prot · GL0950 · 1997-12-18 00:00:00 — Resultatet lär välvisa sig med tiden.Vi vet emellertid att det finns ett mycket stort in-tresse från hushållen för att medverka i omställningen.Mycket tyder på att de bidrag som har avsatts snabbtkommer att användas, och det är naturligtvis i grun-den positivt. Men vi måste kanske också ha en vissberedskap för dels omflyttning av bidragsmedel överåren, dels för tillförsel av medel.Regler för bidrag, t.ex. kravet på effektsänkning,bör följas särskilt av den nya myndigheten. Det ärnaturligtvis viktigt att den nya energimyndighetenkommer i gång ordentligt. Allt tyder nu på att vi ändåklarar uppbyggnaden av den nya myndigheten. En nygeneraldirektör, , får vi hälsamycket välkommen i arbetet. Det blir en utsatt posi-tion, men onekligen intressant. Energifrågan kommeratt vara en av de viktigaste frågorna även kommandeår.Energimyndigheten kommer ju att få väldigt storbetydelse. En av fördelarna är att den inte kommer attvara gömd på utan har fått en särskild funk-tion. Det gör naturligtvis att vi kommer attfå en helt annan sorts information och en helt annandiskussion, måhända, om olika energifrågor.Jag vill också ta upp detta med . Detär tur att vi fortfarande har som ett helstat-ligt bolag. Det är viktigt att bolaget lever upp till denya kraven. Det åligger naturligtvis ägaren att se tillatt så blir fallet. Vi måste ändå förstå att det är en nysituation för , men jag är övertygad om rätt snabbt kommer att leva upp till de krav somriksdagen med de här besluten nu ställer.Kanske är nyckeln till framgång för energisats-ningarna att vi så snabbt som möjligt får till stånd enmer progressiv energibeskattning. Vi är väl alla över-ens om att det finns ett antal skevheter i dagens be-skattning. Det pågår nu en utredning som kommer attframläggas kommande år, och vi kanske kommer tillbeslut . Naturligtvis hade det varit bra om vihade kunnat gå ännu snabbare, för jag tror att det litetgrand är här som knuten sitter. Det gäller naturligtvisatt lösa problemet med produktionsskatter, fastighets-skatter och genom att se till att vi verkligen gynnarbiomassabaserad kraftvärme och att energiskatternaöver huvud taget får en styrande effekt för att uppnåen effektivare elanvändning.Nu har vi ändå kommit så här långt. Det är enganska ordentlig satsning som görs. Utväxlingen påde nio miljarderna betyder i alla fall uppemot 20miljarder och kanske mer, om man räknar in allainsatser i programmet. Därför, fru talman, vill jagyrka bifall till hemställan i betänkandet och avslag påsamtliga reservationer.Anf. 194 () replik:Fru talman! , vi tycks vara överensom att man måste göra någonting med . Jagskulle bara vilja ställa en enkel fråga: Har LennartBeijer något recept?Anf. 195 () replik:Fru talman! Om jag uppfattar rätt såundrar hon om jag har något bra recept på hur Vatten-fall skall ställa upp på de beslut som harfattat. I all min naivitet utgår jag från att det helstatli-ga bolaget naturligtvis följer intentioner.Anf. 196 ():Fru talman! lovade regeringen den elintensiva industrin att elpriserna inte skallstiga när kärnkraften avvecklas. Vi moderater invändeatt elpriset inte sätts av regeringen i utan påen fri elmarknad och att och AndersSundströms tal om att de skall garantera vissa elpriserär uttryck för ren planekonomisk syn på saken.När avvecklas kommer det att få kon-sekvenser för Bergslagen och för alla andra delar avSverige som är beroende av elintensiv industri. Redannu står det klart att regeringens ersättningsprogramsaknar realism. Stängning av ger ettelbortfall på . Stäng-ningen av ger ett bortfall på 3,9 TWhsenast , om regeringens politik förverkligas.Alltså blir det ett sammantaget elbortfall motsvarande8 TWh. Av de 8½ TWh som regeringens ersättnings-plan gör anspråk på att klara skall 6½ TWh eller 75 %komma från nya gaskraftverk i och Malmögenom att fjärrvärmeverk övergår till biobränslean-vändning och genom konvertering av 75 000 småhustill fjärrvärme.Den som granskar dessa ersättningsplaner finnersnabbt