prot · GK0955 · 1997-01-28 00:00:00 — Jag skall börja med fråga om vad EU egentligen har gjort sedanman belutade om ett tullunionsavtal.Avtalet innebär ju ytterligare en möjlighet för EUoch EU:s länder att ha en kanal för den kontinuerligadialogen med , och den har vi också använtoss av. Senast skedde det i samband med toppmötet idecember, då utrikesminister kom till Dublinför en genomgång av kontakterna mellan EU ochTurkiet. Självfallet diskuterades mänskliga rättigheterdär. Inom ramen för tullunionsavtalet sägs att det skallföras en politisk dialog, vilket betyder att man skall taupp sådana frågor som man är oenig om. Det skerockså.Jag hoppas att vi från EU:s sida skallha ett formaliserat möte med , ett associations-rådsmöte, som det heter. Det innebär ett mycketstrukturerat möte där man tar upp alla frågor sombehöver diskuteras och ventileras mellan EU ochTurkiet. På det sättet tror jag att tullunionsavtalet germöjligheter, och man skall inte övervärdera avtalet förTurkiets del. De har faktiskt inte vunnit särskiltmycket på det, så som det nu har blivit under detförsta året, tvärtom.Också de nordiska länderna ägnar sig gemensamtåt Turkietfrågan. Vi kommer att ha ett nordiskt utri-kesministermöte i , och där ärTurkiet med på dagordningen. Det är självklart att viskall arbeta på ett sätt som innebär bilaterala kontak-ter, nordiska initiativ och kontakter samt kontakter viaEU och multilaterala organisationer - FN är självskri-vet. Men jag skulle gärna vilja framhålla de Europa-baserade organisationerna. EU har jag nämnt tidigare,men det gäller väl så mycket också ochOSSE. Alla har sina speciella kanaler och kontaktermed , och är medlem i de senare or-ganisationerna. Så låt oss arbeta med detta.Samtidigt skall vi också stimulera de krafter inomTurkiet som faktiskt vill ha en förändring. Senast förnågon vecka sedan såg jag att affärsmän i Turkietbörjar känna att det som händer på MR-området fak-tiskt är negativt för deras verksamhet. Det är en posi-tiv insikt.Sist men inte minst kan vi göra direkta, konkretasaker. startar en avsina kurser för fängelsepersonal, framför allt fängel-sechefer. Detta är en kurs som väcker stor uppmärk-samhet i . Det är bra för dem som får utbild-ningen, men det är också bra för MR-frågorna gene-rellt att kurserna väcker uppmärksamhet.Anf. 22 ():Herr talman! Jag vill tacka för det senaste. Det ärnaturligtvis sådant som är bra. Vi instämmer alla i attdet är bra att en del sådana positiva saker pågår. Vadjag förstod av dem som varit i , är en annanbra sak att domstolarna agerar förhållandevis själv-ständigt och inte dömer folk som blivit åtalade för attde jobbar med mänskliga rättigheter. De går ofta fria.Så det finns några positiva saker - det får man integlömma bort i sammanhanget. Det är viktigt. Jaginstämmer i att det är viktigt att jobba på alla interna-tionella plan där det är möjligt.Det var en fråga som jag inte kom ihåg i min förrareplik. När jag var i fickhumanitära organisationer egentligen inte komma in isydöstra . jobbade litet iDiyarbakir, men annars var det så i hela området. Jagvet inte riktigt hur det ser ut , men det är verkligennågot vi måste försöka arbeta för inom alla organisa-tioner, särskilt inom FN när det gäller den delen.Humanitära organisationer, typ Röda korset, skallkunna arbeta i hela sydöstra . Behoven ärnaturligtvis mycket stora där. På så vis kan man byggaupp ett kontaktnät och ett system som gör att mankanske kan komma fram. Då får man också mer in-formation om vad som händer där, och det är oerhörtviktigt.Jag vill tacka för den här debatten, och jag är sä-ker på att vi återkommer med ytterligare debatter ifrågan. Jag tror nämligen att det är viktigt att vi här iSveriges riksdag arbetar just med mänskliga rättighe-ter i , när så många är engagerade.Anf. 23 ():Herr talman! Jag har en god känsla av att vi i stortsett är överens, utrikesministern och alla talarna. Detbådar gott för att det skall hända någonting. Vi lidermed det kurdiska folket. Jag har också varit