prot · GL0922 · 1997-10-30 00:00:00 — Det är nämligen närmast en fördubbling avkostnaden. När det gäller stora och problematiskaprojekt är det i alla de styrelser som jag har suttit inormalt med återrapportering även till ägaren. Därförär det som har skett för mig mycket anmärkningsvärt.Till sist vill jag också fråga om tillsättningar avgeneraldirektörer i känsliga verk kommer att skesnabbare framledes med anledning av erfarenheternafrån Banverket.Anf. 21 ():Herr talman! Det som har hänt är naturligtvis väl-digt allvarligt. Det finns väl ingen som kan säga nå-gonting annat. Det är minst sagt djupt beklagligt. Detfinns nog ingen riksdagsledamot som inte känner förde människor som har blivit drabbade på Hallandså-sen.Det har också lärt oss att det är dags för statligaverk, privata företag och alla andra att försöka levaefter den försiktighetsprincip som bl.a. slogs fast iRiokonferensen . Den gäller i allra högsta gradkemikalieanvändningen. Vi måste ta användningen avkemikalier på mycket större allvar.Å andra sidan är det väldigt viktigt med nyanseräven när det värsta inträffar. Det har funnits mycketövertoner i debatten . Detär faktiskt inte så att hela är drabbad avdenna olycka. Det är inte sant, och det är inte sant attjärnvägens saga är all.Jag tycker att regeringen har hanterat problemetpå ett mycket bra sätt. Jag tycker också att svaret ärväldigt bra. Men jag vill stryka under den betydelsesom järnvägen har på . Den är en nödvän-dig länk för att binda samman de aktiviteter som finnspå med , men också medDanmark, kontinenten och naturligtvis också medNorge. Jag vill också peka på att järnvägen i sig är avutomordentligt stor betydelse från miljösynpunkt. Detär av betydelse när det gäller utsläppen av koldioxid,den s.k. klimatfrågan, att flytta över transporter tilljärnväg. Men järnvägen är också av betydelse för attminska de försurande utsläppen från bil- och lastbils-trafik.I dag avslutas ett förberedande möte i närdet gäller klimatfrågan och dess lösning. Ni som harföljt nyhetsrapporteringen kanske har hört att USAinte tänker bli föregångare när det gäller att lösa pro-blemen. ledare säger att han låter sig nöjasmed att växthusgaserna stabiliseras framåtår 2010. Det svenska beslutet är att vi skall nå denstabiliseringen redan år 2000.Järnvägen har en stor strukturell betydelse för våratransporter, men den har också betydelse från mil-jösynpunkt. Med anledning av den debatt som harvarit är det för mig som miljöengagerad politikerväldigt viktigt att vi nu försöker att lösa två uppgifter,dels att få en miljövänlig järnväg som också kan ta sigigenom , dels att vi kan lösa de mil-jöproblem som har uppstått. Det är alltså två uppgiftersom vi skall sträva efter att lösa. Om vi mot förmodaninte skulle klara det, kan vi naturligtvis inte bygga entunnel som inte uppfyller miljövillkoren. Men jag ärfast övertygad om att det är möjligt. Det är vår uppgiftsom politiker och också regeringens uppgift att försö-ka att finna en lösning som blir bra för miljön och förkommunikationerna.Anf. 22 ():Herr talman! Det har här talats om förtroendefrå-gan och ansvarsfrågan. Jag skulle vilja ta upp det sominträffade allra först i Hallandsåsen.I december 1996 polisanmälde i Bå-stad ett brott som hade begåtts mot Vattendomstolen- det hade pumpats ut för mycket vatten. Man hadetillstånd att pumpa ut vatten från båda tunn-larna, men man pumpade ut tre fyra gånger mer.I februari 1997 polisanmälde byggetav samma skäl. Men polisanmälan gjordes först efterflera muntliga och skriftliga varningar till Banverket.När katastrofen var ett faktum var det intebara kor som dog och människor som förgiftades.Brunnar hade torrlagts och invånarnahade haft besvär med att få vatten. Åklagaren tog inteupp ärendet förrän katastrofen var ett faktum - förränliken var på bordet så att säga. Det skedde i början påoktober.Per frågade om det inte hade gjortsnågon miljörevision. Såvitt jag förstår har Banverketett sektorsansvar för