prot · GL0943 · 1997-12-09 00:00:00 — Vissaflickor tränar för mycket, och svälter de sig,något som får grav undernäring som följd. Dennautveckling är oroande, och beteendet bottnar i bris-tande kunskaper och självkänsla.Ökad idrottsutövning är en nödvändighet hos denuppväxande generationen. Många har genom sportoch idrott lyckats att ta sig upp till en bättre tillvaro uren social situation med negativa förtecken. Det visarsig t.ex. att idrottande ungdomar dricker hälften såmycket alkohol och röker hälften så mycket som ung-domar i allmänhet enligt en undersökning som gjortsom ungdomars drogvanor. Genom idrotten blir män-niskor också delaktiga i en positiv gemenskap sombidrar till fostran och utveckling.Sett mot bakgrund av idrottens betydelse är detdärför viktigt att politiska partier engagerar sig för deframtida villkoren i idrottsrörelsen. Man får aldrigglömma att det ideella engagemanget i idrottsrörelsensker av egen fri vilja och inte genom krafter utifrån.Det gäller för samhället att uppmuntra alla dessaideella krafter, alla de som lägger ned så mycket arbe-te på våra barn och ungdomar. Det är det allmännasuppgift att stödja och underlätta - inte att styra och taöver.Liksom många andra rörelser har idrottsrörelsenrekryteringssvårigheter när det gäller ledare och trä-nare. Desto viktigare är det då att man ser till att reg-ler för skatter, bilavdrag osv. utformas på ett sådantsätt att de inte utgör ett hinder för dem som är bered-da att ställa upp ideellt för våra barn och för den ungagenerationen. De offrar sin lediga tid , hel-ger och semestrar.Vi moderater anser att den svenska idrotten även iframtiden bör ges möjlighet att agera självständigt,och att den skall ha friheten att själv bestämma verk-samhetens innehåll och inriktning. Villkoren för idrot-ten bör vara sådana att egenfinansieringsgraden blirstörre. På så vis minskar bidragsberoendet, och möj-ligheterna för idrotten att agera självständigt ökar. Detär viktigt i tider när stöden från det allmänna reduce-ras eller dras in på alla områden i vårt samhälle.Avslutningsvis, fru talman, vill jag nämna handi-kappidrotten. Den är synnerligen värdefull, och denhar sin givna plats inom den samlade idrottsrörelsen. Ivårt land finns det över 70 000 medlemmar i 20 olikaidrottsgrenar som är organiserade och har egna mäs-terskapstävlingar. Stat och kommun har ett särskiltansvar för att fler människor med handikapp beredsmöjlighet till fysisk rekreation genom idrott.Fru talman! Mens sane in corpore sano. Det varen slogan i det gamla , och det gäller fortfarande2 000 år senare.Anf. 112 () replik:Fru talman! Jag vill fråga an-gående syn på egenfinansiering. Är detså att egenfinansieringen vad gäller idrottsverksamhe-ten även skall öka bland barn och ungdomar? Ellerkan tänka sig att man undantar barn ochungdomar en ökad kostnad för deras idrottsverksam-het och att man i stället lägger en ökad kostnad på devuxna? Det skulle jag föredra.Anf. 113 () re-plik:Fru talman! Ja, , det kanjag svara på direkt. Vi vill naturligtvis satsa på barnoch ungdomar, och vi vill att vuxna i större utsträck-ning betalar själva.Anf. 114 Tredje vice talman ():Fru talman! Jag påstår att idrott är en av de vikti-gaste kulturyttringarna. Det framgår kanske inte avomfattningen av kulturutskottets betänkande eller avdebatten här i kammaren, men det handlar om vårtlands i särklass största folkrörelse och om en företeel-se som betyder oerhört mycket för väldigt mångamänniskor i praktiskt taget alla åldrar.Låt mig först stryka under liberalernasutgångspunkt när vi tar ställning i frågor som röridrottsrörelsen: I den avvägning som måste ske mellanå ena sidan