prot · GK09110 · 1997-05-29 00:00:00 — Det är viktigt att inse att uppgifter från en mängdolika håll om en människa eller ett företag ofta ärinsamlade , av olika organisatio-ner, för olika ändamål och med olika krav på full-ständighet och exakthet.Dessutom bör företaget naturligtvis ges en ut-trycklig rätt till insyn i vilka uppgifter som hämtats inoch registrerats.Många mindre företag upplever adminstrationenrunt sin egen verksamhet som alltför omfattande.Regler, förordningar, bokföring, deklarationer, upp-giftslämnande till myndigheter, lagar, avtal - allt tartid och kraft från det företagaren egentligen vill ägnasig åt: den egna verksamheten. Utöver de faktiskasvårigheterna upplever många företagare just misstro-endet mot dem som påfrestande.Ändå är det få politiska uppgifter som är såangelägna som att skapa förutsättningar för fler män-niskor att starta och driva företag. behöverfler kreativa entrepenörer och fler växande företag.Det handlar inte bara om konkreta förändringar -egentligen förenklingar - i det regelverk som omgär-dar näringslivet. Det handlar också om att åstadkom-ma en attitydförändring gentemot enskilda företagare.Den som vill gå in i företagarrollen skall t.ex. intebehöva känna sig utpekad som potentiell skattesmita-re.Folkpartiet anser därför att utredningar på detskatteadministrativa området klart och tydligt ska varainriktade på förenklade regler och en begränsning avuppgiftsinlämningen, särskilt med hänsyn till de småoch medelstora företagens situation.Jag tycker att både proposition och betänkande ärobehaglig läsning för den som vill värna integriteten.Ännu värre var förslag om att upp-gifter om misstanke om brott, domar i brottmål ochuppgifter från skattemyndigheternas diarier rörandeanmälningar av misstänkta brott skulle få hämtas inoch registreras i det centrala skatteregistret. gickinte regeringen på den linjen, men jag tycker ändå attdet var anmärkningsvärt att ett sådant förslag kundeläggas fram i vårt samhälle och att ett antal remissin-stanser faktiskt tillstyrkte det.Herr talman! Den finske filosofiprofessorn har skrivit så här: "Automations-och datatekniken möjliggör en i historien hittillsokänd koncentration av makten i ett samhälle. Kon-troll och styrning av människan blir möjlig i gigantiskskala utan direkt konfrontation mellan den styrandeoch den styrde. Den psykologiska återverkan på ob-jektet blir vad man med en närmast från marxismenlånad term numera kallar alienering. Den enskildekänner sig hotad av överpersonliga makter, som ärhonom främmande, och manipulerad för ändamålet,som han varken tillfrågats eller underrättats om. Till-varon upplevs som dehumaniserad - omänsklig - ochdärför meningslös". Detta citat fick inleda en datamo-tion från i . Citatet äger ak-tualitet än i denna dag!Herr talman! Jag yrkar avslag på förslaget omändringar i skatteregisterlagen och bifall till reserva-tion nr 1.Anf. 112 ():Herr talman! I det betänkande som vi nu debatte-rar, 1996/97 SkU19 - Ändringar i skatteregisterla-gen, m.m. - behandlas proposition 1996/97:116.I propositionen föreslås ändringar i skatteregister-lagen som innebär att uppgifter från andra myndighe-ter skall få hämtas in och registreras i det centralaskatteregistret. Dessutom lämnas förslag till vissaförändringar av bestämmelserna om ställande av sä-kerhet i lagen om tobaksskatt, lagen om alkoholskattoch lagen om skatt på energi. I övrigt föreslås i pro-positionen bl.a. ett förtydligande av kommunalskatte-lagens bestämmelser om sjöinkomst.Herr talman! I propositionen anförs att en viktigdel av skattemyndighetens kontrollarbete är den somriktar sig mot företag och som avser skyldigheten attredovisa och betala mervärdesskatt, källskatt, arbets-givaravgifter och debiterad preliminär skatt samt attskattemyndigheterna har svårigheter att finnaföretag som driver sin näringsverksamhet utan attlämna uppgift om detta till skattemyndigheten.Mot bl.a. den bakgrunden föreslås i propositionenatt vissa uppgifter från andra myndigheter skall