prot · GK0982 · 1997-03-20 00:00:00 — 1299 avstod76 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 131 s, 23 c, 5 fpFör res. 12: 15 vAvstod: 64 m, 10 fp, 13 mp, 12 kdFrånvarande: 30 s, 16 m, 4 c, 11 fp, 7 v, 5 mp, 3 kdMom. 11 (i )1. utskottet2. 14 (c)Votering:202 för utskottet23 för res. 1448 avstod76 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 131 s, 63 m, 7 fp, 1 vFör res. 14: 23 cAvstod: 1 m, 8 fp, 14 v, 13 mp, 12 kdFrånvarande: 30 s, 16 m, 4 c, 11 fp, 7 v, 5 mp, 3 kdHans Hjortzberg-Nordlund () och () anmälde att de avsett att rösta ja men markeratsha avstått från att rösta.Mom. 16 (E 6 norr om )1. utskottet2. 20 (m, fp)Votering:182 för utskottet90 för res. 201 avstod76 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 131 s, 23 c, 15 v, 13 mpFör res. 20: 64 m, 14 fp, 12 kdAvstod: 1 fpFrånvarande: 30 s, 16 m, 4 c, 11 fp, 7 v, 5 mp, 3 kdMom. 17 (Götalandsbanan och Europabanan)Yrkanden:1. utskottets hemställan2. utskottets hemställan med den ändring som föran-leddes av bifall till mot. T23 och T522 (s) samt mot.T17 (m) och mot.T39 yrk. 2 (c)Votering:241 för utskottet18 för mot.13 avstod77 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 122 s, 59 m, 18 c, 14 fp, 14 v, 3 mp, 11kdFör mot. : 9 s, 3 m, 4 c, 1 fp, 1 kdAvstod: 2 m, 1 v, 10 mpFrånvarande: 30 s, 16 m, 5 c, 11 fp, 7 v, 5 mp, 3 kdMom. 19 (miljökonsekvensbeskrivningar)1. utskottet2. 21 (mp)Votering:260 för utskottet13 för res. 2176 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 131 s, 64 m, 23 c, 15 fp, 15 v, 12 kdFör res. 21: 13 mpFrånvarande: 30 s, 16 m, 4 c, 11 fp, 7 v, 5 mp, 3 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.JuU10 PolisfrågorMom. 3 (Säkerhetspolisens verksamhet)1. utskottet2. 3 (mp)Votering:257 för utskottet15 för res. 377 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 131 s, 64 m, 22 c, 15 fp, 13 v, 12 kdFör res. 3: 2 v, 13 mpFrånvarande: 30 s, 16 m, 5 c, 11 fp, 7 v, 5 mp, 3 kdMom. 5 ()1. utskottet2. 4 (mp)Votering:259 för utskottet14 för res. 476 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 131 s, 64 m, 23 c, 15 fp, 14 v, 12 kdFör res. 4: 1 v, 13 mpFrånvarande: 30 s, 16 m, 4 c, 11 fp, 7 v, 5 mp, 3 kdMom. 6 (registrering och kontroll)1. utskottet2. 5 (mp)Votering:260 för utskottet13 för res. 576 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 131 s, 64 m, 23 c, 15 fp, 15 v, 12 kdFör res. 5: 13 mpFrånvarande: 30 s, 16 m, 4 c, 11 fp, 7 v, 5 mp, 3 kdMom. 8 (samarbete mellan tull och polis)1. utskottet2. 7 (m)3. res. 8 (c)Förberedande votering:65 för res. 724 för res. 8184 avstod76 frånvarandeKammaren biträdde res. 7.Huvudvotering:159 för utskottet65 för res. 749 avstod76 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 131 s, 1 fp, 15 v, 12 kdFör res. 7: 64 m, 1 cAvstod: 22 c, 14 fp, 13 mpFrånvarande: 30 s, 16 m, 4 c, 11 fp, 7 v, 5 mp, 3 kdMom. 9 (interna utredningar inom polisväsendet)1. utskottet2. 11 (mp)Votering:259 för utskottet14 för res. 1176 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 131 s, 64 m, 23 c, 14 fp, 15 v, 12 kdFör res. 11: 1 fp, 13 mpFrånvarande: 30 s, 16 m, 4 c, 11 fp, 7 v, 5 mp, 3 kdMom. 12 (bevakningskostnader m.m. vid idrottseve-nemang)1. utskottet2. 13 (fp)Votering:256 för utskottet16 för res. 131 avstod76 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 131 s, 63 m, 23 c, 15 v, 12 mp, 12 kdFör res. 13: 1 m, 15 fpAvstod: 1 mpFrånvarande: 30 s, 16 m, 4 c, 11 fp, 7 v, 5 mp, 3 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.JuU13 Särskild utlänningskontrollMom. 1Kammaren biföll utskottets hemställan.Mom. 2 (särskild utlänningskontroll)1. utskottet2. 