prot · GL0949 · 1997-12-17 00:00:00 — Vi vill haen arbetsrätt som ger inflytande för löntagarna ochsom faktiskt gynnar sysselsättningen. Det finns ingenforskning som säger att en bra arbetsrätt är dålig försysselsättningen. Däremot är det självklart att arbets-givarna helst vill bestämma alldeles själva. Därför kanjag förstå deras inställning. Den lämpliga balansenskall ge trygghet som den gagnar syssel-sättningen. Då måste arbetsrätten göras om, men tillstor del på tillväxtens och löntagarnas villkor och intepå villkor.Anf. 17 () replik:Fru talman! Jag uppskattar om-sorg över det han kallar borgerliga partier. Det är inteså enkelt att fånga in detta. Visst finns det nyansermellan de partier som går under den beteckningen.Men det finns en tydlig gemensam bas, nämligen attdet främsta och bästa sättet att bekämpa arbetslöshetär att det skapas nya, riktiga jobb.Jag uppskattar alldeles särskilt Hans Anderssonsintresse för . Till min häpnad och glädjehar jag upptäckt att vi har en del gemensamma näm-nare. Vi är oroliga för massarbetslösheten, och vikänner bekymmer för att sysselsättningen sjunker. Jagblir glad över att plockar in någotsom i historiskt perspektiv är ovanligt för Vänsterpar-tiet och de tidigare kommunisterna i denna kammare,nämligen att det är angeläget med en tillväxtpolitik.Jag ser att v i motion har tagit med - inte likakraftfullt som , fast samma idé - att ar-betsgivaravgifterna behöver sänkas i tjänstesektorn.Jag tycker att det tyder på att v orienterar sig mittåt.Det finns ingen anledning att vara kritisk i den delen.Vi behöver fler jobb. Då blir kostnaderna mindre iadministration och understöd för dem som saknarjobb.Egentligen finns det en god samstämmighet ikammaren, som vi skulle kunna hantera bättre i ut-skott och i andra sammanhang. Vi skall sätta in kraf-ten på att bekämpa arbetslösheten och se till att detskapas nya jobb.Anf. 18 HANS () replik:Fru talman! Jag kan hålla med om det sista. Jagskulle önska en mycket mer konstruktiv debatt överalla blockgränser med alla partier indragna. De arbets-lösa skall inte få lida. Men då går det inte att göra somElver gör.Förklara för mig hur ni , för , kan dra in ? Om någraår är 20 miljarder borta. Sedan kan man stoltsera medatt ge 200 miljoner till de arbetshandikappade. Jag ärglad över att fortfarande visar omtankeför dem.Vem är det som har fört pennan? Jag tror faktisktinte att har skrivit Folkpar-tiets motioner om arbetsmarknadspolitiken.14 miljarder försvinner på a-kassesidan. Där ger nivissa skattekompensationer. Men hur skall ni kom-pensera arbetsmarknadspolitiken? Det är komplettobegripligt. Det här leder till sådant som tidigare påpekade, nämligen minskad volym iarbetsmarknadsutbildningen.Folkpartiets reservation är för mig alldeles obe-griplig. Återigen ställer jag frågan om personaluthyr-ningsföretagen. Jag fick inget svar från eftersom ni delar uppfattningen undrar jag varförni vill subventionera en viss kategori företag medstatliga a-kassemedel för att de skall kunna få betaltför personal när det inte finns beläggning i företaget?Är det folkpartistisk näringspolitik? Jag är sannerligenförvånad.Anf. 19 () replik:Fru talman! Jag har överseende med att Hans An-dersson fortfarande känner sig förbluffad över en delav våra politiska förslag. Om man inte ser sambandetatt det kostar mindre att ha fler i arbete utan hela tidenräknar statiskt, då går det att komma fram till HansAnderssons slutsats.Det krävs en egen omgång för personaluthyrnings-företagen. Vi har en märklig arbetsmarknad. Det finnsstora arbetsgivare på den offentliga sidan. Landsting-en har tiotusentals anställda. Men ändå kommer manfram till på landstingen att man inte klarar vikariebe-sättningen. Man måste be små privata företag hoppain och klara de akuta vikariaten. Då är det någontingsom inte fungerar.Vi är framme i en situation där personaluthyr-nings- och bemanningsföretag är den snabbast växan-de sektorn. Vi kan inte lasta för att det harblivit så. Det är mycket som har gått