fåhämtas in och registreras i det centrala skatteregistret.Avsikten är att uppgifterna skall användas för attförbättra skattemyndigheternas möjligheter att medmaskinella urvalsmetoder fånga upp de företag sominte redovisar skatt. Det rör sig om uppgifter om tra-fiktillstånd m.m. från , om innehållet i ak-tiebolagsregistret och handels- och föreningsregistretfrån , om tillstånd en-ligt alkohollagen m.m. från Alkoholinspektionen, ombeslut och utbetalning av olika arbetsmarknadspoli-tiska stöd från länsarbetsnämnden, om mervärdesskattvid import och exportvärden från Generaltullstyrelsenoch tullmyndigheterna samt om försäkring mot kost-nader för sjuklön från . Vidareskall uppgift om företagsledare i fåmansföretag kunnaregistreras.Till betänkandet har fogats två reservationer. In-nan jag går vidare vill jag, herr talman, yrka bifall tillhemställan i betänkandet och avslag på de två reser-vationerna.I reservation 1, som förutom ocksåFolkpartiet och står bakom, yrkasavslag på propositionen såvitt avser det centrala skat-teregistret. Dessutom kräver reservanterna att en ge-nomlysning eller utredning genomförs vad gällerskydd av medborgarnas och företagens integritet iförhållande till skattemyndigheten.Konstitutionsutskottet, som har yttrat sig överförslaget, anser att det är viktigt att skattemyndighetenkan bedriva ett effektivt kontrollarbete. Man säger attgenom en effektivare skattekontroll kan dels denekonomiska brottsligheten förebyggas, dels upp-täcktsrisken vid överträdelser öka. KU säger vidareatt det från integritetssynpunkt inte finns några skälmot de föreslagna registreringarna. Utskottet sägeravslutningsvis att man också inhämtat från Datain-spektionen att man inte har något att erinra mot för-slaget. Så långt KU.Enligt utskottsmajoritetens mening finns det ettbehov av att förbättra skattemyndigheternas möjlighe-ter att finna de företag som väljer att bedriva närings-verksamhet utan att betala skatt. Eftersom det rör sigom företag som över huvud taget inte lämnar någrauppgifter till skattemyndigheterna måste en kontrollbygga på information som hämtas från annat håll.Merparten av de uppgifter som skall få registrerasenligt förslaget får hämtas in av skatte-myndigheten och gäller den verksamhet som företageteller personen bedriver.När det gäller många av de här uppgifterna bordedet också, herr talman, vara ganska uppenbart för denenskilde att de kan användas av andra myndigheter ikontrollsyfte. Utskottet menar därför att någon integri-tetskränkning inte kan anses föreligga enbart på dengrunden att uppgifterna kontrolleras mot andra upp-gifter i det centrala skatteregistret.I reservation 2 yrkar avslag på pro-positionen när det gäller säkerheten för harmonisera-de punktskatter. Skälen för reservationen är, sommajoriteten uppfattat, att anser att detkan finnas en risk att, i det här fallet, bryggerinäringenkan komma att missgynnas i förhållande till importenav bryggeriprodukter.Enligt utskottets mening innebär attdet skall ställas fullgod säkerhet för varor som ärunder transport och att kravet på säkerhet i övrigt kananpassas till risken för skattebortfall. Jag vill bara,herr talman, understryka att de svenska reglerna redani dag har en utformning som överensstämmer med dehär principerna.De förändringar som föreslås innebär att reg-lerna blir enklare att tillämpa, som möjlig-heten kvarstår att anpassa kravet på säkerhet till vadsom är rimligt i det enskilda fallet.Herr talman! I övrigt är utskottet enigt, vilket in-nebär att det faktiskt finns en ganska bred uppslutningkring detta betänkande.Anf. 113 ():Herr talman! betonade att KU yttratsig över ärendet och inte haft några anmärkningar.Men jag vill påpeka att KU inte var enigt och att detfinns avvikande meningar i KU där man ger oss rätt iatt ett skatteregister av denna omfattning och i denform som regeringen föreslår inte bör finnas. Mantycker att det behövs en allsidigt sammansatt utred-ning som ser över de här centrala delarna i skattere-gistret. KU var alltså inte enigt i sin bedömning.Anf. 114 ():Herr talman! Det är riktigt att KU, som påpekar, inte var enigt. Det innebär ändå attdet fanns en mycket bred majoritet bakom den upp-fattning som KU har redovisat.