prot · GK0956 · 1997-01-29 00:00:00 — När man ser att den här männi-skan verkligen skulle ha fått uppehållstillstånd måsteman ju kunna hantera detta i , speciellt när detrör sig om någon som saknar pass och ett land där detär mycket svårt att skaffa sig ett sådant. I det här falletgällde det , där det tar innan mankan få ett nytt pass. Det blir väldigt konstigt, tyckerjag.Alla de frågor vi diskuterar här är svåra,precis som statsrådet säger. Det inser vi allihop. Mendå tycker jag att det vore väldigt bra om regeringensjälv kunde kalla till sig ärenden när det uppstår debatt i samhället. Det kunde man för några årsedan, men detta togs sedan bort. Den förre flyk-tingministern, som också sitter här, stod här ikammaren och sade att det härförhållandet skall regeringen ändra på. Men det harinte blivit någon förändring. Jag tror att det vore väl-digt bra om regeringen kunde föra flyktingpolitikenoch ta initiativ när det uppstår sådana här mycketsvåra frågor som diskuteras mycket.Sedan vill jag återkomma till statsrådet angåendedet här med och barnens situationmed hänvisning till det fall jag beskrev. Jag vet att viinte kan diskutera enskilda fall här, men ändå. Här harvi barn som har gått i skola . Utlänningsnämn-den säger att de inte har varit här tillräckligt länge.Det här med "mycket ", hur räknar man det?Vad är egentligen "mycket "? Skall tiden varalängre om det är fem barn eller om det är ett barn?Det är faktiskt sex barn som berörs av det här beslu-tet. Fem av dem har bott i , och ettär fött här sedan familjen kommit hit. Den fråganskulle jag också vilja ha svar på.Anf. 20 ():Fru talman! Statsrådets angrepp struntar jagsåklart totalt i. Jag föredrar att lyssna på medborgarnaoch på politiker i samtliga andra länder i , somhar en åsikt och uppfattning som skiljer sig från densom svenska politiker dessvärre har. Ända sedan 1985har alla undersökningar bland medborgarna klart visatatt en majoritet har varit kritisk mot den förda asyl-politiken. Men det struntar vi i här i . Jagföredrar faktiskt att stå på mina uppdragsgivares sida- och de finns i alla politiska partier - framför attköra korridorsnack i hissarna. Jag tycker att det ärfegt och ynkligt av politiker, som ändå skall represen-tera folkviljan.Jag vill betona att kritiken mot flyktingpolitikenaldrig skall riktas mot enskilda asylsökande. All kritikskall riktas mot riksdag. Vi politiker, tillskillnad från politiker i alla andra industriländer, harvarit alltför fega. Vi har företrätt en åsikt som inte harvarit förankrad hos den stora folkmajoriteten.Till sist, fru talman, förstår jag att ömmar för dem som gömmer sig. Men jag kanockså tänka mig situationen att en utlänning blir lock-ad av felaktiga signaler från , säljer allting ochkommer hit - och klarar inte asylkontrollen. Det ärklart att han eller hon blir oerhört besviken av ettnegativt besked. Det kan man bli oavsett om man ärpolitisk flykting eller s.k. ekonomisk flykting.Anf. 21 ():Fru talman! Också jag tycker naturligtvis att viskall följa folkviljan, men jag är inte så säker på hurden ser ut. Dessutom skall bl.a. de förtroendevalda gåföre. Vi har ett stort ansvar för att vara humana ochrättrådiga.Jag vill göra ett litet tillägg till det som PierreSchori sade. Barn berörs ju även när de själva harljugit. En synpunkt på detta är att en del av dem somhar blivit avvisade eller föreslagits bli avvisade varbarn när de gjorde sig skyldiga till en lögn.Inte heller jag litar alltid på lagen. Lagar är till förmänniskorna, inte tvärtom. Är lagen felaktig skall denändras. Anledningen till att de som gömmer sig intelitar på lagen är att de inte har blivittrodda. Inte heller har deras företrädare blivit trodda -läkare och advokater som satt sin yrkesheder på spel.Vad gäller den nya utredningen vill jag säga attdet i och för sig, precis som i , ärbråttom. Det var så bråttom att vi i utredningen, somjag just nu skulle sitta i, inte riktigt hann med detta.Om det blir för bråttom, kan det kanske hända att maninte kommer fram till så bra beslut. Jag säger inte attvi inte gjorde det, men det är viktigt att man får dentid som krävs för att gå igenom alla synpunkter ochgöra en ordentlig utredning.