prot · GL0930 · 1997-11-19 00:00:00 — Kopplat till arbetsmarknadenfinns det som jag ser det uppenbara risker för ännusvårare problem om alla medlemsländer deltar, nuva-rande 15 och kanske vi blir ännu fler. Men jag kanåterkomma till den diskussionen i nästa inlägg.Anf. 165 HANS () replik:Herr talman! Jag har några korta kommentarer.Det är inte klassisk s-politik att med massarbets-löshet leverera överskott i de offentliga finanserna istället för att driva en sysselsättningsvänlig tillväxt-politik. Det är inte ens en aktuell s-politik med tankepå beslut. Där hoppas jag på en radikalomprövning.När det gäller EU-frågan är det riktigt att det finnsförslag när det gäller Europeiska investeringsbanken.Men det är i en väsentligt mindre skala än det jagtalade om. Jag talar alltså om en expansiv politik,dock icke så expansiv att den föranleder svåra under-skott, vare sig för enskilt land som eller förEU som helhet. Det finns utomordentligt positivaeffekter att hämta, och det finns en hel del beräkning-ar i LO:s skrift Partnerskap för jobb eller i den mo-tion som vi väckte i år.Låt mig ta upp ytterligare en fråga. Det är fråganom utbildning i näringsliv och arbetsliv. Vi har i femårs tid, tror jag, föreslagit olika varianter av stimulan-ser för kompetensutveckling. Vi har under senare årföreslagit en lagstiftad vinstdelning som utnyttjas förkompetensutveckling för att höja produktiviteten ochgynna arbetstagarna i företag och i arbetslivet. Närkommer någonting åt det hållet och inte bara hänvis-ningar till vad som är fruktlösa förhandlingarmellan parterna på arbetsmarknaden? När kommerinitiativ här lika väl som det måste komma initiativ iprocessen med arbetstidsförkortning? Regeringen ärutomordentligt passiv och väntar på att man klarar dethär i förhandlingar. Då blir det den starke som klararsig. Vi vill ha en lösning för hela arbetsmarknadensom alla anställda kan få del av.Anf. 166 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Herr talman! Låt mig först fullfölja diskussionenom EMU. Min åsikt är att med 15 länder, eller om detblir fler, kan det i vissa situationer bli utomordentligtsvårt med den relativt oflexibla arbetsmarknad somfinns på många håll inom EU. Oflexibel säger jag i ennegativ bemärkelse. Med oflexibel i det här samman-hanget menar jag länder där det t.ex. finns en storlöneflexibilitet. Vid en ekonomisk chock i någonregion eller någon del av EU betyder det att om maninte kan flytta till jobb någon annanstans, och det ärlitet svårt eftersom språket är en barriär i det härsammanhanget, återstår två möjliga vägar för att lösaproblemet. Den ena är en kraftigt sänkt lön. Den and-ra är att EU samlar sig till någon kraftigare regional-politik som kan sättas in i de regioner som drabbas avdetta. Det sista tror jag inte alls är aktuellt. Diskussio-nerna går på ett helt annat sätt. Löneflexibilitet i formav en mycket stor spridning av lönestrukturen är försvensk del inte heller aktuell. Då blir det ganska svårtatt förstå hur skall kunna ros i landmed alla de här länderna som är så olika till sin karak-tär. Det är min syn på detta.När det sedan gäller utbildning för de personersom är anställda i företag har statsministern här ikammaren sagt att han ämnar bjuda in parterna. Hanhar haft en första sittning med dem. Det vet jag, för vihar varit närvarande. Han har aviserat ytterligaresådana möten. Det är den vägen vi avser att gå. Jagtycker att det är oerhört viktigt. Om det livslångalärandet skall bli verklighet betyder det att det intebara skall gälla personer som har hamnat i arbetslös-het. Det måste också gälla personer i arbetslivet somriskerar att under sitt liv slås ut.Anf. 167 () replik:Herr talman! Arbetsmarknadsministern sade attjag negligerade vad som har åstadkommits. Så var detinte, herr talman. Jag konstaterade vad som har åstad-kommits, eller rättare sagt inte har åstadkommits. Jagciterade vad socialdemokraterna har sagt vid ett antaltillfällen och jämförde med verkligheten. Utskottetsordförande hade