prot · GK0971 · 1997-02-28 00:00:00 — Här kommer naturligtvis en stordiskussion att rasa. Jag tycker att i ärlighe-tens namn kunde svara på den enkla frågan hur hantror att mindre till kommuner ochlandsting skulle förbättra situationen i . Det ärså politik ser ut.Jag skulle kunna gå igenom många andra utgifts-områden med samma typ av förslag. Jag tycker att detär en bra relief till regeringens politik. Det är trots alltmoderaterna som är alternativet i svensk politik.Folkpartister och kristdemokrater lär ju få ansluta sig,om de skall vara med i något slags högerblock. Därförställs frågan, och därför tycker jag att har enrimlig anledning att svara.Sedan handlar det om avindustrialisering ochenergipolitik. Har det aldrig slagit attden som skall göra en långsiktig investering också villveta vad som händer efter kärnkraften? harju här i kammaren sagt att vi inte skall bygga någonny kärnkraft. Det innebär att både och jagvill ha något annat i stället. Kärnkraften är ju inteevig.Vi vet att kärnkraften upphör efter ett visst antalår. Vi kan tvista om huruvida det är efter 25, 30 eller40 år, men en sak är säker: Om vi gör den period eftervilken kärnkraften skall ersättas alldeles för kort,kommer vi att få en abnorm belastning på våra inves-teringar. Vi kommer enbart av den anledningen att fåinflationsimpulser i ekonomin. Vi behöver en lugnavveckling och omställning, som långsiktigt garante-rar energitillförseln.Dessutom är det naturligtvis så, , attdet i själva omställningen ligger väldigt mycket av tropå industrisamarbetsförmåga. Det är högteknologi viskall använda oss av. Om vi rakt igenom i detsvenska samhället använde bästa känd teknologi,skulle vi ha en avsevärt lägre energiförbrukning. Var-för skall vi då inte använda bästa känd teknologi?Varför bita sig fast vid gammal teknologi, , som är energislukande och energislösande? Var-för vara rädd för det nya? Varför inte tilltro politikenen möjlighet att faktiskt stimulera framväxten av detnya?En sant konservativ är naturligtvis rädd för det nyaoch hänger sig kvar litet för länge vid det gamla. Detkan ibland vara riktigt, men när det gäller att liggalängst framme och tävla på en världsmarknad är detdet nya som man skall vända sig till. Jag menar attenergipolitiken står i samklang med klassisk social-demokratisk teknikoptimism och framtidstro.Anf. 8 ():Fru talman! Statsministern har haft otur med för-fattaren av sitt svar. Han sade där att villskära i den offentliga sektorn, och det har han ocksååterkommit till. Men han säger också att moderaternainte är emot höga skatter. Det är ett konstigt uttalande.Det är faktiskt så att vi vill minska skatterna. Då fårmänniskor också möjligheter att själva klara de kost-nader som man nu förutsätter skall täckas med bidragoch på annat sätt.Jag tycker, fru talman, att den här debatten har vi-sat att håller på att slå in på en nyoch extrem ideologisk och politisk väg. Det röd-grönaprojekt som statsministern vill göra till sitt står fak-tiskt i strid med den tradition av tillväxt, teknikut-veckling och framtidstro som förenat breda lager avdet svenska samhället.Göran inlägg här andas den politis-ka utopismens flåsiga språk. skall bli ettmönsterland, säger han, och han betecknar den eko-logiska omställningen, inledd med kärnkraftens förti-da avveckling, som nästa stora språng. Kinaresan hartydligen verkat inspirerande.Vi tycks ha en regeringschef vars politiska projektoch visioner alltmer avlägsnar sig från den verklighetdär svenska företag och individer verkar. Om nukärnkraftsavvecklingen är så bra, varför säger nä-ringslivet nej därtill? Det är i själva verket så att denavhåller företagen från att investera.Göran väljer att bryta loss sitt parti frånden traditionella grunden för svensk ekonomisk poli-tik, och han väljer faktiskt också att bryta med sittpartis historia. Kanske är det här vi ser historieförak-tet. Dagens debatt har stärkt misstanken att Sverigesstatsminister vill tillhöra den röd-gröna stagnationssi-dan i svensk politik, och det är ett val