prot · GK09111 · 1997-05-30 00:00:00 — Detgäller andelen invandrare som är oerhört mycketstörre i södra delen av landet än i t.ex. Norrbotten.Om man skall vara objektiv och se på vilka gruppersom har det allra svårast på arbetsmarknaden är detfaktiskt invandrarna och särskilt invandrarkvinnorna.Jag vill också gärna kommentera det som sadesom deltidsarbetare. Jag tycker att det är viktigt nu ägnar litet mer tid åt deltidsarbetslösheten påarbetsförmedlingarna, och därför har vi prioriteratupp den. Jag är väl medveten om att det blir en ytter-ligare belastning. Jag är också väl medveten om attdet inte är så enkelt att vidta åtgärder på deltid. Dettafår man ägna litet tid och kraft åt.Trots allt har vi nu dessa 620 miljonerna plus deytterligare 100 miljonerna under innevarande budget-år. Jag tycker nog att det skulle lätta litet grand påtrycket. Dessutom kan man säga att man med de för-slag som föreligger och som handlar om genera-tionsväxling, vilket det kommer förslag om så små-ningom i budgetpropositionen, och också om att desom är och har varit arbetslösa er-bjuds en möjlighet att gå ur systemet. Det kommer,förutom den positiva effekt som det har för de enskil-da som väljer detta, sannolikt också att lätta på trycketför dem som jobbar på arbetsförmedlingen och AMI.De extra 100 miljonerna skall också gå till AMI.Jag har klart uttryckt att man inte skall ta ut någrabesparingar på arbetsförmedlingarna, eftersom det ärviktigt att de människor som möter de arbetslösa skallha dessa resurser kvar. Men att det sedan görs för-delningar inom länen, beroende på att trycket varieraröver tiden mellan olika arbetsförmedlingar, är jag välmedveten om. Men totalt skall summan pengar tillarbetsförmedlingarna i minska, utan den skallvara konstant.Omorganisationen har just inletts och är alltså interiktigt färdig . Därför är det svårt att säga om t.ex.Norrbottens länsarbetsnämnd har gjort som det vartänkt, men jag utgår naturligtvis från att man gör somdet var tänkt.Anf. 22 ():Fru talman! Det är klart att man skall utgå från attdet görs som det var tänkt. Men när man då kommerut och hör talas om de stora nedskärningar som hargjorts på arbetsförmedlingen börjar man ju att funderapå hur besparingarna tas ut.Jag tror också att de föreslagna åtgärderna kom-mer att lätta på trycket och minska arbetslösheten. Dekommer också att gynna kvinnorna.Jag är också mycket bekymrad över de deltidsar-betslösa och hoppas att arbetsförmedlingen, även omman säger att man inte kommer att ha tid att ta itumed just deras problem, ändå kommer att göra det,eftersom de deltidsarbetslösa behöver heltidsjobb föratt slippa gå på a-kassa som utfyllnad.Jag är tacksam om en del av de 100 miljonerna gårtill AMI.Det volymkrav som skall sänkas innebär väl ocksåminskade anslag, vilket också kan innebära fler be-sparingar?Jag vill tacka för den här debatten. Jag tror att vikommer att fortsätta att arbeta med den här frågan ochfölja den i fortsättningen.Anf. 23 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Vi är överens om att det är viktigt attstötta de deltidsarbetslösa. Jag förutsätter att det somär sagt här i också genomförs i verklighe-ten. fyller i detta sammanhang ocksåen viktig funktion. Man skall även på deltid kunna gåut och få en större kunskap, framför allt på gymnasi-enivå.Frågan om a-kassan och utfyllnaden kommer attingå i arbetet för den utredning som kommer atttillsättas. Det skall ha förtur.Beträffande volymkravet och frågan om pengarnahar dragits in, har vi dragit in en viss del men intemotsvarande den andel som reduceringen utgör. Omman uttrycker sig litet ekonomiskt har arbetsförmed-lingarna tjänat på den affären.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1996/97:321 om utlo-vade feriearbeten till skolungdomarAnf. 