prot · GL0933 · 1997-11-25 00:00:00 — Människorförlorar fingrarna i klyvare, människor ramlar nedfrån tak när de skall göra takreparationer. Och de ärhelt ovana. En fiskare och en sjuksköterska ligger påtaket och hanterar en skorsten. Då blir det ungefärsom om jag gjorde det. Det blir olycka av det hela.Jag håller med om att det inteär så många fall. Men i de fall då det blir olyckor harjag behov av min försäkring och mitt skydd. Det är judärför kostnaden i själva verket inte blir så stor.Jag tar det som ett mycket positivt besked attMargareta är beredd att i en lösning av denhär frågan stimulera parterna att göra enliten utvidgning av dagens försäkringslösning somfaktiskt skulle lösa det här problemet för de inblanda-de. Ta vara på chansen och gör det. Jag lämnar överen kopia av artikel från ,så skall vi nog bli överens i den här frågan.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 1997/98:59 omBromma flygplatsAnf. 34 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig omjag är beredd att utvidga uppdraget för den utredaresom arbetar med frågor rörande finan-siering av en avveckling av till attäven innefatta andra kostnader för en sådan avveck-ling än de som ingår i uppdraget.Som känner till har Brommasframtid varit under utredning . Nuvaran-de markupplåtelseavtal för löper utår , och har begärt förhandlingom en tidigarelagd avveckling av flygverksamhetenpå jämfört med detta avtal. analyserade på regeringens uppdrag frågan ochföreslog i sitt betänkande Förutsättningar för avveck-ling av (Ds 1996:12) en avvecklingav kopplad till när en tredje rullbana kan ståfärdig på . betänkandehar remissbehandlats genom en hearing sommaren1996. Därefter fick regeringensuppdrag att komplettera underlaget genom vissa yt-terligare analyser beträffande kapacitetsutnyttjandetvid , regionala effekter, miljöeffekteroch kostnader. I Norrboms betänkande Vissa analyserav en förtida avveckling av (Ds1997:43), som presenterades konstaterasatt de kostnadsunderlag som kunnat redovisas frånLuftfartsverket varit preliminära och att de bordeanalyseras ytterligare.Mot denna bakgrund tillsatte regeringen i oktoberCurt med uppdrag att tillsammans med och m.fl. utreda och läm-na förslag till sådana kostnader som kan relateras eventuell avveckling av när en tredjerullbana kan stå klar på , vilket för närvarandeplaneras till år 2001-2002. uppdrag, somskall vara avslutat , bör sålunda ses somen ytterligare komplettering av det beslutsunderlagsom de föregående utredningarna lagt fram. Det börpåpekas att de frågor som tar upp,restidsskillnader för respektive frånolika delar av regionen och miljöeffekter av en över-föring av trafik från till och andraflygplatser, finns behandlade i de tidigare nämndautredningarna. De nämnda analyserna och utredning-arna, inklusive resultatet av uppdrag,samt även synpunkter som därutöver framkommitgenom bl.a. hearingar och skrivelser, kommer atttjäna som ett samlat beslutsunderlag för regeringensslutliga ställningstagande till en eventuell tidigarelagdavveckling av i förhållande till nugällande markupplåtelseavtal.Anf. 35 ():Fru talman! Först skall jag självfallettacka för svaret. Tyvärr gör det mig inte så väldigtmycket klokare. Framför allt blir jag väldigt oklaröver hur det egentligen ligger till med . talar om rader av utredningar som har genom-förts, rader av studier som har gjorts. Varför har niinte dragit några slutsatser av utredningarna? Varförskjuts problemet framåt? Nog är det väl såatt avtalet löper ut , inte 2012 som det står isvaret?Jag tänkte ta upp utredningarna en efter en. MaritaBengtssons utredning utgick från att man inte skullelägga ned förrän den tredje Arlandabananvar klar. är banans färdigställande framflyttatminst . Bygget är försenat. Tycker kommu-nikationsministern att samma förutsättningar somtidigare gäller? Menar kommunikationsministernfortfarande att flygplatsen inte kan läggas ned förränden tredje är klar?Så till den Norrbomska utredningen. Även den