prot · GK0973 · 1997-03-05 00:00:00 — Inteminst de orimligt höga fastighetsskatterna och ener-giskatter har lett till detta.För övrigt har ledamöter även i dagmöjlighet att sänka fastighetsskatten. Av betänkandetatt döma kommer det inte att bli majoritet för detförslaget, vilket många medborgare ute i landet haranledning att beklaga.Lars är en av dem som i arbe-tade med att lotsa skattereformen genom skatteutskot-tet . Han kan se tillbaka på enperiod där stora delar av reformens syfte förfelats, ochhan är själv en av dem som mest verksamt har bi-dragit till detta.Min fråga till är naturligtvis: Är LarsHedfors nöjd med denna utveckling? Eller är det rentav så att han tänker höja skatterna ytterligare för attbli nöjd?I går presenterades en utredning som vid gjort. Den visar att ensvensk industriarbetare får betala av löneni skatt. Det innebär det högsta skattetrycket jämförtmed de tretton andra länder som ingår i jämförelsen.I två andra europeiska länder i vårt närområde,nämligen och , är man nu i full färdmed att genomföra stora skattesänkningar. Dessa bådaländer har liksom tragiskt hög arbetslöshetoch betydliga offentliga åtaganden. De har också fleraandra likheter med avseende ekonomi ocharbetsmarknad.I avser man att sänka den genomsnittligaskattesatsen under nästa och det därpå föl-jande året. Totalt räknar man med sänkta skatter medca 14 miljarder svenska kronor.I är tanken att gå ännu längre. Den hög-sta marginalskatten sänks från . Den ge-nomsnittliga skattesatsen tänker man sänka med 10procentenheter.I båda fall avser man att kompensera detta bl.a.genom basbreddningar, men inte så att de fullt utkompenserar inkomstbortfallet.För mig är det märkligt att socialdemokraterna häri vill hålla fast vid det höga svenska skatte-trycket. Det fördärvar incitamentet till arbete ochsparande. Det för oss ännu längre in i den politiker-styrda ekonomin, där allt mindre utrymme lämnas åtmedborgarnas självständiga och berättigade ansvaroch beslutsfattande. Vi måste bryta denna utvecklingså att var och en kan leva på sin lön. Detta självklaraär tyvärr ingen självklarhet för många medborgare idagens Sverige.I betänkandet finns också ett avsnitt om tjänstesek-torn. Dagens debatt blir i denna del, liksom i mångaandra delar för övrigt, en repris från höstens budget-debatt. Flera av de yrkanden som finns med i de en-skilda motioner som behandlas i betänkandet behand-lade vi med anledning av partimotioner.Vi har från vårt håll lagt fram förslag om t.ex.skattereduktion för vissa hushållstjänster och avdragför arbetskostnader vid reparation och underhåll avegna bostäder. Det är en början på vägen att omvand-la svarta jobb till vita, och att över huvud taget skapaen arbetsmarknad i en tjänstesektor som kan erbjudamänniskor arbete.Det finns emellertid anledning att bredda debatten.Om några dagar kommer med sittbetänkande. Det skall bli intressant att se om dendebatt som följer på den utredningen kan föras i ettmindre låst och mer sakligt tonläge än vad som mångagånger varit fallet de senaste åren.När och star-tade debatten genom att lägga fram sin modell för attfå en fungerande marknad för hushållstjänster hadeförslagen det goda med sig att debatten kom i gångmed en rivstart. Tyvärr ledde det också till att social-demokraterna låste sig för fortsatt diskussion av ideo-logiska skäl. Jag skulle välkomna en öppnare attitydframöver, en attityd som innebär en chans att förut-sättningslöst se över möjligheterna att minska skat-tekilarna i tjänstesektorn för att minska arbetslöshe-ten.Detta innebär naturligtvis ingen helhetslösning avarbetslöshetsfrågan, men jag är övertygad om att deninnehåller dellösningar som kan vara mycket intres-santa för utvecklingen av ekonomin och arbetsmark-naden.Skatteväxlingskommittén är nu klar med sin ut-redning om möjligheterna att genom höjda miljö- ochenergiskatter skapa utrymme för sänkta skatter påarbete. Det vore naturligtvis bra