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 §. )9 § Ny förmögenhetsskattelagFöredrogsSkatteutskottets betänkande 1996/97:SkU20Ny förmögenhetsskattelag (prop. 1996/97:117,1995/96:231 delvis och 1996/97:150 delvis)Anf. 115 ():Herr talman! På den borgerliga regeringensförslag avskaffades förmögenhetsskatten efter 1991.Detta skulle ske successivt. Men den socialdemokra-tiska regeringen har beslutat att återinföra förmögen-hetsskatten och dessutom att skärpa den. Här blott-läggs den stora skillnaden i uppfattning mellan riks-dagens två största partier.Moderaterna vill på olika sätt främja en utvecklinginnebärande större ekonomisk frihet och därmed enkraftigare naturlig tillväxt, med högre sysselsättningoch större välfärd som resultat. Socialdemokraterna ärdäremot fångade i sin egen retorik och tror sig kunnaåstadkomma en sänkning av arbetslösheten genom attlägga ytterligare pålagor på den sektor som man sam-tidigt i högtidstalen säger sig vilja främja.Det åligger givetvis den som vill återinföra för-mögenhetsskatten att visa hur detta skall kunna gynnalandet i sin helhet. I andra sammanhang har det frånden här talarstolen pratats vitt och brett om Sverigesom ett fantastiskt fint land med ett strålande företa-garklimat. Att sedan företagarna inte tycker likadantviftas bort som politiska uttalanden. Med andra ord:Det fina landet företagare har ännu inteinsett hur bra de har det, men när de väl inser detkommer tillväxten att få fart. I jämförelse med sådanautsagor ter sig Bröderna som ettdokument med betydligt större verklighetsanknytning.Låt oss granska vad en förmögenhetsskatt egentli-gen är. Vi hade en grundprincip iSverige att skatt skulle utgå bl.a. på basis av betal-ningsförmåga. Av detta följer att det främst är in-komstskatt och olika konsumtionsskatter som svararför den största andelen av skatteintäkterna. Förmö-genhet är definitionsmässigt ett kapital i form av fas-tigheter, aktier, obligationer, m.m. med den gemen-samma nämnaren att kapitalet redan beskattats engång, minst - det kan i vissa fall ha beskattats både enoch tidigare.Först inkomstbeskattas ett företag, sedan beskattasavkastningen på aktierna hos ägaren, och dessutomutgör aktierna en del av dennes förmögenhet och skalldärför också beskattas för evigt. Man behöver inte haläst in en universitetskurs i nationalekonomi för attinse att denna beskattning i flera led hämmar utveck-lingen i landet och permanentar en låg sysselsättning.Det finns entydiga forskningsresultat världen översom visar på sambandet mellan en nations förmåga attskapa erforderliga kapitalresurser genom sparandeoch förmögenhetsuppbyggnad och nationens välstånd.Skillnaden mellan välstånd och fattigdom skapasav sparandet. Det är sparandet som skapar förutsätt-ningarna för de investeringar som i sin tur skapartillväxt. Detta med en privat förmögenhetsuppbygg-nad som en garanti för såväl kapitalförsörjning somökad individuell trygghet passar inte Socialdemokra-terna. Men, herr talman, om vi skall få ordentlig fartpå behöver investeringarna öka, och det för-utsätter faktiskt att det finns ett omfattande individu-ellt sparande. sparkvot som andel av brutto-nationalprodukten har visserligen ökatnågot, men trendmässigt är den låg, alltför låg. Dethar också resulterat i att investeringskvoten i Sverigeunder har sjunkit. Det är i och för sig en följdav höjda skatter, och det höga skattetrycket minskargivetvis utrymmet för medborgarnas sparande. Detoffentliga sparandet har som bekant resulterat i enmycket stor statsskuld.Antalet arbetslösa kan faktiskt ses som en direktfunktion av minskande investeringar, som i sin turdelvis beror på lågt sparande. utmärktevi i oss för ett negativt sparande, vilket san-nerligen gjorde situationen än värre. Det är det vi fårskörda . De allra flesta länder har insett