prot · GK09106 · 1997-05-21 00:00:00 — Förutom ett stort socialtavbräck innebär arbetslösheten att ekonomin försäm-ras markant. Därför måste det finnas en bra omställ-ningsförsäkring för dem som råkar ut för oönskadarbetslöshet. En god lösning är att i den generellavälfärdspolitiken också ha obligatoriska socialförsäk-ringar. En rätt utformad sådan generell välfärdspolitikunderstöder människors oberoende och skapar därförfrihet för den enskilde att själv forma sitt liv.Grunden för de resurser som krävs för en generellvälfärdspolitik är ett eget arbete. Arbete är också enförutsättning för att kunna leva ett självständigt liv.Genom att arbeta har den enskilda människan möjlig-het att försörja sig själv, skapa och påverka sitt egetliv. Men det egna arbetet medverkar också till detgemensamma och utgör en ekonomisk grund för att taansvar för människors sociala och ekonomiska väl-färd. Möjligheten till arbete är den viktigaste förut-sättningen.Sveriges allvarligaste problem är bristen på ar-betstillfällen - inte att vi som nation skulle jobba förmycket.Regeringen har bristande insikter i att det är ennäringsvänlig politik som skulle ge sysselsättning-sökning. En sådan påbörjades men har väntsi sin motsats. minskade sysselsätt-ningen med ca 66 000 personer enligt SCB. Det ärdärför förvånande att regeringen inte inser att detbehövs åtgärder som skapar jobb genom företagande.Folkpartiets linje är att den främsta försvarslinjen motarbetslösheten går genom fler och nya jobb. I ställetgår nu regeringen den motsatta vägen och genomföråtgärder som i allt större utsträckning medverkar tillatt folk jobbar mindre. I denna politik har a-kassanblivit en mjölkko som skall utnyttjas till snart sagtallting, bara den leder till färre i sysselsättning ochdärmed färre i arbetslöshetsstatistiken.Herr talman! I morse blev jag riktigt glad. Storauppslag i morgontidningar sade: Arbetslösheten påväg ned. Men det glada budskapet var en prognos.Och så sade man att det enda man var säker på var attdet var dystert och att den öppna arbetslöshetenkommer att öka jämfört med från 8,1 till 8,4procentenheter. En förutsättning för att den s.k. gladaprognosen skulle slå in är att folk som redan har ettarbete lämnar arbetsmarknaden i den takt regeringenhar tänkt sig. Det gör att arbetskraften minskar, ochdet påverkar i sin tur procenträkningen när det gällerarbetslösheten åt rätt håll. Fler skulle få arbeten.Herr talman! Vi minns att för mindre än se-dan utlovade ledande socialdemokrater i denna kam-mare snabbt sjunkande arbetslöshetstal, som i sin turskulle vara välgörande för landets ekonomi. Redannästföljande år, dvs. då 1995, skulle arbetslöshetenvara under 5 %Men av socialdemokra-tiskt regerande minskar sysselsättningen och arbets-lösheten ökar - detta trots att vi har en hygglig kon-junktur. Arbetsmarknaden präglas av stiltje, och hind-ren för att stimulera företagande och jobb är alltförmånga.1993 beslutade man på förslag av den förra rege-ringen att en allmän obligatorisk försäkring skulleinrättas och att statliga a-kassor skulle finnas somtäckte hela landet, och detta trädde i kraft under 1994.Under hösten skulle yviga socialdemo-kratiska vallöften infrias. Återställaren kom som påbeställning stöttad av . Regelsystemetåterställdes i huvudsak till vad som gällde före infö-randet av den allmänna obligatoriska försäkringen ocharbetsvillkoren skärptes.Den 1 juli 1995 förändrades bl.a. avstängningsreg-lerna.I kompletteringspropositionen före-slogs förändringar när det gäller ersättningsnivåer ochdeltidsbegränsningar. Nivåerna sänktes från 80 till75 %.I tillväxtpropositionen föreslogs attarbetsvillkoren skulle skärpas så att man inte skullekunna kvalificera sig för arbetslöshetsersättning förstagången på annat sätt än genom ett reguljärt arbete.Sysselsättningspropositionen ledde fram till dets.k. 12 juli-beslutet 1996.Förslag i budgetpropositionen rörande överhopp-ningsbar tid lades fram.Utskottets behandling av budgetpropositionen in-nebar att