24 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! har frågat mig om vilkaåtgärder jag avser vidta för att infria löftet om feriear-beten till skolungdomar.I regeringens sysselsättningspropostion som av-lämnades till finns ett avsnittsom heter Näringslivet har också ett ansvar för ung-domar. I detta avsnitt finns en underrubrik som heterSommararbete. I detta avsnitt redogör regeringen föratt vi ser ytterst allvarligt på arbetslösheten blandunga människor. Vi resonerar även kring sommarar-betet som ett av de viktigaste sätten att få en anknyt-ning till arbetsmarknaden. Mot bakgrund av detta badvi att alla skulle hjälpas åt för att så många skolung-domar som möjligt skall kunna erbjudas ett feriearbe-te. Målsättningen var givetvis att alla som ville skullefå ett sommararbete.Regeringen genomför just nu en kampanj för att fåarbetsgivare att ta ett större ansvar för ungdomarsarbetslöshet. Vi började med att låta genomföraen undersökning över hur feriearbetsmarknaden serut. har AMS erhållit 5 miljoner kronorför att genomdriva en informationssatsning om detta.Denna pågår just . och jag träffadeinbjudna representanter från näringslivet vid ett fru-kostmöte . Vidare har och jagskickat ut ett brev till svenska arbetsgivare, såvälinom näringslivet som inom kommuner och landsting,där vi tydligt beskrivit situationen för unga och sagtatt vi hoppas på ett gemensamt ansvarstagande.Kommunerna spelar en viktig roll när det gäller attskapa feriearbeten för ungdomar genom att erbjudaarbeten i den egna kommunala verksamheten menäven genom att fungera som motor för det lokalanäringslivet. Att kommunerna är engagerade i frågan,och också varit framgångsrika i att hitta lösningar,bekräftas bl.a. av resultatet av en enkät som Barn- ochungdomsdelegationen tillsammans med Arbetsmark-nadsdepartementet genomfört. I nära två tredjedelarav de tillfrågade kommunerna har kommunstyrelsentagit initiativ till en strategi för att skapa feriearbetenför gymnasieungdomar. Regeringen har också träffatett stort antal kommuner som redovisat både erfaren-heter och framtida planer för att öka antalet feriearbe-ten för ungdomar i kommunerna. Det har även publi-cerats ett antal debattartiklar i ämnet. I oktober i årkommer AMS att redovisa resultaten från sin infor-mationssatsning, och kommer vi att ge-nomföra en ny SIFO-mätning. Därefter lägger vi fasten handlingsplan för nästa sommar.Jag vill poängtera att jag ser ytterst allvarligt påden arbetslöshet som drabbar unga människor.Anf. 25 ():Fru talman! Jag ber att få tacka arbetsmarknads-ministern för svaret, även om jag inte tycker att detvar speciellt mycket till svar på min interpellation.Vi var många som blev förvånade över hur rege-ringen kunde avge detta löfte och som undrade hurden tänkt sig att detta löfte skulle infrias. Problemetvar ju, och är ju, att många ungdomar tror på rege-ringen. Därmed har ungdomarna haft stora förhopp-ningar om sommarjobb i år.Förra året blev ca 70 000 ungdomar utan sommar-jobb. Enligt AMS majstatistik har det anmälts 20 %färre feriejobb än . Det som skulle bli enökning av antalet feriejobb har blivit en minskning.Allt färre ungdomar ser alltså ut att få feriearbete.Regeringen är alltså på väg att bryta ännu ett avsina löften. vet vi att regeringens målsättningarofta tyvärr sträcker sig längre än som är möjligt iverkligheten. OTA t.ex. skulle ge 40 000 platser, menhar givit 5 000 platser . Halveringen avarbetslösheten fram tror väl inte ens rege-ringen själv på nu.När nu regeringen gav detta löfte , hurtänkte man då, eller tänkte man inte alls? Vad har mangjort? Jo, arbetsmarknadsministern säger i sitt svar attAMS har fått för information. Detkan väl knappast ge några jobb.Man har försökt att få kommunerna att skapasommarjobb. Inga riktiga sommarjobb, utan kommu-nala sommarjobb , efter vad som harförsports mig. Om jag får ta min egen kommun somexempel betalas en lön på för hela den har sommarjobbet. Var det detta som statsrådetavsåg då hon gav sitt löfte? Det skulle jag vilja hasvar på. För mig är det ännu ett exempel på den soci-aldemokratiska regeringens haveri inom arbetsmark-naden. Utlovade jobb är kommunala satsningar medlåg lön till besvikna