prot · GK09106 · 1997-05-21 00:00:00 — ser med stort intresse framemot de förslag regeringen avser att komma med.Ökad integration är viktig.Men hur bemöter vi gemensamt uppfattningen attde som kommit är för många, och dessutom fel? Låtoss göra upp med den missuppfattningen! Den utgören mycket viktig grogrund för ökad främlingsfientlig-het.Vilka är de felaktiga flyktingarna, Per ochPierre ?Fru talman! Den svenska invandrings- och flyk-tingpolitiken var hårt ansatt under den borgerligafyrpartiregeringen, inte minst här i . Folk-partiet liberalerna visade då i praktiskt handling att viinte medverkar till en hårdare politik på det här områ-det alldeles oavsett vad moderater eller andra partierkan tänkas vilja.En skärpt flyktingpolitik förverkligades med Mo-deraternas stöd av en socialdemokratisk minoritetsre-geringen. Det är en minoritetsregering som sittertryggt med goda, men tydligen vill-korslösa, vilja.Hur röstade närdet gällde den nya restriktiva flyktingpolitik som BertKarlsson karakteriserade som att: vi har fått igenomallt?Fru talman! Rasism och främlingsfientlighet skallbekämpas med all kraft i en öppen och fri debatt, sadejag i mitt tidigare inlägg. Ett samhälle där vi alla kanleva tillsammans i trygghet kräver att kampen motmassarbetslöshet och utslagning sätts överst på dag-ordningen. Men politiker får inte ducka. De måstevåga förklara skälen för en fortsatt human flykting-politik. Människor kan behöva skydd oavsett omarbetslösheten ökar eller minskar i vårt land.Anf. 18 ():Fru talman! Per hade chansen att här i dagta avstånd från det invandrarfientliga program sombl.a hans partikamrat står för i detprogram som Folkviljan och massinvandringen före-träder. De säger i sina pamfletter att vi kommer frånfrämmande kulturer och detta kommer att skapa storaproblem för landet . Det kan t.o.m. förekom-ma krig i det här landet. De säger att vi som kommerhit har förtur till utbildningar och arbete och attvi lämnar etniska svenskar utan jobb.De frågar människor med sina pamfletter om devill offra sin sociala trygghet därför att jag finns häroch därför att mina barn finns här.De frågar allt detta. Och Per tar inte av-stånd från det. Du har chansen! Gör det !Till vill jag säga: Så fort manpratar om Folkviljan och massinvandringen sägerSten att det rör sig om konspirationsteori-er. När jag påstår att Folkviljan och massinvandringenvill bilda en nationell front i tycker han att detär konspirationsteori. Läs själv, ! StenAnderssons egen ordförande i och massin-vandringen säger i en intervju i den 13maj: Det skulle inte förvåna mig om vi får avrösterna i valet . får prata medsin ordförande, så att vet vad hanpratar om.Vad jag kan förstå är det också så att är emot det program, det manifest, som hans egetparti har tagit fram. Han vill över huvud taget inte attfler människor som ser ut som jag kommer till det härlandet. Det kan också redovisa här italarstolen, så att vi alla vet vad han egentligen tycker.Anf. 19 ():Fru talman! Jag tycker att det finns ord som an-vänds i den här debatten som är mycket olyckliga ochsom får mitt minne att gå bakåt i tiden. Det är ord somkonspirationsteori. Var har vi hört det tidigare? Jagtror att vi alla vet var vi har hört det tidigare. Om mantycker att någon har fel kan man säga: Du har fel. Jagtycker inte att du har rätt. Ordvalet får i alla fall migatt minnas väldigt obehagliga saker.Vad gäller skulle jag önska en tydli-gare förklaring från Per av var man står. Jagtycker inte att Per har varit tydlig här i dag.Jag tycker att det vore önskvärt att man faktiskt sadevad man tycker om flyktingpolitiken, att man var merkonkret innehållsmässigt och att man också sade vadman tycker om Folkviljan och massinvandringen ochdess åsikter.Jag vill också ta upp en annan fråga. Vänstern togupp frågan om makt. Mycket av det här handlar ommakt. Invandrare som grupp har inga påtryckningsor-ganisationer. Hälften av dem som är födda i utlandetär inte heller svenska medborgare och har inte rösträtttill denna