att det rör sig om snömos. Regeringen hartänkt att fram få fram ersättningsel enligtföljande.Elproduktion i nya gaskraftverk i ochMalmö skall ge . Det blir dock inget nyttgaskraftverk i . ansökte omtillstånd för gaskombianläggningen ,dvs. Eftersom ärendet har dragit utså är någon ny anläggning inte aktuell. Bola-get har i stället rustat upp det äldre Heleneholmsver-ket. Det är knappast troligt att det blir något eltillskottalls därifrån. Man har också tänkt att el frånbiobränsle skall ge . För att ersätta Barse-bäcks båda reaktorer skulle det behöva byggas etttrettiotal anläggningar av storlek kostnad av . Men framförallt, för att det skall vara intressant att producera merel i kraftvärmeanläggningar, måste kraftbolagen haerforderligt värmeunderlag i sina fjärrvärmesystem. Ikraftbolagen styr man ju sina anläggningar så att manskapar balans mellan el- och värmesidan. Ingen väljeratt producera el om värmen måste gå i spill. Så denpotential för ökad biobränslebaserad elproduktionsom regeringen föreställer sig finns inte. Därtill harregeringen tänkt att minska elbehovet enligt följande.Ökad biobränsleanvändning i fjärrvärmeverk tän-ker man sig skall ge . Många kraftbolaganvänder en hög andel biobränsle i sinproduktion. I fall är biobränsleande-len om man räknar in torven. Det är knappastmöjligt att med bevarad ekonomi öka denna andel inågon högre grad. Det finns däremot risk för attbiobränslemarknaden i kommer attöverhettas , i alla fall fruktar bolagen det.Tillgången till bränsle är helt enkelt inte tillräcklig,och det blir väldigt långa transportsträckor.Ett antal kraftbolag avser redan att byggabiobränslebaserade anläggningar. Man har redan i dagen påtaglig konkurrens mellan kraftbolagen och t.ex.spånskiveindustrin och sågverksavfallen. Prisutveck-lingen liksom miljökonsekvenserna är därför svårför-utsebara.Regeringen hade också en ambition att stänga el-pannor i fjärrvärmeverk för att minska elanvändning-en. Det skulle resultera i massivt resursslöseri. Dessapannor är avstängningsbara och används bara då detfinns ett elöverskott på marknaden. Stänger man dessapannor innebär det att vatten måste rinna förbi kraft-verket utan att ge något eltillskott alls.Nästa punkt är att man tänkte sig att konverteringav 75 000 hushåll till fjärrvärme skulle ge motsvaran-de . Det finns fjärrvärme i ungefär 200svenska städer . I de större städerna har under 40år snart sagt alla större lokaler och hyreshus anslutitstill fjärrvärmenäten. Därtill kommer naturligtvis ettantal villor. Men i de flesta fall har dessa anslutningarstyrts av att villorna har kunnat kopplas till kulvertarsom ändå passerat villorna på väg till hyreshus, störrelokaler eller industrier.Fjärrvärmen är mest lönsam i områden som harhög värmetäthet, dvs. där många människor bor sam-lat eller där energibehovet av andra skäl är stort.Spridd villabebyggelse är egentligen inte lämpad förfjärrvärmeanslutning alls, då de fasta kostnaderna blirmycket höga. Orter med låg värmetäthet visar lönsamhetsproblem och höga kostnader i sinafjärrvärmenät.När regeringen säger att man skall ansluta 75 000villor, konvertera dem till fjärrvärme, har man utgåttfrån hus belägna inom en kilometers radio från existe-rande kulvert. Varje kilometer ny kulvert kostar 5-10miljoner att bygga. Det är mycket svårt att se någonföretagsekonomisk lönsamhet i sådana byggprojekt.Bolagen är ju inte myndigheter vars investeringar kanpåverkas av regeringen.Det är också svårt att se att ett antal villaägareskulle bestämma sig för att göra investeringar somman möjligen på ett livstidsperspektiv kan räkna hem.Regeringen har alldeles missat att konverteringenmåste vara lönsam både för villaägarna och för kraft-bolagen. Det finns starka tvivel på att så är fallet förnågra av dessa parter. Lägg därtill att utbyggnader avkulvertnäten och massiva anslutningar i nya hus ochlokaler kan leda till att nya pannor måste byggas avkraftbolagen. Det kan man naturligtvis alltid göra,men det är väldigt svårt att räkna hem.Energibolagen