inga kommentarertill detta, trots att jag frågade honom . Hararbetsmarknadsministern någon kommentar till detta?Var det något felaktigt i citaten? Var det något felak-tigt i den verklighet som finns utanför det här huset?Varför inte erkänna, som jag föreslog, att ni har gjortstora misstag men att det kanske är dags för ompröv-ning? Vi är beredda att diskutera, och det är säkertflera andra partier också.Sedan säger arbetsmarknadsministern att hon intekänner igen sig. Nej, och det är det som uppenbarli-gen är det stora problemet. När jag möter arbetsför-medlare möter jag utbrända människor, som inte läng-re orkar med trycket. Ministern känner väl till hur detser ut i mitt hemlän . När jag möter ar-betslösa visar de i många fall en uppgivenhet och enhopplöshet, då de har gått från åtgärd till åtgärd ochinte fått möjlighet att komma ut i ett ordinarie arbete.Det är den verklighet jag möter. Jag kanske inte kanse det som tycker är positivt, men det är denverklighet jag möter. Är det något fel på den verklig-heten? Det är ju så det är.Det har vänt, säger . Det har vi hört förr.Det har varit skördetid och mycket positivt. Det har vihört i ett antal debatter . sadeatt hon var trött på den här debatten. Men jag tror attarbetslösa är trötta på talet om skördetid och vänd-punkter och att det kommer något positivt efter nästabudget. Men det har inte varit så , så varförskall vi tro på det ?Till sist, herr talman, vill jag ta upp det här medäldrevården. Det är ni som har ryckt pengarna frånkommuner och landsting och bidragit till den ovärdi-ga situation som råder inom delar av äldreomsor-gen och äldrevården. Det är kvinnojobben där somhar försvunnit, och de håller fortfarande på att för-svinna. Ni är ansvariga för detta. Ni har dragit in de16 miljarderna. Det bär ni ansvaret för. Försök intespringa ifrån det!Anf. 168 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Herr talman! Jag undrar om kan läsaAMS veckostatistik. Om man gör det och följer denvecka för vecka ser man att det har hänt någonting iSverige och fram till . ärden öppna arbetslösheten lägre än veckan innan ochlägre än föregående år.Om man bemödar sig kan man läsa statistik. Där-för blir jag upprörd när pratar om äldre-vården - för att inte tala om när femgånger i sitt anförande talar om degamla som bor på kommunala inrättningar, till skill-nad från privata inrättningar. Det var för övrigt på ettprivat vårdhem som diskussionen om hur illa det ärstartade, men var noga med att säga att detgällde de kommunala inrättningarna.Under er tid i regering försvann det 134 800 jobb ioffentlig sektor. Det var jobb inom vård och omsorgbland gamla, sjuka och barn. Så många jobb försvann.Dubbelt så många händer försvann - händer somskulle ha behövts för att vårda och mata dem som ninu beskärmar er så över - med rätta - för att de intefår mat och för att de missköts. Vi har inte lyckatsstoppa detta fullt ut, utan har vi tvingatsskära ned med 89 800 jobb.Det är därför som vi nu säger att när vi har rensatupp efter det moras som vi ärvde av er skall vi satsaigen. Då går de här grupperna först, och då går vård,omsorg och utbildning först. Då säger ni att det interäcker och att ni vill satsa mer. säger står bakom regeringen, och sägeratt de skall satsa mindre därför att de inte har råd medså mycket. Ni tre partier skall alltså regera ihop. Hurtror ni att det då går för de gamla, de sjuka och bar-nen?Anf. 169 () replik:Herr talman! Det kan inte bli värre än det har varitunder den här mandatperioden, när ni direkt har rycktundan 16 miljarder från kommuner och landsting. Tilldetta kommer effekterna av sänkningarna i arbetslös-hetsförsäkring, föräldraförsäkring och sjukförsäkring,som har ökat socialbidragskostnaderna för kommu-nerna och därmed trängt undan verksamheterna barn-omsorg, äldreomsorg och skola. Det är verkligheten,. Försök inte springa ifrån dennaverklighet! Det är ni som bär ansvaret. Det är ni somsitter i regeringen, och det är ni som har skapat förut-sättningarna - eller