prot · GK09113 · 1997-06-03 00:00:00 — Risken är i stället,med de erfarenheter vi har, att skillnaderna i förkun-skaper och studiemotivation skapar konflikter ochförstärker fördomar.Vi delar inte heller Socialdemokraternas oro för"en alltför långt driven individualisering i undervis-ningen". är problemet i svensk skola snarastdet motsatta. Med de allt större undervisningsgruppersom många skolor arbetar med är det ett pro-blem att lärarna inte alls hinner med att stödja ochstimulera den enskilde eleven. Den kollektivistiskainställning till undervisningen som regeringen tycksförorda innebär att främst elever med problem ochsvårigheter och sådana som saknar stöd hemifrån slåsut eller får knäckt självkänsla.Det är inte så att modern pedagogik på ett föråld-rat sätt behöver skapa detta motsatsförhållande mellangemenskap, integration och individualiserad under-visning. Tvärtom är poängen med modern pedagogikatt man förenar dessa saker.I utvecklingsplanen finns också synpunkten attkunskaper inte skall mätas, eller i vart fall inte såmycket, eftersom alla aspekter på elevernas utveck-ling inte är mätbara. Det visar för oss moderater enobegriplig rädsla för kunskap och kompetens. Attkunskap är ett svårfångat begrepp är ju en sak, mendet får inte innebära att vi bara pratar om utvärderingoch uppföljning. Jag skulle gärna vilja att skolminis-tern utvecklade Socialdemokraternas syn på vad somskall utvärderas, om det inte är just vad eleverna fak-tiskt lärt sig.Utskottets majoritet har också en skrivning i be-tänkandet där man understryker vikten av uppföljningoch uppvärdering, som man säger att detfrämst är kvalitativa aspekter som man skall utvärde-ra. Det kan man fundera litet över. Jag tror att det ärviktigt att skolministern tydliggör vad det är vi skall tareda på om elevernas utveckling.I den moderata motionen med anledning av dennaskrivelse tar vi upp många frågor som är viktiga. Jagkommer inte att hinna med alla här, men senare också att delta i debatten. En viktigfråga rör skolans resurser. med kommu-nalt ansvar är det möjligt att börja dra slutsatser. Mankan konstatera att kostnaden per elev varierar väldigtmycket beroende på var man bor. Det innebär ocksåatt skolorna arbetar under olika förutsättningar. Dethandlar om olika ekonomiska förutsättningar, menockså möjligheter för elever att utnyttja sin valfrihetvid val av program eller undervisning, möjligheten attstarta och driva friskolor och möjligheter för elever,föräldrar och personal att utöva inflytande i skolan.Det handlar även om uppenbara brister beträffandelokaler och läromedel, och det handlar om utvärde-ring av kunskaper. Detta, tillsammans med en generellneddragning av resurserna till skolan framför allt närdet gäller undervisningsanslagen, är väldigt bekym-mersamt.Jag har förstått att också skolministern är oroad.Varför gör ni socialdemokrater ingenting utöver detallmänna i vårpropositionen? Pengarna i vårproposi-tionen kommer säkert att kunna användas till viss del iskolan, men det kan bara till nöds kompensera en delav de neddragningar som har gjorts under en följd avår. Vi kan inte inbilla oss att detta skall garantera attvi kommer tillbaks till eller skapar ett förhållande avlikvärdighet, vilket faktiskt är skolans viktiga mål.Faktum är dessutom att kommunerna lika gärna kananvända dessa pengar till äldrevård eller snöskottning.Vi moderater anser att det är viktigt att skolornagaranteras vissa resurser. Utbildningen i grundskolanoch gymnasiet är en nationell angelägenhet, där lokalaerfarenheter och önskemål är betydelsefulla. Men defår aldrig sättas före målet om en likvärdig undervis-ning av hög kvalitet i alla skolor. Därför vill vi införaett statligt stöd riktat direkt till skolorna - en nationellskolpeng - som ger alla skolor resurser med minst ennationellt jämförbar nivå.En nationell skolpeng skulle också ha andra förde-lar. Den främsta är att varje skola skulle ges ökatutrymme att professionellt utveckla sin verksamhet.Det är ju i