 1 juli1995 ha haft en ny samlad miljöbalk i funktion före-ligger ännu inget förslag till en sådan miljöbalk påriksdagens bord. kan nu en ny miljö-balk träda i kraft. Tala om senfärdighet och förlust förmiljön! Regeringen bryter uppenbarligen mot tidigareriksdagsuttalanden om när senast skallträda i kraft.Eftersom vi ännu inte har fått något miljöbalks-förslag, trots att propositionen tydligen presenteratsför snart , har vi hitintills barakunnat gå på vad andra kommentatorer har sagt. I gårkunde man t.ex. på läsa vad tyckte. Han var inte nådig. Han hävdade att re-geringen och nu försämrar för miljön.Var det för detta som fick väljarnas man-dat? Och vad svarar regeringspartiet och Miljöpartietpå denna kritik?Fru talman! För övrigt vore det egentligen intres-sant att höra fru talmans inställning till att regeringenpresenterar en proposition och att vi snart två veckorsenare ännu inte har fått den på bord. Vi ärju faktiskt folkvalda och skall behandla detta. Jagtycker inte att det är en riktig ordning.För övrigt känner jag mig också litet frågande ef-ter inlägg där hon sade att hon intekänner till det slutliga förslaget. Vad jag förstår avpresentationen som har skett till medierna står jufaktiskt bakom detta förslag. Då kännsdet ännu mer alarmerande om hon inte har sett detslutliga förslaget.Fru talman! För att på ettfullgott sätt skall kunna utföra sina uppgifter att varasamlande och pådrivande i miljövårdsarbetet samtansvara för uppföljning och utvärdering krävs det attderas resurser inte åderlåts på det sätt som regeringenföreslår. Speciellt utvärdering och uppföljning avfattade beslut måste vara en prioriterad uppgift. Det ärdärför vi kristdemokrater har anslagit mer medel tilldenna verksamhet, liksom till sanering av miljöför-orenade områden.Eftersom våra förslag om bl.a. ökade insatser förmiljöövervakning fallit vill vi markera vår principiellahållning genom vid en eventuell omröstning stödjareservation 4.Vidare föreslår vi ytterligare medel till det lokalaAgenda 21-arbetet. Att först bidra till att dra i gångdenna verksamhet och sedan inte ge tillräcklig syre-sättning för dess fortsättning är att förslösa redaninsatta resurser såväl ekonomiskt som mänskligt.Vi vill också att särskilda medel öronmärks tillfolkbildning i bioteknik. Dessvärre är reservation 7inte beloppsmässigt på den nivå som vi har lagt oss,därför kan jag inte backa upp den. Vi kommer attavstå i den omröstningen.Dessutom bör fördelningen av medel inom anslag ske på ett sådant sätt att försurningssekretariatet, Naturskyddsföre-ningen och tillförsäkrasresurser så att de inte riskerar en reducering av nuva-rande verksamhetsnivå. Det har vi lyft fram i vårmotion. Jag yrkar därmed också bifall till reservation2.Fru talman! förslag om attsäkra resurser för fortsatt kalkning har ju rönt fram-gång i tidigare betänkanden som vi debatterat. Det ärockså positivt att utskottet nu samlat sig till ett till-kännagivande om ytterligare 20 miljoner för kalkning,även om vi i vårt budgetalternativ har avsatt ännumer. Forskningen talar sitt tydliga språk: det är sam-hällsekonomiskt lönsamt att kalka försurade sjöar ochvattendrag. Det är stor risk att många projekt kommeratt tvingas bli avbrutna med den nivå på anslaget somregeringen föreslår. förbättras ändå situationen.Totalt innebär det kristdemokratiska budgetförsla-get en ytterligare satsning på miljön med en kvartsmiljard. Jag kan bara beklaga att utskottsmajoritetenavvisat denna miljöförstärkning.Anf. 115 () re-plik:Fru talman! Det är inte första gången Kristdemo-kraterna klagar på att det inte togs beslut om denborgerliga balken. Det kom ju ett val emellan. Förmiljöns skull kan vi säga att det var tur, därför att detvar alldeles för mycket som var alldeles för dåligt iden borgerliga balken. För har det aldrigvarit bra att få en balk bara därför att det heter balk,utan det skulle vara en förstärkning av miljölagstift-ningen och innehålla de nyheter som utredningenhade presenterat.Jag har läst det som står på Kristdemokraternashemsida och kan se att även de uppenbarligen börjardarra på manschetten. Det står där att Kristdemokra-terna visst ville ha haft talerätt för miljöorganisatio-ner. Det fanns inte i den borgerliga balken, men detfinns i det förslag som läggs på bord påtorsdag. Det kommer vi för övrigt att få debattera,eftersom har begärt en bordlägg-ningsdebatt, som väl kommer framåtnatten.Jag skulle därför vilja fråga om ni kristdemokraterockså vill ha en försiktighetsprincip i lagstiftningenoch en substitutionsprincip som är bättre än i denborgerliga balken. Tycker ni att miljökvalitetsnormerskall förstärkas? Vill ni ha bättre miljökonsekvensbe-skrivningar? Anser ni att företagen skall stå för desaneringar av miljöskadade områden som har skettefter 1969 osv.? Kommer ni att gå ifrån den borgerli-ga balken? Eller kommer ni att stå fast vid den? Ärdet den som kommer att utgöra grunden för den mo-tion som jag förmodar att ni kommer att väcka? Detskulle vara mycket intressant att få veta det, eftersomdet börjar darra på hemsidan.Anf. 116 () replik:Fru talman! Jag vet inte om det darrar på hemsi-dan. Jag vet inte hur läser.Det är något märkligt att höra det här från GudrunLindvall. Redan när den nya regeringen tillträdde ochman hade att ta ställning till den miljöbalk som låg påriksdagens bord markerade jag från Kristdemokrater-nas sida att vi på tre punkter var beredda att diskuteraförändringar. Det handlade om införandet av miljö-domstolar, som vi kristdemokrater drev i utredningen.Det handlade om talerätten för miljöorganisationer,och det handlade om rättsverkan vad gäller mil-jökvalitetsnormer.Enligt vad jag kan se av det som har presenteratsför medierna är det just miljödomstolar och miljöor-ganisationernas talerätt som lyfts fram som detstora nya. Men då är det, fru talman, somhar gått till spillo. Då kan inte be-römma sig av att man har gjort någonting bra förmiljön när man stoppade denna miljöbalk. Det varvad man gjorde.Dessutom har vi ännu inte denna miljöbalk påbordet. Vi vet inte hur den ser ut. Genom den infor-mation som , Vänstern och regeringengett, som är selektiv, försöker man sprida ett visstbudskap, en osäkerhet.