institution, riksdagen.I framtiden vill Socialdemokraterna skärpa kra-ven, ställa högre krav på medborgarskap. Dels skallman göra större skillnad på dem som är svenska med-borgare och dem som inte är det, dels skall man för-söka skärpa kraven för medborgarskap. Det är åtmins-tone något som man har manifesterat att man vill görai Socialdemokraternas integrationsprogram, men äveni den utredning som pågår just nu.Vad händer då? Då har vi svenska medborgare,som har flest rättigheter. Sedan har vi EU-medborgare, som har litet färre rättigheter. Och sedanhar vi dem som inte är EU-medborgare. Då har vi treklasser i det svenska samhället.Är det här ett sätt att öka integrationen? Är det attöka integrationen att försvåra för människor att fåsvenskt medborgarskap? Det är alldelesför svårt. Medborgarskap handlar om makt. Dethandlar om demokrati. Det handlar om rättigheten attkunna delta, att kunna påverka. Vill vi att människorskall vara en del av samhället måste de få möjlighetatt påverka.Anf. 20 ():Fru talman! konsta-terar från talarstolen att vi i praktiken inte harhaft någon invandring. Det är samma somför talade hos den främlings-fientliga organisationen och massinvand-ringen. Man kan ju undra varifrån den organisationenhar fått sitt namn.Jag vill tacka och för det synnerligen tydliga avståndsta-gandet från programtexter och inhuma-na flyktingpolitik.Från och kommeringet avståndstagande, inget svar på mina frågor, ingasvar till kammaren och det svenska folket. I ställetkommer retorik och floskler och frågor till mig omvar jag står. Det är väl ganska självklart. Det är baraatt läsa kammarens protokoll. Jag har röstat för ochstår bakom regeringens politik i den här frågan.Jag vill för kammaren och för om vad det är jag vill att han skall ta avståndfrån. Jag läser från s. 7 i program Landför hoppfulla: Han kan inte undgå att se vad invand-rarna får. De får socialbidrag, de har hyran betald, dehar fria månadskort, så gott som fri barnomsorg. Medtre barn får de en levnadsnivå som motsvarar en in-komst före skatt på flera hundra tusen. Han kan intelåta bli att tänka på det. Varje gång han ser en svart-skallefamilj tänker han på det.Det undviker att ta avstånd från.Väljarna svävar i okunskap om vilken flyktingpolitiksom kommer att bedrivas vid en eventuell borgerligregering. Det är djupt beklagligt.Anf. 21 PER ():Fru talman! ansåg att jag gjorde enCanossavandring till kammaren. Det är väl snarare såatt kammarkansliet borde ha vandrat hit med min i gårinlämnade ansökan om att få delta i debatten. Varförskulle inte jag vilja debattera detta, när det är detöppna samtalet jag efterlyser?Hans Andersson sade att man inte får peka fingeråt invandrarna och flyktingarna. Jag håller med omdet. Det är exakt detta som vi har velat göra när vi tarupp diskussionen: peka finger åt dem som bär skuld.Det är inte invandrares och flyktingars fel att de intehar fått något arbete. Det är inte invandrares och flyk-tingars fel att deras mångfaldiga kultur inte kan kom-ma till uttryck. Det är fel, det ärPierre fel - alla de som vägrar släppa fram deinitiativ som behövs för att jobben skall bli fler ochföretagen fler, alla de som vägrar släppa fram demångkulturella initiativ som skulle kunna blomstra iSverige om de fick chansen. Det får de inte.Därför riktar vi kritiken, inte mot en enda invand-rare, inte mot en enda flykting, utan mot er som intevidtar de mått och steg som krävs för att samhälletockså i verkligheten skall kunna bi det öppna ochtoleranta samhälle vi vill ha.Juan frågar mig om Folkviljans uppfatt-ning om invandring. Jag delar inte den. De anser attmänniskor inte skall få komma hit. Jag tycker tvärt-om. Människor skall få komma hit. Jag säger: Väl-kommen!Men jag säger till som till Hans An-dersson och till : Men gör då det nimåste göra för att människor skall kunna komma hitoch söka sig en framtid i det här landet. Klientifieradem inte, förvägra dem inte deras mångfald, förvägradem inte möjligheten att komma till sin rätt.Jag pekar också finger. Jag