folkrörelsens frihet och oberoende och åandra sidan kraven på starkare styrning av hur bidra-gen skall användas, vill vi ge stort utrymme för rörel-sens eget ansvar. Vi tror att om pekpinnarna blir förmånga så motverkar man den initiativkraft som finns iidrottsrörelsen.Men den här utgångspunkten för det statliga stödetförutsätter en vital och vidareutveckladinterndemokrati inom idrottsrörelsen. Här har vi en avidrottens många trovärdighetsfrågor.Idrottsrörelsen står inför en rad betydelsefullavägval. Till viss del påverkas utvecklingen av yttrefaktorer, t.ex. massmediernas intresse eller politiskabeslut. Men i allt väsentligt är det idrottens aktiva ochledare som avgör hur utvecklingen blir.Just för att idrotten betyder så mycket i samhälletför ungdomens fostran, för friskvården och inte minstsom underhållning finns det anledning att också upp-märksamma de hot som finns mot idrottsrörelsensframtid.I det sammanhanget diskuteras bl.a. förhållandetmellan å ena sidan motions- och breddidrotten och åandra sidan en elitidrott som mer och mer känneteck-nas av kommersialisering med välbetalda stjärnor,höga prissummor och miljonbelopp i spelarförsälj-ningar och TV-intäkter.Det är sant att proffsklubbar och stjärngalor utgören liten del av den samlade idrottsrörelsen. Men jagtycker inte att man kan nöja sig med att konstateradet, bl.a. därför att det är den som drar till sig denstörsta uppmärksamheten både i medierna och blandidrottens kritiker. En del i den här frågeställningen ärden mycket aktuella debatten om bolagisering ellerinte. Det handlar alltså om huruvida det är önskvärtoch i enlighet med idrottens intentioner att bedrivaverksamheten i bolagsform.Jag menar att det här är en fråga för idrottsrörelsenatt klara av. Det är inte något som riksdag och rege-ring skall besluta om. Tack och lov, höll jag på attsäga, för det handlar om mycket svåra avvägningar.Men indirekt finns det politiska förtecken till den härladdade frågan som gör det motiverat att fundera överden också från talarstol.Bl.a. har den idrottspolitiska utredningen fåtttilläggsdirektiv som handlar om hur statens stöd tillidrotten skulle påverkas om man väljer att bedrivaverksamheten utanför den ideella föreningens ram.Jag tycker för min del att diskussionen så här långthar handlat litet för mycket om den yttre ramen förklubbarnas ekonomi och för litet om innehållet.Hur man praktiskt hanterar samhällets stöd till id-rottsrörelsen om ett antal elitklubbar väljer att bedrivasin verksamhet i bolagsform bör inte vara något störreproblem. Dels skulle det säkert gå att finna formersom gör att statliga och kommunala bidrag inte tillfal-ler ren affärsverksamhet, dels utgör detta stöd enobetydlig del av elitklubbarnas totalfinansiering. Förflertalet elitklubbar i hockey och fotboll utgör t.ex. destatliga och kommunala bidragen mindre än fem pro-cent av de totala intäkterna.Den verkliga risken är en annan och betydligt all-varligare. Om elitidrotten mer och mer betraktas somren affärsverksamhet tror jag att bredd- och ungdom-sidrotten kommer att få svårare - inte lättare som detibland hävdas i debatten - att få de resurser somkrävs. I motsats till elitklubbarna i de publika sporter-na kan breddidrotten inte förlita sig till stora sponsor-och matchintäkter. De är i hög grad beroende av sam-hällets stöd, liksom av lottköpare, programbladsan-nonsörer och andra som på ideell basis är beredda atthjälpa till. För att man skall fortsätta att få det stödetär det nödvändigt att den samlade idrottsrörelsen kanbevara en hög trovärdighet.Jag befarar att många av dem som på olikasätt ideellt stöttar idrottsrörelsen inte längre anser detvara