ungdomar.Dessutom ordnar ju kommunen jobbet, så att ung-domar luras att tro att arbetsmarknaden är jobb somkommunfullmäktige fattar beslut om. Framtidens jobbsom jag ser det, och jag hoppas att arbetsmarknads-ministern delar min uppfattning, är de jobb som finnsi företagen. Ungdomar blir långsiktigt förlorarna påatt man i sin politik envist vägrar att vidta de åtgärdersom verkligen skapar riktiga jobb.Jag skulle som avslutning på detta mitt första in-lägg vilja fråga arbetsmarknadsministern: Hur kundeman ge detta löfte, att alla ungdomar skulle ha som-marjobb? Var kommunala jobb med låg betalningmeningen med detta löfte? Var det detta arbetsmark-nadsministern hade tänkt sig när hon gav det här löf-tet? Tänkte man inte på effekterna när man gav dethär löftet? Många ungdomar har trott att de här job-ben skulle finnas. När man träffar ungdomar kan mankonstatera att oerhört många är besvikna över att deinte har fått sommarjobb eller att de får sommarjobbsom motsvarar ca i månaden.Anf. 26 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Det är verkligen patetiskt att höraKent tala på det här sättet om låga löner ochriktiga jobb. Moderata samlingspartiet är i andrasammanhang först med att plädera för ökad lö-nespridning och låga löner, för att man därmed trorsig skapa fler jobb. är ett sommarjobb, som är detsom pratar om, som skapas i Lysekilskommun för plötsligt inte vattenvärt. Jag tycker att det är patetiskt att höra.Jag tycker också att det är patetiskt när man vetvad som hände i den kommun som hän-visade till. Den socialdemokratiska majoriteten hardrivit fram att många fler ungdomar än tidigare fårsommarjobb. Det är 70 fler ungdomar som kommeratt jobba med turism, städning av parker, m.m. för3 . 150 ungdomar får läsa sommar-data med en ersättning på ochbetalda resor. Där man normalt ordnar 200 sommar-jobb ordnas nu 420 sommarjobb. Det tycker jag är ettutmärkt exempel på hur en arbetsgivare, i det härfallet , tar ett ansvar.Men hur röstade när det gällde detta?Jo, ni var emot det. Det kanske berodde på att det härinte är riktiga jobb. sade attframtidens jobb är jobb i företagen. Så att det inte skall finnas några jobb inom vår-den, omsorgen och utbildningen. Det skall inte finnasnågra lärare i regi eller sjuksköterskor ilandstingets regi, för det är inga riktiga jobb. Jagtycker, med hänsyn till alla de människor som arbetarmed de här sakerna, att faktiskt får för-klara sig. Förklara också varför i röstade nej när socialdemokraterna ladefram ett förslag som skulle skapa så många nya som-marjobb för arbetslösa ungdomar.Anf. 27 ():Fru talman! Det här var alltså den målsättning somarbetsmarknadsministern hade. Jag konstaterar att omman tar bort litet av den emfas som arbetsmarknads-ministern gav luft åt med anledning av mitt inlägg ärhon nöjd med det som sker. Hon är nöjd med att detger 3-4 veckors jobb, som ger en lön på mellan 3 500kr och . Det är alltsåde jobb som ministern talar om.Jag trodde att sommarjobb i stor omfattning varjobb inom företag. Jag trodde att det också var jobbsom omfattade en hel sommar. Jag konstaterar nu attde här jobben rör sig . När man nor-malt pratar sommarjobb är det en betydligt längreperiod än . Men sommarjobb enligt minis-tern var alltså kommunala jobb.Sedan tar ministern fram att vi moderater skulletycka att de här lönerna skulle vara bra. Vi har sagt attvi vill ha en lönedifferentiering. Men vi har inte sagtatt den skall ligga på en nivå på imånaden. Men det kan vara intressant att konstateraatt ministern i det läget befinner sig på en nivå som ärbetydligt lägre än vi tänkt oss. Det kan kanske vara ettintressant konstaterande av dagens debatt. Dagensskolungdomar som får feriejobb för 3 500-3 700 krskall känna sig nöjda över att de får detta. Det är endel i den socialdemokratiska strategin vad gäller jobb.Jag skulle som minister vara oerhört bekymradöver att det trots vad som sägs om dessa sommarjobbär allt färre ungdomar som får jobb. Jag konstateradeförut att det