pekar finger åt AndersYgeman ärligt och uppriktigt, som i partipolitisk nitinte vill delta i en seriös debatt om flykting- och in-vandrarpolitiken, som läser skrifter fel, som säger attinternationella konventioner är lika med kvotflykting-ar trots att han borde veta motsatsen. Han förvrängeroch förtalar, precis som den organisation i vilken hanär vice ordförande.Fru talman! Den typen av debatt gör att svensk in-vandrar- och flyktingpolitik tar många steg tillbaka.Anf. 22 ():Fru talman! Först en fråga till . Hanpratar om min egen ordförande. Vem är det han av-ser? Jag är inte med i den förening som har fått såmycket reklam . Jag har pratat på ett avföreningens möten. Det är en våldsam skillnad.Hans Andersson uppträdde här som någon masku-lin variant av prinsessan på ärten. Vi har 4 minutersinlägg. Att jag inte kunde bemöta Hans Anderssonberodde på tidsbrist. Jag berättade att kommunismen ialla fall hade försvunnit i . Jag tycker att enf.d. kommunists trovärdighet i de här frågorna, medtanke på vad det partiet har åstadkommit globalt,borde ligga under nollpunkten.Jag hävdar att rasism i någon större omfattninginte finns i . Däremot finns det - det bryr sigingen eller få om i den här kammaren - en omfattandekritik mot den förda flyktingpolitiken. Än en gång villjag fråga: Vad är det för en naturlag som säger attSverige är olikt alla andra länder i ? Jag fråga-de förra gången. ärdet bara och som kansvara.Yttrandefriheten berörde ingen heller. En personvill inte delta i debatten, inte för att hon har sagt felenligt vad hon själv påstår utan på grund av reaktio-nerna.Till sist, fru talman: Jag vet att medierna och allaandra har lusläst mina motioner och inlägg i riksdageni den här frågan.Man har aldrig kommit på att jag har kritiserat nå-gon enskild invandrare eller något kollektiv, till skill-nad, , från ett statsråd som vid etttillfälle sade i denna talarstol att en viss folkgrupp ärmer tjuvaktig än andra. Sådant skall man passa sig föri debatten.Pierre lovade i går att lämna över en listamed namn till mig. Den listan kan jag få via intern-posten, tack.Anf. 23 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill upprepa, , att det kommer en genomarbetad proposition ihöst - den första i sitt slag. Dessutom kommer denbostadspolitiska propositionen att innehålla väsentligadelar integrationspolitik. Över huvud taget borde allvår lagstiftning som beslutas i denna kammare ge-nomsyras av medvetenheten om betydelsen av integ-ration.Jag håller med om att det är viktigt att de boendefår inflytande och makt över sin egen situation. Vi harhaft många aktuella diskussioner. Det pågår ocksåolika experiment, och utvärderingar, i ,osv., där invandrarorganisationer ärmed och styr och sköter förvaltningen av bostäder.Vi skall inte heller glömma bort i sammanhangetatt i de s.k. Blommanpengarna ingår att stimulerainvandrare att utnyttja sin rösträtt.Det är viktigt, , att i alla samman-hang upplysa om att den allra största flyktingskarangår från ett fattigt u-land till ett annat fattigt u-land.Det är bara en bråkdel som kommer till ochSverige.Det kommer inga otaliga skaror hit, som det står iModeraternas manifest! Vi kan se på några siffror.Totalt antal invandrade och utvandrade var 199475 000 in och 15 000 ut. var det 36 000 inoch 15 000 ut. var det praktiskt taget lika -39 000 in och 33 000 ut. Det är alltså enhalvering av antalet invandrade alla kategorier och enfördubbling av antalet utvandrade. Det är nästan ba-lans.Vi kan notera ett kraftfullt avståndstagande frånvissa delar - jag säger detta ärligt - av Land förhoppfulla. Vi väntar på ett avståndstagande också frånFolkpartiet.Jag är inte glad för den här typen av debatt. Menjag tycker att den är nödvändig. Vi har gåttfrån en ganska bred enighet i tillatt plötsligt få en upprivande debatt på grund av någraynka få sidor med en sådan sprängkraft som Land förhoppfulla har förorsakat. Det gläder mig inte.Det citat som läste upp är hemskt.Unckel har själv sagt att han står för detta. Därför