skolan, i direkt kontakt med kärnverksam-heten, som man kan göra de bästa prioriteringarna närdet gäller pedagogik och organisation men också närdet gäller hur man skall använda pengarna. Jag undrarhur stora skillnader i utbildningskvalitet ni socialde-mokrater egentligen är beredda att acceptera innan nimer handgripligen funderar över lösningar eller idé-modeller.Rätten att välja skola är en annan viktig fråga imodern utbildningspolitik. Det är viktigt att eleversoch föräldrars aktiva val av skola främjas. Det aktivavalet innebär en kontinuerlig och effektiv utvärderingav skolor och undervisning. Människor som kan utövaett inflytande skaffar sig bättre information och blirmer kritiska i ordets positiva bemärkelse. Ett aktivtval bidrar till fler friskolor, och det bidrar till ökadmångfald. Det är mycket påtagligt att aktiva val med-för ökad kreativitet i alla skolor när det gäller attutveckla verksamheten och göra den känd hos all-mänheten.Rätten och möjligheten att välja skola handlar föross moderater både om individens frihet och om an-svar, i det här fallet föräldraansvaret. Föräldrar sominte kan välja kan inte heller ta ansvar för sina barnsutbildning. Ur utbildningspolitisk synpunkt är föräld-rarnas intresse för barnens skolarbete centralt. Vi vetatt elevernas studieresultat påverkas positivt om för-äldrarna engagerar sig. Att stimulera ett aktivt val avskola är därför också en pedagogisk fråga och enfråga om delaktighet och inflytande.Det är omöjligt att ha någon klar bild av hurde nya reglerna för stöd till fristående skolor fungerar.Mitt intryck är att det varierar från kommun till kom-mun. Man måste fråga sig: Är det rimligt, med tankepå att alla elever i skall ha den här rätten ochmöjligheten? Detta är, återigen, någonting som tär påbegreppet likvärdighet.De sociala svårigheterna är ett annat ämne somfinns i utvecklingsplanen. Det är riktigt att det är så,eftersom de sociala svårigheterna i skolorna har ökat.Vi har skolor där segregationen är ett verkligt be-kymmer. Rapporterna om mobbning, våld och allmäntstök är också många. Det finns naturligtvis inga enklalösningar på problemen. Många problem måste lösaslokalt. Dem kan inte skolministern och regeringengöra så mycket åt. Jag tror att det är viktigt att i enutvecklingsplan slå fast att undervisningen i socialtutsatta områden måste hålla mycket hög kvalitet. Ochvi måste också på olika sätt stimulera social rörlighet.I det här sammanhanget är rätten att välja skola cen-tral. Politiska ingenjörer kan ju inte rätta till bekym-ren med några enkla penndrag. I stället måste famil-jerna, oavsett var de bor, ges kunskaper om sina rät-tigheter och förutsättningar för ett aktivt val. Jag trorockså i det här sammanhanget att den parlamentariskautredningen om lärarutbildningen, som precis skallbörja sitt arbete, måste fundera över hur de blivandelärarna skaffar sig kunskaper om hur man arbetar medordning och reda.För några dagar sedan hade vi en hearing här iriksdagen om specialpedagogiken i framtidens skola.Rektorn i , , sade entänkvärd sak som svar på en fråga. Hon sade nämli-gen att det för lärare med vanlig lärarutbildning inteär elevernas inlärningsproblem - och då pratade viom barn med särskilda behov - som är det riktigtsvåra, trots de specifika bekymren. Det svåra och detsom lärarna brottas med är elevernas beteende. Manvet helt enkelt inte riktigt hur man skall hantera eleversom slåss, sparkar, skriker eller beter sig illa på olikasätt. Då är det inte undra på att många lärare går påknäna och att det blir oroligt. Det finns ju faktisktkunskap om ledarskap och om hur man skapar en braarbetsmiljö och en stämning som gör att man får lugnoch koncentration i arbetet. Jag tror att det är väldigtbetydelsefullt att blivande lärare får del av dessa kun-skaper.När vi pratar om lärare kan jag inte heller undgåatt ta upp en sak som jag tycker att man kunde habehandlat mer. Det gäller risken för en framtida lärar-brist. Vi vet att vi har stora pensionsavgångar