på ensådan resa för länge sedan, så vi har alla sett delar avdet. Vi var också i östra - man släpptes in därdå.Jag ser att folket lider så. De har varit förtryckta sålänge att kurderna i norra inte har klarat av sittsjälvstyre. Därför måste det, som utrikesministernsade, också komma in utbildning. Det är viktigt. Jagtror också att ännu viktigare än själva utbildningen äratt man göra någonting sådant i . När vi vardär för sex påstod man att tortyr ochsådant skedde bara för att poliserna var okunniga. Ioch med att utbildning kommer in kan man inte ta tillsådana argument för att tortyr fortfarande förekom-mer.Men det har inte minskat, trots att man skrev un-der . Tortyren har inteminskat, utan den har möjligen ökat. Ingenting harblivit bättre, men vi måste trots allt hoppas att detkommer en vändning. När det går så långt att vanligamänniskor börjar opponera sig och det kommer un-derifrån, tror jag att internationella krafter kan bliännu viktigare. Då kan man stödja det som kommerunderifrån, och det kommer verkligen. Vi ser att helavärlden demonstrerar för mänskliga rättigheteroch demokrati. Man gör det på så många håll att detinte kan vara en händelse, utan det måste vara någotsom håller på att utvecklas. Också i demon-strerar man. Mödrarna demonstrerar för sina försvun-na barn.Anf. 24 Utrikesminister ():Herr talman! Jag kan inte säga att jag vet precishur läget är vad gäller de humanitära organisationer-nas möjlighet att verka i sydöstra , MarianneAndersson. Men jag har naturligtvis en åsikt om detta,och det är att de borde ha rätt att verka där. Jag trornämligen att vilken regering som helst borde inse attdet faktiskt är positivt att ha sådana organisationermed. Det skall naturligtvis alltid ske med hänsyntagen till säkerheten - men man får heller inte över-driva säkerhetsaspekten så att man omöjliggör dennatyp av insatser.Slutligen vill jag bara säga att jag tror att det ärbra att vi för denna typ av debatt. Det är också bra attdebatten är så nyanserad. Alla talare inser svårighetenför ett land som har en väpnad konflikt inom sinagränser som man inte har kommit till rätta med, ochalla vill vi gemensamt att konflikten skall lösas. Ändåfår detta aldrig vara ett försvar för att bryta motmänskliga rättigheter.När vi framför kritik mot MR-situationen i Turkietgör vi det med argumentet att vi gärna villse närmande till . Detta är också nå-gonting väldigt viktigt. Det är nämligen inte så att vi idet kristna på något sätt vill vända -med islam som den dominerande religionen - ryggen.Tvärtom ser vi mycket gärna att kommernärmare . Jag tror att det är ett väsentligt bud-skap till alla som kanske tror annorlunda.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1996/97:104 omöronmärkta pengar till sjukvårdenAnf. 25 Socialminister ():Herr talman! har frågat delsom jag avser att öronmärka pengar till sjukvården föratt skapa legitimitet för "sjukvårdsskatten" och där-med en solidariskt finansierad sjukvård, dels vilkaåtgärder som jag avser att vidta för att slå vakt om dengemensamma vården så att privata försäkringar bliröverflödiga.Grundförutsättningen för att erbjuda en god häl-so- och sjukvård på lika villkor för alla är att vårdenfinansieras gemensamt och i huvudsak genom skatter.Den som är sjuk skall få den vård och omsorg sombehövs, oberoende av egen ekonomi. Tillgängligasjukvårdsresurser måste fördelas rättvist och efterbehov. De kroniskt sjukas, funktionshindrades ochandra utsatta gruppers behov skall i detta samman-hang särskilt värnas.När det gäller de statliga bidragen till kommuneroch landsting har det genomförts storaförändringar. Dessa innebär bl.a. att ett antal special-destinerade statsbidrag har avskaffats i syfte att mins-ka den statliga detaljstyrningen och tydliggöra attstatens styrning av verksamheten i kommuner ochlandsting främst skall ske genom lagstiftning. Dess-utom har ett generellt statsbidrag införts i syfte att ökadet kommunala ansvaret för verksamhetens utform-ning och prioritering.Utredningen om