dessvärre inte skapat förutsätt-ningarna - för personalbemanningen just i vården ochomsorgen.Jag kan läsa AMS veckostatistik. Jag kan ocksåkonstatera att om man ser det över åren är det alltidminskande arbetslöshet efter sommarperioden. Mendet centrala är att ni har minskat på arbetskraften. Detär det som har fallit, tvärtemot vad ni har sagt. Det harminskat förutsättningarna för att vi därmed skall kun-na upprätthålla välfärden och få resurser just till degemensamma sektorerna. Det är det som är det all-varliga och den allvarliga trenden.Vi borde ändå försöka få ut något konstruktivt avdebatten. Jag frågade tidigare arbetsmarknadsutskot-tets ordförande om volymmålet, om det fanns en öp-penhet för att diskutera detta och göra det mer flexi-belt, så att vi kan satsa mera på kvalitetsåtgärder. Hanvisade sig vara öppen för att vi skall kunna föra en bradiskussion om det i utskottet. Jag vill fråga MargaretaWinberg om hon också ser det som möjligt att vi fören diskussion kring detta, just för att förbättra åt-gärdssidan, så att de personer som finns i åtgärder fårstörre förutsättningar att sedan komma i riktiga jobb.Anf. 170 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Herr talman! Jag tycker inte att vi skall släppa frå-gan om vården och omsorgen, de gamla och de sjuka,därför att det är en angelägen fråga. Den är ocksåangelägen därför att vid minst fem tillfäl-len beskärmade sig så. Det beroddesäkert på att TV var här då, och han ville få ut sittbudskap. Det är då viktigt att talar omhur han tror att det skall gå till.Regeringen har lagt på 40 miljarder fram till år2000 till vården, omsorgen och utbildningen, till degamla, de sjuka och barnen. Ni säger att det inte räck-er. står bakom oss. säger häri kammaren - inte ute i kommunerna - att de inte kanstå bakom detta 1999 och 2000. Skall ni sitta i ensådan regering? Vad händer då för de gamla, de sjukaoch barnen? Jag tycker att det är viktigt att betänker det och ger ett svar. gör ni detta oerhört viktig fråga, precis som ni gjorde 1991. Nihade då vallokomotivet som var uteoch sade precis samma sak, men sedan blev det tvärt-om. Även om ni lånade pengar orkade ni inte lånatillräckligt mycket, utan det blev ett tapp i sysselsätt-ningen i den offentliga sektorn. Hur skall det gå i eneventuell regering med dessa tre helt olika uppfatt-ningar?Samma sak gäller a-kassan. sade attvi har sänkt ersättningarna. Ja, vi gjorde det när visanerade budgeten, men när det är färdigt och vi seratt vi har egna pengar och kan betala för oss höjer viersättningarna igen. Där är ni med på , såvitt jagförstår, och det är också. Men Moderater-na säger något annat; de vill inte ha utan vill att75 % skall ligga kvar. Även där är ni splittrade. Det ärklart att det är intressant för väljarna att veta detta ochveta vem som vinner. Det svaret är ganska givet: Destörsta brukar vinna, och de små brukar förlora.Anf. 171 () replik:Herr talman! Jag kan dela inför de nedskärningar som har skett inom denoffentliga sektorn när det gäller äldreomsorg, skola,barnomsorg osv. under den förra mandatperioden ochunder denna.Om jag tar ett exempel från gruppboende för se-nildementa, är situationen nu den att man har personali storleksordningen två personer på åtta äldre. Där vardet tidigare tre eller fyra personer. De två personersom inte längre finns kvar har alltså blivit uppsagdaunder . De finns bland de arbetslösa ellerbland dem som går i arbetsmarknadsåtgärder ellerutbildning.Vi vet också att kostnadsskillnaden mellan att haen person i a-kassa eller att ha lön och utföra ett arbe-te är i storleksordningen . Läggerman sedan till arbetsmarknadspolitiska åtgärder ellerutbildning, kommer man upp i en avsevärt störrekostnad för den arbetslöse. Genomsnittet ligger påungefär detsamma. Det kostar alltså lika mycket att haen person arbetslös som att ha personen i arbete.Min fråga gäller inte nedskärningarna utan hante-ringen av statens och de kommunala medlen. Skulledet inte vara att använda pengarna på ettbättre