tvivlar också på många villaägaresentusiasm för att byta ut fungerande värmesystem isina hus till en kostnad som knappt någon, som sagt,kan räkna hem under sin livstid.I min hemstad ger en optimistisk upp-skattning vid handen att max 700 eluppvärmda villorkan konverteras till fjärrvärme. Det rör sig då omlandets femte sjätte största stad. Lyckas man dettakommer det att sänka elförsörjningmed en enda procent.Redan det faktum att investeringar i existerandeteknik för alternativ elproduktion tar fyra till attplanera och genomföra talar emot regeringens tids-plan för avvecklingen av de båda reaktorerna i Barse-bäck. Det säger också att alternativet till reaktorerna iBarsebäck i det korta perspektivet är import av danskkolkraft och rysk kärnkraftsel och så småningomfossilgas, som har diskuterats.Vi ser att kärnkraftsavvecklingen ger dyrare elpri-ser och en försämrad miljö. Det intressanta är att detinte verkar finnas några kostnader när man hör hurregeringen resonerar kring det här. Ersättningselenblir dyrare än den som tas fram i de båda Barse-bäckreaktorerna - flerdubbelt dyrare bevisligen.Vem skall då betala? Vi skall skydda industrin,säger näringsministern och statsministern. Men viskall ju också skydda hushållen. Vilka återstår då somskall betala? Vad är det då för kostnader? Först har viavvecklingskostnaden om kanske 20 miljarder ellernågonting sådant. Sedan skall det tas fram ny produk-tion. Jag gav ett exempel förut. Om man skulle ersättaBarsebäck med anläggningar av typ,skulle det behövas ett trettiotal liknande anläggningar.Vi kommer att få löpande högre elpriser som någonmåste betala. Vi kommer att få kostnader för förlora-de jobb och utebliven produktion.Men vem talar om kostnaderna? Jag tycker att re-geringens energipolitik påminner litet om VoltairesCandide, där man på slutet talar om att man lever iden bästa världar, och att man skall odla sin trädgård.De exempel jag har givit på substansen i regering-ens ersättningsplaner visar att denna substans ärmycket låg. Konkret för min del av landet innebär detatt löftena om att regeringen skulle kunna värna denelintensiva industrins konkurrenskraft är värdelösa.Verkligheten talar ett mycket tydligare språk än rege-ringens deklarationer.Nu blir det verkligen av "upp till bevis"för regeringen vad gäller den elintensiva industrinskonkurrenskraft.Anf. 197 ():Fru talman! Min avsikt var att jag här skulle gåupp och plädera för den reservation hari det här betänkandet. Men jag kan ändå inte avhållamig från en liten reflexion apropå in-lägg. När säger: Vilken elproducent villproducera el om han tvingas att släppa ut en stor delav produktionen i form av spillvärme? Ja, StenTolgfors, kärnkraftsindustrin är ju en sådan produ-cent. Den släpper ju ut två tredjedelar av det den fårut av energi i form av värme i våra hav. Det finnsalltså sådana producenter sedan förut.Vad jag egentligen skulle ta upp var en sak somdet inte har sagts särskilt mycket om här . Dethar bara nämnts litet grand i bisatser. Det är det härmed avfallshanteringsfrågan. Det är möjligt att ettskäl till att den inte har kommit upp är att den inteomfattas av energiuppgörelsen. Det andra skälet kan-ske är att vi i denna fråga på något sätt sitter i sammabåt. Oavsett om vi har varit för eller emot kärnkraft,så har vi nu en stor avfallsmängd som måste tas omhand. Det här är ett avfall som vi inte riktigt vet hur viskall hantera och som det ännu inte har tagits framnågon lösning på slutförvaringen av.I morgon skall SKI:s och SSI:s styrelser träffasgemensamt för att diskutera vilka krav man skallställa på det underlag som man skall ha för att såsmåningom komma till ett beslut, långt fram i tiden,om hur avfallet skall hanteras.I dag redovisas i ett TT-meddelande i några av vå-ra tidningar vilken skepsis svenska folket känner närdet gäller just slutförvaringen av kärnavfallet. Nästanhälften av svenskarna tror inte att det radioaktivaavfallet från de svenska kärnkraftsverken kan förvarassäkert i ett slutförvar djupt