attvänta. Vi vet att det finns en del bekymmer med re-krytering av lärarkandidater. Men i de senaste veck-ornas mediedebatt har vi också kunnat följa en delsynpunkter från elever vid lärarhögskolorna. Det ärfrämst synpunkter från de få killar som har valt attutbilda sig till lärare. De är kritiska mot stämningenoch kulturen i lärarutbildningen, och de har i de falldå de har gått ut i tjänst ganska snabbt valt att göranågonting helt annat. De tycker inte att jobbet över-ensstämmer med de ambitioner och den verklighetsom de trodde skulle gälla.Jag tror att det är nödvändigt att skolministern görnågot. Kanske, men jag vet inte, behövs det en sär-skild analys av manligt och kvinnligt i lärarutbild-ningen och i lärararbetet över huvud taget. Man kanfundera över de skillnader som finns när det gäller hurpojkar och flickor möts i skolarbetet. Jag tror inte attvi kommer ifrån att det är centralt med vuxna förebil-der.Det finns många fler skrivningar som väcker frå-gor. Jag ser att klockan går, men jag vill ta upptvå centrala saker. Det gäller timplanoch det nya måldokumentet, som vi skall få förslagom . När kommer det förslaget?När det gäller timplanen sitter ju regeringen på tvåstolar i utvecklingsplanen. Ena minuten säger man atttimplanen bör ändras, så att skolorna får större frihet.I nästa minut säger man att det skall bli mer tid tillslöjd, idrott och hälsa. Detta är en ekvation som jaghar svårt att få att gå ihop. Skall det bara bli marginel-la justeringar, eller tänker man göra rejäla hugg iandra ämnen - svenska, historia, matematik eller vaddet nu kan vara? Detta är sådant som vi bör får be-sked om.Det andra frågekomplexet hinner jag tyvärr inte gåin på, men jag får väl återkomma till det. Det gällerdet nya måldokumentet och regeringens tydliga ambi-tion att integrera barnomsorg och skola. Det finns jumånga goda skäl för den här integrationen, och detfinns mycket som kan göras. Men det finns ocksåbekymmer. Ett bekymmer som har uppmärksammats- en utredning har ju tittat på det hela - är att man nuär beredd att kalla lärare för pedagoger och under-visning för pedagogisk verksamhet. Jag är litetskrämd över den tendens som finns att man blandarihop alla verksamheter och inte inser att en skola ochen utbildning utan lärare och undervisning knappastkan nå de mycket höga ambitioner som vi måste hanär det gäller kunskap och kompetens i fram-över.Anf. 51 ():Herr talman! Vi brukar säga att är på vägin i kunskapssamhället. Jag brukar ofta säga att det ärviktigt att ligger vid den absoluta fronten närdet gäller kunskapsutvecklingen. Frågan är ju egentli-gen vad det här innebär.I morse skickade jag i väg mina barn till skolan.De gick då till den plats där de tar sina allra förstasteg in i kunskapssamhället. Frågan är vilka drömmar,förhoppningar och förväntningar jag har. Jag tror attdet finns några viktiga saker. Det första är att jag villatt skolan skall arbeta utifrån förutsättningen att minabarn kommer dit med sin egen personlighet, sina egnaförmågor och sina egna egenskaper som jag vill attskolan skall ta vara på och ge barnen förmåga attutveckla.Om man ser det i ett större sammanhang kan mansäga att det handlar om synen på människan. Männi-skan är en varelse som bildar sig, formar sig och görsig till någonting som inte är givet på förhand. Männi-skan är oavslutad och skapar sig och äger förmåganatt bilda sig.Detta är någonting som man med ett fint ord bru-kar kallar för humanistisk bildningssyn. Det betyderjust att bildning är en process. Mina barn, som går iskolan, är inne i en process där de lär sig och så små-ningom också skapar sig själva. Det är inte bara ettställe där de skall få i sig en fast mängd förutbestämdakunskaper som skolan skall förmedla.Detta leder också till ett avståndstagande från densyn som ofta finns på högerhåll och på konservativthåll. Man säger att skolan skall ta vara på begåvning-arna. Det räcker inte. Skolan skall ta vara på all be-gåvning, och det är någonting annat. Det betyder