2 (v)3. res. 1 (mp)Förberedande votering:16 för res. 213 för res. 1243 avstod77 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Huvudvotering:245 för utskottet16 för res. 212 avstod76 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 131 s, 64 m, 23 c, 15 fp, 12 kdFör res. 2: 15 v, 1 mpAvstod: 12 mpFrånvarande: 30 s, 16 m, 4 c, 11 fp, 7 v, 5 mp, 3 kdBeslut om samlad voteringPå förslag av förste vice talmannen medgav kam-maren att utbildningsutskottets betänkande UbU8 ochnäringsutskottets betänkande NU9 fick avgöras i ettsammanhang efter avslutad debatt.10 § Vissa läroplansfrågor m.m.FöredrogsUtbildningsutskottets betänkande 1996/97:UbU8Vissa läroplansfrågor m.m.Anf. 95 ():Herr talman! I utbildningsutskottets betänkandeVissa läroplansfrågor berörs ett sextiotal motionsyr-kanden från allmänna motionsperioden. Vi har i trereservationer följt upp vår moderata skolpolitik ochjag kommer här att ta upp de viktigaste frågorna.Rapporten om andelen underkända elever i årskurs8 är skrämmande. Är det så att vi med dagens utvär-deringssystem inte hittar kunskapsluckor ? Attförst i årskurs 8 börja reparera bristande kunskaper äralltför sent. Vi moderater har, för att hitta svagaelever som behöver extra stöd, föreslagit att betygskall införas i ett tidigare skede. Av detta skäl före-språkar vi också att de nationella proven i viktigakärnämnen blir obligatoriska både i årskurs 5 ochårskurs 9.Även i gymnasieskolan finns det problem. Ambi-tionen att innehållet i kurserna i viktiga kärnämnenskall vara identiska oavsett program är orealistisk.Den elev som är praktiskt begåvad och som går påfordons- eller industriprogrammet har sannolikt var-ken intresse eller läggning att läsa samma matematik-kurs som den teoretiske naturvetaren. Att påtvingateoretiska studier, som varken behövs utifrån yrketeller efterfrågas av eleven, skapar bara problem.Ingen vill misslyckas. Därför är skolans viktigasteuppgift att stödja varje elev att utveckla sina talangerutifrån egna förutsättningar. Det är därför nödvändigtatt gymnasieskolan på ett bättre sätt differentierar deolika kursprogrammen med hänsyn tagen till vilkakunskaper som är nödvändiga i respektive program.När det gäller ämnet svenska anser vi att alla ele-ver som börjar i årskurs 1 i gymnasieskolan måste hagrundläggande kunskaper. Vi anser därför att det äroacceptabelt att ha två betyg i ämnet svenska i årskurs9, där betyg i svenska som andraspråk bedöms lik-värdigt med ordinarie betyg. Detta är en björntjänstför alla de invandrarelever som skall studera ocharbeta i Sverige.Språket är nyckeln. Ju förr skolan tar itu med kun-skapsluckor i vårt viktigaste ämne desto bättre kom-mer det att gå för dessa elever.Möjligheten att komplettera gymnasiebetyg underskoltiden bör återinföras. Det är orimligt att elevernaskall vänta till efter avslutad skolgång. Dessutom hardet visat sig att kompletterade betyg inte alltid fårtillgodoräknas. Det är tråkigt. Ambition och vilja attlära borde alltid premieras.Jag går så över till ett omdiskuterat ämne - idrottoch hälsa.Fysisk aktivitet är viktig för en god hälsa. Viljanoch glädjen att motionera regelbundet grundläggstidigt i livet. Barn och ungdomar som ser motion somen naturlig del i sin livsföring har ofta lättare att klaraskolan. Det finns ett klart samband mellan fysiskaktivitet och intellektuell utveckling. Regelbundenmotion förebygger också fysisk ohälsa. För att före-bygga en av våra stora folksjukdomar, osteoporos -urkalkning av skelettet, är fysisk aktivitet nödvändig.Det är därför oroväckande att notera att svenskatonåringar har blivit tyngre och motionerar allt mind-re. Mycket av dagens idrottande sker i organiseradform och det spontana idrottandet har minskat. Mångaungdomar tillbringar stillasittande framförTV:n eller datorn. Kanske är skolans gymnastiktim-mar deras enda motion i veckan.Sedan den nya läroplanen har börjat gälla har denobligatoriska timplanen för idrott minskat, och me-ningen är att eleverna själva, genom sitt fria val, kanfå mer idrott . Hur har detta fungerat?Mycket talar för att de elever som redan är idrott-sintresserade väljer mer idrott, medan de elever somär i störst behov av regelbunden motion väljer bortgymnastiktimmarna.Vi