hälso- och sjukvårdens organisa-tion och finansiering (HSU 2000) har haft i uppdragatt bl.a. överväga hälso- och sjukvårdens resursbehovfram och särskilt beakta den demografiskautvecklingens betydelse för de äldres behov av häl-so- och sjukvård. HSU 2000 överlämnade i november1996 till mig sitt delbetänkande (SOU 1996:163)Behov och resurser i vården - en analys. Som Marga-reta säkert vet har kommittén gjort be-dömningen att det finns ett gap mellan behov ochresurser inom landstingens hälso- och sjukvård ochinom kommunernas äldreomsorg. Som jag har fram-hållit i andra sammanhang ser regeringen med oro påden framtida finansieringen av verksamheten inomden kommunala sektorn.HSU 2000 har inom ramen för sitt arbete ocksåprövat om det finns några andra finansieringskällorsom skulle kunna utgöra komplement till dagensskattefinansiering. De områden som kommittén hartagit upp är trafikförsäkringen, arbetsskadeförsäkring-en samt införande av en obligatorisk äldreomsorgsför-säkring. Kommittén har inte tagit ställning till deredovisade alternativen utan framhåller att frågan omhur finansieringsproblemen inom hälso- och sjukvårdoch äldreomsorg skall lösas bör prövas inom ramenför en samlad bedömning på nationell nivå.Inom pågår arbe-tet med att bereda delbetänkandet från HSU 2000. Ettled i denna beredning är att genomföra en hearing därkommitténs förslag analyseras och diskuteras av ettstort antal inbjudna myndighets- och organisationsfö-reträdare, experter och andra. Min förhoppning är attdenna hearing skall ge ytterligare synpunkter ochkommentarer om kommitténs beräkningsmodeller ochslutsatser men också fördjupade kunskaper kring vissafrågeställningar. Enligt nuvarande planering har rege-ringen för avsikt att i den ekonomiska vårpropositio-nen ta ställning till vilka åtgärder som behöver vidtasmed anledning av den redovisade resurssituationeninom hälso- och sjukvård och äldreomsorg. Eventuel-la resurstillskott och villkor för utnyttjandet av dessamedel är andra frågor som regeringen har för avsiktatt ta ställning till i detta sammanhang.Jag vill också framhålla att HSU 2000 enligt sinadirektiv (Dir. 1994:152) har i uppgift att utreda for-merna för den statliga styrningen inom hälso- ochsjukvården. I detta uppdrag ingår bl.a. att bedömavilka avvägningar som bör göras mellan generella ochriktade finansiella styrinstrument i relation till denationella hälso- och sjukvårdspolitiska målen. Dettauppdrag skall redovisas under år 1997.Anf. 26 ():Herr talman! Jag tackar socialministern för svaret,som jag kommer att återkomma till litet senare.Nyligen dog en tidigare helt frisk 45-årig man i enhjärnblödning, ett brustet åderbråck, på ett akutsjuk-hus i . Det fanns inte plats på neurokirur-giska kliniken på . Om mannen hade ope-rerats akut där hade han sannolikt varit fullt frisk . En av mina bästa vänner drabbades av sammasjukdom . Han hade tur. Han blevakut opererad som sig bör, och är hälsan själv.Är det som skall avgöra om vi fården vård vi har betalat för?Syftet med min interpellation var delvis att belysaproblemet med sjukvårdspolitikens minskade trovär-dighet. Socialministern har själv uttryckt oro för attlegitimiteten i att betala skatt kan urholkas, särskiltom man inför privata äldreförsäkringar.I dag betalas sjukvården till största delen överlandstingsskatten. Men hur stor del av denna skattsom egentligen går till hälso- och sjukvård varierar.Som exempel kan nämnas att i länslandsting är det av skatten som går tillvård. Den övriga delen går till kultur, trafik, fastig-hetsförvaltning m.m. kom man på att manskall bilda ett inkassoföretag. Patientavgifterna måstejagas - kanske blir det skatterna . Bara iStockholms läns landsting går alltså mer än en miljardkronor till politiker, administration och sysselsätt-ningsgaranti till personal som är frikopplad från vår-den av patienterna. motsvarar ettuniversitetssjukhus eller flera små akutsjukhus. Det ärsvårt att förklara för medborgarna att man måstestänga intensivvårdsplatser när man