ärdet rimligt att partiledaren själv, som lusläser Social-demokraternas motioner, skrifter och manifest, mensom säger sig inte ha haft tid att läsa detta, åtminstoneägnar ett elektroniskt brev åt saken.Jag har kritiserat detta. Men jag har varit ytterstnoga att inte använda egna ord. Jag har använt ord,verb, adjektiv, som har använts av moderata och bor-gerliga tidningar - för att visa att det finns ett brettavståndstagande.Skapa inte ett nytt brofäste i eller hosfolket, Per , som Ny demokrati försökte upp-rätta. Ta avstånd från detta. Säg att det var ett olycks-fall. Det vore bra. Då kan vi komma ifrån den debat-ten och komma fram till de viktiga integrationsfrågor-na.Sedan var det medborgarskapet, förslaget Från invandrarpolitik till integrationspoli-tik är syftet just att stärka statusen på medborgarska-pet, inte att snäva in det. Man skall komma ifrån "vioch dom". Jag kan kalla mig andra generationensinvandrare, eftersom jag har en position. Men vad ärdet för vits att upprepa för alla människor att de ärandra generationens invandrare om de inte själva villdet? Är man svensk medborgare så är man svenskmedborgare. Men man kan ha olika bakgrund. Det ärdet som är syftet med skriften.Anf. 24 går ordet till . På grund avgällande regler för interpellationsdebatter finns detinte några andra möjligheter att gå in och besvarafrågor.Anf. 25 HANS ():Fru talman! Per tänkte att anfall är bästaförsvar, höjde rösten och pekade finger åt mig. Jagtror inte att han träffade målet. Det är så uppenbart attmanifestet är något som aldrig borde ha skrivits. Dethar väckt oerhört obehagliga associationer. Men jagskall ändå läsa något jag tycker är bra. Det står att allamänniskor har samma värde. Därför skall man reageranär kors brinner eller rykten om invandrare sprids.Ja, Per . Jag tar dig på orden. Det är därförjag reagerar. Ni sprider unkna lögner, och ni spriderdemagogiska rykten om invandrare.Många frågor handlar om flykting- och asylpolitik.Vi är från mycket kritiska. Det har vifört fram ett stort antal gånger. Frågorna har inteutvecklats i generös riktning. Jag vill i dagväcka en debatt om , det land där jag är med-borgare, det land där jag arbetar och bor. Det finns oro i det här landet. Det finns massarbetslöshet.Det finns ökade klassklyftor. Det finns social margi-nalisering där den etniska positionen utnyttjas av dekrafter som vill riva ned välfärdsstaten. Det är en avmålsättningarna i manifestet från Moderaterna.Jag reagerar mot detta på grundval av svenska re-geringsformen om de mänskliga rättigheter och kravpå respekt för de människor som finns här i landet ochsom jag menar att vi skall uppfylla.Politiker har sin roll. Folkrörelser har sin roll.Men till syvende och sist är det du och jag, det ärvarje medborgare, som får använda sitt civilkurageoch stå emot den typ av bred rasism och främlingsfi-entlighet som har fått stöd från eliten i samhället.Tack för debatten.Anf. 26 Statsrådet ():Fru talman! Rasism och främlingsfientlighet skallkriminaliseras och jagas. Det går inte att i en demo-krati hitta några ursäkter, t.ex. att det är fel på invand-rar- och flyktingpolitiken.Men vi måste självfallet gå djupare för att finnamotgifter mot de tendenser som finns. Vi måste gå tilloss själva. Det är först när vi erkänner att vi alla inomoss har ett frö till intolerans som bottnar i oro, rädslaför det okända, som vi verkligen kan nå resultat. Utan ett personligt enga-gemang, en inre överenskommelse med det egna jagetatt stå emot fördomar, förtal och fördumning, brutali-serar vi oss själva och samhället. Därför är det hur vihär och utanför denna kammare hanterar detta intole-ransens frö som vi bär inom oss som avgör vilkamänniskor vi blir. Vi kan bekämpa detta med hjälp avupplysning och kunskaper. Hur vi hanterar dettakommer att betinga oss själva och vår omgivning.Har vår egen grund skakats i sina grundvalar pågrund av arbetslöshet, utanförskap eller andra formerav social isolering, minskar också mottagligheten förförnuftsargument. I stället ökar grogrunden för enklalösningar, hetspropaganda, gängbildning, subkultur.Där skiljer vi oss på ideologiska grunder mot Modera-terna. Därför blir en kraftfull och uthållig politik motarbetslöshet, utslagning, för social solidaritet ochsammanhållning, för upplysning och kunskap, odelba-ra och oundgängliga inslag i kampen mot intolerans,främlingsfientlighet och rasism.Jag vill tacka alla som har deltagit i debatten.