prot · GL0947 · 1997-12-15 00:00:00 — Det klararen förtidspensionär normalt, inte alla.Sedan har vi många tankar och motioner om spe-ciella sjukdomar, t.ex. ätstörningar, anorexi ellerbulimi, som är ju mycket vanliga speciellt bland ungaambitiösa flickor. Det finns pojkar också som har det.Det är väldigt allvarligt, för det nedsätter deras hälsaofta för hela livet. Det finns de som t.ex. aldrig kan fåbarn om de har varit mycket dåliga. Det kan övergåtill motsatsen så att man får bulimi om man haftanorexi. Det är oerhört svårt att komma över de härsjukdomarna. Detta är naturligtvis en protest motsamhället som kräver så mycket av unga flickor - detär som sagt mest flickor.Elöverkänslighet vill vi skall ge rätt till arbetsska-da. Man talar nu om att detta bara är psykiskt. Enforskare i har hittat en förändrad blodbildhos elöverkänsliga.Amalgamsjukdomarna står det inte så mycket idag.Det här är rätt osynliga sjukdomar,och det är nästan enbart kvinnor som drabbas. Kandet vara de stora krav som ställs på kvinnor? De skallsköta arbete och hem och alltid vara duktiga, alltidklara av allting. Då blir de kanske känsligare för dehär påverkningarna. I ett känsligt läge, vid stress,trötthet, sjukdom, är man mycket svagare i sin im-munitet. Det här är en tanke.Sedan vill vi ha en utredning om medborgarlön.Det skulle ge de människor som hamnar mellan sys-temen en rättighet att överleva, visserligen på en lågnivå, men de skulle ändå inte falla helt mellan stolar-na. Det skulle skapa bättre förutsättningar för ettekologiskt och socialt hållbart samhälle. Först närmänniskor känner att de har sin grundtrygghet kan deta till sig de livsnödvändiga globala överlevnadsfrå-gorna och förverkliga sina idéer och dröm-mar. Nya småföretag kanske skapas.Med medborgarlön läggs grunden för kreativa ini-tiativrika människor. För alla de ungdomar som intekommer i åtnjutande av sociala skyddsnäten som ärkopplade till tidigare lönearbete är det en rättvisere-form och frihetsreform av största vikt.Jag anser därför att regeringen bör tillsätta en ut-redning. Jag tror inte att det kostar så mycket. Vi hararbetslöshetsersättning, socialbidrag, studielån, vi haralla möjliga bidrag. Det här skulle inte kosta mycket,men det skulle ge en rättighet för människor att över-leva, de behöver inte gå och tigga någonstans. Detskall avtrappas mot inkomst men inte krona för krona,för då kanske det inte finns några incitament att arbe-ta.När det gäller vill vi satsa 140miljoner. Det är kanske inte tillräckligt, men vi ändåglada för den satsning på 100 miljoner som majorite-ten föreslår även om vi inte delar uppfattningen omvar pengarna skall tas. Vi har det i vår budget, men vihar tagit det på annat håll.Egenavgifterna kommer jag att ta upp när vikommer till pensionerna. Min taletid är redan vidaöverstigen.Anf. 14 ():Fru talman! Det kristdemokratiska budgetalterna-tivet är självklart en helhet som gör att när riksdagensmajoritet har antagit ramar för de olika utgiftsområ-dena är vi i stort sett hänvisade till att framföra vårasynpunkter i ett särskilt yttrande. Eftersom vi har enannorlunda syn på hur den politiska helheten skallutformas är det inte rimligt att man går in i de social-demokratiska ramarna och försöker plottra med sum-mor hit och dit för att möjligen åstadkomma någraförbättringar på vissa punkter. Vi vill i stället hållafast vid vår helhetsalternativ och för att människorskall veta vad vi står för och vad vi vill arbeta för.