t.ex. samtidigtökar sjukvårdspolitikernas arvoden . Dettaär bara ett exempel.När landstingsskatten används till ändamål somför medborgarna anses vara mindre viktiga och ej börtillhöra det som skall skattefinansieras kommer för-troendet för politiken och legitimiteten i att betalaskatt att ifrågasättas. Detta gäller särskilt när ett om-råde som sjukvården drabbas. Jag delar socialminis-terns oro för att legitimiteten i att betala skatt är ho-tad, men detta beror inte på förekomsten av privataförsäkringar, utan på att utlovad vård inte levereras.Privata försäkringar är ett symtom på bristande för-troende - inte en orsak till det. Det är felaktiga poli-tiska prioriteringar och dåligt ledarskap som urholkarförtroendet.Jag återgår nu till mina frågor. Den första fråganhar jag inte fått något svar på, vilket jag beklagar.Anledningen till att jag vill öronmärka pengar tillsjukvård är just att tydliggöra för medborgarna vartpengarna går, och därmed öka legitimiteten och ävenförtroendet. Ett problem kvarstår dock om man öron-märker pengar - att även pengar som på papperet gårtill sjukvård som jag tidigare nämnde inte alltid an-vänds till vård av patienter. För att koncentrera peng-arna till vården krävs att den politiska detaljstyrning-en försvinner. När t.ex. en barnklinik i länrenoveras för att sedan läggas ned året efter kanman börja undra - särskilt när det visar sig att denkvarvarande barnkliniken inte klarar trycket på akut-mottagningen.I går presenterades en om framtidenssjukvård. Många förslag känns glädjande nog igen.Bl.a. föreslås att pengar till sjukvård öronmärks ge-nom att tillsammans med sjukpenning m.m. föras övertill en statlig fond. Landstingens politiska detaljstyr-ning tas bort. Mot bakgrund av detta frågar jag: Vadtycker socialministern om SNS-förslaget och kan honse fördelen med att öronmärka pengar till sjukvården?Anf. 27 ():Herr talman! Jag vill börja medatt tacka för att hon har ställtden här interpellationen. Jag tycker att det känns såangeläget att inte vi politiker glömmer bort att delta iden debatt som är viktigast för de enskilda människorsom drabbas.Sedan vi diskuterade den här frågan i en interpel-lationsdebatt har ännu flermänniskor hamnat i köer och ännu fler äldre männi-skor har känt oro. Då undrar man självfallet vad det ärsom har hänt. Vad händer när vi tar upp och diskute-rar frågan här i kammaren? Den första frågan jag villställa är: Vilka konkreta åtgärder har regeringen vid-tagit för att lösa dessa problem?Jag tror att ett ord som man skall använda när detgäller vård och omsorg är trygghet. Trygghet är jät-teviktigt för människor i vårt samhälle , och detär kanske särskilt viktigt för människor som drabbasav sjukdom. Vi har en organisation i svensk sjukvårdsom är solidariskt finansierad . Det är faktisktockså en allvarlig situation för oss som politiker,eftersom det är upp till oss hur vi planerar, organise-rar och styr. Det är faktiskt vi som avgör om männi-skor skall få vård och omsorg. Det finns inte så värstmånga i som klarar att betala all sin sjukvårdsjälva. Därför är detta en utmaning.Jag tror också att detta är allra viktigast inte fördem som pläderar för sin egen situation, för dem somskriver insändare eller för de människor som kanskriva brev till oss politiker utan för dem som faktisktligger i sina sängar och är helt beroende av att viorganiserar och planerar en vård som är värd namnet.De har kanske inte ens anhöriga som kan tala för dem.Det är därför dessa frågor ständigt måste lyftas upp iden politiska debatten.Jag vill ställa nästa fråga till socialministern. Se-dan partiledardebatten har 10 miljarder diskuterats.Göran sade att de skulle gå till äldreomsorg,vård och skola. Någon dag senare skulle de gå tillnågot mer och sedan var det . Jag ärsäker på att många människor runt om i landet i dagundrar vad det egentligen blir. Kommer vi att få 10miljarder extra, eller är detta bara ett sätt att lugnasvenska folket? Jag tror att socialministern är den somär mest initierad och åtminstone