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1996/97:85 om soci-albidrag för invandrareAnf. 22 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig omjag avser att ta några initiativ till att se över frågan omsocialbidragsberoendet hos invandrare och de pro-blem detta medför för kommunerna. Vad RagnhildPohanka särskilt efterlyser är initiativ för att statenskall ta ett större ansvar när det gäller invandraressocialbidrag samt att någon form av fortlöpande pen-sion till äldre invandrare införs, så att de inte underresten av sitt liv skall behöva leva på socialbidrag.Låt mig börja med att säga att jag delar RagnhildPohankas uppfattning att det stora socialbidragsbero-endet hos många invandrare är ett allvarligt problem.Den bakomliggande huvudorsaken är arbetsmark-nadssituationen. Invandrare och bland dem särskilt deflyktingar som kommit har drabbatslångt mer än andra av arbetslöshet. Viktigast för attminska invandrares socialbidragsberoende är därförbekämpandet av arbetslösheten. Det är också dettasom kommer att ha högsta prioritet i regeringensarbete under de närmaste åren.Svårigheterna för flyktingar och invandrare attkomma in på arbetsmarknaden har inneburit att kom-muner som tagit emot många flyktingar har drabbatssärskilt hårt av ökade socialbidragskostnader. Underde första åren skall kommunernas socialbidragskost-nader täckas av den statliga schablonersättning somlämnas för flyktingmottagandet. I takt med att arbets-marknadssituationen har försämrats har dock kost-nadstäckningen blivit lägre än avsett för vissa kom-muner, och många flyktingar är fortfarande helt ellerdelvis beroende av socialbidrag som denstatliga ersättningen är avsedd att täcka. Detta slårhårdast ekonomiskt på kommuner som haft en stors.k. sekundärinflyttning från andra kommuner.Mot den här bakgrunden har regeringen beslutatavsätta för kommuner som har ensärskilt stor andel flyktingar och hög arbetslöshet.Regeringen har bedömt att det härigenom är möjligtatt göra en verkningsfull insats för de mest behövandekommunerna. har genom beslutden fördelats till 17 kommuner enligtvissa kriterier. De ytterligare 200 miljoner kronornakommer att fördelas senare i år.Vid överläggningar med införde åtgärder som regeringen vidtog bestämdes det atten särskild arbetsgrupp skulle tillsättas för att analyse-ra kommunernas kostnader för flyktingar. En tanke äratt resultatet av analysgruppens arbete skall kunnaanvändas som underlag vid fördelningen av de ytterli-gare . En viktig del i dettaanalysarbete är att följa utgifterna för socialbidrag ide kommuner som har en stor andel flyktingar.Statens ansvar för flyktingars och invandrares so-cialbidrag i ett mer långsiktigt perspektiv har behand-lats i Invandrarpolitiska kommitténs betänkande, somavlämnades och remissbehandlades undersommaren och hösten. Kommittén föreslog bl.a. attnyanlända flyktingar och vissa andra invandrare somdeltar aktivt i introduktionsverksamhet skall få enstatlig introduktionsersättning i stället för socialbi-drag. Därmed skulle staten ta ett ökat ansvar för nyan-lända invandrares försörjning. Kommunernas merlångsiktiga kostnader för invandrares försörjningborde enligt kommittén behandlas vid de återkom-mande överläggningarna mellan staten och kommun-kollektivet om hur kostnader fördelas mellan denstatliga och den kommunala