prot · GK0960 · 1997-02-05 00:00:00 — Vi står fast vid dettaoch tänker icke svika. Det är ni, , somhar lämnat den linjen.Anf. 17 Näringsminister ():Fru talman! , det finns ett kongress-beslut om en total avveckling fram , och ifolkomröstningen angavs 1990. I de sista skälvandeminuterna gör den bedömningen inte klarar att ersätta den första stängda reaktornmed biobränslen. Hur kan ha haft ett sådåligt underlag för sin position i linje 3 att han görden bedömningen att det inte ens går att stängaden första reaktorn och ersätta den med bioenergi?Jag är litet förvånad över att man kan leva i politikenså länge och ha så dålig kunskap.Wibble- och Tobissonskolan fortsätter att angripaoss. Man säger att vi inte är ansvarsfulla. Jag måsteställa frågan till : Kan verkli-gen påstå att han har bedrivit en ansvarsfull politik?Att han och inte gjorde det under perio-den vet ju hela svenska folket. Det omnågot var partitaktik för att vinna de särintressen somman företrädde, det vet hela svenska folket.Men frågan är: Vad har bedrivit för po-litik ? På vilket sätt har To-bisson engagerat sig för att finna alternativ till kärn-kraft? Nästa fråga: Vad har för alter-nativ? Hur ser vision ut? När man lyssnarpå låter det så här: Vi skall avveckla kärn-kraften, men vi skall ändå ha den kvar. Är det verkli-gen en vision?Tobisson vill förmodligen kunna erbjuda den elin-tensiva industrin, basindustrin, el om 5, 10, 15, 20 år.Vilka alternativ erbjuder till den industrinvid dessa tidpunkter? Hur skapas dessa alternativ?Vad kräver de av dig och mig? Dessa frågor svararinte på. Han angriper oss för att inte ta an-svar. Vi har rett ut det som ställde till med.Vi har rett ut också energifrågan och kommit överensom hur man nu skall inleda en omställning för attbygga ett ekologiskt starkt samhälle.Vill avveckla de tolv reaktorerna? Denfrågan skulle jag vilja ha svar på. Och vad vill Tobis-son ersätta dessa tolv reaktorer med? Hur ser Tobis-sons vision av det ekologiskt uthålliga samhället ut,där vi har el producerad på ett ekologiskt riktigt sättför att försörja det svenska folket och den svenskaindustrin?Tobisson talar som om dessa reaktorer kommer attkunna vara i drift precis hur länge som helst. Jaganser att svensk industri har anledning att vara mycketorolig om vänta-och-se-politik fårråda. Vi behöver faktiskt en politik som säkrar in-dustrins elförsörjning under de närmaste åren.Anf. 18 ():Fru talman! De tolv reaktorerna kommer att av-vecklas, men vi skall inte avveckla kärnkraften i för-tid. Det står rakt i strid mot folkomröstningens resul-tat när man genomför en avveckling med hjälp avförbränning av fossila bränslen.Den här debatten har tydligt visat att regeringen avhuvudsakligen partitaktiska skäl har valt att styra inSverige på ett ekonomiskt och miljömässigt äventyrsom försämrar för sysselsättning och välfärd i vårtland och som binder i ett allt hårdare beroen-de av miljöskadlig energiproduktion.Anders situation är inte avundsvärd.Göran sitter bakom och viskar. Det är hansom sätter makten före jobben, välfärden och miljön.De argument som förs fram är i huvudsak dröm-mar om hur avveckling av produktiva resurser är braför jobb och välstånd. har intekunnat visa på något enda exempel från någonstans ivärlden där en dylik kapitalförstöring har haft positiveffekt. Det är för mig obegripligt att regeringen låterteorier från den ekonomiska forskningens bakgårdarbestämma vårt lands energipolitiska framtid.Men, ärade kammarledamöter, kampen är inteöver. Beslutet är inte fattat i . Jag uppmanarer alla här att rannsaka era samveten och fråga er omni delar uppfattning, att kapital-förstöring skapar välstånd och nya jobb. Och jaguppmanar alla er som lyssnar att ta kontakt med erasocialdemokratiska politiker här i , menockså ute i kommuner och landsting och fråga dem påvilken sida de tänker ställa sig. Det finns fortfarandetid till besinning. Det är fortfarande möjligt att ångrasig och låta sakfrågan vara viktigare än det politiskaspelet. Med ett samlat svenskt näringsliv, med så gottsom eniga fackliga organisationer och med en starkfolkopinion på vår sida har vi inte gett upp hoppet omatt också regeringen och framför allt den socialdemo-kratiska riksdagsgruppen skall besinna sig.