sambandetmellan sparande, investeringar, tillväxt och syssel-sättning och försöker på olika sätt stimulera sparan-det. Så är inte fallet i Socialdemokraternas Sverige.Här väljer man att titta bakåt och ägna sig åt en fun-damentalistisk socialism. I stället för att accepteraverkligheten som den är målar man upp en helt verk-lighetsfrämmande bild av sambanden mellan sparan-de, investeringar och jobb. "Statsfinansiella skäl" kommer det säkert att hän-visas till här i kammaren . Ja, med dessa ordskulle man förmodligen kunna motivera en total in-dragning av all privat egendom, men gäller detförmögenhetsskatten. Den utgör av de offentligaintäkterna - . Skadeverkningarna kan säkert be-räknas till många procent. Så det är en mycket uselstatsfinansiell handling, men det bygger inte heller pånågon samhällsekonomisk analys utan på rätt sågrumliga tankar.Hur motiverar då regeringen att vi skall ha enförmögenhetsskatt? Ja, de enda skäl som anges är s.k.fördelningspolitiska. Med dessa ord kan man tydligenbesvärja vad som helst. Men den mest orättfärdigafördelningspolitiken skapas i själva verket när ett landinte utnyttjar sina resurser. Vi har inemot en miljonmedborgare som saknar riktiga jobb. För att arbetstill-fällen skall skapas krävs att det privata näringslivetexpanderar, både stora och små företag, både nya ochgamla företag i både nya och gamla branscher. Och,herr talman, om företag skall kunna växa krävs kapi-tal, eget kapital. Eget kapital är detsamma som för-mögenhet, som alltså skall beskattas extra hårt. Var ärlogiken?Vi har tidigare i skatteutskottet ochhär i kammaren kunnat konstatera att det råder brist iSverige på riskvilligt eget industrikapital. Eftersomalla har ställt sig bakom ett sådant konstaterande,verkar det med förlov sagt underligt att nu argumente-ra för att försvåra både för medborgarna att trygga sinekonomi och för företagen att få nödvändigt egetkapital.Ett återinförande av förmögenhetsskatten bidrarverksamt till att permanenta arbetslösheten och en lågaktivitet i näringslivet. Genom delar av det här försla-get drivs svenska företagare och entreprenörer ut urlandet, med naturligtvis olyckliga konsekvenser förSverige. Alla får det sämre - är det den fördelnings-politiska effekten man eftersträvar? Dessutom på-skyndar man utvecklingen av ett mer institutionelltoch utländskt ägande av svenska börsföretag.I betänkandet står det att kapital som är nedlagt iföretag bör vara befriat från förmögenhetsskatt. Arbe-tande kapital skall därför inte beskattas, men se detgäller bara mindre och medelstora företag. De företagsom är noterade på har uppen-barligen något annat slags eget kapital. Ägarna tilldessa företag skall betala förmögenhetsskatt för sinainnehav, och dessutom höjer man nivån från avmarknadsvärdet till av marknadsvärdet. Rege-ringen tror inte att det skall vara så farligt, eftersom"aktier i de stora företagen har närmast karaktären avplaceringstillgångar".För ca 15 år sedan hade vi också en sådan regelom att aktier togs av marknadsvärdet,men detta ändrades, eftersom det visade sig ha mycketskadliga och orättvisa effekter. Dåvarande finansmi-nister tyckte mycket riktigt att man inte kundeha skatt på orealiserade värdestegringar. Men ärdet alltså andra tongångar.Hur kan det komma sig att företagsaktier skall be-handlas olika? Jo, säger man i propositionen och äveni betänkandet, det är ju så att ägare till aktier noteradepå börsen har "en fördel genom att värdestegringeninte beskattas före försäljningen". Detta uttalande ärju absurt. Värdet på aktier går upp, och det går ner.En värdestegring kan snabbt förbytas i en lika storeller större värdeminskning. Även om det politiskaminnet ibland är kort, har väl inte kammarens ledamö-ter glömt att vi hade den värsta eko-nomiska krisen ? Orsaken var framförallt en mycket snabb värdeminskning på fastigheter.Alla aktier sjönk kraftigt, och många som belånat sinaaktier fick gå från hus och hem. Att då komma ochsäga att staten är så snäll och vänlig att man inte fort-löpande