prot · GK0959 · 1997-02-04 00:00:00 — Jag hoppas att det intedröjer länge tills vi får återkomma med en uppföljningi den frågan.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1996/97:105 om detmångkulturella samhälletAnf. 48 Statsrådet ():Fru talman! har frågat statsrådetPierre om vilka åtgärder denne är beredd attvidta i syfte att informera medborgarna om det mång-kulturella samhällets fördelar.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som skall svara på interpellationen.För mindre än ställde exakt samma fråga, och mitt svar är det-samma som då. Sådana informationsåtgärder är inteaktuella.Bakom fråga ligger en föreställ-ning om att mångkulturella samhällen alltid framställssom konfliktfria och harmoniska. Han tycker att allaverkar så tvärsäkra på att sådana samhällen endast harfördelar och inga nackdelar. Eftersom många länder ivärlden verkar ha problem som baserar sig på religiö-sa och kulturella skillnader, undrar han hur Sverigeskall lyckas med det som inte andra lyckats med.Jag har svårt att hitta de tvärsäkra uppfattningarsom talar om. Tvärtom tycker jag attdet finns en utbredd insikt om att ett samhälle medetnisk och religiös mångfald inte automatiskt utveck-las till ett harmoniskt och problemfritt samhälle.En stor del av befolkning har sinarötter i ett annat land. Det är ett faktum som vi intekan bortse från utan något som vi måste utgå från ochta hänsyn till. är inte enkulturellt - om detnågonsin varit det - och jag kan inte tro att någon påallvar menar att det skulle vara önskvärt.Att leva i ett mångetniskt och mångreligiöst sam-hälle är emellertid inte alltid lätt. Det ställer stora kravpå oss alla. Utan respekt för olikheter och utan ömse-sidig anpassning och samverkan finns det risk för attspänningar uppstår mellan olika grupper i samhället.En av mina viktigaste uppgifter som integra-tionsminister är därför att verka för ett samhälle somalla människor är delaktiga i och tar ansvar för, oav-sett etnisk och religiös bakgrund. Då kan den kraftoch de möjligheter som finns i mångfalden frigörasoch komma oss alla till del. Då blir det mångkulturel-la samhällets fördelar uppenbara. För att lyckas i dettaarbete krävs verkliga möten mellan människor ochinte informationsinsatser.En annan mycket anglägen uppgift är att motverkaatt delar av den svenska befolkningen diskrimineraspå etnisk grund. Som ett led i det arbetet har regering-en just beslutat om en översyn av lagen mot etniskdiskriminering.I en planerad integrationspolitisk proposition se-nare avser regeringen att presentera ett antal insat-ser som utgår från att är ett samhälle medetnisk mångfald och som syftar att främja en godsamhällsutveckling.Anf. 49 ():Fru talman! Det är riktigt, som statsrådet säger, attjag har ställt den här frågan tidigare. Lika litet som dåvill han nu medverka till någon informationsinsats omdet mångkulturella samhället. Han anser att det intebehövs.Den som lyssnat på många politiker i mediedebat-ten, t.ex. de medverkande i TV:s olika soffprogram,vet att man där hyllar det mångkulturella samhället.Jag tycker därför att en liten insats från statsrådetssida hade varit befogad. Många utanför det här husetfrågar : Var finns de lyckade exempel som mankan referera till? Finns de över huvud taget?Man brukar ibland schablonmässigt tala om och om i detta sammanhang, men jaghar besökt mer än en gång, och det är inte någotlyckat exempel. Där finns en och annan Chinatownoch en del irländska stadsdelar - alla mycket koncent-rerade och absolut icke mångkulturella.Fru talman! Skulden till den här föreställningenligger hos svenska politiker, som har bedrivit en asyl-och flyktingpolitik som är helt unik och inte finns inågot annat land i . Detta har man gjort påtrots mot opinionen.Jag vet att statsrådets almanacka är välfylld, mendet finns nog plats för en liten tur ned till en bod påKockums eller en byggbod någonstans i för attinformera om fördelarna med svensk asyl- och flyk-tingpolitik. Min almanacka är öppen för