sätt, så att personer i stället för att gå arbetslö-sa, som har kompetens, erfarenhet och vill arbeta,t.ex. får gå tillbaka till sina grupper för de äldreboen-de eller senildementa och göra sina insatser där? Deskulle vilja det. De skulle vara välkomna, och detfinns ett behov. Exakt samma är situationen inombarnomsorgen och skolan. Varför kan inte åtgärdenske snabbt? Det handlar om politiskvilja och litet handlingskraft.Anf. 172 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Herr talman! Det har faktiskt skett litet av detGunnar efterlyser. I arbetet med att få frampengar till den ytterligare satsningen på 4 miljarder iår och 8 miljarder har vi använt endel pengar som har funnits i systemet. Vi har flyttatpengar från arbetsmarknadspolitiken rakt in i kun-skapslyftet. Visst försöker vi att se till att användapengarna på ett aktivt sätt. Det är viktigt att göra så.Gunnar har en poäng i det han säger.Men det hela är inte riktigt jämförbart. Medkringkostnader och annat är det hela inte kostnads-neutralt. Det har vi kunnat se när vi har satt i gångresursarbeten i stor skala. Det blir litet dyrare än"bara" i ersättning. Det har att göra med framförallt kringkostnaderna.Gunnar efterlyser det vi har gjort i form avresursarbete. Vi har pratat litet om det . I re-sursarbeten arbetar man , får lön till . Manfinns i en pool på en skola, på ett dagis, på ett sjuk-hus. När det blir ett kortare vikariat blir man kalladtill det vikariatet. Då får man lön i vanlig ordning medalla ob-tillägg och annat som tänkas kan.Det är en bra metod för de arbetslösa, och det ärmycket bra för verksamheten. Det betyder att det bliren kvalitetsförstärkning.Jag delar uppfattning att det ärmånga som är utbildade för detta och som inget hellreönskar än att få jobba. Det kan då göras på detta sätt iväntan på att de ytterligare pengarna som finns - ivarje fall i böckerna, 4 miljarder och 8 miljarderkommande år - får effekt.Anf. 173 () replik:Herr talman! Det gläder mig att ser problemet och att lösningen inte är orimlig.Jag tror att om beräkningarna görs med hänsyn till varkostnaderna ligger för t.ex. utbildning för en del avdenna grupp, kommer man ganska nära. Det handlar isjälva verket om att pengarna hanteras på olika vägar- arbetslöshetspengarna går på statliga medel, ochkommunerna den andra delen. Regeringen har varitoförmögen att få över pengarna på rätt plats.Jag skulle vilja ställa en kort fråga om arbetstids-förkortningen. Det är i hopp om att arbetsmarknads-ministern kan ta steget från det vi får höra så ofta ikammaren, dvs. att arbetstidsförkortning inte gernågra fler jobb. Det är naturligtvis ett alldeles orimligtpåstående. Jag tror att det numera bara är här i riksda-gen - och en och annan regeringsledamot - som manhävdar detta. kunde luta sitt öranågot åt vänster och höra sin bisittare i frågan, somjag vet har ägnat frågan om effekterna av arbetstids-förkortning stor uppmärksamhet och har kommit framtill ett markant annorlunda resultat än vad regeringenhar gjort, nämligen att det blir fler jobb. Det enafacket efter det andra kommer efter. Det råder ingettvivel på den punkten. Varför kan inte regeringengenomföra detta?Jag har en liten följdfråga. Varför kunde inte re-geringen samla sig till åtminstone den lilla åtgärd somfriåret skulle ha givit? 30 kommuner väntar på att fåsätta i gång. Regeringen kunde inte komma till skottoch ge tillstånd för friåret.Anf. 174 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Herr talman! Det samarbete som behövs. Socialförsäkringsministern och jagpratar mycket om detta. Det gäller hur vi kan låta deolika systemen arbeta över gränserna i betydligt störreutsträckning än . Det får inte vara så att systemenfinns och att människorna får springa runt i dem.Människan skall vara i centrum. Sedan måste natur-ligtvis myndigheter och system arbeta för människansbästa.Det är inte så enkelt. Men det börjar på sina hållatt ge ett visst resultat. I t.ex. finns något somheter Möjligheternas hus. Där arbetar man