Överläggningen var härmed avslutad.Meddelande om samlad voteringAndre vice talmannen meddelade att utrikesutskot-tets betänkanden UU15, UU7 och UU9 skulle avgörasi ett sammanhang efter avslutad debatt.3 § Internationellt utvecklingssamarbeteFöredrogsUtrikesutskottets betänkande 1996/97:UU15Internationellt utvecklingssamarbete (skr. 1996/97:2delvis)Anf. 27 ():Fru talman! U-världen har genomgått en demo-kratisk och marknadsekonomisk revolution. Det är enny och annorlunda värld som vi har att hjälpa att tasig ur fattigdomsfällan.Socialdemokraterna har det inte lätt med sin tro-värdighet. De satte upp enprocentsmålet och taladevitt och brett om det, men det var en borgerlig rege-ring under ledning som uppfyllde det.Efter det senaste valet skar så socialdemokraterna hårti anslagen och började i stället tala om en "skammensgräns" - FN-rekommendationen på avbruttonationalinkomsten.Men inte heller den uppfyller man. Med kreativbokföring stoppar man in kostnader för invandrings-och flyktingpolitiken inom den gränsen. Och eftersomman inte uppfyllt tidigare åtaganden till u-världen harman till yttermera visso pengar över i form av reser-vationer på 3 miljarder som man tullar på och nuanvänder en gång till för att uppfylla sina promil-lemål. Det är verkligen återanvändning.Andra verksamhetsområden har av statsministernutlovats att få 10 friska miljarder - som inte finnsannat än i statsministerns förhoppningar - men så intebiståndet. Här finns inga nya friska s-miljarder. Ändåmåste socialdemokraternas företrädare stå här ochbekänna sig till ett enprocentsmål, ett mål som ingentror att de kommer att uppfylla.Det är faktiskt hög tid att av bistånds-verksamhet göra en genomgripande analys av mål ochmetoder. Det gemensamma för världens fattiga länderär just fattigdomen. I övrigt skiljer de sig i mycket.Det är därför just fattigdomen vi skall koncentrera osspå att bekämpa. Det är det övergripande målet.Mål som man enkelt kan uppfylla enbart genomatt förbruka en viss summa pengar är ingen särskiltsofistikerad ledningsmetod. Speciellt inte i en verk-samhet som pågått ända . Det är därförsom vi från moderat sida rekommenderar en övergångfrån procentmål till effektivitetsmål i stället. Det ärmål av typen antal flickor som har fått basal utbild-ning eller antal hushåll som har fått rent vatten. Vitycker att man skall kunna mäta vad man gör.Landramarna - fasta summor till ettvisst land - bidrar till att biståndet blir mer av norma-la budgetintäkter än insatser på speciellt angelägnaområden. Obundet s.k. importstöd - som t.ex. i Mo-çambique medgav bilinköp till parlamentsledamöter-na - är ännu mera tveksamt. Vi tror att kontraktsbun-det projektbistånd tydligare markerar inriktningen påutvecklingsinsatser. I det sammanhanget vill jag ocksåunderstryka att korruption och missbruk av biståndetaldrig kan accepteras. Sådant skadar allvarligtutvecklingen i våra samarbetsländer.Det är angeläget att ha rejäla biståndsanslag imånga år framöver. Men det är än viktigare att deanvänds på ett riktigt sätt och att fattigdomen verkli-gen utrotas på ett hållbart sätt. Miljön måste skonassamtidigt som de fattiga länderna måstebli självförsörjande och välmående. Sedan behövsvarken Sida eller procentmål. Vad vi skall nå är envärld av välmående demokratier, inte ett kontinuerligtbiståndsberoende och ett evigt enprocentsmål.Regeringens trosvissa påstående att "en begyn-nande global offentligt sektor" håller på att växa framgenom biståndet är däremot enligt vår uppfattningingen höjdare. Det vet man i öst, och det vet man iArgentina och Uruguay.Det finns anledning till betydande optimism närdet gäller utvecklingen i . Socialistisk pla-nekonomi har övergivits nästan överallt. Diktaturoch förtryck förekommer visserligen fortfarande på endel håll, men diktaturerna blir successivt allt färre.