(Applåder)Anf. 19 Näringsminister ():Fru talman! Det var bra att få den här debatten idag.Nu har vi fått höra från alla talare att kärnkraftenskall avvecklas. Några av oss har också presenterathur vi vill att alternativen skall komma till. Vi menaratt vi skall ha ett , där vi har godtillgång på el även när kärnkraften är borta. För att viskall klara detta är det några saker som för mig lysertydligt.Först är det jobben. Vi måste investera på kort ochlång sikt i det nya, för att säkra industrins tillgång påel och för att bygga en ny, spännande teknik.Vi tänka på miljön. Skall vara ett rikt landäven , skall ha bästa tillgång påbåde teknik och kunskap, och bästa tillgång på teknikär att ha ett energisystem som är ekologiskt uthålligt.Det är självklart att vi skall nyttja tillatt bygga denna kunskap och denna teknik för indust-rins, medborgarnas och den ekonomiska utveckling-ens skull. Ett land som lever med den gamla tekniken,de gamla grejorna, är ett fattigt land. Det land somlever med den nya tekniken, den moderna tekniken,blir ett rikt land. Vi behöver den nya tekniken ocksåför ekonomin.Jag förstår inte att framtiden skulle ligga i att låsain sig i det gamla. Framtiden måste ju rimligen ligga iatt låsa in sig i det nya, det moderna och ekologisktriktiga, som ger jobb och bättre ekonomi. Tack skallni ha! (Applåder)Överläggningen var härmed avslutad.2 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 30 januari.3 § Ledighet, m.m.Talmannen meddelade att Bo Finnkvist (s) ansöktom ledighet den 17 februari-25 april.Kammaren biföll denna ansökan.Talmannen meddelade att ()skulle tjänstgöra som ersättare för Bo Finnkvist.4 § Meddelande om information från regering-enTalmannen meddelade att torsdagen den13 februari omkring skulle statsrådet lämna information om kvinnorepresentatio-nen i statliga centrala och regionala styrelser 1996.5 § Meddelande om fördröjda svar på interpel-lationerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1996/97:130Till riksdagenInterpellation 1996/97:130 av omuppföljning av betygssättning i årskurs åtta.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 27 februari 1997.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 3 februari 1997Ylva JohanssonInterpellation 1996/97:142Till riksdagenInterpellation 1996/97:142 av om yr-kesutbildning.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 27 februari 1997.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 3 februari 1997Ylva JohanssonBeslut om samlad voteringPå förslag av talmannen medgav kammaren attbostadsutskottets betänkande BoU5 samt konstitu-tionsutskottets betänkanden KU11 och KU13 fickavgöras i ett sammanhang efter avslutad debatt.6 § Hyresgästinflytande vid ombyggnad m.m.FöredrogsBostadsutskottets betänkande 1996/97:BoU5Hyresgästinflytande vid ombyggnad m.m. (prop.1996/97:30)Anf. 20 ():Fru talman! Vi skall nu behandla betänkandeBoU5. står bakom samtliga reservatio-ner, men för tids vinnande kommer vi bara att begäravotering och rösträkning om reservation nr 1.Vi är kritiska till mycket i propositionen. Men jagkommer i mitt anförande att koncentrera mig på vissadelar. I övrigt refererar jag till de reservationer som vihar fogat till betänkandet.Rubriken på betänkandet är Hyresgästinflytandevid ombyggnad m.m. Jag vill betona att vi moderatergivetvis vill att hyresgäster skall ha ett inflytande översin situation, inklusive ombyggnader. Men vi anser attdet är fel att lägga inflytandet på organisationer. Vitycker att inflytandet skall koncentreras på de enskildahyresgästerna.Fru talman! Vi är tveksamma till att man går inoch ändrar på ett system som i stort sett fungerar.Dagens förhandlingssystem fungerar, med undantagav få exempel, mycket bra. Risken är stor att det nugenomförs ett system, vilket senare kommeratt besluta