beslöt attikraftträdandet av det beslutet -det s.k. 12 juli-beslutet - skulle skjutas upp till den1 juli 1997.Vi fick förslag om en allmän och sammanhållenförsäkring som bl.a. innebar att 12 juli-beslutet skulleutgå och att det skulle införas andra förändringar iALF-lagen och KAS-lagen . Den 1 januari1998 skall den nya lagen börja gälla.Det kom nya förslag i vårpropositionen.Det kom förslag i proposition 1996/97:63 om änd-rade regler för sjukpensionerade.Herr talman! Summa summarum av denna redo-visning är att har arbets-löshetsförsäkringen behandlats i tio propositioner påmindre än . Tala om kreativitet! Till saken höratt har tvingats ändra påregeringens förslag. Detta gäller också dagens betän-kande.Det som är betecknande för regeringens hanteringav arbetslöshetsförsäkringen är en exceptionell ryck-ighet. Besked och kontrabesked har slängts vårdslöst iväg till , inte sällan med många ofullkom-ligheter och motsägelsefulla ställningstaganden. Tilldetta kommer besked och kontrabesked till den statli-ga ARBOM-utredningen.Arbetsmarknadsdepartementet och regeringen hari omgångar satt i gång flera utredningar som arbetarmed frågor som rör arbetsmarknadspolitiken. Så här iefterhand råder det inget tvivel om att det var för attsöka rådrum när regeringen också hade stor beslut-svånda. Byte av departementsledning torde inte hellerha underlättat det hela.I den s.k. tillväxtpropositionen betonas att ar-betslinjen borde förstärkas. Arbetsvillkoret skulleskärpas och arbetslöshetsförsäkringens roll som om-ställningsförsäkring markeras än en gång. Man skrev:"Det måste finnas en bortre parentes." redovisar att detta måste ha avsikten attbegränsa att man fick en rundgång mellan kontantstöd och försörjning via arbetsmarknadspolitiskaåtgärder, som i sin tur skulle kvalificera fören ny ersättningsperiod. Intressant är också att ävenArbetsmarknadspolitiska kommittén talade om att detmåste finnas en bortre parentes. Den framtida försäk-ringen bör utformas på ett sådant sätt att det innebär"tydliga krav på aktivitet från den försäkrades sida".Under tiden hade regeringen fått med sig riksda-gen på ett förslag om en sänkning av procentsatsen föra-kassenivåerna. Den våldsamma urladdning somsocialdemokraterna stod för, påhejade av LO-ordföranden, om att fördöma den 80-procentiga nivånsom den borgerliga regeringen införde ledde inte -vilket de flesta av de 30 000 som stod vid riksdags-trappan före hade tänkt sig- till någon förändring. fick den socialdemokratis-ka regeringen stöd för en av valmakarna förtaladsänkning - stöd, inte bara från den egna riksdags-gruppen utan också från förmenta sparivrare hos bådemoderaterna och . Kanske blev detta upptak-ten till att snällt har legat "pårulle" också de gånger regeringskärran har tagit utvida svängar.I juni förra året kom den framtvingade sysselsätt-ningspropositionen. kom det en proposi-tion om en ekonomisk politik som skulle halvera denöppna arbetslösheten . I sysselsättnings-propositionen ingick ett antal förslag till förändringari anslagen och förändringar som skulle träda i kraftden . Men sedan kom budgetproposi-tionen , och vid utgiftsområde 13 underavsnittet Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet föreslåsett antal förändringar i 12 juli-beslutet. Vissa föränd-ringar i anslagsberäkningen föreslås också i budget-propositionen. Bl.a. föreslogs att Arbetsmarknadsfon-dens skuld på många miljarder skulle avskrivas, var-för räntebetalningarna inte kommer attbelasta anslaget. Ja, herr talman, den kreativa bokfö-ringen är det inget fel på.Men fortsatte att arbeta.Man hade inte fått några nya direktiv, utan man hadeutgått från de ursprungliga. Men det har också varitnödvändigt att anpassa utredningens arbete till deständiga ingrepp i arbetslöshetsförsäkringen som skettunder de år som utredningen verkat, suckar tungt i sitt slutbetänkande. Och sedankommer man med ett intressant inlägg: "Inriktningenatt skapa en långsiktig, stabil försäkring ligger fast,liksom målet att arbetslöshetsersättningen