prot · GK09115 · 1997-06-05 00:00:00 — Ni sågbara positiva effekter av att få internationella institu-tioner och organ som kunde agera för att utvecklasamhället globalt och samarbetet mellan olika länder.Detta är en exakt fortsättning på den typen av synsättsom vi har haft i Sverige.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 30 maj.4 § Meddelande om svar på skriftliga frågorunder sommaruppehålletAndre vice talmannen meddelade att skriftliga frå-gor som framställts -skulle besvaras efterdet att frågan framställts.5 § Meddelande om anmälan till talarlistan -FiU20Andre vice talmannen meddelade att anmälan tilltalarlistan för debatten gällandefinansutskottets betänkande FiU20 Riktlinjer för denekonomiska politiken, utgiftstak m.m. skulle ske se-nast kl. 15.00.6 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återFinansutskottets betänkande 1996/97:FiU27Socialförsäkringsutskottets betänkande1996/97:SfU127 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 4 juniUU13 Verksamheten inom Europeiska unionenunder 1996Mom. 1 (subsidiaritetsprincipen)1. utskottet2. 1 (fp)Votering:263 för utskottet19 för res. 167 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 65 m, 21 c, 19 v, 15 mp, 11 kdFör res. 1: 19 fpFrånvarande: 29 s, 15 m, 6 c, 7 fp, 3 v, 3 mp, 4 kdMom. 12 (familjen och den sociala dimensionen)1. utskottet2. 8 (kd)Votering:272 för utskottet12 för res. 865 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 136 s, 64 m, 21 c, 18 fp, 19 v, 14 mpFör res. 8: 1 m, 1 mp, 10 kdFrånvarande: 25 s, 15 m, 6 c, 8 fp, 3 v, 3 mp, 5 kdMom. 22 (beslutsregler avseende miljöskatter inomEU)1. utskottet2. 9 (fp, kd)Votering:245 för utskottet38 för res. 99 avstod57 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 69 m, 22 c, 17 vFör res. 9: 19 fp, 8 mp, 11 kdAvstod: 2 v, 7 mpFrånvarande: 24 s, 11 m, 5 c, 7 fp, 3 v, 3 mp, 4 kdMom. 39 (hållande av folkomröstning med anledningav regeringskonferensens resultat)1. utskottet2. 13 (v, mp)Votering:252 för utskottet36 för res. 132 avstod59 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 134 s, 70 m, 18 c, 19 fp, 11 kdFör res. 13: 1 s, 1 c, 19 v, 15 mpAvstod: 1 s, 1 cFrånvarande: 25 s, 10 m, 7 c, 7 fp, 3 v, 3 mp, 4 kdMom. 54 (tjänstebeskattning)1. utskottet2. 17 (m)3. res. 18 (fp, kd)Förberedande votering:77 för res. 1730 för res. 18186 avstod56 frånvarandeKammaren biträdde res. 17.Åsa () anmälde att hon avsett att avstå frånatt rösta men markerats ha röstat ja.Huvudvotering:190 för utskottet70 för res. 1731 avstod58 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 21 c, 19 v, 15 mpFör res. 17: 70 mAvstod: 1 c, 19 fp, 11 kdFrånvarande: 26 s, 10 m, 5 c, 7 fp, 3 v, 3 mp, 4 kdMom. 63 (genomförande av folkomröstning införbeslut om eventuellt svenskt deltagande i det tredjesteget inom EMU)1. utskottet2. 25 (v, mp)Votering:256 för utskottet37 för res. 2556 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 70 m, 20 c, 18 fp, 11 kdFör res. 25: 2 c, 1 fp, 19 v, 15 mpFrånvarande: 24 s, 10 m, 5 c, 7 fp, 3 v, 3 mp, 4 kdPär-Axel () anmälde att han avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja.Bo Könberg () anmälde att han avsett att rösta jamen markerats ha röstat nej.Mom. 68 (kostnaderna för medlemskap iEU)1. utskottet2. 28 (v, mp)Votering:257 för utskottet34 för res. 2858 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 70 m, 22 c, 19 fp, 11 kdFör res. 28: 19 v, 15 mpFrånvarande: 26 s, 10 m, 5 c, 7 fp, 3 v, 3 mp, 4 kdMom. 69 (vissa åtgärder inom EU med anledning avFN:s barnkonvention)1. utskottet2. 29 (v, mp, kd)Votering:243 för utskottet45 för res. 295 avstod56 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 70 m, 20 c, 18 fpFör res. 29: 19 v, 15 mp, 11 kdAvstod: 2 s, 2 c, 1 fpFrånvarande: 24 s, 10 m, 5 c, 7 fp, 3 v, 3 mp, 4 kdMom. 73 (utvecklingen av samarbetet i rättsliga ochinrikes frågor)1. utskottet2. 