med sänkta skatter påarbete. Vi ser emellertid också möjligheten att prövaolika typer av administrativa regleringar och ekono-miska styrmedel, som även kan innefatta subventionerav olika verksamheter och teknik för att uppnå måleten bättre miljö. Det finns inslag av detta ,men det finns anledning att söka efter fler metoder.Utredningen ger emellertid enligt vår mening ingetbelägg för att det finns stora möjligheter att på ettframgångsrikt sätt få fram såväl miljö- som samhälls-ekonomiska vinster med en skatteväxling.Basen för miljöskatterna är ju inte . Höjsdessa skatter dramatiskt kan det förvisso leda till attvissa för miljön skadliga aktiviteter försvinner, ochdet är ju bra. Men det kan också leda till att viss pro-duktion, som i en internationell jämförelse trots allt ärmycket miljövänlig, flyttas till länder där högre ut-släppsnivåer tillåts. Eftersom miljöproblemen är glo-bala kommer de ändå att komma tillbaka till oss bak-vägen.Vi måste koppla isär de mycket viktiga frågornaom ekonomiska styrmedel för att minska miljöbelast-ningen i samhället och behovet av att sänka skatten påarbete. Det råder inget jämviktsförhållande mellanmiljöskatter och skatter på arbete.Det finns några yrkanden i betänkandet som jagtycker är intressanta ur arbetsmarknadspolitisk syn-punkt. Jag menar att vi i betydligt större utsträckningän måste koppla ihop skattediskussionernamed situationen på arbetsmarknaden. hade vianledning att föra ett resonemang kring frågan om attutvidga rätten till avdrag för arbetsrum i hemmet, isyfte att underlättande små- och nyföretagande. I dagvill jag peka på ytterligare tre detaljfrågor, som jagmenar förtjänar större uppmärksamhet än vad somkanske blir fallet vid en första anblick.Förmån av datautrustning och datautbildninghanteras olika beroende på hur skickliga företa-gen är att tolka skattelagstiftningen. Vi moderater harställt oss bakom en motion av ochJeppe där förslag från regeringen begärssom gör datautbildning skattefri. Medborgarna ochsamhället i allmänhet har ett stort intresse av att ökadatakunskaperna för att alla skall kunna fungera bättrepå arbetsmarknaden nu och i framtiden.Vi riskerar att förlora viktiga möjligheter till kom-petensutveckling till en kostnad av försumbara skat-teintäkter om inte vi får en ordning som innebär attdatautbildning skall vara skattefri. Intresset finns bådehos företagen och hos enskilda individer. Låt därförinte skattereglerna krångla till detta!I en moderat partimotion finns också ett yrkandeom en utredning av reglerna för dubbel bosättning.Skall vi få en arbetsmarknad som fungerar, där kravenpå rörlighet ökar och där människor byterarbetsplatser allt oftare, så måste skattereglerna an-passas efter detta. Det finns skäl att tro att reglernaom dubbel bosättning är en sådan regel som behövermoderniseras, så att det blir möjligt för människor attsöka arbeten där de finns eller där deras kompetenskommer till sin rätt.Den sista punkten i den del som jag vill peka pågäller möjligheten till skattefria kompetenskonton.Det nödvändiga livslånga lärandet kommer att innebä-ra en större grad av personligt ekonomiskt åtagande.För att öppna möjligheter för detta finns i betänkandetett förslag om att regeringen skall återkomma med enlagstiftning som gör detta möjligt. Detta är en möjlig-het som bör ta till vara, inte minst efterhöstens riksdagsbeslut, som innebar moms på utbild-ning i en utsträckning som motverkar människorssträvan att förkovra sig.Till slut, herr talman, vill jag ta upp frågan om än-kepensionerna. Socialdemokraterna och be-slutade att änkepensionerna skulle in-komstprövas. I vart fall tycks, enligt ett ny-hetsinslag på TV , ha trott att denna in-komstprövning endast gällde arbetsinkomster. När nublanketter skickas ut till änkorna så har det säkert gåttupp även för att inkomstsamordningen ävengällde pensionsinkomster. Dessutom beräknas enfiktiv avkastning av innehav av