skall varaen omställningsförsäkring. Mer eller mindre kortsikti-ga förslag inspirerade av den nu mycket höga arbets-lösheten har utredningen inte tagit fasta på. Då hadedet över huvud taget inte varit möjligt att bli klarinom den utsatta tiden." Så långt ARBOM-utredningen.Regeringens förslag bygger i huvudsak på nuva-rande lagstiftning vars förarbeten kommer att bligällande för den nya lagen. En intressant jämförelsekan göras med vad utskottsmajoriteten anfört i sittbetänkande vid behandlingen av sysselsättningspro-positionen. Där gör finansutskottet bedömningen:"Det kontanta arbetsmarknadsstödet är kompliceratoch svårtillgängligt." Man påpekar också att det ärsamma lagar som har gällt ända . De ur-sprungliga förarbetena är av begränsad bety-delse för förståelsen av lagreglerna. Och så säger manatt för att tränga in i regelsystemet måste vägledninghämtas från behandlingen av ett antal propositioner ibetänkandena.Tillämpningen underlättas inte heller av att fleraav de förslag till förändringar som genomförs underde har förelagts i sådana sam-manhang att fackutskotten inte varit beredande ut-skott. Detta leder till att om man skall få vägledningvid tolkningen måste man söka sigbåde till arbetsmarknadsutskottets yttrande och tillfinansutskottets betänkande.Så klämmer man till med: Från rättstillämpnings-synpunkt är detta inte tillfredsställande. Sedan dröm-mer finansutskottet om nödvändiga regelförändringarav mera genomgripande slag. Man talar om att avvak-ta sådana från . I avvaktan pådessa är dock finansutskottet inte berett att motsättasig förändringar. Man påtalar ånyo att de arbetsmark-nadspolitiska åtgärderna skall syfta till en återgång tillden reguljära arbetsmarknaden. Det får under ingaomständigheter vara ett sätt att kvalificera sig förytterligare ersättning. Då hotas arbetslinjen. Arbets-löshetsförsäkringen är och skall vara en omställnings-försäkring, sägs det.En annan stridsfråga har varit a-kassornas ege-navgifter. För egen del minns jag hur dåvarande ar-betsmarknadsministern vid någotuppriktigt tillfälle förde en avgiftshöjning på tal. Detrörde sig om någon enstaka procent av de nästanhundraprocentigt statsfinansierade avgifterna. Mendet var glada dagar, så det kom snabbt avsig efter en tydlig tillrättavisning från Norra Bantor-get.Sedermera har det vuxit fram en insikt också hosregeringen och den socialdemokratiska riksdagsma-joriteten om att det är orimligt med så låg andel avegenavgiften att den ändå måste justeras. När vi frånutskottet för inte så länge sedan besökte Danmarkblev vi varse att svenska a-kasseavgifter kanske låg påen sjundedel av vad en dansk försäkringstagare fickbetala. En genomsnittlig a-kasseavgift uppgår till runt40 kr här i . Ännu lägre ligger t.ex.avgifterna för industritjänstemän och kommunalarbe-tare medan avgifterna för målare och musiker liggerett stycke högre. Yrkesfiskarnas a-kassa tar ut enårsavgift på och toppar därmed statistiken.I två mittenpartimotioner tas för övrigt yrkesfis-karnas a-kassa upp. ordförande och folkpartisterna föreslår att regelsystemet bör ses över och attSveriges fiskares arbetslöshetskassa bör vara kvaräven efter . Utskottet anser att manbehöver se över yrkesfiskarnas ersättningsrätt i syfteatt lösa de problem som motionärerna har tagit upp.Det sägs vidare i utskottsutlåtandet att utvidgning avbegreppet yrkesfiske bör omfatta viss beredning ochförsäljning av egen fångst. Genom en sådan utvidg-ning skulle man underlätta situationen framför allt förfiskare som också bedriver fiske i liten skala. Slutsat-sen blir att utskottet ger regeringen detta till känna.Arbetsmarknadsutskottet utgår från att denna översynbedrivs med största skyndsamhet. Detta är en av de fåpunkter där det råder total enighet. Det finns anled-ning för regeringen att återkomma, helst redan i hös-tens budgetproposition.Herr talman! Arbetslöshetsförsäkringen har underdessa drygt två socialdemokratiska regeringsår varitplacerad i någonting som kan liknas vid