prot · GL0935 · 1997-11-27 00:00:00 — På bra många avde platserna skall det ändå finnas kvar en del militärverksamhet för frivilligorganisationernas behov, osv.För den behövs vissa lokaliteter.Nu har vi kommit till den enligt min mening otill-fredsställande situationen att den gamle förvalta-ren/ägaren/brukaren står litet med mössan i hand ochskall förhandla med , Vasallen, eller vaddet nu kan heta. Det är inte riktigt värdigt oss.Skulle försvarsministern inte nu ganska rappt kun-na formulera sig så, att när det gäller det behov somstår kvar, och som är militär verksamhet,skulle man lugnt och stilla kunna tala om för förvalta-ren att man avser att ha kvar verksamheten. Då slippervi dessa ovärdiga handlingar och att komma i dessakort sagt obehagliga situationer.Anf. 68 Försvarsminister ():Fru talman! Det är en stor fråga som gäller storadelar av statsförvaltningen att vi har en relation mel-lan brukaren och förvaltningen av fastigheten. Det harinförts successivt över egentligen heladen offentliga sektorn.När det gäller försvaret har jag den uppfattningenatt det ibland kan gå ganska bra till, och att det iblandkan vara knepigt. Jag vet att chefen för personligen engagerar sig för att den härtypen av relationer ändå i slutändan skall knytas på ettsätt som är förenligt med helheten.Hur det kommer att bli med den nya organisatio-nen Vasallen vågar jag inte svara på. Jag hoppas attden hållning som ledningen för Fortifikationsverkethar också kan finna utrymme i den nya organisatio-nen.Anf. 69 ():Fru talman! Det är väl ändå på det sättet, för-svarsministern, att även om vi är aldrig så goda an-hängare av marknadsekonomi förutsätter marknadse-konomi ett antal aktörer. Här blir det så att vi som ärde gamla brukarna kommer i ett visst underläge iförhållande till en förvaltare som egentligen är ute iegna ärenden. Det är det jag inte tycker om.Jag skulle ändå vilja be försvarsministern att fun-dera på det och ge något slags kungsord om att viborde rätta till detta. Det skulle glädja många just nu.Anf. 70 Försvarsminister ():Fru talman! Det ankommer verkligen inte på migatt genom s.k. kungsord ge en inriktning av det slaget.Det strider helt mot regeringsformens föreskrifter.Däremot förekommer det en dialog om hur den of-fentliga fastighetsförvaltningen skall gå till. Jag kanhänvisa till flera utredningar som har gjorts undersenare tid där man har försökt att fastställa hur hyres-sättningen skall ske från förvaltarnas sida.Resurser inom vård, skola och omsorgAnf. 71 MARIANNESAMUELSSON (mp):Fru talman! Jag har en fråga som jag riktar tillstatsministern. Den gäller vårt välfärdssamhälle. Vikan se hur det raseras i en rasande takt.Vi får larmrapporter om hur gamla far illa därföratt ingen har tid med dem och hur våra barn far illadärför att ingen har tid med dem. Man skulle kunnatro att vi har brist på arbetskraft i vårt samhälle i dag.I stället är det faktiskt så att vi har en mycket högarbetslöshet. Rent utav den högsta vi någonsin harhaft.Därför skulle jag vilja fråga om statsministernmed anledning av de rapporter vi har sett den senasteperioden tänker vidta några extraordinära åtgärder föratt människor i stället för att gå arbetslösa kan använ-das som arbetskraft där de behövs inom vården ochomsorgen.Anf. 72 Statsminister ():Fru talman! Det som tarupp är viktigt - så viktigt att vi redan i början av dettaår i den här kammaren sade att vi måste tillföra vår-den, skolan och omsorgen mer resurser. Det är inteförst nu vi har sett det här problemet, . såg vi att den sanering av deoffentliga finanserna som vi gått igenom har varit avett sådant slag att kommuner och landsting - ochdärmed skolan, vården och omsorgen - har kommitväldigt mycket i kläm.Vi det tillfället sade vi att vi skulle satsa . fick vi fram ytterligare4 miljarder, ytterligare 4 miljarder och ytter-ligare 4 miljarder . De pengarna skall gå tilldet här området. Jag har sagt det förut, och jag sägerdet igen: när