attockså att det är hela eleven som skall gå i skolan, intebara huvudet. Eleverna skall i skolan lära sig att an-vända hela sin person och hela sin mänsklighet. Där-för är det, för att ta ett konkret exempel, så viktigt attöka tiden för t.ex. slöjd och idrott i skolan. Tvärtemotvad sade ser jag framemot att kunna vara med och i beslutaom att vi skall se till att det blir mer tid i skolan förslöjd och idrott, för det hänger ihop med en bildnings-syn som jag tror är riktig.Vad är det mer jag drömmer om när mina barn gåri skolan? Jo, jag drömmer om att mina och alla andrabarn i skall kunna ha förmånen att gå till enskola i absolut världsklass. Jag är övertygad om attom skall ta ledningen i utvecklingen mot ettkunskapssamhälle måste vi veta att skolan är så bra attden klarar det. Då måste jag också som förälder vetaatt det satsas tillräckligt med pengar på bra utbildningi . Därför är det så viktigt att vi nu läggergrunden för att kommunerna skall få mer pengar föratt kunna satsa mer pengar på skolan. Jag kan inte låtabli att säga att det är en helt avgörande insats somCenterpartiet gjort för att detta skall bli möjligt.Jag skulle vilja ställa en fråga till talade så mycket om nedskärningarna i skolan:Hur hänger det hela egentligen ihop i moderaternasförslag? Om jag förstår det rätt säger ni så här: Vi tarbort pengarna från kommunerna så att de inte längreskall behöva betala skolan. Det gör ni för att kunnabetala alla era skattesänkningar, löften ni strör vitt ochbrett omkring. Om jag förstår det rätt finns inte dessapengar sedan i statens budget. De försvinner någon-stans på vägen. Jag skulle vilja veta: Var lägger niegentligen pengarna till skolan? Ni talar om nedskär-ningar, men var har ni era egna pengar till skolan?Jag tycker att skolan skall kunna stå för goda kun-skaper så att alla elever kan lämna skolan med god-kända betyg. Jag tycker inte att det är acceptabelt,som det är , att nära en tiondel på ett eller annatsätt misslyckas i skolan. Det är dags att göra upp meddet felaktiga synsätt där man har det förhållningssättetatt det är litet socialt att acceptera misslyckanden, attdet t.o.m. är litet demokratiskt att acceptera misslyck-anden. Jag tror inte ett dugg på det. Tvärtom är detanti-socialt och icke-demokratiskt att acceptera att enså stor grupp misslyckas i skolan. Det lägger inte enbra grund. Att lägga en bra grund kräver bl.a. att vihar en tioårig grundskola där barnen börjar . Jag undrar om det är ett slags symbol för attsocialdemokraterna ändå gett upp målet när det gälleren tioårig grundskola och för att de inte orkar ta ste-gen här i för att detta skall bli möjligt närde lägger sin ambitionsnivå så lågt.Läraryrket är ett av de allra viktigaste i samhället.Det är därför som jag tycker att läraryrket skall upp-värderas, och det skall också visa sig i det lönekuvertman får.Vi skall inte acceptera att vi i skolan har en miljösom vi aldrig skulle acceptera för vuxna. Därförmåste det bli en bättre miljö i skolan.En tredje dröm jag har för mina barn när de går tillskolan är att det är en skola som är mänsklig och nära.Det betyder i politiska sammanhang att det satsas pådecentralisering. Därför säger vi att det är viktigt attfrämja små skolor och mindre klasser. Vi är överty-gade om att om vi ser till att besluten kan ligga lokaltmed beslutanderätt också för de enskilda skolorna,kommer det att vara möjligt att göra om arbetsorgani-sation, schemaläggning osv. så att man verkligen kanha små undervisningsgrupper. Jag tror inte att det baragår att skylla på bristen på pengar. ärdet brist på fantasi och brist på den makt som behövsför att man skall kunna detta. Därför är det viktigtmed skolor med lokal beslutsrätt. Därför är det ocksåviktigt att föräldrarna får komma in och verkligen taett stort och viktigt ansvar i skolan. De måste få chan-sen att få ta ett mycket större ansvar, för det motver-kar mobbning och skapar en tryggare skolmiljö. Sko-lan skall inte vara en värdeneutral plats. Skolan kanaldrig