31 (kd)Votering:263 för utskottet11 för res. 3119 avstod56 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 136 s, 70 m, 22 c, 1 fp, 19 v, 15 mpFör res. 31: 11 kdAvstod: 1 s, 18 fpFrånvarande: 24 s, 10 m, 5 c, 7 fp, 3 v, 3 mp, 4 kdMom. 75 (dimensionering och organisa-tion)1. utskottet2. 34 (kd)Votering:219 för utskottet11 för res. 3462 avstod57 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 8 m, 22 c, 18 fp, 19 v, 15 mpFör res. 34: 11 kdAvstod: 61 m, 1 fpFrånvarande: 24 s, 11 m, 5 c, 7 fp, 3 v, 3 mp, 4 kdLars , , ochLennart (alla m) anmälde att de avsett attavstå från att rösta men markerats ha röstat ja.Mom. 77 (förhållningssätt till Schengen-samarbetet)1. utskottet2. 35 (v, mp)Votering:256 för utskottet36 för res. 3557 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 136 s, 70 m, 20 c, 19 fp, 11 kdFör res. 35: 2 c, 19 v, 15 mpFrånvarande: 25 s, 10 m, 5 c, 7 fp, 3 v, 3 mp, 4 kdMom. 82 (förhållningssätt till djurskyddetinom EU)1. utskottet2. 36 (v, mp, kd)Votering:247 för utskottet45 för res. 3657 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 136 s, 70 m, 21 c, 19 fp, 1 vFör res. 36: 1 c, 18 v, 15 mp, 11 kdFrånvarande: 25 s, 10 m, 5 c, 7 fp, 3 v, 3 mp, 4 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.JoU20 Miljöarbetet inom EUMom. 1 (miljöfrågorna i regeringskonferensen m.m.)Yrkanden:1. utskottet2. utskottets hemställan med den ändring som föran-leddes av bifall till mot. 31, 33 och 34 (kd)Votering:250 för utskottet11 för mot.30 avstod58 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 136 s, 70 m, 22 c, 19 fp, 3 vFör mot. : 11 kdAvstod: 16 v, 14 mpFrånvarande: 25 s, 10 m, 5 c, 7 fp, 3 v, 4 mp, 4 kdCharlotta L Bjälkebring och (båda v)anmälde att de avsett att avstå från att rösta men mar-kerats ha röstat ja.Mom. 3 (miljöaspekter inom handelspolitiken)1. utskottet2. 4 (v, mp)Votering:259 för utskottet34 för res. 456 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 70 m, 22 c, 19 fp, 11 kdFör res. 4: 19 v, 15 mpFrånvarande: 24 s, 10 m, 5 c, 7 fp, 3 v, 3 mp, 4 kdMom. 5 (gränsöverskridande miljöarbete)1. utskottet2. 5 (m)Votering:225 för utskottet67 för res. 557 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 2 m, 22 c, 19 fp, 19 v, 15 mp, 11kdFör res. 5: 67 mFrånvarande: 24 s, 11 m, 5 c, 7 fp, 3 v, 3 mp, 4 kdGöthe och (båda m) anmäl-de att de avsett att rösta nej men markerats ha röstatja.Mom. 6 (skärpning av EU:s miljöpolitik)1. utskottet2. 6 (c, mp)Votering:255 för utskottet37 för res. 657 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 136 s, 70 m, 19 fp, 19 v, 11 kdFör res. 6: 22 c, 15 mpFrånvarande: 25 s, 10 m, 5 c, 7 fp, 3 v, 3 mp, 4 kdMom. 17 (användningen av avfall i ekologisk produk-tion)Yrkanden:1. utskottet2. utskottets hemställan med den ändring som föran-leddes av bifall till mot. Jo239 yrk.12 (kd)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.8 § Nordiskt samarbeteFöredrogsUtrikesutskottets betänkande 1996/97:UU11Nordiskt samarbete (skr. 1996/97:149 och redog.1996/97:NR1)Anf. 36 ():Fru talman! I utrikesutskottets betänkande omnordiskt samarbete behandlas dels regeringens skri-velse Nordiskt samarbete 1996, dels Nordiska rådetssvenska delegations berättelse angående verksamhe-ten . Jag skall koncentrera mig på densenare berättelsen som redogör för det parlamentaris-ka har en ny in-riktning, ett förändrat arbetssätt och en ny organisa-tion. erfarenhet av arbetet enligtdenna nya ordning visar att det behövs större föränd-ringar för att det skall bli det dynamiska, aktuella ochslagkraftiga nordiska råd som det genomförda refor-marbetet var avsett att leda till. En förutsättning för attdet nordiska samarbetet skall lyckas är att det förank-ras bättre än i de nationella parlamenten och attintresset för de nordiska frågorna delas av en störrekrets parlamentariker än de 87 som ingår i . Det måste ständigt finnas en