snett i den all-männa arbetsmarknadspolitiken.Vi skall inte tala föraktfullt om små verksamheter.Det må vara akvarellmuseer i eller någotannat. Varje nytt arbetstillfälle har sitt värde. Denmuseala verksamheten har sitt värde i att omprövapolitiken. En hel del behöver ställas in på museum.Anf. 20 HANS () replik:Fru talman! Jag är övertygad om att akvarellmuse-er har ett stort värde. Låt dem leva på egna villkor ochdra nytta av den regionala utvecklingskraft som finns.Låt inte Försvarsdepartementet, Arbetsmarknadsde-partementet eller Kommunikationsdepartementetbetala notan. Jag tror att det är dålig hembygdspolitik.Folkpartiet måste förklara sig. Om harskattesänkning som strategi - det är fullt tänkbart -blir det väl inga pengar 1998? Hur snabb tror ElverJonsson att fogden är att få tillbaka pengarna? Hurkan 7 miljarder försvinna från budgeten för arbets-marknadspolitiken ?Det här är ur budgetsynpunkt humbugpolitik. Detgagnar inte ett konstruktivt resonemang vare sig iutskottet eller i riksdagen.Det är väl utmärkt med personaluthyrningsföretag.De växer snabbt med nuvarande villkor, . Varför skall a-kassan betala delar av dessa före-tags personal? Det är en hejdlöst egendomlig subven-tionspolitik. Jag skulle möjligtvis kunna tro att minaföreträdare på vänsterkanten hade sagt så för 25 årsedan. Men hur detta kan komma från en som försva-rar marknadsekonomi med kostnadstäckning för detsom säljs och köps är mig en gåta. Det är något slagsavundsjuka på att AMS ibland hyr ut folk. Men detgör man ju som en åtgärd. Ni har helt enkelt tänkt fel iden här frågan.När det gäller många av de andra åtgärderna är jagkritisk till en minskad arbetskraft. Men i Folkpartietär man ju alldeles desperat. Man yrkar på att man intevidare skall ha tillfällig avgångsersättning. Men dentar ju slut om , så det är ju meningslöst.Ni verkar vara härjade av en desperation att inteveta vad ni skall tycka i frågan. Det är inte så att nisparar några pengar när ni tar bort generationsväxling,resursarbete och tillfällig avgångsersättning. De har jusin alternativkostnad som är exakt lika stor. Den kal-lar vi för a-kassa.Anf. 21 ():Fru talman! Jag skall börja med att referera till eninsändare som jag har läst. Den är skriven av en ungtjej på som har varit arbetslös väldigt länge.Hon säger:Jag ställer diagnos på mig själv. Det är kronisk ar-betslöshet. Receptet är , följt av KAS-bandage. Arbetslösheten är som ett öppet sår i själensom har tvångslindats med smutsigt KAS-bandage.Efter några hopplösa veckor blir det infekterat och ettpar månader senare börjar det ruttna. Jag känner migsom ett skadeskjutet rådjur som förtvivlat kämpar försitt liv, som panikslaget försöker komma undan jäga-rens sista dom.Hon saknar meningsfull sysselsättning, säger hon,och skriver: Hur mycket energi och ork har jag kvarför att ta tag i mitt liv när det känns så här? Jag är såhysteriskt less på att få nej, nej och åter nej till svarfrån arbetsgivare. Vad begär de egentligen, en super-människa? Jag upplever min situation som ett fritt fallutan tillgång till en hjälpande hand som kan stoppakatastrofen.Visst tror jag att alla här inne känner för den härflickan och för alla andra som är i den här situationen.Fru talman! Som sade till migförut: Du skall väl inte prata om arbetstidsförkortningnu igen? Men vi inom anser att arbets-tidsförkortning är den största åtgärden för att få nedarbetslösheten. Och vi är inte ensamma om att tro det.Vi vill införa förkortad arbetstid i veck-an i en första del.Sedan vill framtill också anslå mer pengar till kommuner-na för att avlasta arbetsmarknadspolitiken. Vi anslår15 miljarder utöver vad regeringen anslår. Regering-ens anslag gör att det blir ett nollsummespel. Man seratt det inte blir några fler varsel, men sysselsättningenhar ändå inte ökat.Vi föreslår även att kvalifikationskraven i arbets-löshetsförsäkringen skall mildras. Vi vill också höjaarbetslöshetsförsäkringen till för låginkomstta-gare med ett s.k. brutet tak.Dessutom har jag i