vi återigen befinner oss i ett läge därvi inte lånar pengar till denna basala del av vårt väl-färdssamhälle är jag beredd att medverka till att tillfö-ra ytterligare resurser om detta inte räcker, utan att visätter oss i skuld.Anf. 73 MARIANNESAMUELSSON (mp):Fru talman! Det låter ju väldigt bra med extra re-surser till kommuner och landsting. Men när jag harhört mig för om hur man planerar i många kommuner,visar det sig att man inte planerar för ytterligare per-sonal. En del kommuner planerar för att kunna behål-la den befintliga personalen, men det är faktiskt gans-ka många kommuner som planerar ytterligare ned-dragningar. Trots de s.k. Perssonpengarna förbättrasinte kommunernas ekonomiska situation så att deklarar att behålla sin personal. Detta är mycket oro-väckande.Samtidigt får vi rapporter som visar att kostnader-na för arbetslösa i arbetsmarknadsåtgärder, t.ex. ensjuksköterska som går på datakurs, är högre för skat-tebetalarna och samhället än om sköterskan vore kvari sjukvården. Människor har svårt att förstå varför vibetalar pengar för att människor skall göra ingenting,när de behövs för viktiga arbetsuppgifter.Anf. 74 Statsminister ():Fru talman! Hur de extra resurserna används ute ilandet varierar. På de allra flesta ställen utnyttjaspengarna för att anställa folk eller för att förhindra attnågra sägs upp som planerat. Det är så det ser ut. Dethär räcker kanske inte, utan det kanske behövs mer.Den summa vi nu har tillfört motsvarar en skattehöj-ning i kommunerna med . Det är väldigtstora belopp. Jag tror att vi har träffat något så närrätt, men okej - räcker det inte får vi diskutera vidare.Vården, skolan och omsorgen är kärnan.Vi har en arbetsmarknadspolitik som skall fångaupp dem som blivit arbetslösa. Vi har sagt att det inteär rimligt att människor går arbetslösa medan behovenav dem finns och vi vet att de så småningomåterigen kommer att få ett jobb inom vården, skolaneller omsorgen. Det är inte rimligt att de skall gåarbetslösa. Låt dem redan nu komma tillbaka! Låt ossutnyttja arbetsmarknadspolitiken i detta sammanhangpå ett sätt så att det blir fler händer i vården. Re-sursarbetare, kallas det, och det är något som kommerfram runt om i landet. Det ser jag goda exempel på.MiljöbrottsutbildningAnf. 75 ():Fru talman! Jag har en fråga till justitieministerLaila . I massmedierna har det under densenaste tiden förekommit uppgifter om att miljörätts-utbildningen för poliser och åklagare istort sett skall läggas ned. Jag vet att det finns olikauppgifter om den här frågan, och jag skulle vilja få ettklarläggande från justitieministern av hur det är meddetta.Anf. 76 Justitieminister ():Fru talman! Det är alldeles riktigt att det finns oli-ka uppgifter kring denna fråga. Jag har bett att få vetahur det ligger till. Men jag anar att det handlar om atten person har fått minskad arbetstid på skolan, vilketden personen naturligtvis inte uppskattar särskiltmycket. Det är självklart att det måste finnas utrymmeför utbildning i just miljöbrott i den nya polisutbild-ningen som startar . Miljöbrotten är ju istor utsträckning ekonomiska brott, och ekonomiskabrott är något som vi prioriterar mycket högt.Dessutom vill jag peka på att den nya miljöbalkenkräver en ny utbildning även på detta område för attvi skall kunna säkerställa att de höga ambitioner vihar med också blir omsatta i praktiken.För det behövs bl.a. miljöpoliser.Anf. 77 ():Fru talman! Det är oerhört viktigt att dessa frågorkommer på tapeten när det gäller den nya polisut-bildningen. Men det är också oerhört viktigt att detfortfarande finns utbildning på det här området förpoliser och åklagare som arbetar ute påfältet. Jag är helt överens med justitieministern om attdet här är ett viktigt område och att utbildningenmåste fortsätta. Det är skönt att även justitieministernsäger att dessa frågor är viktiga och att polisväsendeoch åklagarväsende kommer att utbildas på områdetockså i framtiden.AllmänningsskogarAnf. 