Åtskilliga länder i Stillahavsasien har visat att de påbara en generation, , har kunnat gå från abso-lut fattigdom till relativt välstånd, och det även utanfördelen av stora naturresurser. Vi bör lära oss av hurde har agerat.Sydasien är inne i en klar tillväxtfas, om den änfår betraktas som något osäker. Stora delar av är likaså bra på gång. och Mella-nöstern har stort bistånd och ofta stora oljeresurseroch borde kunna utvecklas bättre än vad som sker.Men det stora problemet är södra , dvs. Det är här fattigdomen ökar, ochdet är hit världens resurser alltmer måste koncentre-ras.Hur utrotar man fattigdomen? Vår främsta insatsborde vara att öppna våra och EU:s marknader för u-världens produkter, inte minst på livsmedelsområdet.Dessa länders handel är mer än tio gångerstörre än biståndet. Särskilt viktigt är det att vi inteaccepterar alla de nya handelshinder som föreslåsfrån olika oroade inhemska aktörer, inte minst påmiljö- och arbetsmiljöområdet. Låt oss i stället an-vända biståndsmedel till att rätta till sådana bekym-mer för de aktuella u-länderna.Katastrofbistånd kommer vi alltid att vilja och be-höva ställa upp med. Bland det övriga humanitärabiståndet vill vi prioritera basal utbildning för allabarn, inte minst flickorna - det fattas fortfarande iväldigt många av de länder vi samarbetar med - basalhälso- och sjukvård och sådan infrastruktur som inteär direkt kommersiellt lönsam. Det ryms alltid inom10 % av BNP i ett u-land, men det uppfylls sällan ensi länder med betydligt högre bistånd. Kraftverk ochliknande lönsamma projekt tycker vi däremot attkommersiella krafter kan sköta på kommersiell bas.Vi anser att det bistånd som ges direkt till statsmak-terna bör begränsas till en nivå på av BNP, såatt regeringarna inte blir mer beroende av givarnatio-nerna än av det egna folket. Sedan kan man mycketväl och mycket gärna ge mer bistånd till en rad län-der. Men i så fall skall det kanaliseras via enskildaorganisationer.En hållbar tillväxt - det har vi lärt från Stillahav-sasien - kräver ett rättssamhälle med institutioner ochrespekt för mänskliga rättigheter. Det kräver en mark-nadsekonomi och dess institutioner - man behöverbanker, börs, osv. - och det krävs en stabil demokratimed fria medier. Här kan vi göra viktiga insatser. Detär oacceptabelt att regeringen nu har dragit in dennoggranna redovisning av situationen när det gällermänskliga rättigheter i våra samarbetsländer som denborgerliga regeringen bifogade biståndsbudgeten.Riksdagen behöver den informationen inför ställ-ningstagandena i budgethanteringen.Kunskapsöverföring och kompetensutveckling ärviktigt. I spelar jordbruket en stor roll.Landreformer behövs ofta. En växande småförtag-samhet - dessutom ofta i kvinnlig regi - behöver fastaspelregler och rimliga lånevillkor. måsteman aktivt bevaka jämställdhetsaspekterna.Skuldavskrivningar har diskuterats mycket. Detkan vara ett verksamt sätt att hjälpa en ny demokratiskregim att komma igång med utvecklingen. Där bör detanvändas. Men det får inte vara ett sätt att möjliggöraför en korrupt regim att överleva. Är man osäker trorvi att ränte- och amorteringsfrihet under ett antal årkan vara en väg att följa utvecklingen och få bättrebegrepp om framstegsvänligheten i den nya regimen.Bretton Woods-institutionerna, , harblivit en dominerande aktör i biståndet. Deras sätt attbyta fördelaktiga lån mot utvecklingsgarantier haronekligen varit mycket framgångsrikt - men så är detju också deras asiatiska ekonomer som föreslagit det.Deras uppföljnings- och utvärderingsverksamhet äroersättlig. Vi tror att mer av det multilaterala bistån-det bör kanaliseras den vägen.EU håller på att se över Lomébiståndet, och Sve-rige kan med sin långa och breda erfarenhet spela enmycket viktig roll i det sammanhanget.