betänkandet en motion om in-låsningseffekter. Det är ju hårda krav när det gälleravstängningsregler om man säger upp sig själv. Där-för är det många som inte vågar säga upp sig själva.25 % av alla tillsvidareanställda befinner sig i ett ickeönskat yrke, säger de. De vågar alltså inte byta an-ställning. Detta tycker jag är litet allvarligt. Manskulle alltså sänka kraven när det gäller avstängnings-reglerna. Det här har man undersökt på Arbetslivsin-stitutet.Sysselsättningen blir inte högre än förra året.Den sjunker, som vi har hört många andra säga. Mesthar sysselsättningen minskat för fast anställda kvinnorinom vård och omsorg. Jag kan inte riktigt förstå attElver säger att det fattas personal, arbets-kraft, inom vården. Det är väl tvärtom. Det kan finnashur många som helst, man har ju sagt upp så många.Så till den arbetstidsförkortning som vi föreslår. säger mer än hälften av de anställdaatt de tar kortare arbetstid i stället för framtida löne-förhöjningar.Om man tittar på de europeiska länderna sänker desin arbetstid för att få fler jobb. Det gör bl.a. Finland.Man inför också ett friår, som vi föreslår. I Frankrikesänker man arbetstiden och man ger skattefördelar förföretag som sänker arbetstiden och anställer fler.Italien och sänker arbetstiden.Tyskland har jag förut pratat om. Där har man också friår, som är denstörsta åtgärden i för att få ned arbetslöshe-ten. Där föreslår man attföretagare skall få reducerade sociala avgifter om desänker arbetstiden för att detskall bli fler jobb. sänker också arbetstiden.Det är alltså åtta länder som sänker sin arbetstid.Vi i förordar också en ekologisk om-ställning med en skatteväxling. Vi vill ha sänkta ar-betsgivaravgifter, men höjda skatter på energi, miljö-förstörande utsläpp och naturresurser. Detta tycker viär väldigt viktigt.Jag pratade förut om att vi i vill läggamer pengar på kommunerna än vad regeringen före-slår. Som jag sade är det ett nollsummespel. Det endakommunerna kommer att göra är att använda pengar-na för att få balans i sin budget. Så det behövs merpengar till kommunerna för att det skall ge någoneffekt.När det gäller att få balans i kommunernas eko-nomi finns det också en stor osäkerhet om man tittarpå och hur det går där. Det kommer na-turligtvis att inverka på oss här.I har vi sagt nej till generationsväx-ling och till OTA.Vi tycker inte att Kalmarmodellen och resursarbe-te är en bra modell. Först säger man upp folk i offent-lig sektor och sedan tar man tillbaka dem som kvali-tetshöjare i en s.k. Kalmarmodell. LO bedömde närdet här skulle införas att 30 000 skulle sysselsättas pådet här sättet. Regeringen bedömde att inom någonmånad skulle 5 000 vara sysselsatta i Kalmarmodel-len. Men är alltså endast 1 216 perso-ner sysselsatta i Kalmarmodellen.Riksdagens revisorer har lämnat förslag och visatatt undanträngningseffekterna är mycket stora påarbetsmarknaden. Vi i ställer oss bakomdetta. De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna måstefördelas rättvist. Främst är det bl.a. kvinnliga företa-gare som inte har fått så mycket. Det ser man, och dettrycker revisorer på. Män får ofta dyraarbetsmarknadsutbildningar inom industrin och kvin-nor bara billiga som skall ge arbete inom vården. Dethär konserverar könsrollerna. Kvinnorna har fått 80 %av de billiga utbildningarna, medan männen har fått90 % av de dyra utbildningarna.Vi har skrivit i ett särskilt yttrande att nivån påutbildningsbidraget bör återställas till vad det varinnan , när det sänktes till perdag.Regeringen vill införa ett individuellt anställ-ningsstöd. Man slår ihop rekryteringsstöd, bered-skapsarbete och vikariatstöd. Det finns alltså i dagensläge väldigt många åtgärdsformer.När det gäller beredskapsarbete finns det i Hallandnågot som kallas för Hallandsmodellen. Det finns ensocialdemokratisk motion där man skriver att Hal-landsmodellen, med upprustning av värdefulla äldrebyggnader, kommer att lida av att beredskapsarbetetförsvinner.Vi i vill införa ett friår, som bådeFinland och har. Vi föreslår detta och sägeratt den som har arbetat länge på arbetsmarknadenskall kunna ta ledigt av sin a-kassaoch att en arbetslös skall få arbete i stället men då tillavtalsenlig lön.Trelleborgs kommun har efter motioner från Mil-jöpartiet infört friår, och det har där slagit mycket välut. 