beredskap attompröva, effektivisera och anpassa det nordiska sam-arbetets innehåll och former inom en vidare europeiskram.Vi moderater vill ge det nordiska samarbetet enhelt ny dimension. Vi vill att man arbetar på ett heltnytt sätt. bör enligt närhetsprincipenenbart syssla med det som är relevant för det nordiskasamarbetet. Många Europafrågor, både i närområdetoch inom EU, liksom många nationella frågor har ennordisk dimension. Därför bör de flesta nationellaparlamentariker och EU-parlamentariker från de nor-diska länderna involveras.Vi vill skapa ett "politiska torg" där le-dande parlamentariker och regeringsledamöter undernågra dagar samlas till en bred diskussion omcentrala frågor för Norden.Europafrågorna har en självklar plats på agenda, och uppgift är t.ex.att samverka i frågor av betydelse inom EU och EES.Där kan de nordiska länderna agera utifrån en grund-läggande värdegemenskap och sammanfallande in-tressen. Vi anser därför att det är naturligt att ävenEU-parlamentarikerna ges en möjlighet att ingå somvalda ledamöter i de nationella delegationerna.Vi vill skapa ett samarbetsorgan för riksdagsleda-möter. Vi anser att skall främja ettkontinuerligt samarbete mellan de nationella parla-menten. Det kan ske genom att de traditionella utskot-ten i de olika nordiska parlamenten samarbetar medvarandra. Ordförandelandets utskott utövar då ettaktivt ledarskap och ansvarar för den politiska agen-dan. har t.ex. det svenska socialutskottet ansvarför att aktualisera frågor och sammankalla till mötenmed motsvarande utskott i de andra länderna. Initiati-ven tas i de nationella utskotten, och frågorna beredsav dessa gemensamt. Förslag lämnas till rådets styrel-se för beslut i . Ordförandelandetsutskottskansli har det administrativa ansvaret församarbetet inom sitt område under ett år.Vi vill, fru talman, skapa ett närmare samarbetemed parlamentariker från de baltiska länderna, och vianser därför att parlamentariker från de baltiska län-derna regelbundet bör inbjudas dels till session, dels till relevanta utskottsmöten för attstärka samarbetet mellan och de baltiskastaterna. Vid behov kan en del av den årliga sessionenav ägnas åt en särskild baltisk samar-betssession, men de baltiska parlamentarikerna skallvara välkomna att delta under hela mötet. Utskottenavgör själva om baltisk närvaro är önskvärd vid ettvisst sammanträde.Fru talman! Jag har med detta förmedlat den vi-sion som vi moderater har om ett framtida nordisktsamarbete, ett samarbete som kan bli en angelägenhetför alla parlamentariker och inte enbart för vissa sär-skilt utvalda. För att detta skall ske och kunna bliverklighet måste vi handla , inte bara tala om det.Utrikesutskottet har positivt besvarat flera av våraförslag men avstyrkt möjligheten att nominera denationella EU-parlamentarikerna som ledamöter äventill . Jag yrkar därför bifall till reserva-tion nr 1 och i övrigt bifall till hemställan i utrikesut-skottets betänkande.Anf. 37 ():Fru talman! Regeringens skrivelse om nordisktsamarbete ger ett återhållsamt intryck, och det bestå-ende blir då att det nordiska samarbetet inte priorite-ras från svensk sida. Budgeten för harju också bantats. anser, fru talman, i stället skall stärka det nordiska samarbetet.I bor i storleksordningen 24 miljonermänniskor, och är en i många avseenden unikregion. skulle kunna bli en ekologisk ochhumanistisk modellregion, som vågar vara steget föreoch medverka till att skjuta fram sina positioner inomdessa områden. har unika förutsättningar fördetta. Den nordiska sociala modellen har i ett histo-riskt avgörande skede växt fram genom att olika folk-rörelser gemensamt vävt en väv där humanism, rättvi-sa och social rättfärdighet varit bärande delar.Dessutom har vi som region stora energitillgångar,som utbyggd vattenkraft och biobränsle, stora natur-resurser med mer jord per capita än de flesta