varje förslagi den riktningen.Diskriminering känner jag mig mycket illa berördav, på vilket sätt den än förekommer. Jag dristade migt.o.m. att överskatta min fy-siska förmåga, på ett pendeltåg från Väsbytill . En liten flicka från steg påvagnen, och det gjorde även fyra skinheads. Jag vardum nog att sitta vid sidan av henne hela vägen in tillStockholms central. Det hände ingenting, men detretar mig oerhört när folk blir diskriminerade pågrundval av religion, ras eller kön.Däremot förekommer det en del överdrifter i densvenska debatten om diskriminering. är det t.ex.tabubelagt att säga "negerbollar", trots att det är okejatt tala om franska våfflor och kinamat.Jag skulle vilja fråga statsrådet om det gamlasvenska ordstävet att man skall ta seden dit mankommer fortfarande gäller. , närsvensk textilindustri började raseras och svenskakvinnor började bada utan kläder på överkroppen,gjorde en svensk flicka detta nere i . Honfick sitta i häkte i , eftersom detta stred motgrekisk lag. I svenska tidningar skrev man att det intevar något att bråka om, eftersom vi måste ta sedan ditvi kommer. Anser statsrådet att man skall ta seden ditman kommer?Anser statsrådet vidare att det är fråga om diskri-minering när en kinesrestaurang inte vill anställa ensvensk? Är det diskriminering om en svensk restau-rang inte vill anställa en kines?Till sist: Skall utländska skolbarn i våra skolor haen särkost som svenska skolbarn uppfattar som bättreän den kost som de själva får? Vad anser statsrådetom det?Anf. 50 Statsrådet ():Fru talman! Man funderar emellanåt över om detär meningsfullt att diskutera med påminner om en grammofonskiva som har hakatupp sig. Det är samma tema varje gång.Jag frågar mig om över huvud ta-get vid något enda tillfälle har mött människor frånandra kulturer, med annan etnisk bakgrund och medannan religion än den dominerande svenska religio-nen. Gör man det och bekvämar sig till att gå in i endialog med människor som har upplevt något annat änvad man själv har varit med om, blir man klokare ochförnuftigare. Jag tror inte att har möttnågon sådan person, för då borde han inte tala somhan gör. Det finns ett inslag av en rätt fientlig inställ-ning till människor från andra kulturer i de ord somSten använder.Tar vi seden dit vi kommer? Gör vi det när vi re-ser utomlands? På , som är ett bra och popu-lärt semesterställe för svenskar, bjuder restaurangernalitet här och där på sill och köttbullar, och många äterdet i stället för att pröva på det nya. Andra vågarpröva på det nya. Skulle samhället bli bättre av att allaåt samma sorts mat? Skulle det mångkulturella sam-hället i någon mening bli bättre av att man suddade utde olikheter som finns kulturellt, i utövande av fri-tidsintressen eller inte minst i fråga om maten?Jag har litet svårt att förstå fun-deringar om vad som kan vara bra eller dåligt när detgäller att bygga upp ett mjukare och vänligare samhäl-le. Det vore intressant att höra om harnågon bakgrund av möten med människor från andrakulturer som på något sätt har svarat på frågor om vad det mångkulturella samhälletinnebär, mänskligt och som en rikedom i det svenskasamhället.Med det sagda menar jag inte att allt är enkelt ochproblemfritt. Det finns många motsättningar och svå-righeter som skall överbryggas.Anf. 51 ():Fru talman! Jag är förvisso ingen expert på varesig LP- eller EP-skivor, men jag tror inte heller attstatsrådet är det. Vad gäller mina erfarenheter kan jagtala om att när statsrådet var ordförandei Metall var jag ordförande för en lokal grupp om 300personer på , varav majoriteten kom frånländer utanför . Jag blev under sju års tidomvald med ganska hyggliga siffror.Jag känner personligen inga utländska artister ochförfattare, men jag bor i ett område som efter Rosen-gård är det mest invandrartäta i . Jag har bottdär , och jag kan varenda kväll och natt gå ututan vare sig dobermannpinscher eller poliseskort,och jag pratar varenda dag med människorna där.Däremot lever jag inte upp till den