nere i berggrunden. Dethar kommit fram till i en undersökning som manhar gjort. Bara var femte kvinna tror, visar sammaSIFO-undersökning, att kärnavfallet kan förvarassäkert i urberget.Bara 37 % av de tillfrågade ansåg att kärnavfalletkan förvaras säkert i berggrunden medan ansågatt detta inte går. är det av svenskafolket som anser att det radioaktiva avfallet skall tasom hand av oss själva. Det här ger ju en litet intres-sant bild, tycker jag. Man känner ansvar för det avfallvi har fått fram, men man tror att det som föreslåssom lösning på det här problemet inte är särskilt möj-ligt att genomföra.Det här är en sak som vi har anledning att åter-komma till i många olika sammanhang. Ställde manen fråga - det finns inte någon sådan i det här under-laget - till svenska folket om hur det anser att det härmed avfallet skall betalas, är jag ganska övertygad omatt man skulle vara lika överens om att det är kärn-kraften själv som skall bära sina kostnader.Det har vi dessbättre varit ganska överens omäven i den här kammaren. Kärnkraften skall bära sinaegna kostnader. Därför har det funnits en kärnavfall-slag som har gällt för det här området ganska länge.Enligt den skall det tas ut en avgift på kärnkraftspro-duktionen för att finansiera avfallshanteringen. Dethar alltså lagts upp en fond som det finns unge-fär 20 miljarder i som skall täcka de här kostnadernaframöver.Men den nya finansieringslag som antogs i den härkammaren ändrade litet grand påförutsättningarna. Då var det så att man tog ut enavgift på i genomsnitt på varje produceradkilowatt kärnkraft för att lägga i den här fonden. Menför antog vi alltså en ny lag. Den har ipraktiken lett till att man har sänkt avgiften till1,. Resten, mellanskillnaden mellan 1,1 och1,, skall finansieras genom garantiereller säkerheter från kärnkraftsföretagens sida. Desäkerheterna kan bestå av fastigheter. De kan ocksåbestå av annat, t.ex. olika slags papper.Det är alltså det nya i det här. Dock sägs att de härsäkerheterna naturligtvis inte får vara i kärnkraftspro-duktion, i kärnkraftverk. Det är ganska naturligt. I vårmotion har vi pekat på riskerna för att en sådan härordning leder till att kärnkraftsföretagen kan ta utsäkerheter i produktionsanläggningar som vattenkraft,biobränslebaserad energiproduktion osv. Det skulle isin tur leda till att man, om de här garantierna faller uttill betalning, tvingas ta ut en högre kostnad för denelström som kommer från dessa anläggningar.Att det här resonemanget är orimligt tycker jagt.o.m. att Moderata samlingspartiet borde kunna ställaupp på. Alla har ju ändå varit överens om - och det ärockså marknadsekonomiskt riktigt - att en verksamhetskall bära sina egna kostnader. I det här fallet finnsdet alltså risk för att det inte blir så.Den här motionen föreslås få avslag. Motivet är,säger man, att har fått i uppdrag attutreda frågan om de här säkerheterna. omfattarinte det uppdrag som har fått frå-gan om huruvida den här säkerheten får tas ut i andratyper av energiproduktionsanläggningar.Det uppdrag man har syftar bara till att klargöraom de säkerheter som kärnkraftsföretagen lämnar ärtillräckligt stabila i tiden för att kunna falla ut, så attsäga, om så skulle behövas.Man skall undersöka att de inte urholkas av inflationeller värdeminskning osv. Det är alltså en rent eko-nomisk bedömning, en rent marknadsekonomisk be-dömning, av säkerheterna. Det är inte en bedömningav huruvida det är lämpligt att dessa säkerheter tas ut iandra anläggningar.Det här har vi vänt oss emot, och det ligger somsagt utanför den överenskommelse som vi har träffat iövrigt. Men vi tycker att det är viktigt. För om det nublir så att man måste ta ut de här säkerheterna i fram-tiden, om kostnaderna blir så pass höga som SKI ändåhar räknat med att de kommer att bli, så kommernaturligtvis den här belastningen att läggas på pro-duktionsanläggningarna. Alla som sysslar med pengarvet ju att pengar kostar pengar. Säkerheter är ju enkostnad i realiteten, och den realiteten måste tas