acceptera att mobbning, våld eller rasism ellerdroger sprids inom skolans väggar. Jag vill veta närmina barn går till skolan att det är en skola där detvärtom får lära sig någonting som jag gärna kallar förmoraliskt förhållningssätt, som handlar om tolerans,respekt för alla människors lika värde, insikt om varsoch ens personliga ansvar.Jag tror att den skola jag drömmer om för minabarn är en skola där det är viktigt med alternativ pe-dagogik och fristående skolor. Jag tror att det är avvärde för hela skolväsendet. Därför menar jag att detvar ett misstag av socialdemokrater och miljöpartisteratt dra tillbaka den garanterade bidragsnivån för fri-stående skolor. Jag tycker att det skall ändras.När vi talar om decentralisering är det typiskt attmoderater och socialdemokrater tillsammans verkartycka att det är så bra med nya utbildningsinspektörerutsedda av . Vi från ställeross mycket tveksamma till det. Vi tror att det behövsutvärdering och en klar granskning av kvalitet. I ettdecentraliserat system är det någonting som i förstahand skall byggas upp lokalt.Till sist: När jag drömmer om skolan för minabarn vill jag skolan skall förbereda eleverna för ettlivslångt lärande. Det liv som mina och alla andrabarn går ut i är ett liv där de kommer att behövamängder av kunskaper och där mycket av den kun-skapen ännu så länge inte finns. Det är följden av attvi går in i ett kunskapssamhälle som utvecklas såsnabbt, en kunskap man måste söka sig senare i livet.Det är därför så viktigt att skolan lär eleverna att lärasig. Jag tror att IT kommer att vara ett av de viktigasteverktygen för att lära sig som mina och andras barnkommer att behöva i livet. Det är dåligt att utveck-lingsplanen utvecklar så litet av det. Jag tror inte attdet i första hand behövs kunskap om IT utan förmågaatt använda IT vid kunskapssökande.Jag tror att det är viktigt att vi nu lägger grundenför en ny modern lärlingsutbildning i gymnasieskolan.Det är också en del i att utveckla ett livslångt lärande.Jag tror att det är viktigt att vi satsar på möjlighet tillyrkesexamen på gymnasienivå. Det är en del i ettlivslångt lärande. Det är mycket viktigt att vi satsar påkunskapslyft för bl.a. dem som inte har fått gymnasie-kompetens. Det är mycket viktigt i ett livslångt läran-de. Det är oerhört viktigt att vi satsar på utbyggnad avden kvalificerade yrkesutbildningen. Jag tror att det ärnödvändigt i ett livslångt lärande.Det betyder en humanistisk bildningssyn, en skolai världsklass, en skola som är mänsklig och nära,byggd på decentralisering, en skola som förberederför livslångt lärande. Det är den syn stårför, det är den som är utvecklad i reservation 2. Denreservationen yrkar jag bifall till.Anf. 52 (m) replik:Herr talman! Jag förstår att harskrivit sitt anförande innan han lyssnade till mig. Jagsade nämligen inte om jag såg fram emot ett förslagom idrott, slöjd, hälsolära osv. Men jag serfram emot det, och jag kommer att pröva det i denmoderata gruppen precis som alla andra förslag. Vadjag däremot tog upp var att jag tyckte att regeringen iutvecklingsplanen talade med dubbla tungor, och jagställde frågor om det.Vad så gäller frågan var har sinapengar till skolan hjälper jag gärna ,och övriga, att läsa den moderata motionen om detinnebär svårigheter. Men kortfattat kan jag säga attkommunerna inte får särskilt mycket mindre pengartotalt sett med vårt förslag än med regeringens och detsom har ställt upp på.När det gäller skolverksamheten finns i den mode-rata motionen pengar föreslagna för ett successivtinförande av skolpeng och en fasning av den skatte-växling som vi tror är nödvändig. Men det är mycketteknikaliteter i detta. Jag hjälper som sagt väldigtgärna vid sidan av debatten meddetta om han är intresserad av de moderata förslagen.Anf. 53 () re-plik:Herr talman! Jag tycker att det är bra om modera-terna kommer att instämma i det visäger om slöjd och idrott. Jag konstaterar bara att niännu inte har tagit ställning, men hartagit ställning.När det