regioner,förhållandevis god ekonomi, ett ännu fungerandenäringsliv och en förhållandevis effektiv offentligsektor, som tyvärr skärs ner en del . utgördärmed en av de få regioner som har goda förutsätt-ningar att fungera som förebild för en socialt ochekologiskt hållbar utveckling. bör därför införinternationella fora vara drivande i miljöfrågor ochockså skynda på genomdrivandet av miljöbeslut.I har vi lagt fram medlemsförslag omatt av skogsarealen skall bevaras, något somtyvärr stötte på patrull. är skyddet förvåra skogar dåligt i . Att följa FN:s konventionfrån och klimatkonventionen är vik-tigt. Detta bör påpekas speciellt , då det ärvärldsmiljödagen.Miljöfrågorna och satsningar på en hållbar ut-veckling måste prioriteras i . Att mannu har börjat fokusera miljösituationen i ärbra. Detta hav är hårt utsatt av miljöförstöring, ochdet brådskar verkligen med att utföra de miljöräddan-de beslut som fattas. Miljösituationen har grundligtanalyserats, och det är viktigt att det arbete som nubedrivs följs upp med handling i den takt som nödenverkligen kräver.Fru talman! Att de s.k. hot spots, problemområdensom har pekats ut, åtgärdas skriver utskottet om. Attdå åtgärdspaket och miljösamarbete intensifieras irevideringen av åtgärdsprogrammet för ärbetydelsefullt.Fru talman! Ett nordiskt energisamarbete är ocksålika viktigt. Att bygga in sig i en ny stor satsning påfossila bränslen genom en nordisk gasledning förnaturgas är ohållbart. Nej, vill man gå in i det ekolo-giskt bärkraftiga samhället skall resurser satsas påbioenergi, energieffektivitet, sol och vind och ener-gibärare som t.ex. vätgas.Fru talman! tycker att det kulturellasamarbetet inom är mycket viktigt att fortsättamed. Att intresset har minskat för kultursamarbetetvisar den omfattande nedläggningen av de nordiskainstitutionerna, där kultursamarbetet har bedrivits. Attfinna nya former för kultursamarbetet är nu angeläget.Det kan t.ex. handla om att värna om nordiska pro-gram inom TV. Nordiska filmer skall kunna visas ialla länder i , och för att värna om nordiskkultur bör det ges förutsättningar för visning.Fru talman! Att nu har nya arbets-former med tre ämnesområden, , närområdetoch och , ger det nordiska samarbetetnya möjligheter. Det nordiska samarbetet bör därförförstärkas och då inte minst med de länder som inteingår i EU.Att tre nordiska länder ingår i EU har förskjutitintresset i , och från detnordiska samarbetet, och därför måste , ,och länkas fastare till dessa treländer.En viktig del i detta är som ser det attinföra direktval till . Direktval skulleöka intresset för . Direktval bygger pådemokrati och att folket kan vara med och påverka.Det är frågan om direktval diskuterades,och tycker att denna fråga på nytt kan tasupp i debatten. Visserligen är ett råd-givande organ, men ett direktval borde ge en störrestyrka åt rådet och större förståelse för den nordiskagemenskapen.Fru talman! anser inte att Nordenskall bli medlem i Schengen. När förhandladeom EU-medlemskapet missade man att ansöka ompassfrihet i . Sedan försökte man få in detta iSchengenavtalet. när delar av Schengenavtaletskall in i råder det åter osäkerhet om vadsom kommer hända med den nordiska passfriheten.En konsekvensanalys av vad medlemskap i att innebära för de nordiska länderna och förde nordiska utskotten i bör göras innanbeslut fattas.Fru talman! Jag vill härmed yrka bifall till Miljö-partiets reservation nr 2 i betänkandet och avslutamed att säga att vi i det nordiska samarbetet bör tavara på den miljömedvetenhet och känsla för naturensom under generationer har blivit en del av det nor-diska kulturella arvet, så att kunskapen om de ekolo-giska sammanhangen kan ligga till grund för politiskabeslut.Anf. 38 ():Fru talman! Det nordiska samarbetet är en själv-klar del av vårt samhällsliv och har bidragit till attgöra norra till en av de fredligaste delarna