prot · GK0974 · 1997-03-06 00:00:00 — Varför finns det inget sådant?Idag säljs Vencomatic, fast i ett litet annat utförande,till sådana producenter som har upp till nio höns perkvadratmeter. Begår de ett brott då, när de sätter indet systemet?Det här är frågor som jag gärna vill få svar på. Jagtycker inte att jag har fått det i det svar jag har fåtthittills.Anf. 160 Jordbruksminister ():Herr talman! Låt mig först konstatera att GudrunLindvall inte tycker om att jag säger som det är, näm-ligen att hon i sin interpellation föreslår försämringar iden svenska djurskyddslagstiftningen. Det är ingetpersonligt angrepp från min sida; det är ett sakligtkonstaterande utifrån den interpellation som GudrunLindvall har skrivit.I övrigt måste jag säga att interpellantens argu-mentation här inte var helt glasklar, så jag är intesäker på att jag riktigt förstod innebörden av frågorna.Men när det gäller frågan om äggpriserna är förlåga för att någon skall vilja produceraägg är det naturligtvis en del av hela den stora dis-kussionen om burhöns. Det finns en mycket starkkonsumentinställning i att vi inte skall ha enoacceptabel burhönshållning. Om vi som konsumenterär beredda att omsätta denna mycket glädjande in-ställning i praktisk handling bör man kunna uppnå ettäggpris som möjliggör en fortsatt produktion. Där harvi alla naturligtvis ett viktigt arbete att bedriva för attden teoretiska uppfattningen skall omsättas i praktiskhandling.Gudrun befarar att ingen kommer att viljatesta modifierade burar. Det stämmer inte med deninformation som jag har fått. Den säger att det tvärt-om finns en lång kö av producenter som är intressera-de av att testa nya inhysningssystem.Jag tycker att det är viktigt att understryka att denhär diskussionen inte handlar om burproduktion ellergolvproduktion. Den handlar om hönsens välbefin-nande, och det är just det som är så beklämmandemed interpellation: Den avslöjar attdet egentligen inte är hönsens välbefinnande somintresserar henne utan någon besynnerlig princip somgår ut på att golvhållning i alla lägen är bättre än varjeannan tänkbar form.Jag kan konstatera att redan det förslag som rege-ringen har lagt fram och som förhopp-ningsvis kommer att fatta ett klokt beslut om nästavecka innebär att mycket av kreativitet och innovationsätter i gång på det här området. Det hölls t.ex. ettidéseminarium vid SLU i , och därfanns många idéer om nya framtida inhysningssystemsom kombinerar en god djurhållning med andra typerav krav, t.ex. på god arbetsmiljö, som ju också ärviktigt, och de mer produktionsmässiga konsekven-serna. Jag tror att om ett antal debattörer, t.ex. GudrunLindvall, kan ta sig ur de mentala burarna och försökadiskutera verkligheten, kommer vi nog att finna att vimed det beslut som vi förhoppningsvis är i färd medatt fatta äntligen kommer att i praktiken åstadkommabättre förhållanden för värphönsen.Anf. 161 ():Herr talman! Det är beklämmande att vi har enjordbruksminister som inte är intresserad av att förasakdebatter. försöker jag igen.Det står i förordningar att det inte är tillåtetför en ny producent att sätta in burar. Det måste bety-da att om jag som ny producent vill sätta i gång ägg-produktion kan jag inte vara med bland dem som skalltesta de modifierade burarna. Är det rätt eller är detfel? Kommer nya producenter att få sättain modifierade burar? Eller är det så att det bara är desom har burar som kan byta dem mot de modifi-erade? Om det är så går det mycket lätt att räkna pådetta. Medelflocken i utprovning av ny teknik harinnehållit ungefär 2 000 höns, och det innebär att manförutom investeringen får en förlust på påden flocken.Dessutom, : Om man har tänkt sigatt nya producenter skall testa de modifierade burarnakan de med de regler som finns för investe-ringsbidrag inte få detta bidrag. Reglerna innebär inte får investeringsbidrag om man är ny äggpro-ducent utan bara om man är gammal och gör om sittsystem. Det här är ett problem. Jag hoppas att vi kandiskutera det här problemet på ett riktigt sätt.Det