Ändock finns det naturligtvis några reservationer ibetänkandet som vi står bakom. En av dem är ganskaunik. Jag skall inte tala så mycket om en, därför attdet redan framförts många bra synpunkter på den. Den är unik på detsättet att den kopplad till momentet som gäller ansla-gen inom utgiftsområdet. Vi har från några partieransett att det här är så viktigt att vi var beredda attbortse från formaliteterna i det här sammanhanget föratt kunna driva frågan om FINSAM till en voteringhär i kammaren.Jag står alltså bakom denna reservation och kaninledningsvis säga att jag yrkar bifall till reservatio-nerna 5 och 6, för att inte uppta kammarens tid alltförmycket med omröstningar. Vi kristdemokrater stårnaturligtvis bakom alla våra reservationer.Det som jag skulle vilja ägna litet mer tid åt är denutredning som det finns en reservation om från fem avpartierna. Jag tror nämligen att det skulle kunna varamöjligt att få majoritet för detta. Det borde åtminstonekunna vara möjligt. Av icke-regeringspartier är detbara som inte finns med på reservation5 under mom. 2 om en utredning. Däremot finns detett särskilt yttrande från under mom. 1där man säger så här:"anser att det är nödvändigt att förframtiden se över och förbättra trygghetssystemen. "Här finns ingen principiell skillnad mellan alla sexicke-regeringspartier. Vi tycker alla att man behöverse över systemen - säger t.o.m. att detär nödvändigt att göra det. Därför har jag, när jag lästbetänkandet och funderat över vad som är möjligt attåstadkomma, inte kunnat låta bli att försöka utmanaVänsterpartiet att tänka om i den här frågan. är detså lyckligt ordnat att vi inte skall rösta hastigt ochlustigt när debatterna är över. Det blir ingenomröstning förrän tidigast , så nihar ju gott om tid att fundera över det här, och niskulle få rösta rött. Det vore väl inte så illa, ni bordeväl tycka om att få rösta rött i den här frågan.Är det så att vi alla tycker lika? Nej, det gör vinaturligtvis inte. Varför har vi den här reservationentillsammans? Jo, därför att vi vill öppna för möjlighe-ten att utan en massa i förväg fastlagda principer säga:Vi sätter oss ned och ser över det här. Ni behöver intevara rädda för att ansluta er för den sakens skull, att viandra fem skulle vara överens om allting, för det är viju inte. Men vi har valt en gemensam reservation föratt sedan i ett särskilt yttrande tala om vad det är förprinciper vi särskilt vill arbeta för.Vi kristdemokrater har, precis som ni i Vänster-partiet, t.o.m. avstått från att över huvud taget yrka påoch rösta om principerna. I mom. 1, där det finns fyrareservationer om principerna, kommer vi att avstå närdet blir omröstning. Vi har alla våra principer i densärskilda motion där vi vill få fram en utredning. Vihar inga yrkanden som handlar om dessa. Vi baraberättar vilka de är, och det finns ganska många somvi tycker är viktiga. Men vi vill inte vara med om attlåsa arbetet med att se över trygghetssystemen genomatt yrka på dessa principer här i kammaren.Jag vill verkligen, som sagt, utmana er i Vänster-partiet att ordentligt fundera igenom igen om ni inteskall vara med på det här. Genom att ni inte är det,stöder ni ju faktiskt socialdemokraternas text på s. 28i betänkandet där det står att man anser att "det förnärvarande inte föreligger något behov av en utred-ning och/eller översyn av trygghetssystemet." Jag kaninte se att ni stöder det på något sätt.Fru talman! Tiden rusar i väg. Men jag ville an-vända tiden till något som faktiskt kan påverka vadsom händer här i kammaren och hur vi röstar. Alltingär ofta så förutsägbart att det i princip aldrig händernågonting när vi röstar. Det kunde faktiskt vara roligtom det hände någonting någon gång.Men när det gäller rehabilitering, försäkringskas-sornas situation och deras möjligheter att ha en braadministration, måste jag få framhålla att utskottsma-joriteten inte har hittat den bästa lösningen. Jag tyckeratt man har använt fel sätt och att man har använt förlitet pengar när det gäller att lösa de här problemen.Rehabiliteringspengar går till administration. Vi krist-demokrater plussar på när det gäller rehabilitering ochadministration.Det är fråga om att prioritera och att satsa på detsom också regeringen säger är en prioritering när detgäller trygghetssystemen, nämligen att rätt ersättningskall betalas ut och att fusk och missbruk skall beiv-ras. Men då måste man ju ha resurser för det. Vi prioriterar på det sättet.När det gäller sjuklöneperioden är det bra att manäntligen har tänkt om. Men därmed erkänner man juatt man och första kvartalet 