miljöfrågorna på spårtrafikområ-det. är skyldigt att följa miljöutvecklingenoch upprätta program eller planer för hur man skallhandskas med miljöfrågorna inom den egna myndig-heten.Min fråga är: Vem kollar ? Det är välkommunikationsministern som har ansvar för att gör det som det är ålagt att göra?Det andra jag skulle vilja nämna här är att det ståri ministerns svar att det viktigaste är attgrundligt sanera det förgiftade området kring tunnel-bygget. På slutet talar ministern om ochatt man har gjort en utredning som presenterades ifebruari. Bl.a. har man en beskrivning av de geologis-ka och hydrologiska förutsättningarna.Jag undrar om man tänker göra nya geologiskaoch hydrologiska undersökningar på Hallandsåsen.Om man vistas i tunneln och ser detta kraftiga reg-nande som pågår förstår man att undersök-ningarna inte har varit tillräckliga här. De har varitbristfälliga, och de har inte tagit hänsyn till det som visom känner åsen därför att vi har bott på den vet,nämligen att det finns vattenfickor överallt. Det ärdärför som det kan ligga hus litet överallt på åsenoavsett hur kullig den är.Anf. 23 Kommunikationsminister ():Herr talman! Den här tragedin har dubbla bottnar,om man kan uttrycka sig på det sättet. Dels handlardet om giftutsläppet, dels handlar det naturligtvis omatt grundvattnet trängt in i tunneln, vilket är ett stortproblem i sig.Hade man levt upp bättre till försiktighetsprinci-pen, som var inne på, hade kanskechanserna varit större för att det här fruktansvärdainte hade inträffat. Det här visar verkligen hur viktigtdet är att berörda myndigheter men också företag ochentreprenörer har miljöledningssystem som fungerar.Det finns ett annat exempel som jag har fått be-sked om alldeles . Det var som isamband med arbetena på , strax efteratt sprängningarna under flygplatsen hade påbörjats, isitt kontrollsystem upptäckte förhöjda halter av kvävei flödena från flygplatsen. Vid undersökningar kundeman konstatera att de företag som hade ansvaret förbyggnationen inte hade skött kontrollerna av vatte-nutsläppen från sprängningarna på ett sätt som hadeförutsatts. Det här skedde , och därefterhar åtgärder vidtagits.Men det här exemplet visar att man måste sätta inmiljökontroller direkt för att upptäcka och åtgärdapotentiella miljöproblem, dvs. försiktighetsprincipen,att det skall vara rätt och rent från början, måste gälla.Det är kanske den långsiktiga lärdom man skall dra avdetta.Några konkreta frågor ställdes. Det system medchefer som vi har i våra statliga myndigheter i vårtland innebär att vi aldrig är chefslösa. Under en peri-od när en icke ordinarie generaldirektör av olika an-ledningar måste träda in har den ställföreträdandegeneraldirektören ansvaret och skall utöva chefskapetpå samma sätt som ordinarie generaldirektör gör. Pådet sättet kan man inte säga att har varitchefslöst.Vad gäller kostnadsuppföljning, uppföljning avstora projekt och vem som kollar , somBodil också frågar om, har vi ett system iSverige där går in med revisionerpå verk och myndigheter. Vi har ett system med mål-och resultatdialoger. Vi har rapporter vad gäller bok-slut kvartals-, halvårs- och helårsvis. Det var i ensådan kvartalsrapport som departementet uppmärk-sammades på kostnadsfördyringen på 800 miljoner.Men handlar totalt sett om 10 miljar-der.Jag återkommer till övriga frågor.Anf. 24 PER ():Herr talman! Det jag vänder mig mot är inte fram-för allt chefslöshet. Jag förstår att det finns mångachefer på olika nivåer i ett banverk. Men en vikarie ären vikarie. Det har förflutit en mycket , ,då man har saknat ordinarie generaldirektör. Jag troratt man i alla organisationer vet vad det innebär att havikarier . Det blir inte samma ordning.Det blir inte samma säkerhet i systemen som när manhar ordinarie tjänster tillsatta. Därför är det naturligt-vis viktigt att generaldirektörer tillsätts snabbt och inte i upprepade fall låter tjänsterna vara vakanta,med vikarier som tjänstgör i stället.Den information som gavs