om, som gör situationen besvärligare ochsom i praktiken minskar inflytandet för den enskildehyresgästen.Det är i och för sig naturligt att det finns en vissinbyggd konflikt mellan en hyresgäst och en fastig-hetsägare. Hyresgästen vill så klart ha en så låg hyrasom möjligt, vilket är självklart och förståeligt, och enså hög standard som möjligt. Fastighetsägaren vill,vilket också är förståeligt, bevara sitt kapital och setill att det blir intakt och även ta ut en hyra som mark-naden tillåter. Att det här finns en konflikt är vi med-vetna om.Men när man ser de krav som ställs frånframför allt hyresgäströrelsens sida får man intrycketatt den ibland kräver ett större inflytande än de somäger sitt egnahem eller som har en bostadsrätt. Dettakan vi moderater aldrig acceptera. Det måste vara enstörre möjlighet till inflytande om man äger än omman hyr. Jag tror att de flesta betraktar detta somsjälvklart.Vad gäller ombyggnader, renoveringar och under-håll har vi tyvärr sett att de årliga för-handlingarna om hyreskostnaderna har fått effektenatt när man har funnit att en hyreshöjning blir för stor,så är det lätt att gå in och fingra på underhållsdelen.Man senarelägger visst underhåll och förlänger inter-valler. Det låter bra, för på det sättet kanske man kanåstadkomma en lägre hyra för det kommande året.Men är detta fördärvligt. Det finns ingentingsom är så hyreshöjande som ett uteblivet ellernedsatt underhåll. Jag har själv sett många exempeldär man har snålat med underhållet. När sedan dendagen då hela skräpet rasar samman blir aktuell,kommer en nota som ingen hade trott eller hoppats på.Men den finns där och måste då betalas, i slutändanav hyresgästerna. Det finns ingen annan som kanbetala notan.Det finns fastigheter där det bor många äldre. Därär man inte intresserad av att bygga ut lekplatserna,eftersom det inte finns några barn i fastigheten. Mendet är ju ett kortsiktigt tänkande som vi inte får lov attacceptera.Sedan vill jag ta upp förslagen till förändringar iförhandlingssystemet. Den här propositionen innebärenligt vår uppfattning försämringar. Den enskildeindividens möjlighet att träffa uppgörelser med fas-tighetsägaren minskar. Däremot ökar hyresgäströrel-sens inflytande.Som en liten kuriositet kan jag nämna att jag lästeprotokollet från den förra debatten i det här ämnet iriksdagen. Då var det som fördeModerata samlingspartiets talan. Det han sade varmycket klokt, och vi hade ytterligare en sak gemen-sam. beskrev att han hade lämnathyresgäströrelsen för att han ansåg att den inte tillva-ratog hans intressen eller att den gjorde det på fel sätt.Jag har gjort exakt samma sak. Jag hade varit medlemi . Jag lämnade inte hyresgäströrelsen för att jaginte hade fått ut någonting av medlemskapet, det voreungefär detsamma som att inte teckna brandförsäkringför att det inte har brunnit i ens hus. Att jag lämnadeden berodde i stället på det faktum att den hadeen kampanj som var makalös i ett demokratiskt sam-hälle. Denna kampanj var direkt kopierad från denskola, som jag trodde var begravd, som en gång initie-rades av i . En rörelse eller organi-sation som i någon form av desperation måste tilläm-pa en sådan agitationsmetod för att behålla sina med-lemmar eller för att få fler, betackar jag mig faktisktför.I det här betänkandet pratar man en del om hyroroch hyresförhandlingar. Vad gäller hyrorna är det nogfler än en som blir förvånad över de argument somdels finns i propositionen, dels förekommer hos hy-resgäströrelsen. Man är paniskt förskräckt för mark-nadshyror. Marknadshyror är i politiken ungefär jäm-ställt med att svära i kyrkan. Men, fru talman, tittar vipå hur det här samhället fungerar, visar det sig attmajoriteten faktiskt lever med marknadshyror.Man köper ju en villa till marknadspris. Sedan blir såklart boendekostnaden marknadsprisanpassad. Exaktsamma sak gäller för en bostadsrätt. Den köpes ocksåtill marknadspris till en hyra som är marknadsbaserad.Jag är övertygad om att vi kommer att fåmarknadshyror i . Det innebär