moderater anser därför att bör få iuppdrag att skyndsamt utvärdera hur ämnet idrott ochhälsa enligt den nya läroplanen har utvecklats, för atteventuella åtgärder skall kunna vidtas inför höstter-minen 1998. Det är dock inte bara antalet timmar,kvantiteten, som skall vara vägledande, utan väl såviktigt är att se till innehållet. Hur lyckas skolan medatt vara en positiv förebild, att fånga intresset hos deelever som inte har insett betydelsen av regelbundenmotion?Slutligen anser vi att lärarna som nyckelgrupp, föratt stimulera barnens intresse och vilja att lära, behö-ver kontinuerlig fortbildning. Med lärarcertifikat ochfler lektorer ökar kvaliteten, och det pedagogiskaarbetet utvecklas.Herr talman! Vi moderater har i detta betänkandetre reservationer som vi stöder, men för tids vinnandeyrkar jag bifall endast till reservation nr 2 under mom.4.Anf. 96 ():Herr talman! Vi skall diskutera läroplansfrågor.Alltför ofta behandlar skolan eleven som om detbara var huvudet som gick i skolan, men hela elevenskall gå i skolan. Det gäller att skolan tar vara påmöjligheterna att lära elever också teoretiska kunska-per genom den praktiska undervisningen. Ett exempelpå det är slöjden. har dessutom stolta tradi-tioner inom slöjdundervisningen.Vi har sett att det har lett till folk-hälsoproblem när vi har krympt tiden för idrott ochhälsa i skolan. Därför har engagerat sigför att tiden för både idrott och hälsa och slöjd skallutökas i skolan. Vi var den enda partigruppen somunder den allmänna motionstiden väckte en kommit-témotion i den frågan. Vi har sett att det finns flerapartier som har engagerat sig mycket i den här frågan.Eftersom är ett parti som framför alltvill se resultat tycker vi att det är bra att det numera ärså många som sluter upp bakom den här idén. Fram-för allt är det positivt att skolminister uttalat sig för att göra förändringar i timplanerna,som ger mer tid för idrott och hälsa och slöjd. Vi villmedverka till att det blir så fr.o.m. höstterminen 1998.Jag vill också nämna den fastställda tiden förpraktik i läroplan. Vi vill utöka dentiden. Vi tror att det är viktigt att eleverna på ett tidigtstadium får en kontakt med och en orientering omarbetslivets villkor.Betygsfrågan är viktig för många elever. Självfal-let skall utvecklingssamtalen vara den viktigaste kon-taktformen mellan skolan och hemmet, men det ärockså viktigt att man tidigt får skriftlig information.Det är därför vi vill att sådan skall finnas fr.o.m. års-kurs 5.När så många elever, trots allt, inte klarar av be-tygskraven i åttan ser man hur viktigt det är att detidigt får information. Därför skulle vi vilja ha betygredan fr.o.m. höstterminen i årskurs 7, och vi vill hafler betygssteg. Vi tror att det är viktigt när det gälleratt ge eleverna information om var de står. Framförallt är det viktigt att skolan får information om vilkainsatser eleverna behöver för att de skall klara av attfå godkända och bra betyg.Till betänkandet har vi tillsammans med Folkpar-tiet också fogat en reservation om jämställdhetsfrå-gorna. Det har vi gjort för att understryka hur viktigtdet är att skolan utvecklas när det gäller jämställdhet-sarbetet.Herr talman! Jag skall inte göra mitt inlägg längreän så här. står självfallet bakom alla dereservationer som vi har skrivit under i utskottet, menför att spara kammarens tid yrkar jag inte bifall tillnågon.Anf. 97 ():Herr talman! Många av de frågor som finns ocksåi detta betänkande är diskuterade förut, och partiernasåsikter är väl kända. Jag skall försöka begränsa migtill att ta upp tre områden som tycker ärsärskilt angelägna.Det första området handlar om det som MargaretaNordenvall var inne på förut, dvs. den oroväckandeutvecklingen när det gäller hälsan hos ungdomar. Detkan naturligtvis finnas många orsaker till denna. Mensäkert spelar två saker större roll än annat. Den enaorsaken är naturligtvis att vi har fått försämrade kost-vanor. Det