1998försvårar för småföretagandet, försvårar för nyan-ställningar. Detta tycker vi är oerhört synd. Det ärväldigt synd att man inte fattade rätt beslut från bör-jan, utan att man måste gå in och rätta till med enåterställare på det här sättet, och att det ändå dröjeralltför länge in på nästa år.Vi har också en särskild motion när det gäller ka-rensdagsreglerna. Där tar vi upp problemen för demsom jobbar skift, dem som jobbar deltid, dem som ärtimanställda och dem som har flera arbetsgivare. Närman läser betänkandet ser man redovisningen av hurutskottet har behandlat det här. Där förutsät-ter man att regeringen skall titta på det här.Regeringen skall återkomma om man finner att det ärmöjligt att göra någonting. Återigen betygar manliksom sin tilltro till regeringen. Det är inget nytt.Man bara förutsätter att regeringen kanske skall göranågot. På det sättet får vi aldrig ens någon redovis-ning från regeringens sida gällande om man har över-vägt, om man har försökt, om man har tagit det här påallvar. Det tycker jag är väldigt synd. Jag beklagardet.Fru talman! Min taletid är ute.Anf. 15 ():Fru talman! Vi behandlar nu utgiftsområde 10 omekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp ochom administration av socialförsäkringarna. Låt migförst yrka bifall till hemställan i utskottets betänkan-de.Först vill jag stanna vid hur viktigt det äratt vi värnar och utvecklar den generella välfärden.För mig är det viktigt, eftersom jag tycker att dengenerella välfärden ger oss ett mer jämlikt samhälleoch att den stärker sammanhållningen i samhället. Omalla som betalar skatt också får något tillbaka, så harde intresse av att bidrag och försäkringar ligger på entillräckligt hög nivå.En grundbult i den svenska välfärdsmodellen är attvi har allmänna, offentliga försäkringar enligt in-komstbortfallsprincipen, som ger en standardtrygghet.Detta är traditionell socialdemokratisk politik. Viskall ha ett socialförsäkringssystem som ger trygghet,som är rättvist och som är effektivt. Principen är attge alla en rimlig standardtrygghet.Det innebär att ingen skall behöva förändra sitt livradikalt om man blir arbetslös, om man blir sjuk, omman är hemma med barn eller när man blir gammal.Inkomstrelaterade socialförsäkringar stärker arbetslin-jen. Ju mer man arbetar, desto högre blir ersättningen.I och med att försäkringen följer individen och inte ärknuten till arbetsplatsen, underlättas rörligheten påarbetsmarknaden.Inkomstrelaterade socialförsäkringar bidrar tilljämställdhet mellan kvinnor och män. Varje individhar sin egen försäkring. Det lönar sig att arbeta oav-sett kön. Det är möjligt att vara ekonomiskt oberoen-de. Detta system ger den största tryggheten - ocksåför dem med de lägsta inkomsterna.Mot bakgrund av denna prioritering i socialdemo-kratisk välfärdspolitik, säger vi nej till grundtrygghet,kontosystem och privata försäkringslösningar somalternativ till allmänna, offentliga försäkringar ellergemensam sjukvård. Vi anser att dessa alternativ ledertill nya klyftor i samhället och strider mot den svenskarättvisekänslan.Fru talman! tycks vi glömma oss och kon-centrera oss på att våra system skall fungera korrekt.Vi glömmer de människor för vilka systemen är till.Därför är det så viktigt att vi sätter människan i cent-rum, att vi utgår från en helhetssyn på den människasom behöver stöd. Inga människor skall behöva ham-na mellan stolarna på grund av att den situation delever i inte kan placeras in inom en viss myndighetsansvarsområde.Människors möjlighet att återvända till ett normaltliv efter sjukdom eller skada skall genomsyra denallmänna försäkringen. Det är viktigt med en bra ocheffektiv rehabilitering - både ur individens och sam-hällets perspektiv. Om allt fungerar smidigt och rätt,leder det till ett minskat lidande och till större möjlig-het för den enskilde att komma tillbaka till ett aktivtliv. För samhället innebär det minskade kostnader förbåde sjukförsäkringen och hälso- och sjukvården.Majoriteten i socialförsäkringsutskottet