som görs utanvilja till dialog, i direkt konfrontation med näringsliv,fack och folkflertal.Jag har noterat att socialdemokra-tiska politiker har en benägenhet att möta framtidenmed lösningar . än längre: Han förkastar den grund som 50- och60-talspolitikerna arbetade från. Han väljer att mötaframtiden med svar formade i ovilja mot utveckling-en, rädsla för tekniska framsteg och kritik mot denekonomiska tillväxten. Det gör mig faktiskt, GöranPersson, mycket orolig för landets framtid.Anf. 9 Statsminister ():Fru talman! Det hade varit bra om den oron hadekommit till uttryck medan hade chans attregera landet, så att man inte hade försatt oss i detläge som vi hamnade i. Det som känne-tecknade den perioden var ansvarslöshet och oförmå-ga att hantera ekonomin.När det sedan gäller teknisk förnyelse och utveck-ling är det faktiskt på det viset att energipolitikenbygger på det nya, en tilltro till att forskarna har för-måga att få fram en ny energiproduktion. Vi tilltror deföretag som utvecklar ny teknik förmåga och kapaci-tet.Vi vet ju, , att det sedan energipoli-tiken började ta fart i ochframåt har ägt rum en enorm utveckling i många av desektorer som man då beskrev på exakt det sätt somTobisson nu beskriver dagens energipolitik.Hånet och föraktet mot exempelvis användning avbiobränslen i både fjärrvärme och kraftvärme är väldokumenterat. De som då var rädda för det nya, precissom många nu är, ville bita sig fast vid kolet ocholjan. Man visste vad det var fråga om - detta hademan använt . Det nya ville man sätta stoppför. Det är likadant . Jag tycker att skalllyssna på ABB:s miljöchef, som går igenom dethär på ett ganska bra sätt.När det sedan handlar om skatter, ,vill jag säga att ni inte är motståndare till skattehöj-ningar. Det visade ni när ni satt i regeringsställning.Ni höjde skatterna kraftigt för många grupper i sam-hället och sänkte dem för andra. Det var så det gicktill. Det var en utmanande fördelningspolitisk sned-vridning. Det är inte att ta ut skatt som ni är rädda för,utan ni är emot ett skatteuttag som utnyttjas i utjäm-nande syfte i samhället. Det är jämlikheten som ni ärmotståndare till.Där kommer striden att stå, fru talman: mellanmoderaternas-högerns samhällssyn och socialdemo-kratins, som bygger på de värderingar som jag här harredovisat.Överläggningen var härmed avslutad.2 § Svar på interpellation 1996/97:128 om enrörlig arbetsmarknadAnf. 10 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Per har frågat mig om jag av-ser att i mina förslag lyfta fram sambanden mellanrörlighet på arbetsmarknaden, tjänstesektorns utveck-ling och den sociala mobiliteten. Han har också frågatvilka åtgärder regeringen avser att vidta för att säker-ställa den rörlighet som framtidens välstånd och per-sonliga utveckling kommer att kräva.Sunda statsfinanser och en stabil ekonomi ärgrunden i strategin för en halverad arbetslöshet. Enviktig förutsättning för att arbetslösheten skall kunnahalveras är att det stora flertalet nya jobb som måsteskapas i kommer attväxa fram inom näringslivet, i synnerhet i de små ochmedelstora företagen.Jag vill framhålla att är ett braland för företagsamhet. Här finns en flexibel ekonomi,ett konstruktivt samarbetsklimat och en kunnig ochvälutbildad arbetskraft.Framtidens arbetsmarknad kommer att se annor-lunda ut än dagens. Kunskaps- och kompetenskravenför framtidens yrken kommer att skilja sig från da-gens.Enligt regeringens uppfattning skapas ökad rörlig-het och flexibilitet via stärkta individer och tryggastabila system. Regeringens strategi är därför starktinriktad mot åtgärder av mer offensiv karaktär sombåde stärker individens kompetens och konkurrens-kraft och underlättar ekonomins funktionssätt. Nyck-eln till bl.a. ökad rörlighet är mer än något annat ut-bildning och kompetensutveckling. En välutbildadbefolkning är en förutsättning för en sysselsättning-sökning som bygger på att konkurrerar medkompetens och kvalitet - inte med låga löner ochotrygga anställningar.Regeringens omfattande satsning på