sektorn.Invandrarpolitiska kommitténs förslag bereds nuinom med inriktning på en propo-sition detta år.Jag delar uppfattning att det ärett problem att många äldre invandre som har fåttuppehållstillstånd vid relativt hög ålder är beroendeav socialbidrag för sin försörjning under resten avlivet. Problemet har också tidigare uppmärksammatspå olika håll, bl.a. i . Att införa någon formav grundskydd för denna grupp är dock kompliceratoch kräver närmare överväganden. Frågan hanterasmot denna bakgrund inom Socialde-partementet i anslutning till arbetet med en proposi-tion om . Vad som blir resultatet avdetta är det ännu för tidigt att uttala sig om.Anf. 23 ():Fru talman! Jag vill tacka för svaret. Jag fickmånga besked som jag är väldigt glad över. Det gällerhär ett stort problem. Det besvärligaste är kanske attregeringens besparingar i detta fall drabbar kommu-nerna, vilka måhända får ta en orättvist stor del avbesparingarna. Därigenom löses inte några problem iden ekonomiska saneringen, vilket är viktigt att note-ra.Jag kan inte avgöra om pensionärerna bör få merapengar än vad de får genom . Däremotbör de här äldre invandrarna överföras till ett statligtansvar. Om pensionsreformen går igenom blir detännu svårare för invandrare att få pension, eftersomdet för en sådan krävs 40 inarbetade år. Det är mångasaker som spelar in.Detta är kanske bara början till en debatt i riksda-gen om dessa frågor, som är viktiga att ta upp. Jaganser att staten bör ta ett större ansvar för kommunin-vånarna. Detta gäller också för andra socialbidragsta-gare än invandrare. Kommunerna drabbas mycketolika. Jag talade i går med företrädare för Landskro-na, där av socialbidragen går till invandrare. Jagvet inte om den kommunen har fått särskilda pengar,men den tillhör dem som har en oerhört stor sekun-därinvandring. Man har trivts väldigt bra där, ochbudskapet därom har spritt sig, så att många har flyttatdit.Det här är ett stort problem, och frågan är inte omutan när en grov invandrarfientlighet briserar. Det ären väldigt viktig uppgift att ta itu med detta. Rasismenär ett av de största inre hoten i . Invandrarfi-entligheten har sina orsaker, och man kan ibland för-stå dem. Rasism kan man aldrig förstå, men man kanförstå att människor på marginalen tycker att det härär svårt.Vad man kanske inte inser är att detta bara är denförsta grupp som utdefinieras. Flera grupper kankomma att bli föremål för utdefiniering: utslagna,arbetslösa, handikappade osv. Det är därför väldigtviktigt att vi gör något åt det här.Jag vet inte om den här gruppens förhållanden ärmer komplicerade än andras. Det gäller ju här intearbetssökande, och det får därför bli fråga om en merlångsiktig lösning. Jag är oerhört intresserad av dettaspörsmål. Också de som inte är i pensionsåldern be-höver hjälpas på något sätt.Jag vill ställa frågan om det finns ytterligare pla-ner än de som här har angivits. Jag ser det som en braoch intressant början. Jag hoppas att man arbetarvidare med dessa frågor och att planerna genomförs.Anf. 24 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror att och jagär besjälade av samma iver att lösa problem för män-niskorna i vårt samhälle. Det är det som det härhandlar om.Det är inte människan som är problemet, utan vihar problem i samhället med att inte kunna försörjamänniskor, och att inte människan själv får försörjasig på det sätt den önskar. Det är vårt stora och alltöverskuggande problem. Hade vi en sysselsättningssi-tuation som såg helt annorlunda ut än den vi har i dagvore det säkert litet lättare, även om det inte voreenkelt, att lösa också den typen av frågor. De är i alltväsentligt i första hand ett resultat av en ökad arbets-löshet.Vad som är på gång inom detta område är det jagbeskrivit om när det gäller pengarna, och