handlar om stressade familjefäder ochannat. Det blir mycket snabbmat; det skall gå fort.Den andra orsaken är den typ av fritidssysselsättningsom blir alltmer vanlig och populär; jag tänker pådatorer och på TV-tittande. Det är bra på ett sätt, dockinte för hälsan.När det gäller hälsofrågan blir det alltmer segrege-rat i . Socialmedicinska studier från lands-tingets sida har t.ex. gjorts i mitt hemlän, . Devisar att det är väldigt segregerat och uppdelat när detgäller hälsan, beroende på vilka socioekonomiskaförutsättningar man har. Det är en mycket allvarligoch oroväckande utveckling. Detta visar ju på attfamiljer med en social och ekonomisk trygghet - somkanske också har haft bättre förmåga att skaffa sig denkunskap som det handlar om - lever ett betydligt merhälsosamt och friskare liv. Jag tror inte att detta är enutveckling som någon av oss här i kammaren vill se.Men den är oroväckande och viktig att ta fasta på.Med tanke på skolans fostrande roll och att detinte bara är hjärnan som skall tränas i skolan betyderämnet idrott och hälsa oerhört mycket. Det är natur-ligtvis lätt att tala om hur viktigt ett ämne är. Menfrån sida säger vi att vi vill avvakta ochse vad det blir för konkret resultat av det förslag somYlva har talat om när det gäller idrottenoch slöjden i skolan. Vi är försiktigt positiva, mendetta får inte heller inkräkta på det andra viktiga om-rådet. Jag tänker på det som vi ofta talar om, nämligensvenskan, matematiken och engelskan. Det skulle mankanske kunna kalla för kunskapens infrastruktur.När vi pratar om dessa tre ämnen kommer manosökt in på den debatt som vi har fört tidigare omsvenska och svenska som andra språk vid antagningtill gymnasiet. Det är det andra området jag vill taupp. Vi i beklagar att riksdagsmajoritetenfattade det här beslutet. Vi tror att det kan leda tillsvårigheter, inte minst för invandrarelever, om manbedömer betygen i svenska och svenska som andraspråk likvärdigt, trots att målen inte är desamma. Detblir ett slags missriktad välvilja mot dessa elever. Dettror vi är väldigt olyckligt, speciellt med tanke på dendebatt som förs om alla elever som, naturligtvis, mårdåligt av att de inte når upp till de betygskrav somställs i gymnasieskolan. Vi tror att beslut som detta -om en ändring av kriterierna avseende svenska språ-ket vid antagning till gymnasiet - är reformer som harprecis motsatt effekt. Det finns risk att ännu fler ele-ver kommer in i gymnasieskolan med bristfälligakunskaper i ämnet svenska.Det tredje området som jag vill ta upp gäller jäm-ställdheten; det var också inne på.Jag tror att en förutsättning för en individualiseradundervisning är att jämställdheten blir bättre. Jäm-ställdhetsfrågan är faktiskt både en kunskapsfråga ochen pedagogisk fråga. Det räcker inte med att säga attdet här kommer att involveras i översynen av lärar-utbildning och annat. Det är mycket viktigt att det härockså ingår i fortbildningen.När jämställdheten diskuteras glömmer manibland bort ett av huvudproblemen med en bristandejämställdhet, nämligen att det är ett våldsamt slöserimed begåvningar. När elever på grund av tradition,kultur och gamla invanda könsmönster gör val ochbortval i skolan innebär det att utbildningen i sigförlorar en massa begåvade ungdomar. Om könsrol-lerna var friare skulle eleverna mer kunna välja bero-ende på intresse och inte beroende på kultur och in-vanda traditioner.Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till re-servation 9 under mom. 15.Anf. 98 ():Herr talman! Jag begärde ordet för att helt kortmarkera ståndpunkter när det gällerbetygen i skolan. Jag vet att det inte finns en parla-mentarisk majoritet för vårt förslag här. Vi har jumycket länge arbetat mycket hårt för att få en betygs-fri skola.Enligt min uppfattning är betygen faktiskt en reliktfrån ett förgånget samhälle. Betygen symboliserarkonflikten mellan de motstridiga mål som präglardagens grundskola: att fostra för både samarbete ochkonkurrens samt att verka för både jämlikhet ochsortering. Beträffande de här helt skilda målen för-stärker betygen konkurrensen och sorteringen. Detstämmer faktiskt väl överens med de gamla traditio-nerna i skolan. Däremot motverkas de demokratiskamålen i läroplanen.Uppgiften att sortera och betygsätta leder dess-utom till att undervisningen förflackas och att deninriktas enbart på mätbara kunskaper. Kravet på attsätta betyg på elevernas prestationer påverkar också ihög grad valet av arbetssätt och arbetsformer. Bety-gen får en styrande inverkan. Det vet vi genom bl.a.Skolverkets undersökningar. Betygen främjar ocksåytinlärning och utgör ett hinder för kritiskt tänkande,för djupinlärning, för analys och för förståelse avsammanhang. Dessutom kan dåliga betyg förstärka enelevs negativa självbild. Den ungdomsforskning sombedrivs i visar att det finns ett klart sambandmellan dåliga betyg och en negativ livsstil.Betygen berättar egentligen inte särskilt mycketom möjligheten eller förmågan till fortsatta studier.Däremot är betygen stressframkallande och skapar ettinlärningsklimat som inte är särskilt positivt. Ocksåsom urvalsinstrument fungerar betygen dåligt. Tittabara på urvalet till de olika programmen i gymnasie-skolan! Betygen från mäter inte de fär-digheter som är relevanta för de olika yrkesutbild-ningarna. Nej, då tycker vi att det är bättre att föränd-ra dimensioneringen av gymnasieskolan, så att allaelever kan få sina behov tillgodosedda. Så är det junästan i dag.För högskolan skulle man kunna tänka sig ett ur-valssystem som mera bygger på intervjuer och arbets-prov. Även andra former av intagningsprov kan ersät-ta betygen. Vi tycker att arbetslivserfarenheten skallkunna tillgodoräknas på ett kanske mera markant sättän som är fallet.Med detta yrkar jag bifall till re-servation nr 8 under mom. 16. Vi föreslår i reserva-tionen att en parlamentarisk utredning tillsätts som fåri uppdrag att just titta på möjligheter och fördelar meden betygsfri skola. Vi tror i varje fall att de pedago-giska vinsterna skulle vara betydande.Vi har också behandlat jämställdhetsfrågan, menjag tycker att den frågan diskuterats så pass myckethär i kammaren att jag kan avstå från att ta upp den.Det betyder dock inte att jag inte tycker att jämställd-hetsarbetet är viktigt.Avslutningsvis skulle jag vilja ställa några frågortill med anledning av hennesanförande här. Hon talade om gymnasieskoleelever-nas studier i kärnämnena och sade att det inom vissayrkesorienterade program finns alldeles för mångaelever som inte klarar betyget Godkänd i kärnämnena.Margareta E talar om att man påtvingasteoretiska studier. Jag tycker inte att man kan säga så.Bildning och kunskap kan väl aldrig påtvingas någon.Hon säger också att ingen vill misslyckas. Det ärsäkert sant.Att göra som säger är attindividualisera problemen i skolan och att säga att detalltid är fel på eleverna. Jag tror att vi måste göratvärtom och försöka se att det också kan finnas sys-temfel i skolan, för annars blir det en total uppgiven-het i det här fallet. Inom arbetslivet efterfrågas justden kompetens som ungefärligen motsvarar en treåriggymnasieskolekompetens i kärnämnena. För avde jobb som utannonseras krävs det sådan kompetens.Slutligen: Vi har ett särskilt yttrande om vikten avfysisk aktivitet även för skolbarn. Det gäller ett utökattimantal i fråga om idrott och hälsa. Vi har emellertidavstått från att reservera oss. Skolministern har junyligen, som vi uppfattat det hela, lovat att timantaletska utökas i linje med motionärens önskemål.Anf. 99 () replik:Fru talman! tar uppnågot som ideologiskt verkligen skiljer oss åt. Dethandlar då om talet om individen och om att indivi-dualisera problemet. Men problemet är just att vi inteser till varje människa/elev som en individ. Vi skaparproblem om vi glömmer bort det. När vi gör kollekti-va lösningar för individer skapar