utbildning,som kommer att genomföras , kommeratt ge 100 000 reguljära platser . I första handkommer vuxna arbetslösa att få möjlighet att studeraupp till treårig gymnasiekompetens. Det motsvarar ca2,av arbetskraften. Utbildningssatsningen betyderäven att högskolan förstärks med 30 000 platser överhela landet, med tyngdpunkt på orter som inte haruniversitet. Genom utbyggnad av de mindre högsko-lorna ges ett kraftfullt stöd för regional utveckling.Det ger framtidstro, det stimulerar rörlighet och detskapar nya jobb.Den höga arbetslösheten har krävt nytänkandeäven på arbetsrättens område. Lagstiftning och reglermåste anpassas till ett arbetsliv som i vissa avseendendrastiskt förändrats. Regeringen har därför gjort fleramoderniseringar och förändringar av arbetsrätten.Dessa har förutsättningar att stå sig under lång tid.Regeringens ambition har varit att göra det lättare attanställa, inte att säga upp. Vår förhoppning är attdessa förändringar kommer att leda till en snabbaresysselsättningstillväxt nu när vi är på väg in i en hög-konjunktur.Tjänstesektorn fyller en allt viktigare funktion.Alltfler människor sysselsätts inom denna sektor.Under senare år har behovet av att stimulera privattillhandahållna tjänster diskuterats livligt. I en situa-tion med ett svårt arbetsmarknadsläge är det viktigt attundersöka alla möjliga åtgärder som kan leda till ökadsysselsättning. Det gäller också servicesektorn. För attge bättre underlag för regeringens fortsatta övervä-ganden vad gäller förutsättningarna för tjänstesek-torns utveckling har regeringen därför tillsatt en ut-redning (Dir. 1996:69) kring reglerna för anlitande avtjänster. Utredningen skall bl.a. se över möjligheternaatt stimulera utbud och efterfrågan på tjänster riktadetill hushållen. Den skall vara klar . Upp-följningen av regeringens arbete för att bekämpaarbetslösheten kommer att börja under våren 1997och kommer att presenteras i vårpropositionen. Rege-ringen avser också att återkomma med ytterligareförslag till åtgärder i vårpropositionen.Avslutningsvis vill jag framhålla att nyckeln tillvår framtid ligger i vår förmåga att skapa arbete fördagens och morgondagens generationer. Vi måstesamla alla krafter för att gå från dagens massarbets-löshet till ett samhälle där alla har rätt till ett egetarbete, en egen lön och friheten och rätten att välja sitteget liv. Jag är fullständigt säker på att vi genomregeringens samlade politik skall kunnabygga välstånd på industriell utveckling,rörlighet på arbetsmarknaden, större tjänsteproduk-tion, ökad ekologisk medvetenhet och rättvis fördel-ning.Anf. 11 PER ():Fru talman! Jag ber att få tacka arbetsmarknads-ministern för svaret.Det finns en spänd väntan i nationen på att rege-ringen skall ta sig samman för att föreslånågonting som kan leda till att arbetslösheten bryts,att regeringen skall förmå att föreslå någonting somkan göra att vi får flera företag i och föreslånågonting som får företagen att växa i en sådan ut-sträckning att arbetslöshetsutvecklingen bryts. Detkan enligt min mening inte göras på något annat sättän att man sänker kostnaden för att anställa människoroch därmed kan anställa fler, och att man modernise-rar arbetsmarknaden så att den stämmer med nu-tidskrav. Ingenting av detta, fru talman, har inträffat.När jag och några till hade förmånen att diskuteradenna fråga här i kammaren i går med svaret en enda lång beskrivning av hur för-träffligt regeringen hade skött sig. Samma beskrivningåterkommer i debatten med här i dag.Allting är uppenbarligen bra, bortsett från haken att 1miljon människor i inte få chansen att göranytta på arbetsmarknaden.Margareta svar här är en variantav i går och tidigare här på morgonen.Svarets innehåll är känt. Det är tomt, och det är ut-dömt. Det är utdömt av fackliga organisationer somsäger att regeringen inte klarar jobben. Med varieran-de argument kommer man till en gemensam slutsats:Det här håller inte. Det är utdömt av de företag sommåste anställa om det skall bli några fler arbeten. Detror inte att