konstlade bild somstatsrådet och hans kolleger försöker presentera försvenska folket.Jag har praktisk erfarenhet av att umgås med folkfrån andra kulturer, och jag kan hantera det på ettypperligt sätt. Men jag har svårt att förstå varför nihela tiden skall hålla på och driva en politik somstrider mot en majoritets uppfattning. Jag lämnadetidigare ett erbjudande om att jag skulle riva sönderhela min almanacka bara för att få glädjen att till-sammans med statsrådet gå ned på varveller till en byggbod i och prata med hansmedlemmar om vår svenska asyl- och flyktingpolitik.Jag är icke rädd för att skicka ut denna uppmaning,och den är inte baserad på bara tomma ord, utan jaghoppas att statsrådet antar denna - som man säger påfint språk - kastade handske.Jag kan inte påstå att statsrådet har pratat om alladet mångkulturella samhällets fördelar, men mångautanför detta hus ser i olika TV-program och läser itidningar om detta samhälles fördelar. Då frågar jagmig: Varför skall vi i lyckas med det som ipraktiken alla andra länder har misslyckats med? Harvi en förmåga som icke är andra förunnad? Svara pådet i stället för att försöka ifrågasätta min person. Jagkan hantera mig själv - det är inga problem med det.Anf. 52 Statsrådet ():Fru talman! verkar ju vara väldigtväl bevandrad på det här området och träffar ständigtmänniskor med andra kulturer. Jag skulle vilja föreslåSten att han gör en liten mötesturné runtSverige och åker runt och informerar om fördelarnamed det mångkulturella samhället. Jag antar att hansupplevelser av dessa möten ändå har varit positiva,och det kunde kanske ligga till grund för fina anfö-randen om det fantastiska i dessa möten och att vi kanskapa någonting fint av denna gemenskap i det svens-ka samhället.Det är inte mångfalden i samhället som är proble-met, utan det är att vi har för litet arbete. Vi kan inteerbjuda människor möjlighet till egen försörjning. Detär det som är grundproblemet och inte att vi har mångfald och rikedom.Det skulle aldrig falla mig in att åka runt med StenAndersson på en mötesturné. Jag har träffat säkerligenmånga fler metallarbetare i mina dagar än det fåtalnere på som valdes av ellerumgicks med. Jag har träffat väldigt många andramänniskor, både i byggbodar och i andra samman-hang. Inte minst har jag träffat människor från andrakulturer. Och jag ser framtiden an med viss tillförsiktom att vi skall kunna leva i harmoni i det svenskasamhället tillsammans.Jag vill säga som konstaterade : är ett mångkulturellt samhälle.Han sade också att det inte är lätt att leva i ett mång-kulturellt samhälle, och tillade slutligen att det ärnågonting som man måste lära sig. Jag tror att det ärprecis så det är. Inlärningen, nötningen tillsammansoch den ömsesidiga processen handlar om att mötassom människor och på det sättet få respekt för varand-ras olikheter. Jag tycker att skulleägna tid åt att just få dessa möten att fungera på så sättatt man också möter människor från andra kulturermed respekt och inte på det sätt möterdem för närvarande.Anf. 53 ():Fru talman! Jag har ingenting emot mångfald, mendäremot är jag stark motståndare till politisk enfald,och sådan har statsrådet här på ett ypperligt sättdemonstrerat.Han vill inte åka runt med mig i och prataom detta, och jag förstår mycket väl varför. Det hjäl-per inte om han har känt 10 000 fler metallarbetare änvad jag har gjort. Jag tror att han skulle ha svårt att tahem den debatten.Jag kan inte påstå att jag själv är ett levande opi-nionsinstitut, men om inte den tolkning jag har gjortav samtliga mätningar som är gjorda sedan slutet av80-talet är korrekt borde vi skrota dem. Inom samtligapartier tycker man att har haft en förkraftig och för snabbt accelererande asyl- och flyk-tingpolitik som vi inte har haft resurser till att sköta.Jag gör detta erbjudande: Jag är be-redd att riva ut alla möten ur min almanacka och åkaut med statsrådet för att prata med hans partis gamlamedlemmar och de personer som eventuellt röstar påhans parti