känner vad som ärriktigt sant. Därför vill jag ställa den frågan.Anf. 28 Socialminister ():Herr talman! Först vill jag tillåta mig en någotironisk kommentar. tillhör ettpolitiskt parti som satt i regeringsställning och dålånade så mycket pengar att vi betalar en räntapå den statsskulden som är lika stor som kostnadernaför den samlade hälso- och sjukvården i det här lan-det. Så mycket betalar vi i ränta på statsskulden.Margareta parti vill dessutom minskabidragen till kommunerna med 17,5 miljarder. Hurger det en bättre äldreomsorg? Hur ger det bättremöjligheter att klara vård och omsorg om våra gamla,handikappade och sjuka? Jag säger detta för att åter-föra oss litet grand till budgetverkligheten.Jag tycker att det är intressant att granska alla för-slag till förbättringar av svensk hälso- och sjukvård.Det är klart att jag också med intresse tittar på detSNS har skrivit. Men jag vidhåller att jag inte tror attsvensk hälso- och sjukvård är mest betjänt av att mangör stora organisationsförändringar. Jag tror att dethandlar om ett nytt arbetsätt, om att utbilda människoroch att använda sig av det som kallas evidence basedmedicin, dvs. det som vi vet är bra för patienterna,och att sätta patienterna i centrum. Det är när man gördet mycket metodiskt och går till väga på rätt sätt somman faktiskt både kan spara pengar och bli duktigarepå att erbjuda en god hälso- och sjukvård.Jag menar också att vår uppgift som politiker äratt hjälpa till att peka ut hur vi skall åtgärda de härproblemen och inte bidra till att skapa ännu mer oro.Vi skall ta oss an dessa bekymmer, och det gör rege-ringen. Vi kommer att återkomma och redovisa precishur vi vill behandla frågan om resurstillskott tillkommuner och landsting i vårbudgeten. Vi kommerockså att ta ställning till hur vi på skallklara av de stora behov av vård och omsorg som finnsi kommunerna. Jag ber att få passa på den frågan ochsäga att den får vi svar på.Det är bra om inte ännu fler är ute och pratar omhur de här pengarna skall användas, även om detkänns som om jag är en av dem som kommer att få taemot pengar. Jag representerar i alla fall områden somkommer att få ta emot pengar, och där kan ni förståstro statsministern på hans ord. Så är det, och det ärtack vare att vi har gjort ett tufft, men nödvändigt,saneringsarbete i svensk ekonomi. Det är naturligtvisotillfredsställande att vi har en sådan fördelning avvåra resurser att vi skall betala så mycket i ränta påstatsskulden.Vi skall självfallet fortsätta att diskutera hur vi påbästa sätt skall leva upp till hälso- och sjukvårdslagenför att kunna erbjuda god vård på lika villkor överhela landet.Anf. 29 ():Herr talman! inledde med attånyo skylla ifrån sig. Det har ju den socialdemokra-tiska regeringen valt att göra i stället för att försökadiskutera fakta och lösningar för framtiden. Att skyllaifrån sig tyder på att socialministern, liksom statsmi-nistern, väljer att inte se orsakssamband i ekonominoch att inte göra långsiktiga analyser av den politiksom har bedrivits och av den som bedrivs. Jag bekla-gar detta.På socialdemokratiskt maner väljer att lösa problem genom att skjuta till mer peng-ar i stället för att undersöka om de pengar som redanfinns i landstingen används på bästa sätt i vår-den. Kvantitet går före kvalitet, och däri ligger denpolitiska skillnaden mellan socialdemokrater ochmoderater.Den andra frågan jag ställde var ju: Vilka åtgärdervill socialministern vidta för att lösa den akuta situa-tion som finns , inte minst inom akut- och inten-sivvård?Då väljer socialministern en gång till - jag harhört detta - att hänvisa till HSU 2000och nämner också att en obligatorisk äldreomsorgs-försäkring kan bli aktuell.Jag skulle vilja ställa en fråga till socialministern.Kan tänka sig att även tillåta priva-ta äldreförsäkringar som ett komplement till den obli-gatoriska försäkringen?Fördelen med privata försäkringar - vi har ju pri-vata sjukvårdsförsäkringar - är att landstingen fårhjälp av försäkringsbolagen att klara efterfrågan