det kommer att fungera och att regering-ens politik håller. Det är bara ochMargareta som fortfarande tror det.Fru talman! Detta påminner om de stolta föräldrarsom åsåg sin till lumpen nyinkallade son och stoltkonstaterade vid exercisen: Alla går i otakt, utom vårKalle!Fru talman! Frågorna kvarstår därför: Vad tänkerregeringen faktiskt göra? Vilka är de konkreta förslagsom skall kunna göra att nu skall kunna på-börja marschen ut ur arbetslösheten i en takt somsvarar mot de behov och önskemål som människorhar? Vi vet att den reformering av arbetsmarknadensom beskrev är en tummetott sominte kommer att hålla för den nya arbetsmarknadensoch internationaliseringens krav.Vi vet att den utbildningssatsning som i MargaretaWinberg i sitt svar till så stor del uppehöll sig vid inteär någon utbildningssatsning. konstaterar att det inte blir några fler ut-bildningsplatser, eftersom det dras ned lika mångautbildningsplatser på andra konton. Av det stora blevdet alltså ingenting. I går, eller om det möjligen var iförrgår, meddelades att 23 sömmerskor i äruppsagda till följd av att deras företag nu flyttar, medstatligt stöd dessutom, till ett annat land.Fru talman! Problemet är inte att människor förlo-rar jobb därför att företag omstruktureras. Sådant harhänt i alla sammanhang och . Problemet äratt det inte kommer någonting nytt i stället. Minakonkreta frågor till blir därfördesamma som jag har ställt åtskilliga gånger tidigare.Hur skall det nya komma till i ? Därutöver:Alla de nya gröna jobb som regeringen genom ar-betsmarknadsministern och aviserar,hur kommer de och var kommer de? Finns de för de23 sömmerskorna i att söka ? Vem skallbetala dem?Fru talman! , som är statsministernsrådgivare i sakerna, har konstaterat att denna storaekologiska omställning skall kosta 40 miljarder, för-modligen lågt räknat. Vem i hela friden skall betaladessa pengar?Anf. 12 ():Fru talman! Jag kan inte låta bli att gå in i den härdebatten, eftersom jag tycker att Per inte ärlitet fräck i sin historieskrivning om hur man skall sejobben ur kvinnornas synpunkt. Han är heller intekonsekvent och tar steget fullt ut med en rörlig ar-betsmarknad också för männen. Jag skulle vilja frågaarbetsmarknadsministern om hon inte delar min upp-fattning att det var just under regeringstidunder som kvinnorna i stor ut-sträckning fick den ofrivilliga deltiden och löneskill-naderna fortsatte att öka.Min andra synpunkt gäller återigen man-liga arbetsmarknadsperspektiv. Per säger i dagatt det finns otillräckliga förutsättningar för företagenatt växa. Men är det inte så att det behövs mångaåtgärder? Det behövs att fler kvinnor startar eget ochatt näringslivet utvecklas och tar emot kvinnorna, menockså att männen söker sig till den offentliga sektorn.Framför allt behövs att vi satsar i den offentliga sek-torn, där av kvinnor arbetar.Just satsningen med de 10 miljarder som Unckelnämner är oerhört viktig för att vi skall kunna klaralöftet till kvinnorna att halvera den öppna arbetslöshe-ten . Finns det egentligen några andralösningar för kvinnorna - om vi också skall tala omdem, Per - på kort sikt? Vad vi behöver ärjust att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden, fåtill stånd arbetsvärdering och få bort den ofrivilligadeltid som regering medverkade så myckettill.Arbetstidsförkortning är en annan fråga. Bordeegentligen inte Per för att få en rörlig arbets-marknad i stället föreslagit att antalet män borde öka,framför allt i den offentliga sektorn, och de tar medsig sina högre löner? Man borde också se till att flerkvinnor kommer in i näringslivet och finns på helaarbetsmarknaden. Är egentligen inte det ett av svaren?Vi har en väldigt könsuppdelad arbetsmarknadoch borde bredda den.För att vi skall kunna hålla löftet till kvinnorna,Per , måste vi faktiskt satsa på den offentligasektorn. Det är orealistiskt att tro att alla kan få plats inäringslivet, som inte anställer speciellt många, elleratt tro att alla på kort sikt skall kunna starta nya före-tag. Varför vill inte Per tala