på hearingen i trafikut-skottet och jordbruksutskottet var att ingen som helstrapportering hade skett från organisationtill . Från det att sty-relse hade anslagit ytterligare 800 miljoner för att tätatunneln till september innevarande år, , har ingen rapportering skett, ingafrågor har ställts. Då ställer man sig naturligtvis frå-gan om kontrollfunktionerna fungerar.Jag upprepar därför frågan: Om inte Banverketsstyrelse har fått några rapporter eller ställt några frå-gor om detta stora problematiska projekt, som ärnormal kutym i vilken styrelse som helst, har intedepartementet heller haft någon som helst uppföljningmer än kvartalsrapporterna? Har inga frågor ställts omen byggnation som är på väg att mer än fördubbla sinakostnader?Jag återkommer också till kostnadsfördyringen på800 . Jag måste erkänna att jag icke ärpå det klara med om det är normalt inom diverse verkatt man har möjlighet att anslå ytterligare 800 miljo-ner kronor, mer än en fördubbling av kostnaden för entunnel, utan att återförankra sig på något sätt. Jagskulle gärna vilja ha ett svar på frågan om det är nor-malt inom verk kan förfara på det sättet.Sedan återkommer jag till den fortlöpande miljö-revisionen. Jag tycker att det är bra att det finns resul-tatuppföljningssystem inom respektive verk även närdet gäller miljön. Men när man diskuterar frågornakring är det alldeles uppenbart att alla villpeka ned på de lägsta befattningshavarna i systemet.Styrelse och departement är helt utan insyn, har intefrågat eller fått rapporter.För mig är det viktigt med den fortlöpande miljö-revisionen. Sådan finns i de stora känsliga projektenrunt om i världen, där man inte är beroende av devanliga normala cheferna i organisationen. Den skötsofta av vetenskapsakademier, och jag tror att en sådanhade hjälpt alldeles påtagligt i Hallandstunneln. Jagkritiserar inte att det inte fanns någon. Jag kan barabeklaga att den inte fanns. Men framför allt skulle jagvilja ha en utfästelse för framtiden, att man är bereddatt fortlöpande tillkalla den här typen av oberoendemiljörevisorer för att undvika nya problem. Därmedfår man mätresultat som slår larm . Det togs jumånga prover och gjordes tester i vattnet som kom utur Hallandstunneln, men ingenting som hade bäringpå de försök med olika tätningsmedel som man höllpå med. Det borde naturligtvis ha skett. Då hade mankunnat slå larm och få till stånd ett stopp på ett betyd-ligt tidigare stadium.Anf. 25 () replik:Herr talman! Kommunikationsministern säger detsom behöver sägas i slutet på svaret, dvs. att det somhar hänt vid inte får upprepas. Det an-spelas i svaret på kommunikationsministerns ansvar-sområde - infrastrukturområdet.Jag tycker att vi skall lära oss läxan och ta vara pådet som har hänt i . Det enda positivasom jag kan komma på med det som har hänt är att viverkligen lär oss läxan. Det gäller också andra områ-den. Det är inte bara Kommunikationsdepartementetsutan flera departements ansvar att se till att denna typav händelser, där man inte tar fullt ansvar i miljöfrå-gan, inte upprepas.Kommunikationsministern talar om fungerandemiljöledningssystem. Det är bra. Det borde innebäraatt man i alla sammanhang skall ha en policy och ettprogram, och att man verkligen skall göra seriösamiljökonsekvensbeskrivningar. De skall gå på djupetoch vara allvarligt menade, och de skall vara förutse-ende. Det skall finnas ett uppföljningssystem. Detskulle säkert kunna likna det Per talar om,dvs. en fortlöpande miljörevision. Om den skall görasav oberoende människor eller inte beror väl på pro-jektets storlek, men jag tror att en fortlöpande upp-följning är oerhört viktigt.Jag förutsätter helt enkelt att regeringen nu gör engenomgång av statens alla myndigheter - inte bara avdem som är ansvar,utan också av dem som är andra departements ansvar- så att vi lär oss läxan.Anf. 26 ():Herr talman! Jag började med att räkna upp någradatum angående polisanmälan: , feb-ruari 1997. Om man frågar polisen i , somfick