78 ():Fru talman! Jag vill rikta en fråga till jordbruks-ministern. Det finns en lag om allmänningsskogar iNorrland och . Lagen tillkom ochreglerar i huvudsak förhållandena inom dessa skogs-områden. En statlig utredning föreslog en revision avlagen, och skrev också Länsstyrel-sen i och till rege-ringen och begärde en översyn.Jag har motionerat i frågan och utskottet har svaratatt frågan om en översyn av vissa delar av lagen förnärvarande bereds i med anledningav en skrivelse i ärendet som inkommit från Norrbot-tens allmänningsskogars förbund. Jag vill nu frågajordbruksministern hur långt denna beredning harkommit.Anf. 79 Jordbruksminister ():Fru talman! Med beredning i Regeringskanslietavses i denna fråga beredning hos Näringsdeparte-mentet, som har ansvar för frågor som rör skogsnä-ringen och skogsbruket. Jag kan därför tyvärr inte genärmare besked om hur långt beredningen har kom-mit.Utbildning av utredare vid sexualbrott mot barnAnf. 80 ():Fru talman! Jag har en fråga till justitieministern. Imånga rättegångar rörande sexualbrott mot barn inkal-las s.k. vittnespsykologer, vilka i många fall inte harnågon som helst psykologisk utbildning. Utan att haträffat barnen utan bara läst deras vittnesmål uttalar desig sedan om barnens trovärdighet. Så gott som alltidkommer de fram till att barnen har ljugit och att ingaövergrepp har förekommit. Jag undrar om det finnsskäl att uppmärksamma behovet av bättre utbildadesakkunnigbiträden.Anf. 81 Justitieminister ():Fru talman! Utbildning av psykologer och den ty-pen av personal är en uppgift för den sociala sektorn.Jag vet att där pågår ett arbete för att vidareutvecklaprofessionerna på det här området och för skapa ettbättre system för kontroll av dem som verkar inomområdet.Vad gäller det rättsliga systemets förmåga och be-hov av att hantera den här typen av expertis är vårutgångspunkt att vi har en fri bevisprövning i vårtland. Det är tror jag är mycket värdefullt. Det gör kan åberopa olika typer av experter i rättegångar.Men sedan är det viktigt att domstolen har kapacitetoch förmåga att värdera dessa experters insatser.Därför är det naturligtvis viktigt att domare och andrasom verkar i domstolarna också får en utbildning i attvärdera olika experters insatser och hantera dem påett adekvat sätt, så att de inte leder till domar som integrundats på fakta och klokskap.ÅldringsvårdenAnf. 82 ():Fru talman! Jag har en fråga till socialministern.Under de senaste månaderna har vi fått många rappor-ter om gamla som far illa. Vi har via TV-mediet fåttinsyn i en verklighet som är oerhört tragisk för mångagamla.Jag vet att ett arbete pågår i Regeringskanslietmed att ta fram förslag. Jag vill fråga socialministernom det också pågår något arbete med att ta fram envärdighetsgaranti för äldre, så att man skall kunnakänna tryggheten att bli bedömd med respekt ochvärdighet när man inte orkar sköta sig själv.Anf. 83 Socialminister ():Fru talman! Den här diskussionen har vi fört här iriksdagen. Den pågår också via medierna och ute isamhället. Det är väldigt bra att de brister som finnsuppmärksammas och rättas till. I första hand handlardetta om resurser - om tillräckligt med personal, omutbildning och kompetens och om tillsynsfrågor. Jagtror man måste se att det som kallarvärdighetsgaranti är detsamma som resultatet av deinsatser som görs i form av att se till att det finnstillräckligt med personal, kompetens och tillsyn.Jag tror inte vi är hjälpta av att det förs in en mas-sa nya begrepp. skall vi först och främst tillföraresurser, och se till att hantera dem och rikta dem pårätt sätt till äldreomsorgen för att höja kvaliteten där.Anf. 84 ():Fru talman! Det finns olika begrepp i svensk sjuk-vård. Vårdgarantin har vi ofta talat om i den härkammaren. Den har blivit en trygghet för mångamänniskor som är sjuka. Värdighetsgarantin är någotsom jag tror skulle bli en enorm trygghet. Det skullekännas fint att man inriktar sig på