ärofullständig. Vissa saker är inte klara. Det är regiona-la effekter och vissa miljöeffekter. Här kommerplötsligt också hemställan in.Den har lämnats till miljöministern. I den sägs att manminsann skall sluta med jetplan , därföratt man tycker att just jetplan är dåliga.Jag tycker att den Norrbomska utredningen inteheller gav de svar man hade tänkt sig. visar det sigju också att det skall komma ytterligare utredningarnär det gäller kapacitetsutnyttjandet på Arlanda.Det har tillsatts ytterligare utredningar under denhär hösten. Men innan jag går över till dem skulle jagvilja komma till . Jag har haftvissa kontakter med , generaldirektör påKoncessionsnämnden, när det gäller synpunkter på buller. Man skriver att maninte vill ha mätningar. Man vill bara ha skattningar.Jag tycker också att man gör väldigt subjektiva be-dömningar, t.ex. när det gäller buller från jetplan ochbuller från vanliga plan. Anser man att buller frånjetplan är sämre än annat buller? Vad är det som göratt just mätningarna av buller från Koncessionsnämn-den skall vara avgörande?Jag har ytterligare en fråga innan min taltid är slut.Var skall man mäta bullernivåerna? Det är man ocksåosäker på. Jag tycker att hem-ställan och frågan om hur den skall behandlas påKommunikationsdepartementet är intressant.Anf. 36 KOMMUNIKATIONSMINISTERINES UUSMANN (s):Fru talman! hemställan har,precis som sade, kommit in tillregeringen. Det gjorde den ,och den bereds i Regeringskansliet.Frågor om vad man i menarmed olika saker måste ställas till Koncessionsnämn-den. Eftersom det är beredningstid just nu kan jag intesvara på hur frågan kommer att ytterligare behandlas.Det får vi återkomma till när regeringen skall fattabeslut.Birgitta undrade om kopplingen tilltredje banan fortfarande gäller. I var det väldigt tydligt och klart att det intevar årtalet som var hennes viktigaste argument, utandet var kopplingen till att det skulle finnas tre rullba-nor på . Men sade , vilket också känner till, att detpå måste komma till ytterligare kapacitet iStockholmsregionen. Det är därför harsatt i gång med uppdraget att analysera vilken kapaci-tet som behövs - 2010, 2011, 2012 ellernågonting sådant.Man skall också komma ihåg att det var sammasak när Norrboms utredning kom. Han bedömde attBengtssons slutsatser om kopplingen till den tredjebanan och att man under kunde klara ka-paciteten med denna var riktiga. Även hans analyservisade att det var möjligt.Sedan har Norrbom redovisat en delvis annorlun-da syn på kapaciteten än vad har gjort.Det är vi väl medvetna om i regeringen, och ävendetta ligger i beslutsunderlaget.Anf. 37 ():Fru talman! Tyvärrär det väl så att utvecklingen här springer ifrån rege-ringen. Man ser gärna som något som skallläggas ned och som är på väg att försvinna. Snararekan vi nu se att äntligen börjar bli den flyg-plats som ökar mest i som svens-karna börjar flyga alltmer, inte bara utrikes som tidi-gare utan också inrikes. Det här gör att när kommuni-kationsministern säger att man kanske behöver tvåflygplatser i säger t.o.m. kanske behöver tre flygplatser i Stockholmsnärhet. Antalet flygplatsrörelser är snart uppe i275 000, och det tillskott som man väntar sig av dentredje banan är faktiskt för litet. Vi kan titta på Lon-don, som har 16 flygplatser. är vi inte i ,men vi är i Stockholm.Det jag egentligen frågade om var den senaste ut-redaren uppdrag. Vad skall han titta på? Jo,han skall titta på kostnader och kapitalförstöring vidnedläggningen av . Då menar jag att det härminsann inte bara är en fråga för och vaddet kan betyda för . Skall MatsHulth också betala alla de företag som måste flyttafrån ? Skall flytt till något annatland, vad det nu blir, betalas av ellerskall regeringen betala? På vilket sätt skall man betalaskadestånd till alla de människor som förlorar tid?Vad kommer det här att betyda för fram-tid?För mig som representerar är det väl-digt viktigt att får fortsätta att utvecklas.Vi måste ju se framåt. Som jag ser det är frågan omBromma