som tycker att den drivna asyl-politiken är riktig. Jag tror att statsrådet kommer attrevidera sin uppfattning efteråt.Anf. 54 Statsrådet ():Fru talman! Jag skall inte ägna mer tid åt dennadebatt. Jag vill bara konstatera att det vore intressantatt höra uttrycka enkonstruktiv tanke om hur vi tillsammans skall kunnabygga ett bättre samhälle i stället för detta ständigagnäll över människor från andra kulturer och dessahänvisningar till byggbodar och annat för att döljasina egna ganska fientliga åsikter i de här samman-hangen. Jag tycker att det är en litet feg stil och intesärskilt uppbyggligt om man vill skapa det goda sam-hället.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 1996/97:103 om un-derhållsstödetAnf. 55 Statsrådet ():Fru talman! har frågat migom jag tänker vidta några åtgärder för att mildra deekonomiska effekter som det nya underhållsstödetmedför för återbetalningsskyldiga med låga inkoms-ter.Det grundläggande synsättet bakom lagen om un-derhållsstöd är att försörjningen av egna barn skallvara en högt prioriterad utgift för föräldrarna. Samti-digt fungerar systemet så att barn vars föräldrar intesammanlever garanteras ett ekonomiskt stöd i de fallden bidragsskyldiga föräldern inte har förmåga attbidra till sitt barns försörjning samt i de fall föräldernvisserligen kan bidra men inte betalar i rätt tid.Den metod för inkomstprövning som valts inne-bär, som påpekar i sin interpella-tion, att återbetalningsbeloppet grundas på inkomstenunder förfluten tid. En anknytning till aktuell inkomsthar den nackdelen att det kan vara svårt att få in upp-gifter om inkomsten från de bidragsskyldiga föräld-rarna. Utbetalningen av underhållsstöd påverkas juinte av att den bidragsskyldige vägrar att medverkavid beräkningen. Om den bidragsskyldige undervär-derar sin inkomst får detta till följd att återbetalnings-beloppet vid en slutlig avräkning höjs för förfluten tidmed påföljd att den bidragsskyldige då får en skuldtill staten.I vissa situationer kan det vara svårt för en återbe-talningsskyldig att betala det fastställda återbetal-ningsbeloppet till staten. I sådana fall finns det möj-lighet för den återbetalningsskyldige att helt ellerdelvis få anstånd med betalningen. Anstånd skallmedges av i den mån det behövsför att den bidragsskyldige skall få behålla vad sombehövs för eget och familjens underhåll samt undervissa andra särskilda förhållanden, t.ex. svår sjukdom.Anstånd bör i första hand komma i fråga vid be-talningssvårigheter av övergående natur. Försäkrings-kassan kan, om det föreligger synnerliga skäl medhänsyn till den bidragsskyldiges ekonomiska ellerpersonliga förhållanden, helt eller delvis efterge sta-tens fordran.I det exempel som beskriver iinterpellationen betalar staten totalt ca tillde tre barnen. Av detta belopp är ett rentbidrag till barnens försörjning som inte återkrävs avden bidragsskyldige. Återstående återkrävsav den bidragsskyldige föräldern. Återbetalningsbe-loppen omprövas vilket innebär att återbetal-ningsskyldigheten minskar om inkomsternablir lägre t.ex. på grund av arbetslöshet.Jag vill i detta sammanhang också påminna ommitt svar på en fråga av som jag läm-nade . I frågesvaret infor-merade jag om det uppdrag att utvärdera det nyaunderhållsstödssystemet som Riksförsäkringsverkethar fått. Vidare informerade jag om min avsikt attundersöka studiemedelssystemets regler som innebäratt återbetalningsskyldigheten får sättas ned vid vä-sentligt sänkta inkomster. Om det visar sig att dessafungerar bra kommer jag att pröva om det är möjligtatt införa en liknande regel i lagen om underhållsstöd.Enligt min uppfattning innebär möjligheterna attfå anstånd att de farhågor som , om att ett stort antal underhållsskyldiga blirtvingade att söka socialbidrag för att kunna uppfyllasina skyldigheter till de egna barnen, inte behöverbesannas.Jag har förståelse för att många som är arbetslösatycker att konsekvenserna av det nya underhållsstödetkan kännas tunga. Det största problemet är dock