värdighet och hardetta som mål. Jag tycker alltså att det finns alla skäl ivärlden för en värdighetsgaranti, och naturligtvis ärdet alltid innehållet i begreppen som det handlar om.Det kom en rapport från ganskanyligen. Den handlar om undernäring inom densvenska äldreomsorgen. Jag vill fråga socialministernom regeringen i den specifika delen arbetar med attföreslå några åtgärder för att komma till rätta medproblemet.Anf. 85 Socialminister ():Fru talman! Svaret på den frågan är ja. Jag kom-mer att ha en presskonferens som bl.a. rörSocialstyrelsens rapporter.Det blir också en sammanfattning av Socialstyrel-sens uppföljning av ädel . Med anledning avdet kommer jag att ha en presskonferens där insatsersom gäller några av de frågor som tas upp där kom-mer att meddelas.För att det över huvud taget skall bli intressant attdiskutera nya begrepp av det här slaget tycker jag måste fråga sig vad de innehåller. Vad är en garanti? Vad händer om man inte leverupp till garantin? Vad är det som krävs för att manskall leva upp till en sådan garanti? Jag tycker att detlitet grand är ett sidospår, hur sympatisk än tankenkan vara.Det viktiga är att fråga sig: Vad är det vi skall er-bjuda? Det som diskuteras i den nationella hand-lingsplanen är att få tydligare mål för äldreomsorgen.Av naturliga skäl blir det sedan kommuner och lands-ting som har till uppdrag att bryta ned det hela och sevad detta innebär på lokal nivå. De måste fråga sig:Vad är det vi skall säga till våra gamla? Vilka rättig-heter har de?AlkoholskattenAnf. 86 ():Fru talman! Min fråga kanske skulle ha ställts tillsocialministern. Jag tror att jag hade fått det bästasvaret då. Men eftersom den också gäller pengar ochskatteteknik får jag ställa den till skatteministern.På löpsedlarna i går kunde man ta del av budska-pet: kan du dricka skattefri sprit. Det får sägas attförvirringen är total när det gäller villkoren för skat-teplikten och för hur införsel av alkohol skall gå till.Min fråga till blir närmast: Är regeringenberedd att snabbt reda ut de skattetekniska problemenså att förvirringen kan upphöra och så att vi får en igod mening vit och social jul?Anf. 87 Skatteminister ():Fru talman! Om man ser rent skattetekniskt påfrågan är regelverket klart. När det gäller försäljningav alkohol och tobak inom den europeiska unionen ärdet det företag som säljer från ett land till en medbor-gare i ett annat land som skall se till att det landetsskatter och avgifter betalas. För alkohol gäller en sociallagstiftning i formav alkohollagen, som säger att det inte är tillåtet attimportera alkohol på det här sättet.Anf. 88 ():Fru talman! Med skatteministerns glasögon är dethela förstås tydligt och klart. Men eftersom det finnsflera lagar och framför allt så många tolkare av lagar-na uppstår något som kan betecknas som förvirring.Ett av problemen är att en sådan här situation kanutnyttjas i något som man kan kalla för en gråzon. Jagskulle uppskatta om skatteministern sade att i den måndet råder oklarheter är han och regeringen beredda attvidta åtgärder så att den allmänna socialpolitiken, somdet finns en sådan stark uppslutning kring när detgäller alkoholfrågor och andra drogfrågor, kan fullföl-jas.Anf. 89 Skatteminister ():Fru talman! Jag delar engagemangför socialpolitiken och alkoholpolitik. Det ärklart att det finns skäl att vara orolig för vissa delar.Det gäller t.ex. smuggling och handel över gränserna.Detta sätter självfallet press på svensk alkoholpolitik.Men när det gäller själva frågan om huruvida detta ärtillåtet eller inte har vi en alkohollagstiftning i Sverigesom säger att det inte är tillåtet. Vad jag vet pågår endialog med kommissionen om hur den här typen avlagstiftning skall hanteras.När det gäller skattefrågan, som jag hanterar i re-geringen, förbereder regeringen en proposition för attbättre kunna hantera just smugglingsfrågan. Dethandlar om kontrollåtgärder och om lagstiftning somger redskapen att ta fast smugglare. Det handlar ocksåom klargöranden i lagstiftningsärendena för handelnöver gränserna.TurismAnf. 