lika angeläget om utvecklingen mot allt dyrarespelarövergångar, penningpriser och månadslönerfortsätter. Om affärsverksamheten dessutom bedrivsmed tvivelaktiga metoder där t.ex. skatteflykt utgör eningrediens, ökar inte precis denna trovärdighet.Med andra ord handlar det om att se till att före-ningarnas ekonomiska verksamhet sköts på ett sättsom tål dagsljus. Det är kanske viktigare än i vilkenorganisationsform det sker.En annan uppenbar risk är att det som ärsvensk idrotts styrka, nämligen att bredd- och elitid-rott samverkar till gagn för hela verksamheten, kan gåförlorad. Kontrasten mellan ett fåtal elitklubbars af-färsverksamhet och småklubbarnas bredd- och ung-domsverksamhet blir helt enkelt för stor.Fru talman! Med motiveringen att statens ekono-miska stöd har så stor betydelse just för breddidrottenoch för barn- och ungdomsverksamheten sa Folkpar-tiet nej till en fortsättning på den kraftiga neddragningsom riksdagsmajoriteten beslutade om förra året ochsom nu innebär en nedskärning på ytterligare 5 miljo-ner. Vi föreslog ett anslag som är 10 miljoner högre ärregeringens förslag.Eftersom redan tidigare beslutat om ra-men för utgiftsområdet är jag förhindrad att yrkabifall det förslaget nu.Andra viktiga frågor som rör idrottsrörelsensproblem och möjligheter får vi anledning att åter-komma till när vi ser resultatet av Idrottsutredningen.Att idrottsrörelsen är en enastående tillgång ochatt den kommer att spela en viktig roll också i framti-den krävs det ingen utredning för att konstatera.Anf. 115 () replik:Fru talman! Jag har några kommentarer till Chris-ter Eirefelts anförande, vilket jag i stora delar kaninstämma i.Problemet med elitklubbarna och det offentligastödet till dem är, precis som säger,inte det direkta bidraget som går via RF. Det storastödet, som faktiskt också är ett problem för breddid-rotten, är det stöd som utgår direkt ifrån kommunerna.Det stödet ges via olika lån och lokalhyror till elitid-rotten från kommunen. Det är där de stora offentligapengarna ligger när det gäller stödet just till elitidrot-ten. Det här urholkar också kommunernas möjlighetatt satsa på bredden.Jag tror att vi skulle kunna komma till rätta medmånga av de problem som finns inom idrottsrö-relsen om vi krävde att det fanns revisorer och ettbättre handhavande av elitklubbarnas pengar. På såvis tror jag att många av de idrottsklubbar som finns inte skulle behöva gå i konkurs. Det drabbar juockså i sin tur breddidrotten.Anf. 116 Tredje vice talman () replik:Fru talman! Här döljer sig ju en del av problemenoch ett motiv för att låta verksamheten övergå i bo-lagsform som också har kommit fram i den diskussio-nen. Då skulle man möjligen få kontroll över detta påett bättre sätt.Nu är ju inte elitklubbarnas bidrag från kommu-nerna särskilt stora. De elitklubbar i fotboll ochhockey som man mest diskuterar får en väldigt litendel av sina intäkter ifrån kommunerna och staten. Närdet t.ex. gäller det aktuella handlar det ommindre än en procent. För Göteborgskamraterna ifotboll är den intäkten knappast märkbar.Sedan får man inte heller glömma - och jag tyckeratt det är litet av dilemmat i den här diskussionen -det idrotten ger tillbaka till kommunen i form av at-traktionskraft för turismen och även i form av reellapengar. De kostnader som elitklubbarna har för atthyra anläggningarna är faktiskt väldigt stora och harstigit rakt upp i taket. Detta är alltså inte riktigt ensi-digt heller.Vid en sammanvägning av dessa faktorer undrarjag om inte kommunerna trots allt är vinnare om manensidigt tittar på elitklubbarna. Flertalet elitklubbargör ju också en väldigt stor insats på ungdomssidanoch när