enligt AMS statistik från är20 % färre feriejobb än det var . Förraåret blev 70 000 ungdomar utan jobb. De jobb somman nu har är alltså jobb som räcker . Manhinner knappast komma in och se vad detta jobb in-nebär. Det blir någon slags information. Det är jobbsom skapas av fullmäktige.Men vad säger ministern till alla dem som inte fårjobb? Man kan fråga sig: Varför gör ministern ingetför att förändra villkoren så att det skapas fler jobb?Förändras villkoren för företag vet man att det blirfler jobb. Men vi har inte märkt att ministern på någotsätt har varit villig att göra dessa förändringar som gerfler jobb. Jag är mycket förvånad över att man intekan få något som helst besked av ministern om hurhon tänker sig att tala om för ungdomar varför de intefår jobb och också hur man kunde utställa detta löfte.Hur kunde man ge ett sådant löfte som har visat siginte alls hålla? Alltfler ungdomar står alltså utansommarjobb.Det skulle vara intressant, eftersom jag bara harett inlägg kvar efter detta, att få ministerns svar på tvåfrågor. De här ungdomarna som har trott ministern,vad säger ministern till dem när de står utansommarjobb? Hur kunde man avge ett löfte som harvisat sig gå så kapitalt åt motsatt håll?Anf. 28 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Regeringen och socialdemokratiskakommunfullmäktigegrupper försöker, ,och lyckas också ibland driva igenom bra saker förungdomarna i kommunerna. Vad har ni för motförslag när ni röstar nej tillfler sommarjobb i t.ex. ? Hur gör niför att få alla de här företagen, där tydligen de riktigajobben med höga löner finns, att ta emot ungdomar?Hur går ni till väga? Hur pratar ni med dem? Jag kaninte tro att menar att jag skulle påtvingaprivata företag ett antal ungdomar under sommaren.Vad jag kan göra är att tala med privata företagare,vädja till dem, upplysa dem osv.I den undersökning som vi gjorde visade det sigatt av de privata arbetsgivarna tog emot skol-ungdomar inte därför att de behövde arbetskraftenutan därför att de kände att de därigenom gjorde ensocial insats. De kände att det var bra för de här ung-domarna att få en kontakt med arbetslivet. Jag tyckerde skall hyllas för detta. Min ambition är att fler ar-betsgivare skall känna på samma sätt.Vi har också ställt frågor om er mirakelmedicinför att fler skall anställas, nämligen att sänka kostna-derna för arbetskraften. Det visar sig att en fjärdedelav dem som vi har frågat skulle anställa något fler, omman sänkte arbetsgivaravgiften . Bara 2 %skulle anställa många fler. Den här studien liksom deövriga empiriska studier som finns när det gäller ar-betsgivaravgiftssänkningar visar alltså att sådana integer fler jobb.Jag fick inte svar på min fråga vad det är för fel påjobb inom den offentliga sektorn, på att ungdomar iLysekils kommun nu får jobb för att snygga upp ikommunen, jobb som annars kanske inte blir utfört?Varför är det så tokigt att ungdomar under någraveckor skall få göra detta?Jag tycker vidare att inte lever iverkligheten. Den som har egna barn eller lever isamhället med barnen och ungdomarna vet att det ären himmelsvid skillnad mellan att gå en hel sommarutan något att göra och att få tre eller fyra veckorssommarjobb. Det är många som är oerhört glada föratt få fyra veckors sommarjobb, t.o.m. i Lysekilskommun.Anf. 29 ():Fru talman! I förra årets vårproposition heter det:"Målsättningen är att gymnasiestuderande som sökersommararbete skall kunna er-bjudas ett sådant arbete." Det var den målsättningsom regeringen och hade förcirka . Menade då skulle bereda jobb inom den kommunala sektornmot en lön av ? Det står inte ett ord om detta,utan det anges som målsättning att det skulle kunnaberedas sommarjobb, givetvis både inom företag ochinom kommuner, där sådana har förekommit tidigare.Det som jag nu kritiserar är den "satsning" somman gör enbart inom kommunerna för att ge ungdo-mar arbete med en låg lön. Detta överensstämmer intemed vad som tidigare sades. Den här debatten hartydligt visat att