den första anmälan, varför de inte gjorde någotsvarar de att arbetsbelastningen är så stor att man heltenkelt inte hinner med miljöbrott.Frågar man chefsåklagaren i säger han att man inte hade några resurserförrän i oktober.Miljöbrott är inte särskilt viktiga. De kommer allralängst ned på listan. Jag undrar vart en vanlig männi-ska vänder sig om det inte finns resurser hos polisen,om han eller hon upptäcker ett miljöbrott som manvill att någon skall ta itu med. I detta fall hade detverkligen varit viktigt att titta på ärendet med det-samma.Jag fick inte svar på min fråga tidigare. Jag frågaromigen om man tänker göra nya geologiska och hyd-rologiska undersökningar på . Jag frågarmed tanke på dem som bor där och som behöver sittdagliga vatten.Jag undrar också om , kvar-talsrapporter osv. fångar upp miljöreviderandet. Närjag var på fick jag tillgång till rapportersom hade skickat till . Om man närman läser dessa rapporter har i minnet att 33 litervatten får släppas ut ser man tydligt i papperna att detsläpps ut mer.Anf. 27 Kommunikationsminister ():Herr talman! frågar mig -det är en fråga som jag tycker är berättigad - vart envanlig människa skall vända sig om han eller honkänner att något är fel och att lagstiftningen är åsido-satt. Man måste naturligtvis vända sig till polisen.Vi behöver lära oss mycket av denna miljökatast-rof. En sak som vi kanske skall lära oss är att dennatyp av miljöbrott måste få bättre resurser.Vi talar om olika saker. När och jag diskuterar detta talar vi om vattendomenoch den delen. Giftutsläppet var en annan sak. Dethade att göra med att man försökte stoppa vattenin-trängningen, men det var inte det som polisanmälangällde vid det tillfället.I ett miljöledningssystem ingår naturligtvis ocksåmiljörevision. Att göra rätt från början och sedan följaupp och utvärdera varje led är faktiskt vad detta inne-bär. Det är det som är miljöledningssystem. Självfal-let skall man ha miljörevision i alla objekt, små somstora. Organisationen måste se olika ut beroende påobjektens storlek.Banverkets styrelse fattade när man antog sinmiljöpolicy också beslut om att miljö-ledningssystem skall fungera. För detta projekts delkan man med viss bitterhet säga att det var så dags då.Bodil frågar också om det kom-mer att göras nya hydrologiska och geologiska under-sökningar. De är redan påbörjade. Skall man närsaneringsarbetet är klart kunna bygga en fortsättningpå tunneln måste man använda nya byggmetoder,såvitt jag förstår. Då måste man naturligtvis också haordentliga fakta och data i botten. I det ligger hydro-logiska och geologiska undersökningar. SGU är inne idet arbetet.Bodil var också inne på att maninte har åtgärdat de olika polisanmälningarna. Det ären fråga som tas upp i den stora utredning som åkla-garen ägnar sig åt. Han utreder hur det borde ha gåtttill. Vi får säkert svar den vägen också.Rapportering om projektets genomförande skeddetill . Det var det som var orsakentill att man gav klartecken till dens.k. liningen och till de extra 800 miljonerna.När departementet hade sin mål- och resultatdia-log togs denna fråga inte upp. Man kannaturligtvis ha synpunkter i efterhand och funderaöver varför man inte rapporterade detta. Vi fick läsaom det först i den kvartalsrapport som kom senare.Det kan man verkligen ha synpunkter på, och det harvi också haft från departementets sida.Anf. 28 PER ():Herr talman! Jag återkommer mycket kort först tillfrågan om den fortlöpande miljörevisionen. Det är bramed miljöledningssystem, men det vill till att det finnsett oberoende. Det var just här det brast. Det gjordesomfattande provtagningar, men ingenting hade bäringpå de olika experiment man gjorde med att täta tun-neln med nya medel.Vetenskapsakademier, som man använder sig av iandra länder, tror jag är en utomordentligt bra lös-ning. Jag tycker att vi borde få ett positivt svar inteminst med tanke på byggandet av Citytunneln.När det gäller uppföljningen av projektet vill jagsäga att det redan