enslänggunga. Utredningsarbetet har störts och körtsöver. Olika riksdagsbeslut har ryckt försäkringen framoch åter. Den stabila grund som beslöts 1993 och somgällde , då det fanns en allmän och obliga-torisk a-kassa, revs vårdslöst upp.De förändringar som den nuvarande regeringenhar genomfört har ibland inneburit besvärande om-ständigheter, inte minst för dem som varit föremål förbistånd från a-kassan. Ersättningsnivåerna har sänkts.Frågan om en bortre parentes har diskuterats ochutretts. Beslut har fattats och strax därefter upphävts.Beslut har även fattats om skärpta arbetsvillkor. Menäven här har Socialdemokraterna och backat iefterhand.Jag tror att det är viktigt att a-kassan får en chansatt "sätta sig" och komma bort från dessa ständigaändringar av spelreglerna, vilka slår hårt mot de ar-betslösa.Regeringen säger sig vilja skapa en allmän ochsammanhållen arbetslöshetsförsäkring. Det låter bra.Men det är fortfarande tal om en obligatorisk ochallmän försäkring som alla våra andra socialförsäk-ringar, enligt den modell som rådde . Detsägs i propositionen att en fristående a-kassa skallskapas med komplement till dem som finns i dag.Men tyvärr vill inte regeringen göra denna nya a-kassa helt fristående. finnas det en kopp-ling till rikstäckande organisationer som företräderanställda och företagare på arbetsmarknaden.Vi har uppfattningen att en fristående a-kassamåste vara statlig, inte korporativ. Det är närmastabsurt att en statligt finansierad försäkring skall varafrivillig och att den till största delen skall skötas avprivata organisationer. föreslår därför attriksdagen beslutar att en statlig obligatorisk och all-män a-kassa inrättas efter de principer som gälldeunder året 1994.Vi välkomnar självfallet den uppmjukning i be-stämmelserna om företagares möjligheter att få a-kassa som föreslås. En företagare som tillfälligtupphör med sin personliga verksamhet i sin egenrörelse skall nu få möjlighet till a-kasseersättning.Denna förändring kommer säkerligen att leda till attfler blir villiga att starta och driva företag.Vi välkomnar också att regeringen nu föreslår enåtergång till en ersättningsnivå på - en linje ochen nivå som hållit på i såväl regerings-ställning som . Välkommenupp, regeringen och utskottsmajoriteten, till en meranständig nivå!Vi har hållit fast vid 80-procentsnivån och anseratt den är den lägsta anständiga gränsen. Vi hävdarännu mer bestämt att arbetslöshetsförsäkringen måstevara en omställningsförsäkring - inte en livslångförsörjningsintäkt.Egenavgiften måste justeras i avsikt att minskastatens utgifter. Det kan vara ett led i att förnya inne-hållet i en förändrad och förbättrad lönebildning.Dessutom torde det vara en begränsande faktor i densvåra frågan om det s.k. bidragsfusket.Till sist: Den första och främsta försvarslinjen motarbetslöshet, som kostar så många onödiga miljarder,är att hävda möjligheten till nya arbetsplatser och nyavaraktiga jobb - jobb som ger den enskilde förbättradlivskvalitet och god försörjningsbas. Det ger samhäl-let de resurser som behövs för att välfärdsfrågor i vidmening skall kunna hävdas.Herr talman! har medverkat i 7 av de40 reservationerna till betänkandet. Reservationerna2, 33 och 37 anser vi att det är särskilt angeläget att fåriksdagens stöd för. Därför yrkar jag bifall till de-samma.Anf. 99 HANS ():Herr talman! Jag skall börja med att yrka bifall tillfyra av den stora mängd reservationer som vänster-partiet har fogat till betänkandet, reservationerna 6, 8,20 och 24.I sammanfattningen står det lakoniskt på en rad:Vänsterpartiet accepterar den nya arbetslöshetsför-säkringen men är kritiskt på några punkter. Det är välegentligen ett understatement, men det uttrycker nå-got av den sinnesstämning som vi har. Vi harunder uttryckt mycket hård kritik motuppemot tio propositioner och betänkanden samt idebatter i den här frågan.Jag vill påminna och om hur det lät när vi debatterade sysselsätt-ningspropositionen . Det var i debat-ten om budgetpropositionen som vi diskuterade