si-tuationen på arbetsmarknaden. Arbetslöshet drabbarju också många föräldrar som bor tillsammans. Dessafamiljer får inte något generellt stöd som kan liknasvid underhållsstödet utan kan - även de - i en del fallbli beroende av socialbidrag.Anf. 56 ():Herr talman! Jag vill först tacka statsrådet för sva-ret. Det ger emellertid inget hopp till det stora antaletåterbetalningsskyldiga med låga inkomster. Jag harhaft många samtal med huvudsakligen ensamma pap-por som inte har ekonomisk möjlighet att göra rätt försig enligt de nya bestämmelser som gäller.Oftast har deras inkomster minskat i förhållande . Det är ju det årets inkomst somskall ligga till grund för återbetalningsbeloppets stor-lek för det här året.I en nyligen publicerad intervju i tidningen i mitt hemlän uttalar en handläggarevid att hon och hennes kollegerdagligen möts av förtvivlade män som inte kan klaraav sina skyldigheter. Många har enligt hennes upp-fattning inte en chans att klara av det underhåll somligger fast. Deras enda råd till dessa föräldrar är attsöka uppskov.Det är minst sagt en märklig regeringspolitik somförs. Omfattande skattehöjningar för låg- och medel-inkomsttagare i kombination med minskade bidragleder till att alltfler människor inte kan leva på sin lön.Det är helt orimligt att bedriva en politik som innebäratt hushåll med socialbidrag i genomsnitt betalar likamycket i skatt som de får i bidrag. Jag är rädd attmånga av de återbetalningsskyldiga föräldrar som nukommer att hamna i ohållbara ekonomiska situationertvingas till ett ökat bidragsberoende. Jag delar såledesinte statsrådets uppfattning, att möjligheten till an-stånd skulle minska problemen. De flesta människorvill nämligen göra rätt för sig.Jag är som statsrådet medveten om de problemsom många har hamnat i. Då är det märkligt att ingaomedelbara åtgärder vidtas för att lindra de negativaeffekterna. Uppdraget till attutvärdera det nya underhållssystemet hjälper inte detusentals och åter tusentals återbetalningsskyldigaföräldrar som av olika skäl saknar ekonomisk möjlig-het att göra rätt för sig.Det finns enligt min mening tre åtgärder som om-gående kan förbättra den hopplösa situation sommånga människor har hamnat i. Den enklaste åtgärdenär att i enlighet med och förslag höja det s.k. förbehållsbeloppet till48 . Det skulle leda till att de medlåga inkomster får ökade möjligheter att betala.Det är också märkligt att man, i ett läge då arbets-lösheten inte bara är rekordhög utan också är stigan-de, inte beaktar betalningsmöjligheten med utgångs-punkt i den aktuella inkomst som gäller då återbetal-ningsskyldigheten uppkommer. Man kan användabostadsbidragen som utgångspunkt för detta. Gällanderegler borde därför kunna kompletteras med en möj-lighet att fastställa underlaget för återbetalningsskyl-digheten med utgångspunkt i en beräknad aktuellinkomst i stället för att använda senast taxerad in-komst. Det borde vara ett betydligt enklare förfarandeän att undersöka om det är möjligt att införa en mot-svarande nedsättningsregel som gäller i studiemedels-systemet.Den tredje åtgärden bör enligt min mening vara attsåväl underhållets förskottsdel som själva utfyllnads-bidraget behovsprövas. På så sätt tydliggörs föräld-rarnas gemensamma ansvar. Det finns nämligen enrisk att de nya reglerna kan leda till ökade tvistermellan föräldrar om var barnen skall vara bosatta. Detkan inte vara meningen.Varför vill inte statsrådet åstadkomma förändring-ar som skapar bättre förutsättningar för föräldrarna attgöra rätt för sig? Slutligen: Varför tvingas alltflermänniskor i vårt land till ett ökat bidragsberoende?Anf. 57 ():Herr talman! I svaret till sä-ger statsrådet att det grundläggande synsättet är attförsörjningen av egna barn skall vara en högt priorite-rad utgift för föräldrarna, alltså båda föräldrarna. Ärdet då inte rimligt att man tar hänsyn till båda föräld-rarnas förmåga att försörja barnen i stället för att ha,enligt det beslut som fattades utan med-verkan, ett halvt ekonomiskt