100 anställda har erbjudits friår. står 30 kom-muner i i kö för att få göra likadant, menenligt arbetsmarknadsminister reglerna nej till det här. Man vill använda friåretoch utnyttja otraditionella metoder, men det får maninte, eftersom detta måste användas som en åtgärd.Trelleborg har, som vi har förordat, tagit in arbets-lösa med avtalsenlig lön på riktiga praktikplatser.Dessa personer kan då uppge sig ha arbetat ett år.Reglerna säger nej till detta, men jag hoppas att ar-betsmarknadsministern kan ändra på dessa regler, såatt de 30 kommunerna i kan få som de önskar.Vi har vidare vid betänkande fogat en reservationom yrkesdansare, som senare kommeratt beröra. Jag har själv varit dansare och kännernaturligtvis väldigt mycket för gruppen yrkesdansare,som är mycket liten. Yrkesdansare kan inte arbetalängre än tills de är . Därefter behöver de bytayrke. Det är en mycket speciell grupp, som naturligt-vis behöver få särskild hjälp för att kunna byta yrke.Vi föreslår dessutom vad gäller handikappadebl.a. att skall få varje årfram . I och med att regeringen hardragit ned på riskerar man att det blir upp-sägningar av arbetshandikappade. befarar nuuppsägning av 600 arbetshandikappade. Av de funk-tionshindrade har sysselsättning. Det skullebehövas 270 000 nya jobb för att hela denna gruppskall kunna få sysselsättning. Vi tycker att det är vik-tigt att får mera pengar, och vi anvisar också200 till lönebidrag för att arbetshan-dikappade inte skall bli utan arbete.Vad gäller kvinnors arbetsmarknad vill vi satsa påriktade jobb till kvinnor på den offentliga sektorn.Den svenska arbetsmarknaden är starkt könssegrege-rad. Det behövs attitydförändringar och en annanlönepolitik. Kvinnor har i allmänhet längre utbildningmen ofta lägre lön än män. Bl.a. många kontorsan-ställda har mist sina jobb. Under åren1990-1993 försvann av de kontorsanställdasarbeten, och det beror naturligtvis på införandet avIT-teknik.Detta betyder att mellan 80 000 och 90 000 perso-ner har förlorat sina jobb. Det är lika många som desom mist sina arbeten i byggbranschen, men kanskedärför att det gäller kvinnor uppmärksammas det intelika mycket. När kvinnor på kontor eller över huvudtaget inom offentlig sektor får avgå blir det oftast ingamassuppsägningar. På kontor får kanske en, två ellertre i taget avgå. Det sker i det tysta, utan varsel, ochutan att det behöver anmälas till arbetsförmedlingen.Följden blir den att man på kontorsyrkena inte satsarsådana miljardbelopp som har satsats på byggbran-schen.Förra året anslog 2,1 miljarder till ROT-projekt för att få ned den höga arbetslösheten inombyggsektorn, och det är självklart bra. Man behöverdock satsa lika mycket inom kontorsbranschen påkompetenshöjning och för att de drabbade kvinnornaskall kunna byta till ett annat yrke, t.ex. inom egetföretagande, inom teknikområdet eller i hantverks-eller trädgårdsnäring.I och med att vårt samhälle är så könssegregeratfinns det ett behov av att bättre tillvarata kvinnorskompetens. Det förekommer osakliga löneskillnader,och för att komma till rätta med detta måste kvinnorsarbete uppvärderas. En mycket oroande tendens är attfler kvinnor riskerar att få en försvagad anknytning tillarbetsmarknaden genom att hänvisas till tillfälligajobb, timanställningar och springvikariat.Enligt en gjord undersökning upplevs arbetslöshetsom lika betungande av båda könen. Den har natur-ligtvis störst inverkan på ensamstående kvinnor medbarn. Det är också en väldigt stor risk för beståendearbetslöshet bland ensamstående kvinnor. Man ser attde fastnar i deltidsarbete och tidsbegränsade anställ-ningar. Det är alltså viktigt att satsa också på kvinnor.Herr talman! Jag yrkar för tids vinnande bifall en-dast till reservation 15 vad avser mom. 1 ochmom. 