det gäller breddidrotten, även om det dessvär-re finns undantag.Anf. 117 ():Fru talman! Liksom vi vill att alla människor,ungdomar och vuxna, skall kunna få delta på sammavillkor i idrott och idrottsföreningar vill jag också attvi skall betona vår religionsfrihet. Vi har ju religions-frihet i , men det är på olika villkor för olikareligioner. De olika kyrkorna, frikyrkorna och kyrkorsom tillhör de stora världsreligionerna, har olika möj-ligheter.Det talas mycket om att invandrarna behöver fåutöva sin egen religion i och att det är enmöjlighet för dem att känna sig hemma och behållasin trygghet. Det är alldeles självklart, men vi får inteheller glömma de ursprungliga svenskar som harkonverterat till andra religioner.I buddismen missionerar man faktiskt inte. Manhar en helt annan inställning än flera av de stora reli-gionerna. Man är ganska stillsam, och man talar förfred och mänsklig frihet och för att man själv skall fåarbeta med sin utveckling genom utbildning och utöv-ande av religionen. Buddismen söker inte upp, utanman får söka upp buddismen.Ewa har redan yrkat bifall till reservation45.De svenska buddistiska samfunden har flera gång-er sökt bidrag till sin verksamhet. De fick avslag se-nast . Vi menar att det här är såangeläget att man skulle kunna ordna attde får bidrag. Ett antal små församlingar i Sverigeutövar buddism. Det finns ju både tibetansk buddismoch zenbuddism. De skulle behöva få bidrag på etthelt annat sätt än vad de får . Framför allt behö-ver de bidrag till hyror och byggnader och för attderas motsvarighet till våra präster skall kunna utövareligionen och vara ett stöd och en hjälp för sina för-samlingsmedlemmar.De funderar, när man talar med dem, i den rikt-ningen att de inte tillhör den rätta religionen. Men såär det inte enligt vår lag. Vi har religionsfrihet. Mendet känns så när man inte får ekonomiskt bidrag, ävenom religionen inte enbart är beroende av pengar. Mennaturligtvis behöver någon kunna syssla med det härpå heltid eller på deltid och hjälpa människor till rätta.För att man skall kunna klara av att ge stöd till med-lemmarna behöver man pengar.Det finns en del väletablerade medlemsorganisa-tioner i , så det finns utövare. Det finns ocksåenstaka människor som utövar religion, men då är detju svårare. Det finns t.ex. en nunna här i Stockholmsom är alldeles ensam i sin orden, en japansk orden.Hon har svårare, naturligtvis, att få bidrag. Men honhar sökt bidrag sedan 1993.Det är viktigt att vi gör någonting åt det här. Vis-serligen hänvisar man till olika utredningar och sam-arbete som pågår. Inom regeringen pågår också arbe-te. Men det här är så viktigt att vi inte har råd attvänta, utan vi får omfördela pengarna så att de ocksåräcker till de små kyrkorna i Sverige.Anf. 118 ():Fru talman! Debatten om kulturbudgetpropositio-nen 1998 är nu avslutad, och vi kommer strax att gåtill votering beträffande utgiftsområde 17. Kulturut-skottets dag i kammaren har således nått sitt slut.I vill jag vända mig till vårt kanslioch framföra vår stora uppskattning av allt det arbetesom kansliet har genomfört med ackuratess och medstor skicklighet, liksom i ett mycket gott samar-betsklimat.Särskilt vill jag vända mig till vår avgåendekanslichef, . Jag tror att du har känthur mycket vi har uppskattat din skickliga och kunni-ga ledning för vårt arbete. Därtill är du en människa,, som vi har fäst oss vid. Varmt tack, ,och lycka till!Så ett par välkomstord till , som övertar kanslichefskapet. Du är väl-känd för oss, och vi är välkända för dig. Jag är över-tygad om att utskottet har hamnat i goda kanslichefs-händer och att det goda samarbetsklimatet skall fåfortsätta. Och återigen: Tack,! (Applåder)Överläggningen var härmed avslutad.BeslutKrU1 Budgetpropositionen , anslag tillutgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund ochfritidMom. 