vi ännu större pro-blem. Vi vill ge alla elever möjlighet att utvecklasutifrån sina egna förutsättningar.Eleverna skall självklart kunna växa så mycketsom möjligt, och kärnämnena är viktiga. Men vi anseratt man kanske inte inom ett naturvetenskapligt pro-gram behöver undervisa som man gör i fordonsteknik.Risken är ju att man över huvud taget inte når fram ikärnämnet om undervisningen sker på samma sätt föralla. Det handlar alltså om att anpassa undervisningentill individens/elevens förutsättningar.Anf. 100 () replik:Fru talman! När jag talar om att individualiseraproblemet menar jag att man ser just problemet medatt så pass många inte klarar av betyget Godkänd somett fel hos individen, hos eleven. måste manbyta perspektiv och säga att skolan kanske inte åstad-kommer det som talar om. Dethandlar alltså om att möta eleverna där de befinnersig, om deras egen erfarenhet samt om att dra nytta avden kunskapen. Det gäller alltså att möta eleverna ideras verklighet. Det är ju inte fråga om en brist påbegåvning hos de här eleverna. Det tror i varje fallinte jag, utan det är kanske fråga om en brist på moti-vation eller på förståelse för vad kunskapen i frågakan användas till.De flesta, även gymnasieskoleelever, är mycketpragmatiska. Det gäller alltså att inte undervisa alla påsamma sätt utan att just rätta undervisningen, arbets-sättet och arbetsformerna efter elevernas behov.Anf. 101 () replik:Fru talman! Jag kan instämma i det sista somBritt-Marie sade. Självklart skallundervisningen individualiseras.Jag ser inte på eleverna som skulle de sakna be-gåvning. Däremot finns det olika begåvningar. Vimåste ta hand om de olika begåvningar som finns. Detgår inte att utgå från att alla elever skall göra sammasak, för då kommer en grupp elever att misslyckas. Vihar ingenting att vinna på att elever misslyckas. Så hardet varit . är det att börja varasjälvkritisk och ställa frågan: På vilket sätt kan viändra undervisningen i skolan, så att alla elever kän-ner att de faktiskt går framåt och att de får en utbild-ning som passar dem och så att de lyckas iarbetslivet.Anf. 102 () replik:Fru talman! Jag har väldigt svårt att acceptera attkanske av eleverna inom ett gymnasieskole-program inte skulle klara av att läsa in så mycket attde har kompetens i kärnämnena. Jag tror inte att dettaskall ses som brister hos individen. Ett sådant härmisslyckande beror nog inte på eleverna utan i allrahögsta grad på skolan - kanske även på skolpolitikeroch t.o.m. på den tidigare borgerliga regeringen. Mo-deraterna hade ju i den regeringen ett stort inflytandepå skolpolitiken.Anf. 103 ():Fru talman! Den nya läroplanen för grundskolankommer att tillämpas fullt ut fr.o.m. nästa läsår, /98, så mycket av det nya har ännu intetillämpats. Jag tycker att det är viktigt att ha med dettai den här diskussionen.Då läroplanen för kom till fördes deten livlig diskussion om det avsnitt som handlar omskolans värdegrund. när det gått tycks deflesta ha accepterat skrivningarna. På många skolorpågår ett ganska intensivt arbete med att omsättavärdegrunden i praktisk handling.Skolverket har också projekt i några skolor om hurvärdegrunden skall praktiseras. Resultatet skall såsmåningom spridas i form av goda idéer till andraskolor. Det är viktigt att det här arbetet genomförs påalla nivåer för att det skall få resultat. I lokalaskolplaner, i kursplaner, i nationella utvärderings- ochutvecklingsplaner och i samband med fortbildningenav lärare måste den etiska dimensionen - för det ärvad det handlar om - få stort utrymme. Etik är ingenmultiplikationstabell som man lär sig att rabbla, utandet handlar om ett förhållningssätt till medmänniskor-na som man tar till sig i samspel med människor somsjälva praktiserar de etiska värderingarna. För att devuxna i skolan skall kunna göra det måste det finnasen medvetenhet om och ett samförstånd kring vilkagemensamma etiska grundvärderingar som gäller.