ansvar? Även om stats-rådet säger som hon gör förutsätter jag att regeringenser över beslutet och försöker göra ändringar som blirnågorlunda rimliga för båda parter.Herr talman! Jag skulle vilja återvända till riks-dagsbehandlingen av förslaget. Regeringen uppgavdär att barnens bästa är avgörande för förslaget. En-ligt har föräldrarna ett gemensamtansvar för barnen. De skall efter förmåga bidra tillbarnens försörjning. Riksdagsbeslutet innebar attvarje förälder skall ta ett halvt ekonomiskt ansvar.Tror statsrådet att det skapar goda förutsättningar förbarnets bästa? Jag tror det nämligen inte. Den enekänner sig ofta orättvist behandlad och kränkt. Ut-formningen av underhållsstödet utgår från den taxera-de inkomsten, vilken kan ligga i tiden.Vi har hört här att en arbetslös inte klarar av att betaladet och hamnar i en helt ohållbar situation. Om manbygger upp en skuld skall också den betalas, medränta. Det kan inte skapa goda relationer mellan för-äldrarna, utan det blir slitningar och negativa förut-sättningar. Barnen mår dåligt av det.Jag tycker att det är rimligt att man funderar överom inte skall gälla, att föräldrarna efterförmåga skall ta ett gemensamt ansvar.Jag skulle vilja fråga om statsrådet tror att en hårtklämd underhållsbetalare blir mer motiverad av attvarje månad betala in pengar till staten. Rimligen,tycker vi i , borde det vara så att man skallbetala till barnet eller den som har ansvaret för barnet.Nuvarande system förstärker antalet underhållsplikti-ga som pressas in i statens system. Det är kanske såatt socialdemokratin tycker att det är bra. Jag tyckeratt det är dåligt att man gemensamt inte kan lösa frå-gan så långt det är möjligt.Vid riksdagsbehandlingen sades att hänsyn tillumgängesresor skall tas i den proposition som rege-ringen avser att lägga fram i vår. Min fråga är: Blirdet så? ansåg redan när vi behandla-de förslaget att umgängesresorna borde ha varit mednär underhållsstödet beslutades. är min fråga:Kommer regeringen med ett sådant förslag i vår? Detkan ändå ge litet tröst för dem som är drabbade.Herr talman! har vi från riksdagenkrävt att konsekvensanalyser skall göras på alla rege-ringens förslag. Trots att utskottet två gånger kallattill sig tjänstemän från har deinte kunnat förklara hur den stora besparingen verkli-gen kommer till. räknade på det här, och det blir inte en sådan be-sparing, långt därifrån. Man har vidare misslyckatsmed att de underhållsskyldiga skall kunna ta ett an-svar för sina barn. Att man på det sättet hanterar frå-gan kallar jag inte för konsekvensanalyser av någonrang.Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för attgenomlysa beslutet, och vilka ändringar kan mantänka sig att regeringen är beredd att göra?Anf. 58 ():Herr talman! Jag är överens med statsrådet om att det grundläggande synsättet äratt försörjningen av egna barn skall vara en högt pri-oriterad utgift för föräldrarna. Det är för mig och deallra flesta en fullständig självklarhet. Föräldrarna villkunna försörja sina barn. Men då måste det ocksåfinnas förutsättningar för det.När det gäller den nya lagen om underhållsstöduppstår, som statsrådet också väl känner till, ett antalproblem. Jag vill rikta in mig på själva beräkningenav underhållsstödet. Jag har liksom många andra fåttta del av ett antal exempel som visar att det just ärsjälva beräkningen som är det största problemet, ef-tersom man beräknar efter senast taxerade inkomst. Ioch med att detta görs slår det i ett antal fall väldigtsnett.Jag tänker inte gå in på några konkreta exempel,utan jag vill bara fråga statsrådet varför man inte kangöra beräkningen utifrån aktuell inkomst på precissamma sätt som i fråga om bostadsbidraget. Det juste-ras som bekant , och det borde gåatt använda det för underhållsstödet också.Anf. 59 ():Herr talman! Statsrådet och jag är helt överens omatt varje förälder har såväl vårdnadsansvar som eko-nomiskt ansvar för sina barn. var ocksåmed på beslutet i , dock med ett par klarareservationer.