om den offentligasektorn?Anf. 13 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Låt mig börja med delar uppfattningen att det behövs fler kvinnligaföretagare. Det är av företagarna i Sverigesom är kvinnor. Därför har vi gjort särskilda insatserför det. Jag delar också oro för PerUnckels samhälle när det gäller kvinnornas arbets-marknad. Det vore väldigt bra om Per kundesvara på det. Vad händer med alla de kvinnor sommed ert recept - sänkta skatter, att ta bort bidrag tillkommuner och landsting, osv. - blir arbetslösa? Vadskall de göra?Vi värnar den offentliga sektorn. Det är också där-för som vi har sagt att när vi nu kan se ett överskott1998 är den offentliga sektorn och kärnverksamheter-na, vården, omsorgen och utbildningen, de delar maninte kan reparera längre fram i livet, viktiga att satsapå. Där tror vi att det har gått litet för långt. Det harskurits litet för mycket. Men jag vet att Per Unckelinte delar den uppfattningen.Sedan påstår Per att vårt recept är utdömtav facken och av företagen. Det var väl ändå att ta i.Att företagen dömer ut vårt recept vet vi ju; företagenoch Moderata samlingspartiet går ju hand i hand närdet gäller politiken i , och har länge gjortså. Men nog är det väl litet ohemult att säga att fackendömer ut vår politik! Skulle facken då föredra PerUnckels politik? Skulle den vara mer fackförening-svänlig? Skulle ett slopande av arbetsrätten enligt denmodell som ni har presenterat i era motioner få fackenatt stå upp och hurra? Skulle vanliga löntagare tyckaatt skattesänkningar för de rika vore bra? Nej, PerUnckel! Ert recept är prövat , med för-ödande resultat. Det tror jag nog att de fackliga orga-nisationerna i är mycket väl medvetna om.Det skulle vara intressant att få höra av PerUnckel vad han anser att det egentligen är för fel iSverige . Om man jämför vår regeringstid medde då ni satt i regeringen finner man att det finnsfler företag nu än . Det görsfler nyetableringar nu än under den borgerliga tiden.Det är färre konkurser nu; antalet har faktiskt halve-rats. lönsamhet har stigit från 1992till 1995. Räntabiliteten på eget kapital hartiodubblats, från till . De utländska di-rektinvesteringarna har ökat kraftigt. Vad är det förfel på detta, Per ? Är inte det bra? Jag villgärna ha ett svar på den frågan.Per säger att vi måste reformera arbets-marknadens funktionssätt. Men på vilket sätt skall detske? Enligt förslagen i era motioner och i debatter härvill ni att det skall ske på ett sätt som faktiskt inte ärtill gagn för de enskilda människorna i , näm-ligen på ett sätt som skapar otrygga människor. Räddaoch otrygga människor sparar, bor kvar, håller fast vidsitt arbete och vågar inte pröva på något nytt. Destannar därmed i växt och utveckling.Vårt recept är däremot stabila system på något sånär rimlig nivå. Därmed skapar vi trygga medborgaresom vågar konsumera, vågar investera, vågar flytta,vågar utbilda sig, vågar pröva på något nytt - männi-skor som utvecklas helt enkelt. Vilken typ av männi-skor är det Per och hans parti vill se i framti-den?Anf. 14 PER ():Fru talman! undrade vad jagtycker om den offentliga verksamheten. Jag tycker attvi skall ha en stark offentlig sektor på de områden därden offentliga sektorn har en unik uppgift att fylla ochdär uppgiften inte bättre kan fyllas av företag i kon-kurrens med varandra.Jag tror att gör ett mycket fun-damentalt fel, som för övrigt också arbetsmarknads-ministern gjorde sig skyldig till, när hon föreställer sigatt trygga jobb för kvinnor är detsamma som jobb iden offentliga verksamheten. Det är där socialdemo-kraterna slår knut på de egna hjärnvindlingarna. Pro-blemet för kvinnorna är att arbetsmarknaden förkvinnor utanför den offentliga sektorn är så torftig,inte minst därför att tjänsteföretagen inte har fått enchans att växa på egna meriter. Allt detta kan arbets-marknadsministern och skatteministern lätt göra nå-gonting åt - om ni vill. Problemet är att ni inte gördet.Margareta tycker inte riktigt om att blipåmind om att hennes egen