beskattar denna värdestegring är intellektuelltohederligt. För medborgarna har ingen vinst uppståttförrän den har realiserats.Detta påstående visar med laserskärpa hur litet re-geringen förstår av företagsamhet och betingelsernaför investeringar. Vad då, placeringstillgångar? Föratt ett företag skall kunna få erforderligt kapital krävsgivetvis att bolaget kan ge sina ägare en bra avkast-ning i form av utdelningar och värdetillväxt. Ominnehavet av aktier i ett börsnoterat bolag beskattasextra hårt, stiger givetvis kraven på företagets ränt-abilitet för att aktieägarna skall få den avkastning dekräver efter alla skattepålagor. De som bäst tjänar pådetta är givetvis de utländska investerarna, som kanköpa upp aktier i svenska bolag extra förmånligt. Dehar ju i de flesta fall varken förmögenhetsskatt elleravkastningsskatt att ta hänsyn till.En annan anledning till att de noterade aktiernaskall beskattas till fulla marknadsvärdet är att "kapitalsom har placerats i börsaktier kan lättare frigörasgenom försäljning. En sådan försäljning påverkar inteheller företagets fortbestånd. En förmögenhetsbe-skattning av aktier i de större börsnoterade företageninverkar inte på dessa företags investeringar på sam-ma sätt som i mindre företag. "Detta, herr talman, är kvalificerat nonsens. behöver också nytt kapital, och demåste vända sig till marknaden för att erhålla detta.Jag upprepar: Även i dessa fall gäller givetvis sammaekonomiska lagar. Beskattar man det egna kapitaletkommer det naturligtvis att få negativa effekter. Dettahar snart sagt alla andra länder insett. Av har följande länder ingen förmögen-hetsskatt: , , , ,, , , , , ,, , , , ochÖsterrike. har i sällskap med , , , , , ochSpanien förmögenhetsskatt. Men det är en stor skill-nad mellan dessa länder och . Vi har myckethögre skattesatser för både inkomstskatt och förmö-genhetsskatt.Hur mycket skall man i betala i förmö-genhetsskatt om man äger ? Ingår en fastighet i förmögenheten harman kanske redan betalt i fastighetsskatt,vilket också är en form av förmögenhetsskatt. Dessabelopp skall jämföras med den genomsnittliga skattenpå en förmögenhet på inom EUsom är . Förmögenhetsskatten i ärsåledes tio gånger så hög som snittet inom EU. Vi harsom bekant en fri rörlighet för kapital numera. Det ärinte svårt att räkna ut vad som kommer att hända pålitet sikt och som redan händer när det gällerkapitalrörelserna.Kapitalet flyr , och det kan aldrig vara godpolitik. Gör vi jämförelserna på litet större förmögen-heter får vi följande tal. En förmögenhet på 10 miljo-ner kronor ger i snitt inom EU i skatt och iSverige . Har man en så stor förmögenhetsom betalar man i i för-mögenhetsskatt och i EU.Men, herr talman, detta är genomsnittssiffror. Som jagredan nämnt har de allra flesta länder ingen förmö-genhetsskatt alls. Även om vi bara jämför med deländer som fortfarande har förmögenhetsskatt liggervi högst. De övriga kommer upp i ungefär två tredje-delar av vår nivå.Detta sammantaget innebär naturligtvis att fram-gångsrika entreprenörer och idrottsmän inte längreanser sig ha råd att bo kvar i . När utdelningarfrån företaget inte längre räcker till att betala förmö-genhetsskatten, utan man tvingas att sälja av delar avföretaget för att betala skatten, har vi nått en ny pom-peripossaeffekt. Den drabbar naturligtvis inte särskiltmånga, men det är den typ av personer som varje landbehöver för att få en bra företagsutveckling. Skall vitvinga dessa i landsflykt kan det få ödesdigra konsek-venser för sysselsättningen och därmed den bredaskattebasen i . Och när dessa personer välflyttat ut blir förmögenhetsskatten från just dessa noll.Tala om ! Jag vill fråga han tror att vi skall kunna behålla duktiga perso-ner i vårt land om vi kräver så mycket i skatt att demåste börja sälja ut av sina tillgångar för att bo i Sve-rige.För medborgare med mer vanliga inkomster ärmarginalerna ofta små i . Skattetrycket är hårt,och det är svårt att leva på sin lön eller pension.Skatten är den drygaste utgiftsposten. Efter