30, men jag står naturligtvis bakom alla Miljö-partiets reservationer i betänkandet.Anf. 22 HANS () replik:Herr talman! och är juöverens i många stora och strukturella frågor: skatte-växling, arbetstidsförkortning och mer pengar tilloffentlig sektor. Just därför är jag mycket angelägenom att inte skall köra av från vägen. Dethär är en fråga som jag brukar ta upp.Ni har dragit ned A 2-anslaget med 2miljarder, med 9 miljarder och med21 miljarder. De kommunala pengarna är en bråkdelav detta. Såvitt jag förstår återspeglar resten av dettaantingen en lägre ambitionsnivå eller en oerhört starkuppräkning av en snabb arbetstidseffekt. Jag tycker attden typen av lättsinniga kalkyler är bekymmersam,eftersom vi delar politik vad gäller både vart vi skallgå på arbetstidssidan och när det skall ske.Den andra frågan var kvinnor. Vi har i vår motionägnat stor uppmärksamhet åt den frågan. En tekniksom vi har är att omvandla a-kassepengar till medeltill kommunsektorn. Varför får vi inte stöd i den frå-gan från ? Det är budgetneutralt, men detär exakt det som ni säger att ni vill ha. Ändå vill nitydligen inte ha det.På samma sätt är det när vi lägger fram förslag omsärskilda omstruktureringsprojekt för att ta hand omkvinnor som har rationaliserats bort, precis på det sättsom sägs här. Varför ställer inte dentypen av krav? Det är en sak att prata i största allmän-het, en annan att exakt se vad som behöver göras ochvara beredd att biträda sakliga förslag i omröstningar-na.Anf. 23 () re-plik:Herr talman! Vad gäller neddragningen av ansla-get vill jag säga att vi har räknat in vårt förslag tillarbetstidsförkortning. , Hans Anderssonoch jag har ju samma inställning till arbetstidsför-kortning. Vi vill dock från vårt håll se en snabb ar-betstidsförkortning fram . Detta skulle ge ca 200 000 nya jobb. Viräknar med att arbetslöshetsersättningarna minskar pågrund av den ökade tillströmningen av jobb.Vi har lagt fram en rapport om arbetstidsförkort-ning där vi beskriver precis hur detta skall gå till. Viförutser inga löneneddragningar utan menar att timlö-nerna skall kunna öka med höjd produktivitet i sam-hället. Tack vare detta kan vi dra ned så pass mycketpå kostnaderna för arbetslösheten.Vi vill också tillföra mycket pengar till kommu-nerna, nämligen 15 miljarder mer, och detta kommernaturligtvis kvinnorna till godo. Man skulle genomdetta tillskott till kommunerna kunna rädda 20 000jobb.Vi vill, som jag sade, också genomföra en skatte-växling, som bl.a. kommer att beröra offentlig sektor.Vi säger att skatteväxlingen tillför jobb till kommu-nerna.Anf. 24 HANS () replik:Herr talman! Jag är bekymrad, eftersom jag vet attjag har räknat rätt. Jag räknar med samma tidsplanoch med samma arbetstidsförkortning, och jag relate-rar mig till samma regering. Jag anvisar mer pengarän regeringen. Sammantaget på utgiftsområdena 13och 14 - där ni får effekterna - finner jag att ni villanslå 5 miljarder mindre för , 18 miljardermindre för och - jag skäms nästan för att sägadet, herr talman - 28 miljarder mindre för år 2000.Jag menar att detta inte är rimligt. Särskilt inte närjag läser er motion på s. 18. Där står: Minskad arbets-löshet på grund av ökade ramar för kommunerna ger750 miljoner 1998, 1,3 miljarder och 2,5 miljar-der 2000. Större var inte den effekten.Vad jag vill mena med det här inlägget är: Det ärviktigt att ha en bra politik grundad på bra värdering-ar. Men det är ännu viktigare att kombinera det medatt räkna rätt. Först då får man möjlighet till en tro-värdig politik, särskilt om man måste vara, vilket bådeni och vi måste vara, i en allians med andra partier.Det behövs för att övertyga den bjässe, än så länge,som heter socialdemokratin och sitter i regering-en.Anf. 25 () re-plik:Herr talman! Vi har räknat rätt, Hans Andersson.Detta kan vi tillgodoräkna oss mycket väl.Vad jag inte förstår är varför integår med på den snabba arbetstidsförkortning somMiljöpartiet vill ha och läser vår