tillstyrkerregeringens förslag om en fördjupad samverkan pålokal nivå mellan försäkringskassa, kommun, lands-ting och länsarbetsnämnd. En sådan samverkan fåromfatta fyra parter, men inget hindrar att samverkansker mellan två eller tre parter. Detta skall vara enpermanent och långsiktig verksamhet som skall träda ikraft den 1 januari 1998.Genom samverkan kan man undvika att en personfår svårt att försörja sig för att handläggningen avärendet drar ut eller att han eller hon förlorarmotivationen att återvända till ett aktivt liv på grundav långa väntetider för att t.ex. få en rehabiliteringsåt-gärd.Viktigt är också en fungerande utbetalning av er-sättningar till den berörde så att denne med full kraftkan delta i rehabiliteringsinsatserna utan att varaupptagen med att jaga i fatt sin pengaersättning.Här har myndigheterna en viktig uppgift när detgäller att se till att det fungerar dem emellan. Samver-kan underlättar också myndigheternas arbete. Ta t.ex.bedömningen av när en person skall anses som arbets-för. Vissa personer har en så komplicerad situationmedicinskt, socialt och arbetsmarknadsmässigt att detär helt nödvändigt med samverkan mellan flera myn-digheter.Utskottet anser alltså att det är viktigt att det gene-rellt införs en möjlighet till samverkan mellan parterutifrån lokala förutsättningar och behov och att dennasamverkan blir ett permanent inslag. Det som är avgö-rande för hur samverkan skall fungera och vilkennytta den skall göra är inte i första hand att den tillförsmer resurser. Det handlar framför allt om att det fast-ställs gemensamma mål om samverkan för de berördamyndigheterna.För att få i gång verksamheten är det ändå nöd-vändigt att det finns vissa medel som kan användas avde samverkande parterna.Utskottet föreslår att ställs tillförsäkringskassornas förfogande genom en samman-läggning av vissa rehabiliteringsmedel i syfte att upp-nå samverkansvinster. Av dessa får försäkringskas-sorna använda 200 miljoner för sin administration.Det är viktigt att poängtera att också de andra parter-na skall bidra till finansieringen av verksamhet sombedrivs i samverkan. Detta har utskottet beslutat geregeringen till känna.Förutom samverkan med de parter jag redannämnt finns det redan ett etablerat samarbetemellan flertalet försäkringskassor och handikappor-ganisationerna. Det är naturligtvis mycket viktigt attförsäkringskassorna får del av den kunskap som han-dikapporganisationerna har på sina respektive områ-den. Som jag sagt tidigare är en fördjupad kunskapom olika sjukdomar och funktionshinder till gagnbåde för den enskilde och för försäkringskassan.I detta sammanhang vill jag poängtera att utskottetbeslutat om ett tillkännagivande när det gäller kvin-nors rehabilitering. kommer att talamer om detta . Och jag vill uppmana till debattpå detta mycket angelägna område.Fru talman! infördes sjuklön, och syftet varatt öka arbetsgivarens ansvar för de anställdas ar-betsmiljö och hälsa samt att tillförsäkra de anställdaen mer rättvis kompensation för inkomstförluster tillföljd av sjukdom. Från har sjuklö-neperioden utökats . är ka-rens, och därefter utgår ersättning . I sam-band med att perioden utökades uppstod en tvist kringfrågan om den högre avtalsreglerade ersättning sombetalas under dag 15 t.o.m. dag 28 i sjukperioderskulle kunna utbetalas i fortsättningen. Eftersom detinte gick, enligt och Arbetsdomstolen, innebar detta attden totala ersättningen för en anställd sänktes underden förlängda sjukperioden. Det här var aldrig syftetmed förlängningen, utan arbetsmarknadens parterskulle lösa de avtalsbaserade ersättningarna. Detta hardenna kammare tidigare blivit informerad om ochäven behandlat.Nu har vi lyssnat och bedömt, och fr.o.m. den1 ändras sjuklöneperioden till 14 dagarigen. Både LO och SAF har sagt att en förkortadsjuklöneperiod underlättar nyanställningar i framförallt små företag, och detta är ett argument som natur-ligtvis väger tungt för oss socialdemokrater. Att be-kämpa arbetslösheten är vår viktigaste uppgift.Delvis var