utnågonstans.Summan av kardemumman, fru talman, blir heltenkelt att vi kan drabbas av höjningar avelpriserna trots att vi då har avvecklat stora delar avkärnkraften. Denna höjning av elpriserna skulle beropå att kärnkraftens säkerhetskostnader belastar de nyaproduktionsanläggningar som då har kommit fram -och även vattenkraften.Jag tror inte att någon innerst inne egentligen villdet här. Jag tror att skälet till att det har blivit så häregentligen är att inte alla har förstått detta dilemma.Därför vill jag plädera för den här frågan - även omjag kanske tycker att det är en detalj i det stora sam-manhang som vi har diskuterat . Jag yrkar bifalltill reservation 8 och i övrigt yrkar jag bifall till hem-ställan i betänkandet.Anf. 198 () replik:Fru talman! Jag har en kort fråga till . Omhändertagandet av kärnavfallet skall bära sinaegna kostnader - hur? Man måste ju betala med peng-ar, men vilka pengar? Vad skall vi ta dem från? Jaghar sagt att man borde höja den här avgiftenför kärnavfall, men jag tror inte att införstådd med att man skulle göra på det viset.Kärnkraften skall betala!Anf. 199 () replik:Fru talman! Om jag hade fått som jag velat somledamot i hade denna avgift höjts från1,till i genomsnitt, vilket egentligen vardet förslag som vi gav regeringen tidigare. Det är dekostnader som vi räknar med att det innebär.Sedan är det naturligtvis en svårighet att bedömahur stora kostnaderna kommer att bli. Det är därförsom man har olika nivåer. Det är inte alls säkert attdenna säkerhetsdel någonsin faller ut till betalning.Kostnaderna kanske kommer att hålla sig på en lägrenivå. Men de beräkningar som har gjortinnefattar även det som man tar ut i form av garantier.Om man värderar det i öre tar mannu ut mer, alltså skillnaden mellan och1,. Det innebär i runda tal omåret.Anf. 200 () replik:Fru talman! Jag tackar för det svaret. Jag proteste-rade mot att man sänkte denna avgift. Jag hade velathöja den.Anf. 201 PER ():Fru talman! Jag tänkte säga några ord om solvär-me, som jag anser helt har negligerats i regeringensbudget, och det nämns knappast alls i betänkandet.Jag har motionerat om detta, vilket ger mig anledningatt säga några ord.När det gäller växthuseffekt, försurning, över-gödning och utsläpp av tungmetaller vet vi ju att dettill stora delar är ett resultat av förbränning av fossilabränslen. står vi inför en stor energiomställning.Vi står på tröskeln till en stor process som vi kan sesom ett paradigmskifte, en öppning till en ny livsstil.Vi har här talat om megawatt, och vi har talat omförnyelsebara energikällor.Bland dessa förnyelsebara energikällor är sole-nergin en av de absolut viktigaste. Solvärmen består ihuvudsak av vattenburen solvärme eller luftburensolvärme. Den vattenburna solvärmen, som är denvanligaste, har erhållit olika former avstöd. Det har varit nödvändigt, eftersom den inte harkunnat konkurrera på samma villkor som de fossilabränslena. /1997 upphörde plöts-ligt allt stöd till solvärmen. Det har inneburit att byg-gandet av solfångare har gått i stå, inte helt. Men helaverksamheten har bromsats.När vi skall inleda en energiomställningsprocessär det viktigt att vi utnyttjar alla de alternativ som ärvettiga, bra och utvecklade och som har en utveck-lingspotential som är väldigt stor. I betänkandet sägerman om solvärmen att det är något som man kansketar ut och att man då har så billig el ochatt det därför inte är så viktigt att få ett tillskott. Mendetta gäller ju att ställa om den vattenburna värmen ihusen till en energikälla som är förnyelsebar ochframför allt betydligt mindre sårbar ur alla aspekter.Problemet är att det har utgått ett 25-procentigt stöd men att det inte utgår någotstöd alls. Det var t.o.m. så illa att 29 miljoner frösinne . Det var en del av en sysselsätt-ningsproposition.Det är viktigt för oss, om vi skall kunna göra den-na omställning, att vi utnyttjar alternativen optimalt.Genom att ge solvärmen t.ex. ett 25-procentigt stödkan den utveckling av solfångarsystem som vi ärbetjänta av och som