andra jag frågade om och som jag inte allsfick något svar på var: Varför står det i svaret att manbara kan tänka sig att godkänna Marielund? Tittarman på de olika testen kan man se att Marielund skil-jer sig radikalt från de andra system som har testats,för i Marielund har man bara testat en hybrid, LSL.Man har haft goda resultat för de allra flesta paramet-rar utom fothälsa som är en defekt som finns hos dehär hönsen. När det gäller Oli-Voletage och Venco-matic är det många hybrider som har testats, framförallt bruna, eftersom handeln och framför allt packeri-erna kräver bruna ägg som sprättägg. Är det så nu attAnnika anser att Marielund är det enda someventuellt kan godkännas när man kommer upp till 15omgångar så säger man till producenterna: så godatt bara testa den hybrid som fungerar bäst i ert sys-tem, så får ni godkänt. Blir det godkänt bara för LSL,eller blir det godkänt för alla hybrider? Det här voremycket intressant att få reda på. I Marielund är detbara LSL i produktion. Sedan har det varit en brunhybrid på institution och en svensk höna. Annars ärdet bara LSL. Det här skulle jag vilja ha ett svar på.Jag skulle också vilja ha svar på om det är tillåtetför dem som har upp till nio höns per kvadratmeter attsätta in alternativ, t.ex. Vencomatic. Det är sammafabrikant, men det ser litet annorlunda ut. Varför,, tittar man inte på placeringen avsittpinne, värprede och utfodringsutrustning för hönssom är nio stycken per kvadratmeter på golv? Är detinte intressant att de har det bra?I de föreskrifter som finns för detta står det ingen-ting om det. Det är bara att läsa innantill. Här stårangivet hur vattenförsörjningen skall se ut, utrym-mesmått finns angivna och antalet värpreden tas upp.Men det står ingenting om hur det skall se ut. Jag har sett en mängd varianter pådetta. En del sätter som sagt in Vencomatic, men påVencomatic säger man ju själv att det inte är lika tättmed värpreden som för dem som har högintensiv drift- det ser ju litet annorlunda ut. Det är litet mindrefaciliteter, om man säger så. Vad gäller egentligen?Det är ingen värdering, , i att jagfrågar: Kan ett mindre antal omgångar än de 15 somnu gäller räcka för godkännande? Det är en farhåga.Jag börjar nämligen bli övertygad om att om det visarsig att det finns få dispensproducenter eller vad viskall kalla dem, dvs. sådana som får dispens efter den1 januari att ha kvar burar och som vill testa de modi-fierade burarna, ja, då kommer det att ta tid innanman har haft dessa 15 omgångar. Då kommer det attsättas viss press på jordbruksministern: händerdet ingenting? Varför blir vi inte av med de konven-tionella burarna? Och vad händer då? Är AnnikaÅhnberg då beredd att minska antalet omgångar somskall testas?Det finns en mängd frågor som jag tycker att viseriöst kunde diskutera och som jag vill ha svar påföre debatten om en vecka.Anf. 162 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag måste tyvärr säga att det är rättsvårt att föra en saklig debatt med en motdebattör somtycks hämta sitt faktaunderlag i en helt annan dimen-sion än den verklighet vi andra befinner oss i, men jagskall också göra ett seriöst försök.Syftet med regeringens skrivelse är just att tala omatt vi har för avsikt att ändra i förordningen så attsjälva den här skrivningen, som är fixerad till bur,ersätts av en skrivning vari det ställs krav på inhys-ningssystemet. Det är ju det som är innebörden i detförslag som ledamöter har fått ta del avoch skriva motioner till, vilket ocksåhar gjort.Att vi nämner Marielund just i svaret på interpel-lationen beror på att det är Marielund som interpellan-ten nämner och frågar om i sin interpellation. Det ärinte bara Marielundssystemet som Jordbruksverketförväntar skall kunna prövas vid årsskiftet 1997-98.Men jag antog att det var det som intresserad av eftersom det var det hon frågadeom i sin interpellation.Lågbelagda system finns reglerade. Det finns kri-terier för lågbeläggningssystem, och det finns flerkriterier än själva beläggningsgraden. I SJVFS 