ivärlden. Samarbetet har en djup folklig förankring,som ger det en unik legitimitet. När Nordiska rådetbildades var det bl.a. resultatet av ett stort enga-gemang från breda folkliga organisationer.För oss nordbor är vänskapen och känslan avsamhörighet starkare än de särdrag som också känne-tecknar oss. Den historiska och kulturella samhörighe-ten förstärks av den geografiska närheten. Vi har enspråklig gemenskap och ett likartat sätt att tänka ochresonera, allt detta som ofta benämns "den nordiskaidentiteten".De nordiska länderna har i ett nära samarbete ochutan inslag av överstatlighet kunnat utnyttja varandraserfarenheter och utvecklas till moderna välfärdsstater.Det finns mycket i de nordiska samhällena och tradi-tionerna som vi kan bidra med i och i världen.Hit hör - för att nämna de kanske väsentligaste områ-dena - vår öppna demokrati, med ett starkt decentrali-serat lokalt beslutsfattande och offentlig insyn i be-slutsprocesser och myndighetsutövning, våra starkaoffentliga trygghetssystem, de starka folkrörelserna,det starka miljöengagemanget bland människorna,jämställdheten mellan kvinnor och män på arbets-marknaden och i politiken och respekten för den friaförhandlingsrätten på arbetsmarknaden.Det nordiska samarbetet har även enviktig funktion att fylla och bör vidareföras och för-djupas på det sätt som bäst tjänar de nordiska folkensintressen. Ett väl fungerande nordiskt samarbete stär-ker den nordiska identiteten och ger en viktigroll såväl i den europeiska gemenskapen som i världs-samfundet.De senaste åren har det nordiska samarbetet starktpräglats av ett reformarbete som inneburit en ny in-riktning på verksamheten med nya arbetsformer ochen ny organisation.I det nu aktuella betänkandet behandlas berättel-sen från svenska delegation och re-geringens skrivelse om nordiskt samarbete.Ett flertal motioner har lämnats. Det tycker jag vi-sar att det finns ett stort intresse bland kollegerna förde nordiska frågorna. I motionerna tas upp och redo-visas en rad olika idéer och tankar om hur det nordis-ka samarbetet skall kunna utvecklas. En del motionerberör organisatoriska frågor.Utrikesutskottets behandling av skrivelserna ochmotionerna har visat att det finns en bred samsyn omdet nordiska samarbetet. Därför har alla motionsyr-kanden utom två kunnat besvaras av utskottet. Efterde reformer som det beslutades om är nudet nordiska samarbetet inriktat på tre huvudområden.Det handlar först om samarbetet inom sombygger på den värdegemenskap som finns mellan denordiska folken och som får sitt främsta uttryck ikulturell och språklig gemenskap och en likartad synpå demokrati och grundläggande sociala rättigheter.Hit hör också samverkan kring samhällsuppgifter, därsamnordiska lösningar ger fördelar och ett mervärdeframför nationella arrangemang eller bredare interna-tionella lösningar.Nordenutskottet i arbetsområdetäcker i princip alla delar av de traditionella samar-betsområden som har arbetatmed. Man har i utskottet prioriterat i sitt arbete pre-sentation av nordisk kultur i utlandet, den nordiskavälfärdsmodellen, narkotikapolitik, nordisk barn- ochungdomsplan och nysatsning på kulturområdet.Det andra området handlar om och Euro-pa. Det gäller samverkan i frågor som är betydelseful-la för arbetet inom EU och EES, där de nordiskaländerna har en värdegemenskap och sammanfallandeintressen.Inom har EU-frågor och den på-gående regeringskonferensen varit de huvudsakligaarbetsområdena. Utskottet har dessutom behandlatfrågor som gällt en nordisk sysselsättningsstrategi ochåtgärder mot arbetslösheten.Det tredje samarbetsområdet handlar om Nordenoch dess närområden. Här gäller det att samverka tillförmån för utvecklingen i närområde ochÖstersjöregionen, och . Dethandlar om att lämna bidrag till stabilitet och demo-krati i regionen och till en utveckling i harmoni medmiljöhänsyn och urbefolkningarnas