inom nu-varande regelsystem till gagn för dem det gäller. Manarbetar mycket bra över gränserna - mellan försäk-ringskassan, arbetsförmedlingen och socialkontoret.Det finns fler exempel.Ger den förkortade arbetstiden fler jobb eller inte?Därom tvista många lärda. Min utgångspunkt är attarbetstidsförkortning är en välfärdsfråga. Det har jagalltid tyckt. I perioder av hög arbetslöshet kan maninte heller bortse från att arbetstidsförkortning kan geett nytt jobb. Däremot delar jag inte Miljöpartietsuppfattning att jobben är något - för att allaskall få plats måste man dela på den mängd jobb somför tillfället finns. Jag tror att den mängd jobb somfinns kan bli större. Därför har jag inte sammagrundsyn som i den frågan.Friåret är den fråga jag har kvar. Jag har genom-fört generationsväxlingen och en del andra saker.Friåret är fortfarande inte genomfört. Jag vet inte omdet blir det. Det beror litet grand på konjunkturen ochhur bra det går. Om vi skall vara uppriktiga är det juett undandragande av arbetskraft. I en konjunkturupp-gång är det inte särskilt klokt att göra så.Anf. 175 () replik:Herr talman! Jag ställde i mitt anförande en frågatill arbetsmarknadsministern. Det var om regeringenhar planer på att underlätta för de många tusental somdeltar i och vad de kan tänkas få förjobb. Jag vill också deklarera för jag hör till dem som tycker att det är värt att göraförsöket med . Men jag har varnat bådearbetsmarknadsministern och utbildningsministern attha en övertro på att detta skall lösa särskilt mångaproblem.Nu säger arbetsmarknadsministern att hon intemår riktigt bra efter att ha lyssnat på denna debatt i11 ½ timmar. Hon antydde väl att det är inläggen. Detförvånar mig, eftersom nästan varannan talare harförsvarat regeringen. gjorde ett gottförsök . , som har varitmed 12 ½ timmar, hade goda inlägg till fördel förregeringen. har inte misskött sin trolov-ning. Det förvånar mig.Kan det vara så, , att det ärverkligheten som stör regeringen och arbetsmark-nadsministern? Vi saknar för många jobb, dvs. attmänniskor som är arbetslösa skulle få sin chans.En ny tendens är att de lediga jobb som till viss delökar, på en låg nivå, är mycket svåra att besätta. Harregeringen observerat svårigheten att besätta de ledig-förklarade jobben?Margareta medger att arbetslösheten äralltför hög. Jag beklagar att etappmålet att arbets-marknaden skall vara i balans ligger in på nästa sekel.Anf. 176 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Herr talman! frågar mig om detfinns jobb färdiga att hämta när man har gått färdigtkunskapslyftet. Det kan jag naturligtvis inte svara på.Men vad jag vet är att framtidens arbetsmarknadkommer att kräva mer av utbildning och kompetens.Jag vet att en majoritet av de arbetslösa har intetreårigt gymnasium. Det kommer att vara ett mini-mum för att klara sig på framtidens arbetsmarknad.Det gör att jag tror på . Jag tror ocksåpå en utbyggnad av den högre utbildningen, universi-tet och högskolor, med betoning på de små och me-delstora högskolorna. Vi behöver nämligen fler somär utbildade på denna nivå.Med de utsikter och de prognoser vi har -det kommer snart en ny prognos från AMS - kan vi seatt det kommer att finnas jobb. Det kanske inte kom-mer att finnas jobb direkt i ,men skall också vara en stimulans tillatt gå vidare så att man får de här tre åren med gym-nasiekompetens, och kanske vill gå vidare även sedan.Jag skall fråga om en sak. Jag lyss-nade på - jag har som sagt suttit härhela dagen. Hon var ganska föraktfull när hon taladeom att ungdomar inte vill ha en bokstavskombination,att den som är arbetslös inte är fri osv. Det kan jaghålla med om. Men jag tycker att det är litet förmätetav en som såg till att nära 500 000 jobb försvann attuttrycka sig så. Bokstavssysselsättning, hette det visst.Hur ser på arbetsmarknadspolitiken?Folkpartiet vill ju dra ned ett ganska rejält antal mil-jarder på arbetsmarknadspolitiken . Detvore intressant att få höra hur de arbetslösa då skallrustas. Som den socialliberal