föregående höst syntes allvarligaproblem med tunnelbygget. Det har berörts från ta-larstolen. Jag syftar på de stora vattenutsläpp somkom från tunneln. Styrelsen behandlade frågan i feb-ruari. För mig är det en gåta att inga frågor ställdesförrän - . Det är enmycket kritisk period för ett av våra största projekt.Kostnaderna skenar och miljöproblemen är akuta. Detär konstigt att ingen återrapportering sker. Det harman nu vittnat om inför utskott.Jag måste ånyo ställa frågan, merspecifikt: Har ingen som helst uppföljning skett tilldepartementet, bortsett från kvartalsrapporten? Hardet inte skett någon rapportering om hur det går medprojektet?Den sista frågan gäller snabbare tillsättning av ge-neraldirektörer. Min tro är att tragedin vid Hallandså-sen hade gått att undvika och att kommunikationenmed styrelsen och departementet hade varit bättre omdet hade funnits en ordinarie generaldirektör på platsoch en erfaren direktion. Får vi framöver se snabbareoch mer permanenta generaldirektörstillsättningar änvad som har varit fallet i ?Anf. 29 Kommunikationsminister ():Herr talman! När det gäller miljörevision är det,inte minst för att , eller andramyndigheter skall kunna behålla sin trovärdighet, avvikt att man har oberoende, utanförstående expertis.Det arbete som generaldirektören har påbörjat i dethär sammanhanget handlar också mycket om justanvändandet av oberoende expertis.Hur organisationen skall se ut för attdetta skall säkras gäller det att vara litet försiktig medatt bestämma sig för innan vi vet säkert hur den bästaorganisationen ser ut. Jag tror att det är oerhört vä-sentligt, inte minst för trovärdigheten vad gäller storainfrastrukturprojekt i fortsättningen, att man har engenomlysning både av myndighetens organisation ochav hur projektorganisationen skall se ut vid storaprojekt. Den frågan bör man därför förhålla sig litetödmjuk inför i en sådan här generell debatt.Per tar också upp tillsättningen avchefer. Ja, det var ju litet exceptionellt när generaldi-rektören avgick från till en annan. Men när vivet om att en generaldirektör går - jag kandå nämna som exempel - kan viockså utnämna en ny generaldirektör . Dettaskedde också i fråga om SJ. Självfallet skall det varapå det sättet, men i det här fallet var det något excep-tionellt.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionenTredje vice talmannen meddelade att följandefaktapromemorior om förslag från Europeiska kom-missionen inkommit och delats ut till kammarensledamöter:Förslag till ändring av rådets förordning 1842/93rörande allmänna bestämmelser om utdelning avmjölk och vissa mjölkprodukter till skoleleverKOM (97) 432Andra rapporten från kommissionen om tillämpning-en av bidragssystemen inom nötköttssektorn förtidig kalvslakt och kalvbearbetning KOM (97) 461Grönbok om vertikala begränsningar i EG:s konkur-renspolitik. Förslag till förändringar i gruppundan-tag m.m. KOM (97) 7217 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner1997/98:34 till konstitutionsutskottet1997/98:35 till jordbruksutskottetAjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.8 § FrågestundAnf. 30 TALMANNEN (s):Regeringen företräds vid denna frågestund avstatsrådet , justitieminister , inrikesminister , arbets-marknadsminister , kommunika-tionsminister , statsrådet och statsrådet svarar på allmänpolitiska frå-gor. Övriga statsråd förutsätts svara på frågor inomsina respektive ansvarsområden.Utbetalningen av decemberpensionernaAnf. 31 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet . Jag tycker att det är bra att utbetalningsdagarnaför pensionerna nu har flyttats tillbaka, men jag tyckeratt vi borde kunna börja tidigareläggningen av pen-sionsutbetalningarna . Det skulleinte kosta så mycket pengar, närmare bestämt 12miljoner kronor, men det skulle betyda mycket förpensionärerna att slippa gå till posten under de sistahektiska dagarna av året.Anf. 32 Statsrådet ():Fru talman! Regeringen har beslutat att tidi-garelägga pensionsutbetalningarna fr.o.m. den 1 de-cember.Anf. 33 ():Fru talman! Jag måste säga att det var en snabbreaktion på en sådan fråga.Alkohol- och tobaksskattenAnf. 