förlängningen av sjuklöneperioden ettresultat av saneringen av landets ekonomi. Det gälldeockså sänkningen av ersättningen i sjukpenning. Nuhöjs ersättningen för bl.a. sjukpenning, sjuklön, för-äldrapenning, rehabiliteringspenning och närstående-penning till av förmånsgrundande inkomstfr.o.m. den 1 januari 1998.Nytt från är att arbetsgivarenhar möjlighet att komplettera sjukersättningen bådeunder sjuklöneperioden och därefter utan att sjuk-penningen minskas. Det innebär att den sammanlagdasjukersättningen i sådana fall kommer att vara 90 %av den förmånsgrundande inkomsten.I samband med detta vill jag nämna att den avise-rade propositionen om ändringar av reglerna för sjuk-penninggrundande inkomst kommer vid en senaretidpunkt än aviserat.Fru talman! Jag yrkar återigen bifall till utskottetshemställan.Jag vill ta ytterligare i anspråk medanledning av det som sade i sitt anfö-rande om det särskilda grundavdraget.På senare tid har vi haft en debatt om att den somarbetar kan få mindre pengar i plånboken än den sominte arbetar. Samordningen mellan livränta och för-tidspension har lett till sådana effekter. Den här be-sparingen är förstås mycket besvärlig för dem som fårsin skatt höjd, särskilt om inkomsten är låg från bör-jan.Regeringen och finansutskottet har föreslagitatt det särskilda grundavdraget bör trappas av ävenför den som har livränta. Detta innebär att det intespelar någon roll om man har förtidspension, livränta,delvis förtidspension eller delvis livränta - det är helatiden den totala inkomsten som räknas. Vid behand-lingen av frågan i socialförsäkringsutskottet föranled-de denna åtgärd inte något speciellt yrkande, någonreservation eller något yttrande från något parti.Anf. 16 () replik:Fru talman! Jag är överens med att alla människor i skall kunna kännasocial trygghet. Det största ansvaret för människor,menar , har vi gentemot dem som har destörsta behoven, som kanske föds sjuka eller handi-kappade eller som tidigt i livet blir sjuka. Där har nisocialdemokrater gjort precis tvärtom , dåni har sparat kraftigast på dem som är handikappadeoch psykiskt sjuka och försämrat t.ex. änkepensioner-na. Detta tycker vi är helt fel.Även om nu talar sig varm för ge-nerella system kan väl socialdemokraterna inte blundaför att välfärdssystemen har knakat väsentligt i fogar-na . Människor börjar känna en djupmisstro mot systemet. De tar saken i egna händer, ochtrots svårigheter att få pengarna att räcka till tar deegna försäkringar. Vi menar att det är viktigt att tavara på detta personliga ansvarskännande hos männi-skor och genom att väsentligt sänka skatterna, framförallt för låg- och mellaninkomsttagarna, göra det möj-ligt för dem att komplettera den allmänna försäkring-en med egna försäkringar. Detta är väsentligt, inteminst för samhällsekonomin, men det skulle ocksåstärka människorna som individer.När det gäller rehabiliteringen kan vi säga mycket,och jag skall göra det i nästa replik.Anf. 17 () replik:Fru talman! tar upp vad vi soci-aldemokrater tycker. Vi kämpar verkligen för generel-la trygghetssystem. Det visar sig också att de är väl-digt uppskattade. Människor tycker att de ger en brautdelning i förhållande till vad man betalar in.Jag blir inte förvånad när talarom de stora skattesänkningar som hägrar bortomhorisonten om skulle få tillfälle att be-stämma - det har de sagt tidigare. Mennär jag ser att de vill minska A 1-anslaget med8 och A 2-anslaget med1 , pratar om ökad kontroll osv.,blir jag litet grand förvånad, med tanke på att vi pratarom generella system. För vem skall det då vara gene-rella system? Vad blir egentligen kvar, ?Anf. 18 () replik:Fru talman! Vi har i vårt alternativförslag redovi-sat precis vad vi vill spara på, nämligen att vi i daginte höjer nivåerna inom försäkringarna. Vi vill ocksåinföra en ytterligare karensdag inom sjukförsäkringen.Vi vill t.ex. överföra trafikskadorna till trafikskade-systemet, precis som man har gjort i , där manhar gjort väsentliga besparingar. Vi vill ha en ökadkontroll, och vi vill