inte att vikommer att få chockhöjda hyror, men det innebär attvi kan ändra på de ibland ganska knepiga och svår-förklarliga händelser som sker. Man betalar i stort settlika stor hyra om man bor i en förort som om man bori innerstaden i en storstad - detta trots att de flestakanske vill bo i innerstaden. Marknadshyror innebäratt vi kan få något höjda hyror i innerstaden menframför allt att vi kan få kraftigt sänkta hyror i ytter-områdena. Det kommer att innebära att dessa områ-den blir mycket mer attraktiva.Fru talman! Jag anser att den här propositionenförsämrar möjligheten och stimulansen att flytta. Denskapar inga incitament för fastighetsägare att köpabostäder och för byggföretag att bygga bostäder. Jagkan inte tänka mig att man vill försämra eller ta bortmöjligheten för enskilda att äga fastigheter. Alternati-vet skulle vara att vi bara får samhällsägda bostadsfö-retag, och vi har ju sett många exempel på hur dessahar misslyckats med att bedriva sin aktivitet.Till sist, fru talman, skulle jag vilja ställa två frå-gor. Jag skulle vilja fråga majoriteten, Socialdemokra-terna, , och Miljöpartiet:Vad är egentligen grunden till att ni ställer er bakomförsämringarna vad avser passivitetsregler?Som en sammanfattning av det här betänkandetskulle jag också vilja fråga samma partier: Anser niatt det är viktigare att hyresgäströrelsen får störreinflytande över kostnaderna än att den enskilde hyres-gästen får det?Anf. 21 ():Fru talman! Den här propositionen innebär för-ändringar som återställer regler som fyrpartiregering-en införde och kom med en lagom avvägning på. Viär emot att de här återställarna genomförs, och därförhar vi yrkat avslag på en del av den här propositionen.Det framgår av vår reservation nr 2.Vi liberaler är emot tvång som riktas mot hyres-gäst och värd om man vill förhandla enskilt. Detframgår av reservation 2. Vi anser att hyresgästenomyndigförklaras, och det försvårar för hyresgäst ochhyresvärd att vid hyresavtalets ingående komma framtill individuella lösningar. Det är för oss viktigt attbetona den enskilde individen och att individuellalösningar skall vara praktiskt möjliga. På det sättetkan jag också instämma i en hel del av det som StenAndersson sade här. Han framhöll också den enskildeindividens betydelse och möjligheter. Vi för dock intedet resonemang om anknytning till grundlagen sommoderater och kristdemokrater gör. Därför har vi inteanslutit oss till reservation 1, utan vi har en egen re-servation, reservation 2. Den yrkar jag bifall till.Sedan finns det ett antal ytterligare reservationer,och av reservationerna 3-10 framgår det att vi i Folk-partiet i stort sett har en gemensam uppfattning medkristdemokrater och moderater om hyresförhandling-arna.Fru talman! Vi vill att samhället skall ge ett star-kare skydd för de boende i samband med ombyggnad.Det framgår av vår reservation nr 13. Där har vi ocksåfått stöd av och . Vi menaratt hyresgästens personliga förhållanden också skallkunna beaktas i relationen mellan hyresgäst och fas-tighetsägare. Vi vill alltså att det s.k. subjektiva hy-resgästintresset skall kunna komma med i bilden ochinte bara det s.k. objektiva. Vi menar att man på detsättet tar större hänsyn till hyresgästens personligaförhållanden.Fru talman! Vi står naturligtvis bakom alla de re-servationer som har stött i utskottsbetän-kandet, men för att inte ta kammarens tid i anspråk ionödan nöjer jag mig med att yrka bifall på reserva-tion 2.Anf. 22 ():Fru talman! Den sociala bostadspolitiken har tagitmånga steg tillbaka både i ekonomiskatermer och vad gäller den lagstiftning som hör till ensådan politik. Det började med skattereformen, medhöjda hyror som följd, och sedan kom en kraftigtförändrad lagstiftning under de borgerliga rege-ringsåren. Det rörde sig om ett systemskifte till stornackdel för hyresgäster och bostadssökande.Den socialdemokratiska regeringen har inte gjortsärskilt mycket för att förändra den bostadspolitiken.De här förändringarna som gäller inflytandet för hy-resgäster vid ombyggnad är dock glädjande men intepå långa vägar tillräckligt för att återupprätta en socialbostadspolitik.Fru talman! till de olika regeländringarna ibetänkandet. De flesta förändringarna stämmer över-ens med syn på de här frågorna. Vihar dock några frågor där vi inte tycker att förslagengår tillräckligt långt.I fortsättningen skall den enskilde hyresgästengodkänna föreslagna ombyggnationer i sin lägenhet.