inte en Stockholmsfråga utan en nationellfråga.Det kommer utredning efter utredning som inte äri fas. skall bli klar med sin utredning till jul.Den utredning som håller på med skallinte vara klar förrän , och den handlar ju omhur mycket flygkapacitet man behöver. Hur skall denPerssonska utredningen och utred-ning gå ihop?När det gäller debatten om vilka det egentligen ärsom flyger undrar jag vilka insikter man har blandsocialdemokraterna i . Jag kan inte lastakommunikationsministern för det, men skrevman i en artikel i , där jag för en de-batt om , om "de tiotusentals perso-ner som fysiskt och psykiskt lider av flygets inver-kan". Jag har tagit del av alla de stora undersökningarsom har tittat på vad som händer i och vadmänniskor tycker om , särskilt desom bor under bullermattan. Är det inte tvärtom så attde tycker att det är bra? Vad de lider av är kanske inteså mycket att är fullt av buller som attBromma inte skall få vara kvar. Skall man behöva haen folkomröstning i den här frågan för att kunnaövertyga socialdemokraterna om att faktiskt är något gott och inte något dåligt, så-som vill låta påskina i den här arti-keln?Och som sagt: Hur skall de här olika utredningar-na fasas in i varandra? Hur kommer kommunika-tionsministern, eller regeringen, att fatta beslut? Vem skall betala de 700 jobb somförsvinner? Finns det också med i den här beräkning-en?Anf. 38 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det uppdrag som nu harhandlar om vilka kostnader staten respektive stadenskall ta på sig vid en eventuell nedläggning. Det varju staden som 1994 begärde förhandlingar om entidigare avveckling av . Det finns ettmarkupplåtelseavtal i botten där staten och staden harkommit överens om de åtaganden som gäller runtBromma. Om staden nu vill ändra avtalet är det ocksåviktigt att belysa de merkostnader som uppkommerför de här två delarna av samhället och analysera demföre beslutet. Det tycker jag är rimligt. Det handlaralltså om vilka kostnader som uppstår, finansieringenav sådana kostnader och vilka åtgärder som behöver vidta. Det är vad har i upp-drag att se över. Men detta måste naturligtvis ocksådiskuteras med den som har bett om förhandlingen, såatt man kan ha jämförbara siffror.När det gäller de övriga frågorna om flygetseventuella ökning eller utplaning är det en diskussionsom ständigt förs i konjunkturuppgångar respektivekonjunkturnedgångar. Jag tror att det är väldigt viktigtatt man ser det här i ett något längre sammanhang.Det är på något sätt litet grand av en cyklisk utveck-ling. Att bara skriva fram trender är inte särskilt ef-fektfullt; det vet vi. När lågkonjunkturen slog tillansågs det plötsligt att man nästan inte skulle behövanågon kapacitetsökning över huvud taget. På 80-talethade man en inställning som var precis tvärtom, näm-ligen att det skulle vara otroligt stora ökningar. Det ärdet som är meningen med den långsiktiga analys somLuftfartsverket skall göra. Med hjälp av den bästainternationella expertis som vi kan uppbringa skallman göra en bedömning, så gott man nu kan göraframtida bedömningar om detta, om vad som behövsoch när det behövs vad det gäller Stockholmsområdet.Sedan är det litet konstigt att jämföra Stockholmoch . Det är lika många invånare i Londonsom det är i eller mer, och vi har trots allt 24statliga flygplatser i samt ett antal kommuna-la. Jag tycker inte att det är en relevant jämförelseöver huvud taget.Men som sagt: Det gäller att se både på lång ochpå kort sikt.När det sedan gäller bullerfrågorna och den mil-jöpåverkan som finns på närområdet runt omkringBromma har det också belysts i utredning.Hon har dessutom tagit upp en hel del av de totalamiljökonsekvenserna även vad det gäller resor påland, så att säga, till och från respektiveArlanda. Den delen, menar jag, är rätt väl belyst ochligger i underlaget när regeringen skall fatta beslut.Anf. 39 ():Fru talman! Det är väl bra att de här utredningarnafinns i utredningsmaterialet, men frågan är vad