påäldreomsorg och sjukvård. finns det ca 50 000personer som har privata sjukvårdsförsäkringar iSverige. Dessa personer betalar först landstingsskattoch tillför på så sätt sjukvården pengar men utnyttjarinte vården. Därutöver betalar de försäkringspremier.Det är alltså ett extra tillskott till landstingen. kanman undra om detta är korrekt, men så är systemet.Privata försäkringar innebär alltså att det offentligasjukvårdssystemet avlastas. De offentliga sjukhusenhar då möjlighet att ge den vård som efterfrågas.Som socialminister skulle jag själv tacka och taemot om det fanns en förstärkning från den privatasidan och en förstärkning av sjukvården via privataförsäkringsbolag. Det innebär ju faktiskt att ni lättareskulle kunna ge alla patienter som behöver en bravård. Vi skulle slippa de köer som om.Kanske är det bäst att svälja den destruktiva av-undsjukan och vara tacksam för att människor tarsaken i egna händer i stället för att sluta betala skatt.De är de sjuka patienterna som tjänar på det.I förra veckan fick vi höra att statsministern villtillföra vården mer pengar medan socialministern vidolika tillfällen ställt sig skeptiskt till en vårdskatt ochhänvisar problemen till HSU 2000. hänvisar soci-alministern också till att man skall anordna en hea-ring. Men jag känner oro för att den kompetens-minskning och kapitalförstöring som sker inomakutsjukvården går så snabbt att HSU 2000 intekommer att hinna bli färdig.Jag tycker att det är viktigt, precis som Jönssonoch har skrivit i , att mangör en bedömning av hur pengarna i vården används.Det finns pengar, men de behöver omprioriteras. Detär absolut oacceptabelt att en tidigare frisk 45-årigman skall dö i det svenska välfärdssamhället på grundav brist på nödvändig akut- och intensivvård.Jag vill upprepa min andra fråga: Vad avser soci-alministern göra för att åtgärda de brister somfinns inom akut- och intensivvården?Anf. 30 ():Herr talman! Det är givetvis väldigt viktigt förkommande generationer att ha en ekonomi i balans.Det är vi helt överens om. Det är också självklart kan jämföra siffror på det här sättet om när ochvar budgetunderskottet utbröt som värst. Men jag troratt man skall ha klart för sig att det för oss alla hand-lar om prioriteringar. Vi kristdemokrater har priorite-rat annorlunda i vår budget. Ett exempel på det ärmatmomsen. Vi har sagt att det är bättre att ha en godvård och omsorg och att betala ett par kronor extra förett kilo skinka eller något annat. Det är en prioriteringsom varje politiskt parti gör.Socialministern vill inte föreslå några organisa-tionsförändringar. Men det är ju något som de factopågår för fullt i landet. En del av dem har jag varitskeptisk till. Jag tänker på regionparlamenten - på detregionparlament som just nu byggs upp i län.Där tar man de facto över uppgifter från landsting ochkommuner. har äldreomsorgen i stort gåttöver till kommunen, med psykädel och allt. Det pågåralltså organisationsförändringar för fullt, och detmåste man säkert se över totalt sett, så att inte dyrahus står utan verksamhet. Det tror jag är viktigt attkomma ihåg.Avslutningsvis vill jag säga att hela talarom budgetunderskott. Alla vet och känner till det; ivarenda soffa där man sitter och tittar på TV vet manvad budgetunderskott är. Jag tror att "vårdunderskott"är det ord vi i stället skulle försöka att litet grandhamra in. Jag menar inte att vi skall ha det. Men vimåste tala om att vi vill råda bot på vårdunderskottet.Mitt uppe i vårt arbete med att råda bot på budgetun-derskottet kan inte människor få dö vid våra fötter.Anf. 31 Socialminister ():Herr talman! Jag tycker ändå att det är en intres-sant upplysning. Den som bara lyssnar på MargaretaNordenvall, som vad jag förstår pratar om hälso- ochsjukvården i och om hur illa detenligt henne ser ut i t.ex. akutsjukvården, kan få in-tryck av att hon menar att det borde tillföras merresurser. Därför kan det vara intressant att tala om hurdet ser ut med de förslag som har lagtfram här i när det gäller resurstillskott.