1993:129 finns detal-jerade bestämmelser för hur höns på golv skall hållas.Följande gäller för lågbelagda system: När höns hållspå nätgolv eller annat dränerande golv skall minst entredjedel av stallgolvet vara försett med ströbädd. Detfinns också reglerat hur många höns man får ha pergolvyta vid si eller så stor gödselbinge, det finns reg-lerat att det skall finnas fackrede per sex höns, detfinns regler för kollektivredesyta och det finns reglerför vattennippel. Jag förstår alltså inte över huvudtaget fråga om lågbelagda system.På frågan om man kan tänka sig att godkännasystem efter färre omgångar än 15 är svaret definitivtnej. Vi har mycket höga ambitioner i när detgäller utprovning av ny teknik, till skillnad från deländer som ofta i debatten lyfts fram som föregångs-länder, t.ex. , där man över huvud taget integör någon prövning på det sätt som vi gör utifrånspecificerade kriterier utan nöjer sig med en allmänbedömning, och där man för övrigt också tillåternäbbtrimning. Vi har inte för avsikt att sänka kravennär det gäller prövningen av ny teknik.Anf. 163 ():Herr talman! Den dimension som jag befinner migi är att jag har diskuterat med . Deuppgifter jag redovisar och de farhågor jag har kom-mer efter samtal med . Jag vet inte omdet är en dimension som jordbruksministern inte bru-kar befatta sig med. Det låter så.Jag kan också läsa innantill i de bestämmelser somfinns, . Det står inte exakt hur ut-formning och placering av värpreden skall vara ellerhur sittpinnar och utfodringsutrustning skall se ut. Detstår mått, men det står inte hur värpreden skall sitta.Det står om golvutrymme för höns, värpreden, fac-kreden, högst antal höns per rede, kollektivreden ochkvadratmeter rede per 100 höns. Men det står inte allsi detalj hur det skall se ut. Det här är också någontingsom de som har upp till nio höns per kvadratmetervidimerar. Det finns ingen kontroll av detaljerna.Jag konstaterar att jordbruksutskottet är mer med-vetet än ministern uppenbarligen är om den situationsom kan uppstå. skriver i det be-tänkande som vi skall behandla om :"Det är viktigt att nya system för inhys-ning av värphöns kommer ut på marknaden så attövergången till en mer djurvänlig äggproduktionmöjliggörs. Utskottet utgår ifrån att regeringen konti-nuerligt följer upp hur program förny teknikprovning påverkar utvecklingen av nya sys-tem för inhysning av värphöns och vid behov vidtaråtgärder. I detta sammanhang torde det även varaväsentligt att bevaka hur de förändrade dispensmöj-ligheterna påverkar producenternas benägenhet attdelta i utprovning av nya system. "Såvitt jag har förstått, är det så att nya pro-ducenter har att välja mellan lågbeläggningssystemoch högbeläggningssystem och att de då måste ingå iny teknikprovning. Är det riktigt?Såvitt jag har förstått, är det inte tillåtet förnya producenter att ha burar. Menar det kommer att vara möjligt för nyaproducenter att ha de modifierade burarna? Jag skullevilja ha svar på den frågan. Jag kan inte se att det ärmöjligt med dagens bestämmelser. Det står alltså atten ny producent inte får sätta in burar. AnserAnnika att de modifierade burarna i detsammanhanget skall ses som något annat än burar,utan som högbeläggningssystem?Den här debatten är naturligtvis inte slut med dethär. Jag tycker att det är synd att det är svårt att föraen sakdebatt med jordbruksministern.Anf. 164 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag kan hålla med om att det är svårtatt föra en debatt.Jag har här framför mig, som jag kan visa GudrunLindvall, ganska tydligt och mycket detaljerat beskri-vet hur golvsystem skall vara inredda. Jag kan interiktigt förstå att man skall behöva vara oenig om ettfaktamaterial som finns tillgängligt för alla intressera-de.I övrigt vill jag säga när det gäller de s.k. modifie-rade burarna, som kan vara ett tänkbart inhysningssys-tem för framtiden, att det självfallet gäller sammakrav för dem som för andra nya system. De skalltestas på samma sätt som golvsystem. Det skall varaen lika noggrann prövning av dem, med samma typ avnoggranna kriterier som rör dödlighet, befjädring,skador, fothälsa, olycksfall och alla de aspekterna.Det kommer inte att ställas lägre krav på den typen avsystem.I övrigt kan jag instämma med interpellanten i attvi säkert får anledning att återkomma till den härdiskussionen, , för att diskuteravår skrivelse till . Jag delar verkligen för-hoppningen att det skall bli en mer seriös och på faktagrundad diskussion.