1 (komplettering av det tredje kulturpolitiskamålet)1. utskottet2. 1 (mp)Votering:285 för utskottet16 för res. 148 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 67 m, 24 c, 20 fp, 15 v, 1 mp, 14kdFör res. 1: 1 m, 15 mpFrånvarande: 17 s, 12 m, 3 c, 6 fp, 7 v, 2 mp, 1 kdSiri () anmälde att hon avsett att rösta jamen markerats som frånvarande.Marianne () anmälde att hon avsett attrösta nej men markerats ha röstat ja.Mom. 3 (utgångspunkterna för kulturpolitiken)1. utskottet2. 3 (m)Votering:239 för utskottet68 för res. 31 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 24 c, 21 fp, 18 v, 16 mp, 14 kdFör res. 3: 68 mAvstod: 1 sFrånvarande: 14 s, 12 m, 3 c, 5 fp, 4 v, 2 mp, 1 kdMom. 6 (skolans kulturansvar)1. utskottet2. 4 (m, c, fp, mp, kd)Votering:164 för utskottet143 för res. 442 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 18 vFör res. 4: 68 m, 24 c, 21 fp, 16 mp, 14 kdFrånvarande: 15 s, 12 m, 3 c, 5 fp, 4 v, 2 mp, 1 kdCatherine () anmälde att hon avsett att röstaja men markerats som frånvarande.Mom. 12 (den regionala fördelningen av statens stödtill kulturinstitutioner)1. utskottet2. 9 (c)Votering:283 för utskottet24 för res. 942 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 68 m, 21 fp, 18 v, 16 mp, 14 kdFör res. 9: 24 cFrånvarande: 15 s, 12 m, 3 c, 5 fp, 4 v, 2 mp, 1 kdMom. 15 (användning av viss del av kulturanslagetför barn- och ungdomskultur)1. utskottet2. 11 (c)Votering:284 för utskottet24 för res. 1141 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 68 m, 21 fp, 18 v, 16 mp, 14 kdFör res. 11: 24 cFrånvarande: 14 s, 12 m, 3 c, 5 fp, 4 v, 2 mp, 1 kdMom. 16 (fri entré på museer för vissa grupper)1. utskottet2. 12 (v)Votering:289 för utskottet19 för res. 1241 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 68 m, 24 c, 21 fp, 15 mp, 14 kdFör res. 12: 18 v, 1 mpFrånvarande: 14 s, 12 m, 3 c, 5 fp, 4 v, 2 mp, 1 kdMom. 18 (synliggörande av kvinnan som kulturvarel-se)1. utskottet2. 14 (mp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 20 (relationen mellan basverksamhet och pro-jekt)1. utskottet2. 16 (c)Votering:284 för utskottet24 för res. 1641 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 68 m, 21 fp, 18 v, 16 mp, 14 kdFör res. 16: 24 cFrånvarande: 14 s, 12 m, 3 c, 5 fp, 4 v, 2 mp, 1 kdMom. 26 (utredning om stödsystemet för regionalkulturverksamhet)1. utskottet2. 21 (v)Votering:289 för utskottet18 för res. 2142 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 68 m, 23 c, 21 fp, 16 mp, 14 kdFör res. 21: 18 vFrånvarande: 14 s, 12 m, 4 c, 5 fp, 4 v, 2 mp, 1 kdMom. 33 (en försöksverksamhet benämnd Forum förvärldskultur)1. utskottet2. 27 (m, c, kd)Votering:203 för utskottet104 för res. 271 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 2 c, 21 fp, 18 v, 15 mpFör res. 27: 68 m, 22 c, 14 kdAvstod: 1 mpFrånvarande: 14 s, 12 m, 3 c, 5 fp, 4 v, 2 mp, 1 kdMom. 47 (den organisatoriska tillhörigheten för Fol-kens museum )1. utskottet2. 35 (mp)Votering:292 för utskottet14 för res. 3543 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 68 m, 24 c, 21 fp, 18 v, 1 mp, 14kdFör res. 35: 14 mpFrånvarande: 15 s, 12 m, 3 c, 5 fp, 4 v, 3 mp, 1 kdBarbro () anmälde att hon avsett attrösta nej men markerats ha röstat ja.Mom. 48 (den organisatoriska tillhörigheten för )1. utskottet2. 36 (m, c, fp, mp, kd)Votering:166 för utskottet141 för res. 361 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 1 c, 18 vFör res. 36: 68 m, 23 c, 21 fp, 15 mp, 14 kdAvstod: 1 mpFrånvarande: 14 s, 12 m, 3 c, 5 fp, 4 v, 2 mp, 1 kdMom. 