rapport ordentligtdär vi beskriver detta mycket väl. Ni vill ha en för-söksverksamhet med arbetstidsförkortning medan vivill göra så att det har direkt effekt på sysselsättning-en.LO-facken tittar nu tyvärr på att endast ta någraminuter , och då blir det inte den snabbaeffekt som vi vill ha. Tar man i stället och skär medstora tag får man den effekt somjag har sagt.Anf. 26 ():Herr talman! Vid finansdebatten gjor-de jag en kort genomgång av Socialdemokraternaslöften vad gäller att få bukt med arbetslösheten. Jagjämförde då med verkligheten, och utfallet var för-skräckande. På punkt efter punkt har löften och utfäs-telser svikits på ett närmast bedövande sätt.Herr talman! skall jag inte ta så mycket tidtill att tala om regeringens tillkortakommanden. Där-med tillgodoser jag också vad ville,nämligen att vi skall se litet mer framåt. Men jagmåste på en punkt, vad gäller personalsituationen ikommuner och landsting, litet grand ta upp hur rege-ringen har agerat. ser jag också att här i kammaren och lyssnar, och då är det änmer angeläget.Under valrörelsen slog Socialdemokraternafast att verksamheterna i kommuner och landstingskulle värnas. Där var det inte aktuellt med någraneddragningar. Men det blev precis tvärtom. Tidning-en Kommun-Aktuellt från hadeen nyhetsrubrik som sade: "Största varslen sedan1995". Det berörde just kommunerna. Detta trots deextra miljarder försett kommuner ochlandsting med.Orsaken till detta är att regeringen sammantagetför en politik som drabbat kommuner och landstingmycket hårt innebärande ett inkomstbortfall och enutgiftsökning på undermandatperioden för kommuner och landsting. IKommun-Aktuellt från kom ytterligare ettkvitto på regeringens politik: "Miljardsatsningen gavinte fler jobb". Det är rubriken den här gången. Itidningen slås fast att extramiljarder tillkommunerna inte ökade sysselsättningen. Tvärtomhar personalen minskat.Nyligen kom också om konjunkturläget. Jag kan också där läsainnantill: "De stora minskningarna i sysselsättningen ibörjan på 1997 beräknas medföra att sysselsättningeni genomsnitt blir lägre än 1996. Detvar framför allt den offentliga sektorn och i synnerhetkommunerna som minskade sin personal." Det skeddealltså detta år.Herr talman! Jag minns faktiskt som när re-geringen presenterade vårpropositionen. Rege-ringsmedlemmarna och de socialdemokratiska riks-dagsledamöterna åkte land och rike kring och taladeom hur många jobb man nu ordnat till de olika kom-munerna. Det fanns en lista för varenda kommun. Jaghar läst regeringens pressmeddelande från detta tillfäl-le. Där slår man fast att de ökade bidragen redanunder 1997 skall leda till en positiv sysselsättningsef-fekt.Arbetsmarknadsministern, och ni socialdemokra-ter: Vem kan tro på er nu efter detta? Motsvarandesituation gäller för övrigt i landstingen. När kommerni att revidera era listor kommun för kommun omsysselsättningsläget? Ni har ju redan talat om förväljarna hur det skulle bli i kommunerna. har vifacit, och det blev inte så. Kommer ni nu att åka runtoch säga: Dessvärre får vi revidera siffrorna ochkommun för kommun gå igenom minussiffror? Det ärverkligheten.Hur länge skall ni hålla på att på detta sätt förödaförtroendet för politiskt arbete? Det är vad ni gör närni gör på det här sättet. Ni säger en sak, och sedanhänder någonting helt annat. I finansdebatten förramånaden hävdade arbetsmarknadsministern att honvar trött efter att ha hört debatten. Vad skall man dåsäga när man har att ställa denna regering till svars fördess löften och misslyckanden på det arbetsmark-nadspolitiska området? Då blir man inte bara trött,man blir faktiskt utmattad.Enligt internationella definitioner var den öppnaarbetslösheten i . Omregeringen inte lägger om politik när det gäller företa-garens villkor kommer exempelvis de hundratusentalssom nu finns i efter avslutade studieratt få fortsätta som arbetslösa. Då kommer de ocksåatt synas i den svenska arbetslöshetsstatistiken. Det äringen god framtidsbild.Men den går att förändra.