ar-betsvillkoren, beräkningen av ersättning, bortre paren-tesen osv. Hur skulle man återställa till ? Påvilket sätt skulle man sänka underlaget och få nedindexeringen så att det inte skulle kosta någonting ochman ändå kunde säga att man hade återställt ett pro-centtal?Det har varit bittert för mig som representant förvänstern, och det har varit bitter för mig som gammalfackföreningsman att se det enastående debacle somprocessen med a-kassan har inneburit. Detta är allvar-ligt inte bara för några av oss här i somtycker att det är oerhört svårt att följa detta, utan detär naturligtvis allra mest allvarligt för de arbetslösasom har haft ett hot över sig. De har lastatsför arbetslösheten. Man har skurit ned för att få inci-tament . har man sagt att man har skuritned för att gynna sysselsättningen. Man har skurit nedför att rädda budgeten . Men de arbetslösamänniskorna har drabbats, och många av dem har fåttspringa till socialbidragskön därför att den ersättning ia-kasseförsäkringen som de trodde på inte höll.Jag har ofta här talat om den roll som a-kassanhar. Den spelar stor roll för de arbetande. Den spelarstor roll för att hålla ihop de arbetande med dem somär utslängda från arbetslivet och blivit arbetslösa. Detär en stor solidaritetsfråga och därför egentligenhjärtpunkten i mycket av den fackliga verksamheten.Det är därför vreden och förbittringen har varit så storinom arbetarrörelsens kärna, inom fackföreningsrörel-sen. Och det är därför man överallt inom EU försökeratt få ned ersättningsnivåerna, försöker att korta er-sättningsperioderna, försöker att skärpa arbetsvillko-ren och försöker att göra precis allt det som har inträf-fat i . Skulle jag bli kvitt a-kassan, skulle jagfå ned försäkringen på den nivå som bär upp det somvi använder den till, då skulle jag ha ett dödligt hotmot lönebildningsprocess, mot rättvisa, mot jäm-ställdhet och solidaritet i vårt land.Göran , för att nu ta till de verkliga kungs-orden, har sagt: Det härgjorde vi inte särskilt bra. Frågan om a-kassan sköttevi inte alls bra.Jag får väl ta det, men jag hoppas att även Marga-reta skall säga: Hans hade nog väldigtmycket mer rätt än vad jag insåg eller vågade sägaförra året, för ett halvår sedan.Men har sagt: Detta gjorde vi då-ligt. Vi tänkte inte igenom det hela. Konsekvensernastod inte klara. Vi har tvingats att ändra oss.Detta är, som jag sade, skälet till att Vänsterpartiettrots allt accepterar detta. Om jag skulle ta upp alladetaljer på tio till tolv punkter, märker man att rege-ringen har backat hem där har ståttkonsekvent och . Men det innebär inte att viär nöjda, därför att i flera fall har man fått klara fi-nansieringen för att komma ned till på ett sättsom inte är rimligt.I vårbudgeten kommer man med 243 miljonerkronor som tas genom att försämra utbildningsbidra-gen för dem som inte har kommit in i a-kassan. Sedansänker man nivån i utbildningsbidragen för dem sombefinner sig i API och en del andra åtgärdstyper. Detär fråga om invandrare och andra som aldrig har haftchansen att ta sig in i a-kassesystemet. Man låtersedan de allra svagaste i viss mån vara med och betalasystemets restaurering. Vi avvisar detta.Vi har i en mer omfattande reservation - reserva-tion 3 - som handlar om inriktning, försökt beskrivadet förlopp som faktiskt har varit, hur man har försöktatt stänga ute människor från systemet, hur man harsänkt ersättningsnivåer och låtit deltidsarbetslösakvinnor förlora ersättningsrätten etc., etc. Det harvarit en sorglig process, som jag sade. Men genom attregeringen tvingades att sätta sig ned tillsammansmed fackföreningsrörelsen har det ändå blivit någon-ting som kan vara utgångspunkt för en riktig restaure-ring av arbetslöshetsförsäkringen. Det accepterar vi.Låt mig bara säga något om modellmed 75-procentsnivå, tak på , tidsgräns på 300dagar, ingen som helst återkvalificering och arbets-villkor . Jag frågar : Hurmånga har ni kvar sedan? Hur många skall stängasute? Och hur skall de klara sig? Ni visar som vanligten