ha ett verkligt FINSAM-system.Därmed är vi inne på rehabiliteringen, som RonnyOlander talar så vackert om. Men hur mycket åstad-kommer ni med ? Det är ju vaddet handlar om, och ingalunda 800 miljoner - 200miljoner har ni ju knyckt till administration. Att detöver huvud taget har gjorts vissa förbättringar inomdet s.k. FINSAM-förslaget välkomnar vi, men deträcker inte. Det är precis som vi reservanter har sagt,nämligen att det är genom att använda sjukpenningensom vi har möjlighet att göra de verkliga besparingar-na, framför allt på människors lidande.När det gäller rehabilitering vill jag gärna tala omatt vi från moderat håll kanske var de första som insågatt vi måste använda sjukpenningen aktivt, i stället föratt betala ut en penning, och använda den till att re-habilitera sjuka människor. Ni följer ju inte de storsti-lade löftena fullt ut, . Det är sanningen.Anf. 19 () replik:Fru talman! Jag är mycket nöjd med de diskussio-ner som vi har haft, har och kommer att ha i socialför-säkringsutskottet vad gäller både FINSAM,SOCSAM, rehabilitering osv. Jag tycker att vi i dettabetänkande gemensamt har kommit fram till någotväldigt viktigt både för den enskilde och för samhäl-let. Vi är nu beredda, som någon sade tidigare, attklart trycka på att vi skall riva de barriärer som finnsute i samhället mellan olika samverkande myndighe-ter.Speciellt glad är jag för skrivningen om att AMS,Arbetarskydsstyrelsen, RFV och harinitierat ett arbete tillsammans med kommun- ochlandstingsförbund. Det genomfördes redan i höstasfyra regionala konferenser tillsammans med andrasamverkansparter. Man har deltagit både på regionaloch nationell nivå. Det tycker jag för en braframtid inom detta område.Vad gäller de - eller 614miljoner, beroende på hur man vill räkna - vill jagsäga att det är viktigt att vi fastslår att man inte har enfungerande rehabilitering om man inte har en funge-rande administration. Detta faktum borde stå klart föralla och envar, och det hoppas jag också att det kom-mer att göra.Det talas om raka rör mellan avgifter och förmå-ner. Ytterligare några partier pratar om raka rör. Jagär själv rörläggare till professionen, men jag har ald-rig någonsin sett så krokiga rör. Jag får hoppas att jagfår anledning att utveckla också det senare.Varför nöja sig med trafikförsäkringen, GullanLindblad? Vad händer om man är med om en båto-lycka, jaktolycka eller flygplansolycka? Man kan dradet hur långt man vill.Anf. 20 () replik:Fru talman! Det var rakt deklarerat från RonnyOlander och Socialdemokraterna. Man säger nej tillgrundtrygghet. Det är inkomstbortfallsprincipen somgäller.Jag är något oroad över de tendenser som kommerfrån regeringspartiet. Man accepterar fortsättningsvisväldigt låga nivåer, och man accepterar att människorfaller utanför systemen när man inte säger ja till ettgrundtrygghetssystem.Jag är också något oroad över att man inte fullföl-jer SGI-besparingen. Innebär det, , kommer att höja ersättningsnivåerna? Dåhamnar vi i den situation som vi var i , då det var mer lönsamt att vara hemma än att gåtill arbetet. Det var mer lönsamt att vara sjukskrivenän att gå till arbetet.Anf. 21 () replik:Fru talman! Som jag sade i mitt anförande är in-komstbortfallsprincipen väldigt viktig. Vi har nog interiktigt samma mening, även om vi är överens medCenterpartiet om mycket annat.Jag för min del är nog inte riktigt klar över vadCentern menar med grundtrygghetssystem. Det finnsså många andra som pratar om grundtrygghetssystemmed ersättningsnivåer som är mycket låga. Detskrämmer oss socialdemokrater väldigt mycket.Vi är inte alls intresserade av att människor skallfalla utanför trygghetssystemen. Tvärtom talar detarbete som har pågått och pågår i vårt utskott för att viverkligen anstränger oss för att människor inte skalltrilla utanför våra trygghetssystem.RFV, och skall må-nad redovisa ett uppdrag. Det gäller just hur manarbetar tillsammans för att människor inte skall fallautanför trygghetssystemen.Jag kan dessvärre icke säga något om SGI-besparingen.