även när detgäller det långsiktiga håller vi på att jobba med defrågorna. Vi får se var vi landar. I övrigt är det ganskamycket på gång med anledning av förslag. En del har vi redan kommit frammed, som att tillsätta en utredning i syfte att se överlagen om etnisk diskriminering i arbetslivet. Det är enviktig fråga.Vi vet att det tecknas ungefär 700 000 an-ställningskontrakt i , trots den högaarbetslösheten. Det innebär att människor får längreeller kortare anställningar, en del tillfälliga och andramer långvariga. Där kan man fundera över: På vilketsätt skall vi göra situationen mer rättvis? Hur skall viskapa förutsättningar för att man som individ - ävenom man råkar vara invandrad till - blir seddoch bedömd för den man är och inte varifrån mankommer? Det är sådana saker som gör att det är väl-digt viktigt att vi för det första gör denna översyn.För det andra skall vi se över medborgarskapsfrå-gorna. Den lagstiftningen har vi inte korrigerat i nå-gon större utsträckning under de senaste 20-25 åren.Det är dags att fråga sig: Kan vi göra någonting merför att höja statusen på medborgarskapet? Kan viunderlätta för människor som vill bli svenska med-borgare att kunna bli det? Det gäller exempelvis barnsom är födda i av utländska medborgare. Kanderas situation förändras på något sätt vad gällermedborgarskapsfrågan? Det är sådana saker som jagtycker är viktigt att peka på.För det tredje försöker vi rusta oss med verktyg.Vi måste ha någon struktur, någon organisation ellermyndighet som kan hantera introduktionsfrågorna denförsta tiden i , helt i enlighet med Invandrar-politiska kommitténs förslag. Det är också sådantarbete som pågår. Det gäller också det sista somRagnhild Pohanka tog upp, nämligen: På vilket sättkan vi bättre bekämpa rasismen och invandrarfient-ligheten och öka förståelsen? Till den änden skulledenna myndighet kunna jobba också med de frågornaoch bli en motor i det perspektivet.Under detta år har vi EU 97, den gemensammasatsningen och kampen mot rasism som har startatsinom EU. har dragit i gång arbetet med MonaSahlin som ordförande och som vice ordfö-rande. Vi hoppas att det ur denna aktivitet kommer endel långsiktigt verkande positiva aktiviteter i vårt landsom gör att vi kan bidra och lägga en pusselbit till attgöra litet mjukare, trots att vi har en ganskaknepig situation på vår arbetsmarknad.Anf. 25 ():Fru talman! Det kommer en tanke för mig när mi-nistern talar om medborgarskap. Kan dubbla medbor-garskap vara någonting att titta på? Många vill inteavsäga sig sitt medborgarskap eftersom de då kanskeinte kan åka tillbaka till sina hemländer, eller kanskeinte blir insläppta. Dubbla medborgarskap finns i endel andra länder. Vore det någonting?När vi talar om arbete skall vi naturligtvis utnyttjaden kompetens som invandrarna har. Vi har oerhörtmånga högutbildade, välutbildade och yrkeskunnigamänniskor. Utnyttja är ett fult ord. Men de vill ingen-ting hellre än att bli utnyttjade och få försörja sigsjälva. Det är oerhört viktigt.Vi vet av undersökningar bland svenskar att det ärsvårt att slussas in i arbete igen efter en långt tid avarbetslöshet. Invandrarna är inte någon särskild sortsmänniskor, utan det är likadant för dem. Därför är detlitet bråttom och viktigt att göra någonting. Jag sermed viss förtröstan fram emot nya initiativ.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner1996/97:72 till finansutskottet1996/97:73 till socialförsäkringsutskottet6 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1996/97:89 Ändring i lagen om civilt försvar m.m.7 § Kammaren åtskildes kl. 10.27.Förhandlingarna leddesav tredje vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 3 § anf. 18 (delvis) ochav andre vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.