löftet från arbetsmarknadsministerngäller kommunala sommarjobb med en lön av 3 500 -. Dagens ungdomar skall alltsåvara glada över detta resultat av det löfte som gavs förett år sedan.Jag har inte trott att ministern skulle påtvinga pri-vata företag att anställa ungdomar, men jag troddefaktiskt att ministern själv trodde att den politik somministern gav uttryck skulle kunnage fler jobb. Vi har överallt kunnat läsa om att rege-ringen ser att de nya jobben skall komma inom deprivata företagen, men vi kan konstatera att det intevar så.Jag tycker vidare att det är ett ganska bra resultatom de privata företagen skulle anställa fler viden sänkning av arbetsgivaravgiften.Anf. 30 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Om hade lyssnat på vadjag sade i mitt första inlägg eller läst svaret, som julades i ledamöternas fack i går, hade han inte behövtsäga det som han sade. Där står det nämligen att viinte bara har vänt oss till den offentliga sektorn. Detär också så, , att det är där som vi kanstyra med politiska beslut. Det har man gjort i och därvid fått fram många fler jobb förungdomar. Detta var ni moderater emot. Där man kanstyra gör ni det inte. Det är kanske fult med politikoch fult att styra. Vi tycker för ungdomarnas skull skall göra det, och det gjorde socialdemokraternai , men ni röstade nej.Men vi har också, som jag tydligt sade i mitt in-lägg, vänt oss till det privata näringslivet. Vi harskrivit till 10 000 arbetsgivare, och jag har träffatföreträdare för dem. Av de 5 miljoner som AMS harfått går ungefär 3 miljoner till den lokala nivån, ochdär har man gjort och gör liknande aktiviteter riktadetill det lokala privata näringslivet, det som enligtmoderaterna är fint.Detta ger också resultat. Jag har besökt , där man berättade att man hade tagitdet här ad notam och det här året anställer många flerungdomar för sommarjobb . Det sker meden litet lägre ersättning, som dock förhållandevis ärganska hög. Det finns också andra exempel som jaghar stött på runt om i landet.Det är alltså inte enbart den enligt moderaternaförhatliga offentliga sektorn som tar sitt ansvar. Jag ärväldigt glad för att den offentliga sektorn gör det. Jagtycker nämligen om den, och jag vet att många av dehär ungdomarna kommer att arbetainom den. Men också det privata näringslivet tar sittansvar.Jag vill avslutningsvis säga att de flesta av de härsommarjobben inte förmedlas genom AMS utan påandra vägar, genom vänner och bekanta och genomandra kontakter.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1996/97:345 om ytt-randefrihet för anställdaAnf. 31 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! har frågat mig vil-ka åtgärder jag avser att initiera för att ge svenskafolket trygghet och mod att utöva sina demokratiskafriheter igen. anser att tystnadensprider sig på arbetsplatserna och har anfört att omarbetsrätten försämras kan alltfler tystna.Ingen arbetstagare skall emellertid kunna skräm-mas till tystnad på sin arbetsplats. Lagen (1982:80)om anställningsskydd (anställningsskyddslagen) gerarbetstagarna skydd i detta hänseende. Regeringenföreslog i propositionen En arbetsrätt för ökad väl-färd (prop. 1996/97:16) vissa förändringar i anställ-ningsskyddslagen som syftar till att det skall bli lättareatt anställa - men inte lättare att säga upp. Propositio-nen har antagits av (bet. 1996/97:AU4,rskr. 1996/97:107). Regeringen underströk i proposi-tionen att de grundläggande principerna om tillsvida-reanställning som huvudregel, saklig grund vid upp-sägning, turordningsregler och företrädesrätt till åter-anställning skall behållas. Dessa regler utgör kärnan ianställningstryggheten. För möjligheten att utnytta sinyttrandefrihet är just kravet på att det skall föreliggasaklig grund för att en arbetstagare skall kunna sägasupp avgörande.I ett anställningsförhållande krävs av arbetstagarenatt denne är lojal mot arbetsgivaren, och detta lojali-tetskrav ingår som ett led i anställningsavtalet. Somexempel på illojala