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på interpellation 1996/97:175 om jaktpå stjärtandAnf. 165 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat mig omjag avser att ta initiativ till att arter som tas upp somhotade av Artdatabanken i automatiskt upp-hör att vara jaktbara och om jag avser att se till attjakten på stjärtand upphör eftersom den är en hotadart som återfinns i hotkategori 4.Statens naturvårdsverk fastställer med jämnamellanrum en förteckning över hotade, sällsynta ellerhänsynskrävande arter av ryggradsdjur i Sverige.Denna förteckning kallas "rödlistan". Underlaget tillförteckningen tas fram av Artdatabanken vid Sverigeslantbruksuniversitet på uppdrag av Naturvårdsverket.Det är således och inte Artdataban-ken som fastställer förteckningen.Rödlistan innehåller fem olika hotkategorier: för-utom kategori 0, försvunna, är de övriga kategoriernaakut hotade, sårbara, sällsynta samt hänsynskrävande.Kategori 4, hänsynskrävande, innebär att arten inte ärhotad, sårbar eller sällsynt men att den kräver enartvis utformad hänsyn.Stjärtand har funnits med underkategorin hänsynskrävande i rödlistan. För varje artsom finns med i förteckningen har Artdatabankentagit fram ett faktablad, som bl.a. beskriver hoten motarten och vilka åtgärder som bör vidtas. Hoten motstjärtanden beskrivs vara igenväxning av strandängaroch sjöar samt ett hårt jakttryck i, och på väg till,övervintringsområden. De åtgärder som föreslås är,förutom att hålla vatten och strandängar öppna, attberäkna tröskelvärdet för en acceptabel beskattningoch att dimensionera jakttrycket därefter. Något jakt-förbud föreslås däremot inte.Jakten på stjärtand behandlades i Naturvårdsver-kets framställning om ändrade jakttider.Verket påpekade att håller påatt utreda andfågelarternas status och jakten efteränder i dess helhet. är en in-ternationell organisation med huvuduppgift att säker-ställa och återställa våtmarksområden. Resultatet avden utredningen kan enligt innehållauppgifter som kan få konsekvenser för jakten eftervissa andarter. ansåg inte, trots sitttidigare beslut om stjärtandens status som hän-synskrävande, att jakttiderna för någon andfågel bor-de ändras innan utredning varklar. Så blev även regeringens beslut.Något jaktförbud på stjärtand har således inte fö-reslagits av vare sig Artdatabanken eller . Jag är därför inte beredd att för närvarandeföreslå regeringen att den allmänna jakttiden på stjärt-and upphör.Arbetet med att beräkna tröskelvärdet för en ac-ceptabel beskattning av stjärtand på det sätt Artdata-banken föreslår pågår. Resultat av Wetlands Interna-tionals utredning kan komma att medföra en fullstän-dig genomgång av jakttiderna för andfågel i Sverige.I rödlistan finns fler arter än stjärtand upptagnasom hänsynskrävande som ändå får jagas. Det gällerexempelvis tjäder och rapphöna. För tjädern anges detmoderna skogsbruket som ett hot, och de föreslagnaåtgärderna avser således skogsvården. För rapphönananges i stället de moderna jordbruksmetoderna varaett hot, och de åtgärder som föreslås avser därförjordbruket. Inte för någon av arterna anges jaktenvara ett hot. Bland de föreslagna åtgärderna nämnsdärför inget om en förändring av nuvarande jakt.Jag ser mot denna bakgrund inget skäl att automa-tiskt ta bort den allmänna jakttiden för en art somåterfinns i kategorin hänsynskrävande. Frågan omjaktförbud bör i stället även fortsättningsvis avgörasav situationen i det enskilda fallet.Anf. 166 ():Herr talman! Bakgrunden till detta är att stjärtan-den är en av våra sällsynta änder. Det finns mellan1 