sysselsättningspolitik ärutdömd. Om jag inte minns alldeles fel meddeladeYlva , ordförande i , häromdagent.o.m. att den kärnkraftspolitik som regeringen för ochsom och statsministern diskuterade fören stund sedan leder till att flera människor blir ar-betslösa och att detta signalerar att regeringen inte tararbetslöshetsfrågorna på allvar. medde-lade Metalls ordförande att han tyckteatt regeringen hellre än att gå armkrok med Center-partiet då och då borde lyssna till några av de förslagsom Moderata samlingspartiet lägger fram. Dettakanske vore ett råd som bordereflektera över ett ögonblick.Den andra sidan som har dömt ut politiken är före-tagen. Oavsett vad man tycker om företagare, , är det ett ofrånkomligt faktum att det ärdessa som skall anställa de människor som ärarbetslösa. uppräkning somgällde det svenska företagsklimatet i all ära, men ärdet så att företagen likväl säger att det inte går attframgångsrikt utveckla företagsamhet i på detsätt som och jag skulle önska såär detta ett politiskt, ekonomiskt och sakligt problem.Bekymret är nämligen att i en internationell världså har nästan alla företag - stora som små - en alter-nativ marknad att investera i. När meddelaratt man för att se om sitt företags framtid tvingas attlägga investeringarna och därmed de nya arbetenautomlands borde det vara en signal till en hel regeringatt säga: Det är något fel när , med den kan-ske mest blågule verkställande direktör som någotstort börsföretag har, inte väljer att i stället satsa iSverige.Vi i Moderata samlingspartiet kräver för vår delatt skatterna sänks för arbete. Skatten skall sänkasförst och främst så att skapandet, det nya, stimuleras,och, , så att människor med lågainkomster får en chans att vara kvar på arbetsmarkna-den. människor blir bortrationaliseradedärför att de inte klarar av att arbeta så som företagenkräver av dem betalar de av sin inkomst i skatt.Moderaterna anser att det inte är rimligt att människormed så låga inkomster skall betala så höga skatter attde inte har en chans att göra sig gällande på arbets-marknaden. Problemet är att skatterna slår utmänniskor från arbetsmarknaden i en takt som ärförfärande och som borde varamer bekymrad över än hon uppenbarligen är.Till sist, fru talman: skall ut-vecklas så att den stämmer med en ny tids krav, medalla de flexibla variationer som den nya tiden kommeratt kräva. Ett råd till är: Gå ut ochlyssna på hur ungdomar ser på arbetsmarknaden.Fråga dem hur de bedömer att deras varierade arbets-tider och arbetsförhållanden kommer att se ut fram-över och gör en arbetsrätt som är anpassad efter detta.Då kommer både att främja rör-lighet på arbetsmarknaden och - viktigast av allt -nya riktiga jobb.Anf. 15 ():Fru talman! Det är ju bra att Per säger atthan värnar om den offentliga sektorn. Däremot tyckerjag att Per sticker huvudet i busken när hanlåtsas som om det inte är så att en majoritet, över60 %, av de svenska kvinnorna arbetar i den offentli-ga sektorn. Det är den verklighet vi lever i, PerUnckel. Vi är inte bara intresserade av tjänstesektornoch de här lågavlönade jobben. Kvinnorna vill finnaspå hela arbetsmarknaden, och det är det vi måste prataom. Det finns ett långsiktigt och ett kortsiktigt intres-se. När det gäller att halvera arbetslösheten för kvin-norna på kort sikt är det den offentliga sektorn dethandlar om. Kvinnorna kan gå tillbaka dag.På lång sikt skall kvinnorna finnas på hela arbets-marknaden, och då menar jag också på de kvalificera-de och välavlönade jobben. Då handlar det inte baraom det som är arbete i hemmet och liknande. Måletför kvinnorna är ju inte bara rörlighet, utan målet är juatt få ett jobb på lång sikt. Vi vill också ha en rimliglön. Det ryms alltså många fler frågor i det här medkvinnors arbete.Anf. 16 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Jag konstaterar att Per inte harnågot svar på vad kvinnorna skall arbeta med. Det ärväl ändå så att med er politik, med en kraftig skatte-sänkning, kommer många kvinnor att slås ut från denoffentliga sektorn.