uppträdanden kan nämnas straff-bara handlingar som t.ex. förskingring eller trolöshetmot huvudman. En arbetstagare får inte heller bedrivamed arbetsgivaren konkurrerande verksamhet.Ragnhild Pohankas fråga avser dock närmast i vil-ken utsträckning en arbetstagare kan kritisera sinarbetsgivare. Dessa frågor behandlas av i betänkandet SOU 1993:32 Ny an-ställningsskyddslag. Kommittén konstaterar att arbets-tagarens lojalitetsplikt inte hindrar att intern kritikförs fram mot arbetsgivaren. Tvärtom har både arbets-tagare och den fackliga organisationen enligt ett rätts-fall (AD 1982 nr 110) en vidsträckt kriti-krätt. Denna rätt grundar sig på den grundlagsfästayttrandefriheten och är en viktig förutsättning förgoda arbetsförhållanden och ett gott arbetsresultat.Öppenhet för kritik och förslag på nya lösningarhar varit och är en viktig faktor för utvecklingen avsvenskt arbetsliv. Arbetstagarnas engagemang ochskaparkraft när det gäller förhållandena i arbetet hardärigenom kunnat tas till vara. Arbetstagarnas ochderas företrädares deltagande är en viktig del bl.a. iarbetet att förhindra olycksfall och ohälsa i arbetetoch för att skapa en bättre arbetsmiljö samt för attskapa effektivare verksamheter.En arbetstagare kan också vända sig till en myn-dighet med anmärkningar om brister i arbetsgivarensverksamhet. Arbetsdomstolen har i ett rättsfall från1986 (AD 1986 nr 95) principiellt uttalat sig ochanfört att arbetstagarens lojalitetsplikt inte innebärnågot avgörande hinder för arbetstagare att påtalamissförhållanden som råder i verksamheten.Ett väl fungerande inflytande för den enskilde ar-betstagaren över sitt eget arbete och i förändrings-och utvecklingsarbetet minskar de problem somRagnhild Pohanka tar upp. Här har de fackliga orga-nisationerna och deras särskilt utsedda representantersamt tillsyn en viktig uppgift attfylla.Arbetsrättskommittén nämner också situationen atten arbetstagare vänder sig till utomstående med nega-tiva uppgifter om arbetsgivaren och dennes verksam-het. Kommittén ansåg att det på denna punkt inte gickatt urskilja någon allmän princip om arbetsgivarensmöjlighet att gripa till uppsägning. Efter det att lade fram sitt betänkande harArbetsdomstolen dock avkunnat två domar av intres-se, nämligen domen i det s.k. Värömålet från 1994och senast domen i ambulanssjukvårdarmålet frånden (AD 1994 nr 79 och AD 1997 nr 57). Ibåda fallen har arbetstagare vänt sig till myndighetermed kritik och också offentligt kritiserat sina arbets-givare. I båda fallen har Arbetsdomstolen vid ensamlad bedömning kommit fram till att det inte före-legat saklig grund för uppsägning.Lojalitetskravet kan aldrig få innebära några in-grepp i den grundlagsfästa yttrandefriheten. Rege-ringen anser mot den bakgrunden att det inte förelig-ger några skäl att ta några initiativ såvitt avser lag-stiftningen.En annan viktig aspekt på frågan är dock den i dagså höga arbetslösheten. Hög arbetslöshet och riskenatt stå utan arbete skapar otrygghet. Otryggheten kangöra att anställda inte vågar agera som de annarskanske skulle ha gjort. Regeringens mål att halveraden öppna arbetslösheten är därför viktigäven ur detta perspektiv. Genom framgångarna i denekonomiska politiken är det nu möjligt att än mersätta regeringens viktigaste mål - halvering av arbets-lösheten - i fokus. På denna front har regeringenpresenterat ett fempunktsprogram för arbete och ut-bildning. Arbete skapar trygghet. Trygghet skaparbättre förutsättningar för fler att ta del i det offentligasamtalet.Anf. 32 ():Fru talman! Jag vill tacka för det innehållsrikasvaret.Jag är överens med att arbets-lösheten kanske är den viktigaste orsaken till att tyst-naden breder ut sig på svenska arbetsplatser. Denindirekta orsaken blir ju att arbetsgivare och chefer påalltför många arbetsplatser utnyttjar detta och sätteren press på de anställda, dvs. ett krav på lojalitet ochtystnad som är helt lagstridigt - vilket också ministernomtalade. Det finns domar som bekräftar detta.