000 och 2 000 par i hela landet. Det är mycket litet.Det är en art som är mycket trängd på grund avmänsklig påverkan. bl.a. genom att våtmarkernaminskar.För att se hur vanlig arten är kan man t.ex. titta påGotland. Om där finns ungefär 5 000 par gräsandfinns 150 par stjärtand. Det visar hur rela-tionerna är mellan de två änderna, där framför allthonorna är ganska lika varandra.Det är svårt att hitta jaktstatistik, men 1994-1995sköts 1 500 stjärtänder. Då vet vi att jaktstatistikenofta är låg, dvs. att det skjuts mer, fram-för allt fågel. Undersökningar visar nämligen att jä-garna är dåliga på att rapportera jakt av fågel, framförallt ripa.Om vi tittar på återfynden av ringmärkta stjärtän-der kan vi se att man hade ringmärkt472 stjärtänder och att man hittade 87 av dem. Avdessa 87 återfynd var skjutna, och resten varfåglar som man inte visste vad de hade dött av. Averfarenhet vet vi att det brukar betyda att de också harblivit skjutna. Av de skjutna fåglarna var yngreän och äldre än . Det visaralltså att mycket av dödligheten hos stjärtand i dagberor på skjutningen. Man skjuter helt enkelt bortdem.Jag tycker att det är dags att vi börjar ställa jakteni ett annat läge. Varför skall vi ha jakt på arter? Jagtycker att det finns anledning att fundera på varför vi iSverige skall ha jakt på en art som är så pass sällsynt.Vad finns det för skäl? Jag tycker att det måste finnasett skäl, herr talman, för att ha jakt på arter, och jagskulle vilja höra förklaring till var-för det måste finnas jakt på stjärtand.Vi pratar mycket om biologisk mångfald i dag.Mycket av den biologiska mångfalden - de arter vihar i landet - är hårt pressad av olika skäl. Det kanbero på att våtmarkerna försvinner, att födan minskar,att människan använder mycket gifter i jordbruketosv. Men vi kan också se att jakten ofta kommer somlök på laxen. Jakten är lätt att påverka. Det kan varasvårare att påverka de andra faktorerna.Jag menar att vi i det här fallet bör tillämpa detsom kallas försiktighetsprincipen. Jag har svårt att sevarför vi skall ha en jakt på stjärtand.Egentligen finns många änder med i jaktförord-ningen därför att det är svårt att skilja dem åt. Jaghoppas att inte det är skälet till att vi har jakt påstjärtand. Många jägare menar att just artkunskapennär det gäller änder är en stor stötesten när man skallta jägarexamen. Många ornitologer kan också bevittnaatt de har stött på jägare som suttit med en fågel ihanden och ändå inte har kunnat artbestämma den.Det krävs alltså en rejäl uppryckning från jägarna idet här fallet. Det kan ju inte vara så att vi skjuter påfåglar som uppenbarligen är ganska få - det är enmycket liten population - därför att det är svårt attskilja dem från andra fåglar.Jag skulle alltså vilja veta varför det måste finnasjakt på stjärtand. Finns det någon möjlighet för jord-bruksministern att ta ett eget initiativ på samma sättsom förra jordbruksministern faktiskt gjorde när detgällde jakt på viss fågel? Är det möjligt att ta bortjakten och säga att den faktiskt inte är nödvändiglängre? Det finns ju egentligen inget skäl att ha jaktpå stjärtand.Jag skulle gärna vilja höra jordbruksministernssynpunkt på det här. Vi är många fågelintresseradesom är litet kritiska till att det finns jakt på t.ex.stjärtand. Det faktum att den står på hotlistan bordenaturligtvis påverka besluten. Jag har också pratatmed företrädare för Artdatabanken som menar att detkänns litet märkligt att man påtalar problem somfinns. I det här fallet handlar det alltså om vad trös-kelvärdet är. Hur stor del av populationen kan beskat-tas? Det går naturligtvis inte att göra en sådan utvär-dering internationellt. Det måste göras varje land försig.Menar att vi nu i tittar påvilket tröskelvärdet är för stjärtanden och hur mångavi kan skjuta? Kommer det i så fall en bestämmelseom ett antal som får skjutas?Anf. 167 Jordbruksminister ():Herr talman! vidgar diskus-sionen till att gälla varför vi över huvud taget skall hajakt. Det tycker jag kanske är ett ämne som vi kanåterkomma