Är meningarna delade kan hyresvärden gå till och få saken prövad. kan dågodkänna ombyggnationen med hänvisning till någotsom kallas det objektiva hyresgästintresset. Det inne-bär att hyresgästen måste godkänna en ombyggnadsom innebär att lägenheten "rustas upp till en sådanstandard som hyresgäster normalt förväntar sig av enmodern lägenhet". Vad som ingår i begreppet normalstandard i en modern lägenhet är dock mera oklart.Här måste den enskilde hyresgästens ord få vägatyngre. menar att en social bostadspo-litik kräver ett större hänsynstagande till den enskildehyresgästens krav på sitt boende. Det kan t.ex. gällanär man på grund av ålder eller sjukdom vill behållaen äldre inredning eller den befintliga planlösningenför att kunna bo kvar i lägenheten.Vänsterpartiet vill dessutom vidga hyresgästensmöjligheter att ställa krav på en ombyggnad som delsskall vara varsam efter principen att reparation gårföre utbyte, dels skall vara miljöriktig, så att mandärmed sätter press på fastighetsägarna att bidra ekologiskt hållbar utveckling. Regeringens förslagi den här frågan ger fortfarande fastighetsägarna förstora befogenheter på hyresgästernas bekostnad.När det gäller förhandlingsersättningen för denorganisation som företräder hyresgästerna i bl.a. hy-resförhandlingarna råder osäkerhet om hur detta skallregleras. skall det ske genom en överens-kommelse mellan förhandlingsordningens parter utanatt det finns någon reglering i botten. Om parternainte är överens kan hyresgästorganisationen inte krävaatt ersättningen för förhandling skall utgå. Detta är ettförhållande som skapar otrygghet och kan leda till enförsämrad förhandlingssits för hyresgästerna ochderas organisation. Den utredning som bl.a. ligger tillgrund för regeringens förslag föreslog att den för-handlande hyresgästföreningen skall ges rätt till för-handlingsersättning. delar den åsikten.En viktig grund för att få till frivilliga överenskom-melser är att det finns en klar och tydlig lagstiftning ibotten. Detta vill utskottsmajoriteten avvakta förvidare utredning. Det tycker inte jag är nödvändigt.Fru talman! Tyvärr har den mänskliga faktornspelat ett spratt i den här frågan. Vårmotion kom på villovägar. Därför bygger våra reser-vationer på andras motioner. I vår motion som intehar behandlats angav vi att vi anser att en hyresgästskall ha rätt att behålla sitt hyreskontrakt vid störreombyggnad om det är klart att hyresgästen skall flyttatillbaka. Regeringen tycker inte att det behövs, efter-som även tomma lägenheter skall omfattas av för-handlingsordningen, och då finns det ingen anledningför hyresvärden att säga upp ett hyresavtal om avsik-ten är att höja hyresnivån. Det kan ju finnas andraanledningar för en hyresvärd att vilja bli av med enhyresgäst och att hyresvärden därför inte erbjuder dengamla hyresgästen ett nytt kontrakt i den nyrenovera-de lägenheten. Ett nytt skäl för hyresgästerna att intekunna få behålla sina lägenheter är det exempel somHyresgästernas riksförbund redovisade vid sin upp-vaktning i utskottet, nämligen att hyresvärden passarpå att ombilda hyresrätterna till bostadsrätter vidombyggnationen. Då har hyresgästen tveklöst förloratsin möjlighet till ett hyreskontrakt. Utskottet har i sittbeslut krävt ett tillkännagivande om en försäkran attöversynen av gällande lagstiftning kommer till ståndoch att förslag till nya regler läggs fram om översynenvisar att farhågorna besannas. nöjer sigför tillfället med den lösningen men kommer noga attfölja utvecklingen.När det gäller hyresvärdens möjlighet att vändasig till kunna genomföra deombyggnationer som presenterats