90 ():Fru talman! Jag har en fråga till arbetsmarknads-ministern. Den handlar om turismen som ju är enviktig och mycket sysselsättningsintensiv - och det ärdärför jag ställer frågan till arbetsmarknadsministern- näring.Marknadsföringen av turismen utomlands har om-organiserats, och har tappat litet tempo där.Jämförelsevis har vi i också mycket lågastatliga anslag till turistnäringen. Jämfört med denordiska länderna är de per capita mycket lägre.I sysselsättningspropositionen anslogs 90 miljonerextra till turismen. Det motsvarades av motsvarandebelopp från näringens sida, vilket var bra. Men förnästa år föreslås bara . Denna oer-hörda variation i anslagen gör att det blir väldigt svårtatt arbeta strategiskt och långsiktigt med utåtriktadverksamhet och marknadsföring.Nu hör vi att AMS får en och halv miljard kronoröver, som skall lämnas tillbaka till regeringen. Minfråga är: Skulle man kunna avsätta motsvarande åt-minstone för att marknadsföraSverige utomlands så att turismen kan öka och vidärmed kan få bättre sysselsättning?Anf. 91 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Får jag börja med att säga att frågornainte handlar om mig, utan om näringsministern, närdet gäller de pengar som talarom. Jag kan alltså inte kommentera den delen.I ett sysselsättningsperspektiv är turismen intres-sant. I ett internationellt perspektiv är det nämligen såatt två sektorer dominerar sysselsättningsökningen,nämligen turism och miljöteknik och deras utveck-ling. Därför har vi naturligtvis också ett intresse iSverige av att ta vara på den potential som turismenär.För att gå direkt på frågakan jag säga att AMS inte gör av med alla pengar manhar till arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Regeringensåg tidigt att det skulle bli så, och därför har de peng-arna tecknats in till en omfattande, mycket bra ochframåtsyftande IT-satsning där 10 000 personer skallutbildas i IT-kunskap.Barn med särskilda behovAnf. 92 ():Fru talman! Det har kommit en rapport den härveckan om att barn som behöver hjälp för sina psy-kiska problem inte kan få det. Köerna är oerhört långapå PBU i hela landet. Fler och fler små pojkar ochflickor i lider av depressioner, återkommandeångestattacker och dåliga relationer till sina föräldraroch kamrater, och de får ingen hjälp för detta.En barnläkare sade alldeles att ärdet land där friska barn mår dåligt. Detta är ingen nyutveckling, utan den har pågått . För ettoch ungefär förde vi en debatt här iriksdagen som hade som utgångspunkt ett antal larm-rapporter om hur våra svenska barn mår.Jag vill fråga om det långsiktiga arbetet inom re-geringen för att förbättra barnens situation. Jag ställerfrågan närmast till socialministern.Anf. 93 Socialminister ():Fru talman! Det här är oerhört alarmerande. Detborde naturligtvis väcka upp alla ansvariga runt om ilandet att fundera på vad vi kan göra föratt förstärka den här sidan och för att hjälpa barnen.När det gäller det mer långsiktiga vill jag säga attvi har en utredning med uppdrag att ta fram förslagtill hur vi skall förstärka den här verksamheten förbarnen. Vi väntar på ett förslag från utredningen. Jagkommer inte på rak arm ihåg när de kommer med sittbetänkande. Jag tror att de har fått litet förlängd tid.Men vi kommer att få ett sådant förslag inom kort.Det här måste naturligtvis ses som en helhet, men jagtycker att det är ett ansvar på alla nivåer att fundera påvilka insatser vi kan sätta in.Anf. 94 ():Fru talman! Det är viktigt nog att de barn som harett akut behov får den hjälp de behöver. Jag förstår attdet är detta utredningen ägnar sig mest åt. Men jagundrar om regeringen har några funderingar om vi harnågot strukturellt fel när det gäller hur vi tar hand omvåra barn och hur mycket tid föräldrar hinner ägna åtsina barn. Kan det tänkas att vi behöver göra om helautformningen av och