jag vet att tror jag att han gärna vill att de arbetslösa ändåskall förberedas så väl som möjligt inför det somkommer.Anf. 177 () replik:Herr talman! Vi talar om bokstavskombinationerdärför att det har blivit en besvärande mängd sådana.Nu har vi fått arbetsmarknadsutskottets ordförandesord på att detta behöver ses över. Det här dryga tjugo-talet olika åtgärder är något som jag betecknar somåtgärdsfrossa. Jag är av den fasta övertygelsen att detinte är detta som löser problemet, utan nya jobb ochnya arbetsplatser som i sin tur kräver en mer gynnsamkostnadsbild när det gäller administrationen inomArbetsmarknadsverket.Margareta sade att står bak-om ambitionen om en god vård. Jag skulle vilja sägaatt det kanske närmast är Socialdemokraterna somkommer bakom. går ju i spetsen för bådeFINSAM och frågan om eget rum i långvården.Jag tror inte att vi skall säga att det är AMS ansvaratt planera för arbete för dem som går igenom kun-skapslyftet. Jag tror att vi behöver ett företagarklimatsom faktiskt genererar nya arbetsplatser. Det är ettpolitiskt ansvar att skapa en sådan situation.Margareta varnade mig i en replik förModeraterna. Det är möjligt att det behövs. Men medtanke på det nära umgänge som socialdemokrater ochmoderater har haft i flera frågor när det gäller attsänka a-kassor och andra socialförsäkringsförmåner -för att inte tala om biståndspolitik och annat - harockså jag ett varningens ord till kom också på tal. borde erinra sig att de som hade det hårdastemotståndet mot jämställdhetslagen kom från social-demokratiskt håll. I den frågan lyckades vi faktisktövertala , och jag hade hoppats att viäven skulle övertala Socialdemokraterna att vara medom reformen. Min fråga blir:Om inte jämställdhetslagen varit genomförd, hadeMargareta i regeringsställning varit bereddatt nu genomföra den jämställdhetslag som kom1980?Anf. 178 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Herr talman! Jag kan vara så ärlig att jag erkänneratt vi också i mitt parti har fattat ett och annat dåligtbeslut. Jag tycker personligen att detta var ett av dem.Lagen hade säkert kommit oavsett vilken regeringsom suttit.Det är inte formalian jag vänder mig mot. Det varinte den jag tog upp i mitt inlägg, utan den djuptkvinnofientliga politik som Per nu är repre-sentant för i kammaren.Ställer upp på införandet av ett vård-nadsbidrag? Är det linje att ha ett vård-nadsbidrag eller när det nu blir - detblir väl inte förrän - om olyckan är framme?Ställer ni i upp på detta? Ställer ni upp pådra undan 60 000 jobb framför allt i kvinnodominera-de sektorer? Ställer ni upp på att ta bort pengar frånJämO, som har drivit löneskillnadsmål - inte fram-gångsrikt och bara ett - men som har fått mer pengarav mig för att kunna fortsätta?På punkt efter punkt ser vi vad görmed kvinnorna i , vad de har gjort och vad deskulle göra om de fick chansen. Ställer ni i Folkpartietupp på en sådan politik - ni som brukar säga att nistår i spetsen för en god jämställdhetspolitik? Jag barafrågar.Övriga frågorAnf. 179 PER ():Herr talman! Från en debatt om vad moderater hargjort och tänker göra med kvinnor går vi nu över tillnågot annat mycket väsentligt, nämligen det privatasparandet.Privat sparande är viktigt ur flera synvinklar. Delsär det bra för individen och ger ökad trygghet, dels ärdet bra för att få en bättre fungerande marknadseko-nomi.Jag kommer ihåg när för några årsedan sade att alla svenskar borde ha en årslön påbanken. Hon fick lida mycket spott och spe för detta,men jag tycker att det hör till det klokaste som harsagts från en riksdagsbänk. Jag tror att många svens-kar ur olika synvinklar skulle må väldigt mycket bätt-re om de hade en årslön på banken.Kommer detta att bli mer eller mindre viktigt? Vikan titta på vad som kommer att hända ,och vi ser då den alltmer globala ekonomin och denalltmer flexibla arbetsmarknad som vi måste ha oav-sett om vi vill eller inte. Vi ser den ökade rörlighetenöver gränserna och visionen och förhoppningen omett livslångt lärande.