sedan gäller besparingarna behöver vi iförsta hand inte hjälp med att läsa motionerna. Det äri och för sig snällt att erbjuda sådan hjälp, men dethandlar ju om att tala om vad faktiskttycker.Ni lovar massor av skattesänkningar ute i kommu-nerna och i staten, precis som socialdemokraterna engång lovade massor av bidrag om det blev regerings-skifte. Alla har nog sett vad det blev av det. Ni görprecis samma misstag. Ni lovar massor som ingen troratt ni kan hålla. Då är frågan: Hur tänker ni betalakostnaderna för skolan?Ni säger att ni vill ta bort skolpengarna från kom-munerna och lägga dem i något slags nationell skol-peng på statlig nivå. Men i det sammanhanget har niju inte lagt undan några pengar till skolan. Ni villsänka en massa skatter på statlig nivå. Men såvitt jagförstår har ni inte lagt undan några pengar för skolan,utan den frågan skall ni svara på . Men jagtycker att ni borde svara på den innan det blir som nihoppas, att ni får leda . Folk måste få veta varmoderaterna har avsatt pengar till skolan. Detta är inteläsfråga, utan det är helt enkelt en fråga om att förkla-ra hur det ligger till. Har jag fel, så är det bra. Menännu är det min fråga: Var finns pengarna till skolan imoderaternas alternativ?Anf. 54 (m) replik:Herr talman! Medel tillskolpengen ligger bl.a. under . Men det är, som sagt,ganska tekniskt. Jag utgår ifrån att budgetfrågorna ochden ekonomiska debatten skall tas upp vid ett annattillfälle. Den här debatten handlar ju om utvecklings-planen.När det gäller våra skattesänkningar vet jag inteom de är så våldsamma. Jag hade gärna sett att vihade lyckas åstadkomma mera än vad vi faktiskt hargjort.Sedan fick jag höra att har tagit ställning ifråga om slöjd, idrott och musik. Det är bra, men vadhar ni tagit ställning till? Vilket förslag har ni tagitställning för? Det är ju lätt att bara tycka, men nå-gonstans inom timplanen skall ju tiden tas ifrån. Ärdet från elevernas egna frivilliga val eller är det frånsvenskundervisningen? Behövs det inte så mycketsvenskundervisning som det är ?Vi moderater vill gärna se ett sammanhållet för-slag innan vi bestämmer oss för vad vi tycker är braoch inte bra. Vi vill också se ett sakligt underlag bådenär det gäller utvärdering av vad som har skettmed undervisningen under den timplan som gäller ochmed anledning av pedagogiska och andra underlag.Jag tycker att det är märkligt att man kräver mera tidför ett ämne utan att sätta in det i ett sammanhang.Anf. 55 () re-plik:Herr talman! När det först gäller slöjd och idrott -det var det som jag uttalade mig om - har vi tagitställning för principen att tiden skall utökas, vilket jaghoppas kommer att leda fram till ett riksdagsbeslut ihöst. Vi får återkomma till det, men vi har tagit ställ-ning för den principen och det har framgått av vårmotion.Beträffande skolan säger gång pågång att det är fråga om teknikaliteter. Det tror jaginte alls att det handlar om. I första hand handlar detom att se till att man har så mycket pengar att manverkligen kan satsa mera på skolan. Vi har sett tillatt det finns så pass mycket mer pengar att vi kan getill kommunerna som i sin tur kan ge mer pengar tillskolan.Men såvitt jag förstår vill i stället setill att det skall finnas mindre pengar för det sombehöver göras gemensamt. De glider undan beskedenom skola och undervisning. Vi får återkomma till det.Anf. 56 ():Herr talman! Det är att vi tar skolan ochgymnasiet och de problem som finns där på allvar.Barn och ungdomar som går i skolan, föräldrar ochlärare och alla de människor i som tycker attskolan är en viktig verksamhet måste verkligen fåkänna att vi har en bra diskussion i och attvi tar problemen på allvar.Vi får mängder med rapporter om tillståndet iskolan. Vissa måste man ta fasta på och andra måsteman kritisera och granska noga. Det står klart att närman får en rapport om att var fjärde eller var femteelev inom yrkesprogrammen inte får godkänt i språketsvenska, så är detta naturligtvis en oerhört viktigsignal till oss i .