betyder så mycket för dessa nyaalternativ fortsätta. Därför pläderar jag för ett fortsattstöd. Det kan också bestå i att det sker en momsåter-betalning. Det finns många olika sätt att göra detta på.Men det viktiga är att man inte kan konkurreramed de fossilbaserade bränslena, eftersom de intebehöver stå för de reella kostnaderna som de orsakarpå lång sikt. De fossila bränslena står inte för sinakostnader för samhället på lång sikt. Först när vi harmiljöskatter som gör konkurrensen likvärdig behövervi inget stöd för de förnyelsebara energikällorna.Eftersom energisatsning ligger 433miljoner kronor över regeringens har vi inte någonreservation utan ett särskilt yttrande i betänkandet. Jagvill bara nämna att vi vill anslå tillsolvärmen , vilketvi givetvis har finansierat.I övrigt skulle jag kortfattat vilja ta upp en motionsom jag har skrivit om energi- och miljörådgivare. Nuär det så lyckligt att regeringen satsar på energiråd-givning i kommunerna. Det är ett grundbelopp på150 per kommun . Det är jättebra.Men min kritik gäller att det handlar om energi- ochmiljörådgivning. Vi måste bredda kompetensen närdet gäller denna rådgivning. Rent energimässigt kanvi ha en begränsad kompetens, vilken är nyttig ochbra. Men om den inte är kopplad till miljöproblemenblir det ingen bra rådgivning. Den blir begränsad ochden kan t.o.m. slå snett. Därför anser jag att regering-en i detta läge måste se till att den här rådgivningenfår denna breddning när det gäller kompetensen.Anf. 202 ():Fru talman! Till att börja med vill jag ställa migbakom yrkande i denna debatt.I detta betänkande behandlas en motion om fu-sionsenergi. För de ledamöter som inte har satt sig in idenna teknik vill jag enkelt förklara att fusion frigörenergi ur materia genom att lätta atomer slås sammantill tyngre. Detta kan verka ganska komplicerat, mendet är det inte. En precis likadan process har vi i solenoch i stjärnorna.När fusionen kan utnyttjas för kraftproduktion ärden en säker och obegränsad energikälla som varkenbidrar till föroreningar i atmosfären eller till växt-huseffekt.Granskar man seriöst den långsiktiga energiför-sörjningen ur ett globalt perspektiv - och det tordevara det enda tänkbara perspektivet - kan man konsta-tera att vi måste räkna med en befolkningsökninginom en om upp till 10 miljarder männi-skor.Enbart ett fåtal energikällor har kapacitet att bidramed väsentliga delar av energibehovet för en så storbefolkning:1. Fossila bränslen - huvudsakligen kol, eftersomolje- och gasförråden sinar.2. Förnyelsebara energikällor - vattenkraft, solener-gi, som Per har redogjort för, vind, vå-gor, tidvatten, geotermisk energi, biomassa ochnågra få andra.3. Kärnenergi - och där skiljer vi på fissionsenergioch fusionsenergi.Till dessa energikällor kommer naturligtvis fram-gångar som man kan göra genom avancerade energis-parprocesser.Ställer man nu de här behoven av energi mot dentillgång som finns, kommer man oundvikligen tillresultatet att de förnyelsebara energikällorna tillsam-mans med ett intensivt sparande inte räcker på långtnär. Inte heller förslår en förbättrad teknik vid an-vändning av de förnyelsebara energikällorna respekti-ve sparande för att tillgodose behoven. Dessa förnyel-sebara energikällors samlade tillgängliga energiinne-håll är alltså för lågt.Dessa bedömningar, som jag har förstått att in-siktsfulla människor delar, ställer krav på oss alla idenna riksdag. Jag drar den slutsatsen att vi kan till-godose behoven av energi, med ingen eller låg nega-tiv påverkan på hälsa, miljö och klimat, enbart genomatt forska och utveckla fusionstekniken.I hemställan under mom. 2 i betänkandet ger re-servanter från m, fp och kd sitt stöd för denna be-dömning. Som jag inledningsvis sade ställer jag migbakom yrkande tidigare i debatten.Anf. 203 PER () replik:Fru talman! Jag skulle vilja fråga omde förnyelsebara alternativen, som menarger för litet. Jag förstod att det var kontentan av detsom han sade. Själv skulle jag vilja påstå att solvärmekan ge inom omkring .