debetyder. Vad betyder den förlängda restiden? Jämförtiden det tar att åka från med att åka frånArlanda in till stan. Det tar till.Vad kommer det att kosta?Vi talar som sagt om lång och kort sikt. Om vi tit-tar tillbaka i tiden kan vi se att flyget harökat. Plattformen kanske har varit litet lägre, men dethar ökat. Man måste därför ändå säga attflyget är ett kommunikationsmedel som har framtidenför sig hur vi än räknar.Jag vill gärna komma tillbaka till det som harsagts om ersättningen för de framtida kostnaderna.Jag vill fråga om skall utreda vem som skallbetala de 700 jobb som man räknar med skall försvin-na om man lägger ned . Jag förstårsjälvfallet att skall stå för kapi-talförstöringen. Men vem skall stå för de jobb somförsvinner i och med att läggs ned,för de jobb som försvinner på grund av att företagflyttar och för de minskade investeringar som Stock-holm kommer att få? Kommer man att göra en sådanlångsiktig framskrivning även när det gäller närings-strukturen i ? Den är ju minst lika viktigsom trafikens omfattning . Jag tycker attStockholms långsiktiga framgång är minst lika viktigsom trafikens långsiktiga framgång. Det är väl ocksåviktigt att se att ju längre man skjuter på denna fråga,ju mer vi underlåter att titta på alternativ, desto svåra-re blir det.Anf. 40 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag håller med närhon säger att flyget har framtiden för sig. Jag tror attdet gäller både inrikesflyg och utrikesflyg. Det är enkommunikationsform som vi kommer att behöva merav . Men för den sakens skull är det oer-hört viktigt att man vet vad man gör när man planeraroch upprätthåller flygplatser.Jag har diskuterat dessa restidsskillnader mycket.De är naturligtvis väldigt olika beroende på var nå-gonstans i regionen som man befinner sig. Att detskulle handla om så väldigt stora restidsskillnaderstämmer ju bara om man bor i närheten av Brommaeller söder om staden. Om man bor norr om staden,där det finns väldigt många arbetsplatser utmedE 4-an, är det närmare till . Man kan därförinte generellt säga att det blir kortare resor till flyg-platsen om man behåller . När järn-vägen till blir klar kommer dessutom restidenfrån city till att bli kortare.Det är väl trots allt på det sättet att vi har ett om-fattande utredningsmaterial när det gäller denna fråga.Vi vet också att de faktauppgifter som har tagits framifrågasätts från väldigt många håll. Därför är detta enmycket känslig fråga. Vi måste slutligen bedöma omdet skall ske en förtida nedläggning. Det måste skegenom att vi väger in de regionala, de nationella ochde lokala effekterna när det gäller säkerhet, miljö,tillgänglighet, tillväxt och näringsstruktur. Den be-dömningen måste vi gemensamt göra.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 1997/98:45 om ter-rängskotrarAnf. 41 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig vilka åt-gärder jag kommer att vidta med anledning av att dennya terrängskoterlagen i vissa delar ej kan tillämpas.Av interpellationen framgår att härmed åsyftas åtgär-der vad gäller kopplingen mellan sanktionsbestäm-melser och körkortslagens krav på körkort eller trak-torkort för skoterförare vid framförande av ter-rängskoter.I propositionen Hållbar utveckling i landets fjäl-lområden (prop. 1995/96:226, bet. 1996/97:JoU5,rskr. 1996/97:63) lämnade regeringen ett samlat för-slag till åtgärder i syfte att främja en hållbar utveck-ling i landets fjällområden. I propositionen föreslogsåtgärder för att stärka skyddet i fjällen, särskilt i des.k. obrutna fjällområdena, i fråga om bl.a. planering,terrängkörning, rennäring, flygfarkoster, mineralut-vinning och turism. beslutade den 4 de-cember 1996 om propositionen. Bl.a. beslutades att ikörkortslagen införa behörighetskrav för rätt att fram-föra terrängskoter. Fr.o.m. krävs detdärför körkort eller traktorkort för att framföra ter-rängskoter. I propositionen angavs att straffbestäm-melserna i körkortslagen och trafikbrottslagen måsteses över. Dessa