49 (den organisatoriska tillhörigheten för Me-delhavsmuseet)1. utskottet2. 37 (m, c, fp, mp, kd)Votering:166 för utskottet141 för res. 371 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 1 c, 18 vFör res. 37: 68 m, 23 c, 21 fp, 15 mp, 14 kdAvstod: 1 mpFrånvarande: 14 s, 12 m, 3 c, 5 fp, 4 v, 2 mp, 1 kdMom. 56 (religiösa barn- och ungdomsorganisationer)1. utskottet2. 40 (kd)Votering:292 för utskottet15 för res. 4042 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 68 m, 23 c, 20 fp, 18 v, 16 mpFör res. 40: 1 c, 14 kdFrånvarande: 14 s, 12 m, 3 c, 6 fp, 4 v, 2 mp, 1 kdMom. 57 (invandrarungdomar)1. utskottet2. 41 (v)Votering:288 för utskottet19 för res. 411 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 68 m, 24 c, 21 fp, 14 mp, 14 kdFör res. 41: 18 v, 1 mpAvstod: 1 mpFrånvarande: 14 s, 12 m, 3 c, 5 fp, 4 v, 2 mp, 1 kdMom. 60 (enskilt projekt)1. utskottet2. 43 (mp)Votering:291 för utskottet16 för res. 4342 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 68 m, 24 c, 21 fp, 17 v, 14 kdFör res. 43: 16 mpFrånvarande: 14 s, 12 m, 3 c, 5 fp, 5 v, 2 mp, 1 kdMom. 61 (anvisande av medel under utgiftsområde 17Kultur, medier, trossamfund och fritid samt vissa tillbudgeten hörande frågor, m.m.)1. utskottet2. 44 (v)3. res. 45 (mp)4. utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till mot. 6 (fp) ochmot. 2 (c)Förberedande votering 1:18 för res. 455 för mot.285 avstod41 frånvarandeKammaren biträdde res. 45.Förberedande votering 2:20 för res. 4416 för res. 45269 avstod44 frånvarandeKammaren biträdde res. 44.Huvudvotering:205 för utskottet17 för res. 4485 avstod42 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 7 m, 23 c, 17 fp, 1 v, 10 kdFör res. 44: 17 vAvstod: 61 m, 1 c, 3 fp, 16 mp, 4 kdFrånvarande: 14 s, 12 m, 3 c, 6 fp, 4 v, 2 mp, 1 kdBeatrice , och (alla m) anmälde att de avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja.Mom. 62 (ändring i lagen om TV-avgift)1. utskottet2. 46 (m, fp)Votering:224 för utskottet82 för res. 4643 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 24 c, 5 fp, 18 v, 16 mp, 14 kdFör res. 46: 68 m, 14 fpFrånvarande: 14 s, 12 m, 3 c, 7 fp, 4 v, 2 mp, 1 kdBirgit och (båda fp) anmäldeatt de avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.5 § Vissa avgasfrågorFöredrogsJordbruksutskottets betänkande 1997/98:JoU10Vissa avgasfrågor (prop. 1997/98:35)vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.BeslutKammaren biföll utskottets hemställan.6 § BordläggningAnmäldes och bordladesTrafikutskottets betänkande1997/98:TU1 Utgiftsområde 22 Kommunikationer7 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 9 december1997/98:96 av () till statsrådetThomas ÖstrosSvensk särlagstiftning1997/98:97 av () till social-ministernPatienters integritetInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 16 december.8 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 9 december1997/98:242 av () till kulturminis-ternStöd till ickekommersiell radio och TV1997/98:243 av () till socialminis-ternEU:s förbud att testa kosmetika på djur1997/98:244 av () till inrikesministernLantmäteriverket och ansvaret för förättningsansök-ningarFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 16 december.9 § Kammaren åtskildes kl. 16.53.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 4 §anf. 18 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. anf. 57(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. anf. 96(delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. anf. 111(delvis) ochav andre vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.