34 ():Fru talman! I går läste jag ett TT-telegram där detstod att man i räknar med att om man sänkerskatten på alkohol , skulle finska statensintäkter öka med 3,6 miljarder fram . Jagvill med anledning härav ställa en fråga till statsrådetÖstros.Vi tappar stora skatteintäkter på grund av dehöga alkohol- och tobaksskatterna. Bedömer statsrå-det att sänkta alkohol- och tobaksskatter i Sverigeskulle kunna få motsvarande effekter eller i vart fallleda till höjda skatteintäkter?Anf. 35 Statsrådet ():Fru talman! En av de grunder som svensk alko-holpolitik vilar på är ju prisinstrumentet, dvs. att pri-set på alkohol skall avspegla de sociala kostnader somär förenade med alkoholförbrukningen. Vi har tradi-tionellt använt skatter för att se till att priserna hållsuppe på en sådan nivå att också konsumtionen påver-kas nedåt. Den delen av alkoholpolitiken är viktig.Samtidigt påverkas vi av en internationalisering.Vi har öppnare gränser än tidigare, och vi ser attsmugglingen av bl.a. alkohol och tobak har ökat i ochmed EU-medlemskapet. Den typen av ibland avance-rad ekonomisk brottslighet skall inte framför alltbemötas med skattesänkningar utan med bättre verk-tyg för att gripa de skurkar och brottslingar som han-terar de mängder som kommer in över gränserna.Regeringen behandlar nu de förslag som lade fram och som har remissbehand-lats. Vi kommer att lägga fram förslag isyfte att skärpa verktygen för att komma åt den grovasmuggling som förekommer.Anf. 36 ():Fru talman! Min fråga var: Bedömer statsrådet attsänkta skatter på alkohol och tobak skulle kunna ledatill höjda skatteintäkter för ? Den frågankommenterade inte statsrådet, och jag tycker att svaretfrån statsrådet andas litet av naivitet. Det som gällerden grova smugglingen är riktigt, men det förekom-mer också en legal privatimport baserad på att vi harså höga alkoholskatter i Sverige.Min första fråga kvarstår alltså. Den andra fråganär: Vilken strategi har statsrådet i skenet av att skat-teintäkterna på det här området faktiskt minskar?Anf. 37 Statsrådet ():Fru talman! Vad avser frågan om minskade skatteroch lägre priser leder till ökad konsumtion vill jagsäga att man naturligtvis matematiskt skulle kunnaräkna fram att det skulle leda till ökade skatteintäkter.Var brytpunkten skulle ligga är svårt att säga. Det kanman spekulera om, och det har man gjort bl.a. i en typav utredning i Finland.Men man måste också ta in de sociala konsekven-serna. Det handlar här inte bara om skatteintäkter ochmatematik utan också om socialpolitik. Alkoholpoli-tiken är del av den svenska socialpolitiken. Jag menaratt det första skall göra när vi råkar ut för densmuggling som finns i stora delar av inte är attsänka skatterna, utan att försöka skaffa de verktygsom behövs för att sätta stopp för smugglingen.Det finns förslag från omförbättrad kontroll och om förändrad organisation,som vi nu studerar. Vi kommer att lägga fram förslagmed anledning av dem . Det är detförsta steget: att se till att få de verktyg som behövsför att sätta stopp för den grova smugglingen.Sedan har vi, som riksdagsledamoten säger,en ökad legal handel över gränserna. Vi har lyckats fåinförselreglerna förlängda, och det gör att man intekan ta in hur stora mängder som helst. Också det är enviktig del av socialpolitiken.Anf. 38 ():Fru talman! Min fråga baserade sig inte på attskatteintäkterna skulle öka på grund av en höjd kon-sumtion utan snarare på det förhållandet att konsum-tionen av beskattad sprit skulle öka i förhållande tillden insmugglade spriten. Det skulle väl i så fall varaen önskvärd utveckling. Skatteintäkterna skulle ökautan att totalkonsumtionen höjs. Det var bakgrundentill min fråga.Anf. 39 Statsrådet ():Fru talman! Jag delar Grafs uppfattning att det ärönskvärt att dagens andel av t.ex. smuggelsprit skallminska kraftigt.