ändringar behövde övervägas ytterli-gare, och regeringen skulle återkomma i denna fråga.I propositionen framfördes som motiv för behö-righetskravet bl.a. att man vill bryta en icke önskadutveckling när det gäller regelöverträdelser och attkraven på förare av terrängskoter bör skärpas. Detenda krav som tidigare fanns var att föraren skulle hafyllt . Införandet av behörighetskravet i körkort-slagen medför också att körkortslagens bestämmelserom ingripanden i form av återkallelse eller varningblir tillämpliga mot förare som begått brott av typenrattfylleri, vårdslöshet i trafik, smitning, hastig-hetsöverträdelser m.m. eller som på grund av sinapersonliga eller medicinska förhållanden - exempel-vis opålitlighet i nykterhetshänseende - är olämpligasom förare. Flertalet remissinstanser var också positi-va till förslaget, bl.a. , Vägverketoch flertalet länsstyrelser.I propositionen fördes också en diskussion om in-förande av en särskild förarbehörighet, t.ex. skoter-kort, för snöskotrar och andra terrängskotrar. Rege-ringen fann det dock inte motiverat att införa en sär-skild behörighet.Behörighetskravet skall ses ihop med en särskildförarlicens för förare av terrängskoter. En sådanförarlicens, som bl.a. skall omfatta adekvat utbildningvad gäller framför allt miljöhänsyn och säkerhetsfrå-gor, utreds av i samråd medNaturvårdsverket. Uppdraget skall redovisas vid års-skiftet 1997/98. I propositionen uttalas bl.a. att det ärangeläget att den frivilliga utbildningen som skoterfö-reningarna bedrivit tas till vara.När propositionen skrevs var avsiktenatt en proposition om ny körkortslag skulle lämnas tillriksdagen så att den skulle kunna träda i kraft den 1juli 1997. I denna skulle bl.a. en lösning presenterasbeträffande ansvarsbestämmelser rörande terrängsko-terförare som kör utan att vara behöriga. Propositio-nen om en ny körkortslag har dock blivit försenad.Jag har erfarit att förnärvarande arbetar med att ta fram ett förslag till nykörkortslag m.m. i avsikt att lämnas till Lagrådetunder november/. Förseningen somuppkommit är självfallet beklaglig. Jag bedömer dockatt konsekvenserna av att själva straffet inte påförsdenna skotersäsong inte underminerar lagstiftningen iövrigt.Avslutningsvis anser jag att propositionen meddess syfte att främja en hållbar utveckling i landetsfjällområden gav uttryck för en bra avvägning mellande olika intressen som finns i fjällvärlden.Anf. 42 ():Fru talman! Tack för svaret. Jag förstår att miljö-ministern är oerhört angelägen om att visa handlings-kraft när det gäller en hållbar utveckling i landetsfjällområden. Då blir det kanske lätt på det sättet attden goda viljan kommer i konflikt med de krav pålegitimitet som jag tycker att svenska folket har rättatt ställa på en ny lagstiftning.De motiv som statsrådet anför i sitt svar och somlåg till grund för propositionens krav på traktorkör-kort, nämligen att körkortslagens bestämmelser i formav återkallelse eller varning blir tillämpliga mot föraresom begår brott, blir, satta i sitt rätta sammanhang,närmast skrattretande. Med undantag för de allrastörsta skidsportorterna under absolut högsäsong finnsdet nämligen inte en polis att uppbringa som har möj-lighet att övervaka skotertrafiken över huvud taget,vare sig det gäller att kontrollera körtkort eller atthastighetsgränser hålls. , då de flesta lag-överträdelser sker, finns det i de flesta polisdistriktsom berörs oftast ett par jourpoliser att tillgå ansva-rande för ytor större än tillsammans.Inte ens i trafiken klarar polisen med sina begränsaderesurser att plocka de olämpligaste förarna av vägen.Förare som struntar i trafikregler, som kör drogpåver-kade och som ofta inte har körkort kan alltför oftaköra vidare. Men i vildmarken hoppas miljöministernuppenbarligen att förslaget skall fungera.Fru talman! Möjligen kunde kravet på traktorkör-kort ha lett till att ett mindre antal skoterförare skulleta det försiktigare med alkoholen och skoterkörning-en. Men detta saboterades