inriktningen på barnomsorgent.ex. för att föräldrar skall få mer tid för sina barn?Anna Torbiörnsson har gjort en utredning förRädda Barnen. Hon säger att ett budskap från barnen iintervjuundersökningen är att de längtar efter att för-äldrar och andra vuxna skall bry sig om dem.Vad gör vi åt detta? Vi vill ju inte att alla så små-ningom skall hamna hos PBU.Anf. 95 Socialminister ():Fru talman! Allt detta måste ju tjäna som en sortslarmklockor. Det här hör ju till det värsta man har attta till sig, att barnen skall fara så illa, att de skalluppleva att vi sviker dem. Och handlar det ju omvuxenvärlden som sådan. Jag tror att det faktiskt re-dan går att göra mer om vi tänker oss för och omvi samverkar och mobiliserar vuxenvärlden på ettbättre sätt. Jag hoppas att många känner det ansvaret.När vi får förslag finnsdet anledning att också fundera på strukturerna. Hurskall vi bygga en stödjande struktur i samhället så attbarn inte faller emellan på det här sättet? Jag hartidigare sagt att jag tycker att kommunerna har ettstort ansvar att inte skära ned på nätverket och stödetrunt barn som har särskilda behov. Det är bl.a. dit vivill rikta de pengar som skall gå till skolorna i kom-munerna. Vi vill att de skall tänka långsiktigt och setill att hjälpa de barn som har särskilda behov.Anf. 96 TALMANNEN:Därmed är dagens muntliga frågestund avslutad.Jag tackar regeringens företrädare för ert deltagande ifrågestunden.9 § Information från regeringen om insatserför att sprida kunskap om FörintelsenAnf. 97 Statsminister ():Fru talman! öppnades helve-tets portar på jorden. Den syn som mötte de allieradestyrkorna när de intog koncentrationslägret endast beskrivas av dem som var med. Författarenoch nobelpristagaren var en av dem. Hansade senare att det är nödvändigt att minnas, ty om viglömmer det förflutnas förbrytelser är vi dömda attupprepa dem. Han menade att om man kan döda ettfolk, kan man döda alla.I denna stund går 20 svenskar runt i baracker, gas-kammare och krematorier i . De leds avstatsrådet och representerar en radmyndigheter och organisationer i . De är därför att själva se och uppleva fasans monument. Mende är framför allt där för att kunna förmedla kunskapoch insikt i Sverige.Ty det förflutnas förbrytelser får inte glömmas.Elva miljoner människor mördades. Sex miljonervar judar. Bara i sändes tre miljoner människori döden av den enda anledningen att de var judar.Ytterligare fem miljoner människor mördades pågrund av politiska åsikter, homosexualitet, religiösövertygelse, handikapp eller helt utan förklaring. Detvar en mörk tid i historia.Vi tvingas i åter bevittna hurmörka krafter breder ut sig. hölls enöppen antisemitisk demonstration på årsdagen avKristallnatten. Nazismen marscherar igen.Nynazisterna är visserligen få. Men varje svastikasom syns på våra torg, varje som ekar pågatorna, varje brinnande kors, varje människa sommisshandlas eller mördas på grund av sin hudfärg, sinbakgrund eller sin sexuella läggning - varje sådantendens i dagens samhälle är en tydlig larmsignal ochen utmaning för demokratin.Fru talman! Genom att hålla kunskapen vid liv kanvi undvika att vårt land någonsin behöver upplevanågonting så fruktansvärt som Förintelsen.Människovärdet och demokratin kan inte försvarasmed tystnad. Vi måste aktivt ta diskussionen i hem-men, i skolan, i föreningen och i politiken. Vi får interygga tillbaka, inte se bort, inte slå dövörat till. Detvore ett svek mot dem som överlevt, mot dem somdog, mot och alla andra som gjordestora insatser under . Men främstvore det ett svek mot oss själva och de generationersom skall växa upp och ta över efter oss.Sverige är ett land med stark känsla för med-mänsklighet och demokrati. Så skall ocksåvara . Om detta finns en bred och självklaruppslutning i denna kammare.Det är därför med glädje jag kan informerariksdagens ledamöter om det arbete för levande his-toria regeringen i aktiv dialog med riksdagspartiernahar bedrivit .