införandetav de nya höjda taxeringsvärdena på fastigheter harmånga blivit förmögna på papperet och drabbas påmarginalen också av förmögenhetsskatt. Många harinte möjlighet att bo kvar eftersom deras löpandeinkomster efter skatt inte räcker till att betala bådefastighetsskatt och förmögenhetsskatt. Jag frågar om han tycker att det är en bra fördelnings-politik att göra det svårt för medborgare som harsparat i hela sitt liv för att trygga sin ålderdom genomatt höja både fastighetsskatt och förmögenhetsskatt.Herr talman! Vad är det för fogdeland som Sveri-ge har blivit? Fordom reste sig allmogen och kastadehandgripligen ut fogdarna från deras slott och gårdar.Nu är vi litet mer civiliserade och måste vänta till1998 för att kunna få slut på denna utsugning av växt-kraften, idéerna och framåtandan. Jag frågar om det är detta som Socialdemokraternaoch vill åstadkomma. Är det den typen avfördelningspolitik som man eftersträvar?Herr talman! Jag yrkar bifall till vår reservation 1som är ett avslagsyrkande.I detta betänkande finns en relikt, en kvarleva frånforna dagar som kränker svenska medborgare ochandra skattebetalare. När det gäller inkomstskatt harvi särbeskattning, men förmögenhet ärfortfarande sambeskattad. I press, TV och radio hardet visats på helt orimliga effekter av dessa regler.Företrädare för samtliga partier utom Socialdemokra-terna har motionerat om att denna sambeskattningskall avskaffas. I reservation 8 har hemställts att riks-dagen skall uppdra åt regeringen att återkomma medförslag hur detta skall kunna göras. Det är med andraord ett viktigt principiellt ställningstagande som vi villgöra. Vi tyckte att det borde gå att samla hela utskot-tet bakom detta, men Socialdemokraterna och Center-partiet vill inte ens gå med på en sådan skrivning.Bakom reservation 8 står således alla andra partier.Det skall bli intressant att få belagt om det finns någramodiga socialdemokrater och centerpartister som ihandling vågar bevisa vad de vill och inte bara pratarom det ute på möten.Jag yrkar bifall till reservation 8.Anf. 116 ():Herr talman! I förmögenhetsbeskattningen finns,precis som här utvecklat, den sistakvarlevan i vårt skattesystem av den föråldrade syn påkvinnor som förr genomsyrade hela samhället, nämli-gen sambeskattning. Det principiella argumentet föratt avskaffa den föråldrade sambeskattningen är välkänt. Var och en bör betraktas som en individ, vilketockså innebär att man betraktas som ett eget skatte-subjekt. Efter långt opinionsarbete från Folkpartietssida avskaffades sambeskattningen av inkomster1970. Ännu efter alla dessa år sambeskattas dockförmögenhet. Utöver de principiella skälen för av-skaffande av sambeskattning finns det bärande argu-ment av praktisk natur. Skattemyndigheter måste hållareda på vem som bor med vem och i vilken konstella-tion: särbo, sambo, gift, registrerat partnerskap, barn,styvbarn, särkullsbarn, delad vårdnad m.m. Eftersomman inte i förväg vet vilka som kommer upp i till-räcklig förmögenhet för beskattning måste hela be-folkningens "sambeskattningspotential" kontrolleras.Riksskatteverket vill därför avskaffa sambeskattning-en. Det är konstigt att regeringen, som annars brukargöra som vill, inte vill det i det härfallet. Man hade kunnat tro att "världens mest jäm-ställda regering" skulle passa på tillfället att avskaffasambeskattningen, men så långt sträcker sig tydligeninte viljan att se oss medborgare som individer.Även Lagrådet är kritiskt och framhåller att detsett från grundläggande systematisk synpunkt är otill-fredsställande att - när nu inriktningen är att stifta enhelt ny lag av modernt snitt - ta över regler om sam-beskattningen års lag som i detta hänseendebyggde på samlevnadsförhållanden som var väsentligtmindre varierande till formerna än i dagens samhälle.Fritt översatt tycker alltså Lagrådet att regeringen ärmossig! har även Socialdemokraterna och Centerni utskottet visat prov på denna mossighet. Emot allaandra partier vidhåller man en gammal förlegad synpå äktenskapet.