för hyresgästernaoch om de inte har gett sitt godkännande kan dettaöverklagande ske . I vår motionhade vi föreslagit att förlängs till tre måna-der, eftersom vi tror att det är bättre om hyresvärd ochhyresgäst kan komma överens om vad som skall åt-gärdas. Då kan det vara bra om det finns tid för dis-kussioner och information om vad ombyggnationeninnebär. Missförstånd kan redas ut och kompromisserkomma till stånd. Det gagnar förhållandet mellanhyresvärd och hyresgäst. Det är bättre än att fråganmåste hamna i . Förhandlingar ochsamförstånd kan ta tid, och därför bör möjligheten attvända sig till förlängas från en till tremånader.En fråga som inte alls berörs i sammanhanget ärhyrorna i nyproduktionen. Tyvärr håller bruksvärdes-systemet delvis på att sättas ur system. De kraftigtförsämrade villkoren för nyproduktion gör att hyrornai nyproduktion i många fall blir orimliga . Vemhar råd att hyra en trerumslägenhet för permånad, som det finns exempel på i ?Det är bara en mycket liten del av befolkningen somhar mycket goda inkomster som har råd med det. Detär ingen bra utveckling. Och om detta fortsätter är detnaturligtvis nödvändigt att man även måste få rätt attförhandla om hyror i nyproduktionen för att begränsahyressättningar som i princip styrs av den efterfrågansom finns. Det luktar marknadshyra om sådana hyror.Till sist, fru talman, vill jag varna för flera bor-gerliga förslag som har sin utgångspunkt i att avskaffaen social bostadspolitik, t.ex. förslaget om ägarlägen-heter. Att försöka göra bostadspolitiken till en frågaenbart om ägandet har man redan prövat i Storbritan-nien under ledning av . Privatiseringen har trängt ut defattigaste till de slumartade ytterområdena, och mångasom har köpt sina lägenheter har inte klarat sin eko-nomi utan har blivit av med sina lägenheter, blivitskuldsatta och i värsta fall hemlösa. Bostadsbidragenhar rakat i höjden, och antalet bostadslösa räknas itusental. Sådana experiment tackar nejtill. Vi kräver i stället att den sociala bostadspolitikenskall återupprättas och försvaras.Fru talman! Därmed yrkar jag bifall till reserva-tionerna 9 och 13.Anf. 23 () replik:Fru talman! Jag är nog en av de få i den här kam-maren som faktiskt bor i allmännyttan. Jag blev för-vånad när jag hörde tala. Vad var detför negativt som hände för hyresgästerna 1991-1994?Jag ställde en fråga i mitt anförande till om han kunde försvara varför han ställer sigbakom majoritetsförslaget avseende passivitetsregler-na.Till sist, fru talman, har jag en enkel och kanskeännu sämre uppfostran. refererade tillMargaret i . Jag skall inte görasamma jämförelse österut.Anf. 24 () replik:Fru talman! kommer från ,och han har tydligen inte läst i ochSvenska om Stockholmssituationen. Därhar man faktiskt infört tillfälliga regler när det gällerbidragen för att få stopp på de onödiga och lyxigaombyggnationer som görs, då människor har drabbatsav chockhyreshöjningar och har fått sina lägenheterupprustade på ett sätt som inte alls är varsamt, nöd-vändigt eller självklart. Det är naturligtvis det somdetta skall sätta stopp för, dvs. att det sker på ett an-ständigt sätt.När det gäller den sista delen finns det ingenkommentar, eftersom vi reflekterar till det system somvi har i . Vi är nöjda med det förhandlingssys-tem som finns mellan hyresgäster och fastighetsägare.Men det kan utvecklas, och vi tycker att det skallgöras på ett sådant sätt att hyresgästerna stärker sinapositioner. Människor går samman för att stärka sinapositioner. Det gör man i andra sammanhang, t.ex. ifackföreningslivet och i andra föreningssammanhang.Det är lika nödvändigt och självklart att göra det ifråga om boendet som vi anser är en social rättighetoch inte en marknadsvara.Anf. 25 () replik:Fru talman! Bättre fly än illa fäkta - det är en re-gel som nu praktiserar. Det är kanskelitet dumt av honom att referera till . Han har ju själv mycket bättre erfarenheterbaserade på vad hans politiska kolleger, bröder ochsystrar, har åstadkommit i form av massakrer på bo-städer.