effektivt genom avsakna-den av sanktionsbestämmelser. Det faktum att rege-ringen själv tycks ha tagit tämligen lätt på lagen un-dergräver ytterligare den respekt som skoterförarnalämpligen borde känna för en lagstiftning som direktberör dem.Ytterligare ett bevis på att regeringen inte tycks taså allvarligt på efterlevnaden av lagen är att justitie-ministern, eller kanske var det försvarsministern, påen fråga från som handlade om att geKustbevakningen befogenhet att ingripa mot ter-rängskoterbrott svarade att det inte var aktuellt. Jaghar själv motionerat i samma fråga och är mycketförvånad över regeringens hållning.Kustbevakningen har polismans befogenhet att in-gripa vid brott till sjöss, exempelvis om någon kör båtonykter. Varför då inte ingripa mot onyktra skoterfö-rare på vinterisar? Svaret blir för mig en bekräftelsepå att lagen om traktorkörkort är ett spel för gallerietoch ingenting annat - ett sätt för miljöministern attvisa handlingskraft.I svaret säger statsrådet att behörighetskravet skallses ihop med en särskild förarlicens för förare avterrängskoter, något som utreds avVägverket och . Har jag uppfattatdet hela rätt, dvs. att den förarlicensen kommer att bliett obligatoriskt krav tillsammans med traktorkörkor-tet? Vem kommer att få ansvaret för en sådan utbild-ning och vem kommer att få utfärda licensen?Anf. 43 ():Fru talman! Jag instämmer i miljöministerns slut-ord i svaret, att det gäller att avväga många olikaintressen i den här frågan. Det gäller framför allt ifjällvärlden. Men när vi diskuterar skoterfrågor ochkörkortsfrågor i allmänhet diskuterar vi ett störreområde. Det rör sig inte bara om fjällvärlden utankanske om hela det s.k. skoterområdet, dvs. det snö-område där skoter används.Jag delar inte interpellantens uppfattning att riks-dagsmajoritetens beslut i samband med den proposi-tion där skoterfrågan behandlades skulle bygga påokunnighet och ett bristande engagemang. Flera avoss som då var med på olika sätt bor och verkar iskoterområden och är brukare av skotern under nästanhela den tid av året som den kan användas i densvenska naturen. Skotern är på många sätt både viktigoch nödvändig från närings-, turist- och nöjessyn-punkt. Det handlar alltså om positiva effekter sommåste tas till vara. Utskottet ändrade faktiskt denomdiskuterade hastighetsbegränsningen från det somregeringen hade föreslagit.Däremot håller jag med interpellanten om att detfinns olika åsikter om skotern. Det finns en grupp somvill köra skoter och en grupp som vill förbjuda sko-tern. Men även i fråga om skotern som sådan råderdet olika uppfattningar. I mina hemtrakter ser mannog skotern som ett normalt redskap, fordon, somingår i det vanliga livet. I ett annat område ansesskotern på olika sätt kanske vara en exklusivitet.Det positiva med riksdagsbeslutet är att Sverigefastnade för en egen modell, till skillnad från hur detär hos våra nordiska grannar. Den här frågan harkommit upp till debatt med skoterorganisationerna.Därför undrar jag om det är miljöministerns slutmålatt vi skall ha en egen modell. Det är vad jag efter-strävar. Jag ser mycket positivt på detta med en egenmodell, på den generella rätten. Står ministern alltsåfast vid att vi för framtiden skall ha en egen modell?En annan fråga som har varit aktuell är körkorts-frågan. Vi har framfört i riksdagsdebatten att det intefinns någon likhet mellan att köra skoter i Karesuandooch att köra traktor i , för att ta till geografiskaytterligheter i . Det finns ingen likhet däremel-lan. Motivet var att föra in det här i trafikbrottslagen,men det blev kanske för lätt, som även interpellantenvarit inne på.Läget är både olyckligt och rent av dåligt förallmänheten. Den trovärdighet som vi som politikerhar är kanske ifrågasatt, i alla fall i debatten medskoterorganisationerna. I svaret säger miljöministernatt regeringen då, 1996, ej bedömde att det var moti-verat att införa den s.k. förarlicensen, skoterkortet,som då byggde på frivillighet att skaffa sig.