till. Det förtjänar nog en egen längre dis-kussion.När det gäller just jakten på stjärtand vill jag sägaatt uppenbarligen delar inte ett antal andra seriösaaktörer på området uppfattning omatt man borde förbjuda jakten. Det har inte Artdata-banken föreslagit. Det har inte fö-reslagit. Det var heller inte meningen bland de remiss-instanser, t.ex. , somyttrade sig över förslag till jaktti-der att jakten skulle förbjudas. Såvitt jag kan förstå äralltså rätt ensam om sin bedömning.Däremot säger jag i svaret på interpellationen attnär har gjort sin genomgångskall vi återkomma med ett mycket mer gediget ma-terial. Förmodligen skall vi också se över situationenöver huvud taget när det gäller andfåglar.När det gäller en annan art, sädgåsen, föreslogArtdatabanken däremot att jakten i Lapplandsdelen avNorrbottens län skulle tas bort. Det förslaget följdeockså regeringen. Det är alltså inte så att vi motsätteross de seriösa bedömningar som gäller olika arter.Tvärtom är det min uppfattning att man skall bedömavarje art för sig. Rödlistan innehåller ju alla dessaolika kategorier just för att vi skall kunna uppskattagraden av hot.Det handlar inte enligt bedömningen om ett akuthot för den här arten som motiverar ett totalt jaktför-bud. Det handlar om att vi måste ta hänsyn, om att vimed ett noggrant och bra underlag skall göra en godundersökning och analys och med den som grunddimensionera jakttrycket. Jag har redan i mitt förstasvar talat om att det är precis vad som också kommeratt hända.Anf. 168 ():Herr talman! Jag har varit medlem i väldigtlänge. Jag vet att också tidigare vid flera tillfäl-len påtalat att jakten på stjärtand kanske inte är spe-ciellt lämplig. var inte första gången manyttrade sig över jakten. Det har skett vid många tillfäl-len.Jag efterlyser fortfarande jordbruksministerns in-ställning. Jag vill inte ta upp en diskussion om jakt iallmänhet. Det är inte så. tar vi stjärtanden somexempel. Vilken anledning anser jordbruksministernatt det finns till att ha jakt på stjärtand?Jakten ligger än så länge hos Jordbruksdeparte-mentet. uppfattning är att det är fel de-partement. Vi anser att jakten är en del av denbiologiska mångfalden och att frågan därför bör flyt-tas till miljöministeritet. Vi anser nämligen att jaktinte är någon areell näring . Det handlar om ettutnyttjande av den biologiska mångfalden. Vi kanockså se att många arter är trängda. Vi önskar att detvore en annan minister som skulle svara på frågan,nämligen miljöministern. Men är det jordbruksm-ninistern eftersom det här än så länge anses vara enareell näring i Sverige.Då förmodar jag att jordbruksministern är så passinsatt i frågan att hon kan föra en debatt. Varför skalldet finnas jakt på stjärtand?Det är faktiskt en intressant diskussion. Alla ärnämligen överens om att den här arten är numerärtliten. Det finns max 2 000 par. Man är medveten omatt den är svår att skilja i fält från gräsand, som detskjuts mycket av. Man är också medveten om att denbeter sig på ett sätt som gör att den ofta blir skjuten.Man är medveten om att det är så pass många somminst 1 500 som skjuts . Man är medveten omatt den är klämd på grund av en hel del andra saker,bl. Varför skall det finnas jakt på stjärt-and?Det här kräver naturligtvis en viss detaljkunskap.Men har vi ju inte jakt på så många fågelarter iSverige, och därför kan man nog lära sig dem, trorjag. Jag skulle gärna vilja ha svar på den här frågan.Det är inte en principiell fråga om vi skall ha jakt ellerinte, utan det handlar specifikt om denna art - hän-synskrävande enligt artlistan, liten numerärt, klämd aven mängd andra anledningar i naturen. Varför finnsjakten?Är det möjligen så att det gör att det är lättare förjägarna att skjuta? Man behöver ju inte titta så mycketpå vilken art det är man skjuter. Är det skälet? AnserAnnika att det är intressant att diskutera ensådan här fråga? Eller är den för svår?Det faktum att vi kan se att en stor del av de ändersom återfinns har skjutits borde också väcka en vissförstämning.