total likgiltighet för dem som verkligen har detsvårt på en verkligt tuff arbetsmarknad. Men ni vill juha arbetsmarknaden till en riktig marknad. Den sominte klarar sig på marknaden får väl klara sig på någotannat sätt.Låt mig ta upp några punkter. Vi har i reserva-tion 6 tagit upp frågan om den bortre parentesen. Menden är ju borta, säger många. Nej, den är kvar, sägeregentligen och den socialdemo-kratiska majoriteten. Men vad blir det av den? Ja, omnågra år skall det komma tillbaka ett utredningsresul-tat. Vad vi säger är att den bortre parentesen inte ärrimlig. Det är en formell tidsgräns som man klippertill med. Vi menar att man i stället skall säga att vihar, och alltid har haft, en omställnigsförsäkring iSverige. Vi har ganska korta ersättningsperioder iSverige - och vi bör ha kvar dem. Men vi har en aktivarbetsmarknadspolitik, byggd på arbetslinjen, som äravsedd att förstärka möjligheterna för den enskildesom drabbas av arbetslöshet.Med utbildning, beredskapsjobb och en mängdandra åtgärder, särskilt numera i en individuell hand-lingsplan, skall människor få hjälp att komma tillbaka.Det är inte så att de skall gå på livstid med a-kassa,Per . Det tycker ingen. Men det finns ingenanledning att ha en formell tidsgräns. Då har man sagtatt det vid en viss tidsgräns inte längre finns någonmening att hålla på med arbetsmarknadspolitik. Då fårman göra något annat. Är det inte socialbidrag och attgöra ingenting, så får det vara något annat. Man fårutreda det. Varför sätta upp en formell tidsgräns?Om det inte finns en meningsfullhet, skall i förstahand politiken lastas för det, inte den enskilde. Skulledet vara meningslöst, då måste man hitta andra for-mer. I den meningen har vi inget emot att man utrederandra försörjningssystem, andra meningsfulla verk-samheter, och ser hur kommunerna kan kopplas in.Det har vi utvecklat i vår motion. Vi säger dock nejtill den formella tidsgränsen.Regeringen är oerhört oklar. Jag läser litet grandur propositionen. Man tycker att en bortre parentesmåste till för att inte motverka att de arbetslösa tartillfälliga arbeten. Vad är det för struntprat? På vilketsätt skulle det motverkas? Syftet med en tidsbegrän-sad ersättning är, heter det, inte att de långtidsarbets-lösa skall få socialbidrag, utan att öka deras möjlighe-ter till reguljärt arbete. Hur går det till? Det är jufullständig rappakalja!Jag tror att det här har kommit till genom att manhar klippt från en mängd olika dokument från flera årsoklar diskussion i - eller mellanutskottsmajoriteten och , som jagförstår att det ibland har handlat om. Målsättningen äratt ingen person skall bli utförsäkrad, men för demsom ändå blir det skall man utreda osv. Det är enoerhört oklar text, som egentligen slutar med ett ut-redningsuppdrag - kanske för att rädda ansiktet förden som är tvungen att vika när det gäller det formellakravet på en bortre parentes. Eller också gäller detbara att vinna tid och hoppas att det har blivit bättretider när utredningsresultatet kommer tillbaka.Vänsterpartiets reservation 6 argumenterar kringarbetslöshetsproblemets strukturella orsaker och mo-tiveringarna för att inte införa en bortre parentes, menändå se på vad problemet gäller. Det handlar ommöjligheten till återkvalifikation och på vilket sätt denskall fungera.Reservation 8 handlar om att restaurera systemet.Vi föreslår en nivå på 1999, och vi har i vår-budgeten också finansierat den reformen. Som svarsäger utskottet: Ja, men det går väl inte att komma sålångt. Då måste man ju ändra reglerna så till den mil-da grad att nästan inget blir kvar av försäkringen.Förutsättningen är alltså att man inte kan återställa a-kassan. Skall man återställa den på någon bit, såmåste den försämras på en annan. Varför är det på detsättet?Det är inte statsfinansiella skäl som åberopas, utandet är en princip. Dagpenningbeloppen, taken, kaninte höjas, grundbeloppen kan inte höjas och pro-centnivån kan inte höjas. Vi vill tillbaka till 90 %.Första steget är en nivå på 1999.