intressen. i har som sina målsätt-ningar framhållit att man vill främja demokrati,mänskliga rättigheter, social trygghet och fungerandemarknadsekonomi samt verka för lösningar på mil-jöproblemen i och Arktis.Av skrivelserna och även motionerna framgårtydligt hur mycket som händer inom det nordiskasamarbetet. Det omfattande politiska utbyte som skerbetyder oerhört mycket för att skapa en nordisk identi-tet och en stark intressegemenskap. Det är angelägetatt slå vakt om detta samarbete. Också i framtidenkommer det att finnas ett stort behov av nordisk sam-verkan.I reservation 1 föreslår , som vi hörde,att även EU-parlamentariker skall kunna ingå somvalda ledamöter i den nationella delegationen. Utskot-tet vill inte tillstyrka detta utan hänvisar till den nyarådsorganisationen, som har öppnat för nya mötes-former, t.ex. temamöten, där också andra änrådsmedlemmar och regeringsrepresentanter kandelta. Ett antal sådana temamöten har genomförts därockså Europaparlamentarikerna har varit inbjudna ochdeltagit. har till särskild uppgift attsamverka i frågor av betydelse för de nordiska län-dernas arbete inom EU och EES. I utskottet finns ennaturlig koppling mellan och EU och inteminst kopplingar till EU-parlamentet.I reservation 2 vill att det skall hållasdirektval till . Den här frågan har somvi hörde tidigare varit uppe till behandling och dåavvisats med hänvisning till att en direkt anknytningtill respektive lands parlament är en stor tillgång i detnordiska samarbetet. I sammanhanget är det ocksåviktigt att påpeka och beakta att är ettrådgivande organ som inte har någon formell besluts-rätt.Jag yrkar således avslag på reservationerna och bi-fall till utskottet hemställan.Anf. 39 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är bra, precis somNils T sade, att vi är överens om vikten avett starkt och synligare nordiskt samarbete. Det ärdärför vi har föreslagit att skall få en starkareställning i och också visat i ettförslag hur man skulle kunna göra detta. Vi menarinte att man skall ha fler valda ledamöter än nuvaran-de 87 men att det skulle kunna vara möjligt att blanddessa 87 välja in, om partierna så vill, Europaparla-mentariker. Det är ändå partierna som själva väljer deledamöter som de vill ha.Det här skulle ge en litet starkare röst åt Nordenoch i de nordiska frågorna, inte bara genom mötenmed Europaparlamentariker utan också i . Jag vet att både och skullevälkomna detta. På så sätt skulle de mer naturligtkomma in i det arbetet även om de inte är medlemmari EU och inte har valda ledamöter. Det skulle varabra.Anledningen till att vi föreslagit ett mycket merformellt samarbete mellan de nationella utskotten äratt vi har upptäckt att de nuvarande utskotten mer blirmötesarrangörer än sakbehandlare. Det vill vi inte ha.Det är nordiskt samarbete på regeringssidan som jagtycker att vi borde diskutera här som tydligt harförsvagats. blir ordförandeland i Nordennästa gång, och för att det här skall kunna fungerakrävs ett starkt ordförandeskap, ett engagerat ordför-andeskap. har en nordisk samarbetsmi-nister, men henne ser vi väldigt litet av. Hon är intehär . Det vore kanske bra om fick arbets-sättet med agendan under sitt ordförandeskapsår.Anf. 40 () replik:Fru talman! gör detta med EU-parlamentarikerna till en stor fråga. Jag har litet svårtatt förstå det av den anledningen att den nya ordning-en innebär att vi bjuder in dem till alla slags arrange-mang. Hela den nya strukturen av Nordiska rådetsarbete går ut på att vidga kretsen från enbart ledamö-terna till att omfatta även andra. Jag har inte upplevtnågra problem med att få dessa kontakter. Dessutomsom jag påpekade har vi som har tillsärskild uppgift att hantera frågor som har med Nor-den, ett nordiskt intresse i EU och EES-arbetet attgöra. Vi har en ny organisation. Jag uppskattarmycket de idéer som förs fram i den moderata motio-nen.