kontanter, fordon,värdepapper, kanske en tavla etc., som vida överstigerden avkastning som en investering av ett sådant slagleder till för en person som inte är änka.Vi moderater har sagt nej till denna för-sämring för änkorna. Det är ett brott mot den över-enskommelse som träffades i samband med att beslutom ändrade regler fattades . Det ärockså ett hårt slag mot en grupp som i regel inte kanpåverka sin inkomster. Dessa pensionärer drabbas aven förändring av retroaktiv karaktär.Men det stannar inte vid detta. Det blir också kon-sekvenser på skatteområdet. Marginaleffekterna förden änka som kanske trots allt kan påverka sin in-komst och tjäna några tusenlappar kan bli uppåt27 , vilket naturligtvis är fullständigt otillstän-digt. Det har sagts att det inte är så många som drab-bas av denna skatteeffekt. Enligt min mening räckerdet att det är en enda person. Svensk skattelagstiftningskall inte få innehålla regler som ger sådana effekteratt de uppenbarligen strider mot allt sunt förnuft.Jag har i olika sammanhang hört att börjatvackla i änkepensionsfrågan. Jag hoppas att bådeSocialdemokraterna och omprövarhela frågan, och inte bara skattedelen.Herr talman! Jag står bakom samtliga reservatio-ner som skrivit på i utskottet, men nöjermig med att yrka bifall till reservation 1 under mom. 1och reservation 2 under mom. 3.Anf. 112 ():Herr talman! , när det var kvartill valet, hade vi i en liten kampanj påtemat: Det finns 700 000 arbetslösa. Det ärbara kvar till valet. är det i stället715 000 personer som är arbetslösa, och det är 560dagar kvar till valet. Valet kommer närmare, menarbetslösheten minskar inte i samma takt, utan den gårupp.AMS, som alltid har varit för optimistiskt,räknar med att arbetslösheten 1998 kommer att uppgåtill . AMS har begärt drygt 70 miljarderkronor, dvs. fem och en halv miljard mer än vad re-geringen räknat med för i år.Lika illa är det att antalet personer som hade jobbi januari var nästan 90 000 mindre än sedan.Varslen ökar fortfarande, och de lediga platsernaminskar. Men de nya jobb vi behöver lyser med sinfrånvaro, trots att solen nu börjat lysa på oss alla.De närmaste åren är därför ingen utmaning störreän kampen mot arbetslösheten och kampen för nyajobb. Den liberala politiken är helt inriktad på attskapa förutsättningar för jobb, framför allt genomföretagande. Fler företagare ger nämligen fler företag,som ger fler jobb. Vad vi behöver i det här landet ärfler skattebetalare - inte fler skatter. Vi behöver flerskattebetalare för att kunna finansiera vård, utbildningoch omsorg.Herr talman! Även om vi i kanske varsena med att börja använda uttrycket grön skatteväx-ling har vårt parti av tradition varit drivande för attanvända ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. Denstora skattereformen för fem innehöllockså ett stort inslag av vad vi kallar för skatte-växling - . Utan att allsvara någon mirakelmedicin som löser alla problem ärskatteväxling förnuftigt. Vi skall fortsätta att skiftabeskattning av arbete mot beskattning av miljöförstö-ring och resursförbrukning. Vi i har därförtillsammans med alla övriga partier utom Moderater-na ställt oss bakom en sådan inriktning i . Exakt hur detta skall inrättas och ivilken takt det skall ske får vi jobba vidare med till-sammans och i takt med att omvärlden genomförliknande förbättringar. Det är förnuftigt att fortsättaatt skifta arbetsbeskattning mot beskattning av miljö-förstöring därför att vi behöver sänka skatten på arbe-te och vi behöver fortsätta att använda ekonomiskastyrmedel. Det är ingen universallösning, men det ären del i en vettig politik.Herr talman! När nu behöver fler företa-gare, fler företag och fler jobb så kan inte det fungerautan en expanderande tjänstesektor. Hela förmidda-gen och mitt har kammaren debatterat jäm-ställdhetsfrågor. De här sakerna hör faktiskt ihop. Detär nämligen nu och här, i den här debatten och i andraekonomiska debatter, som viktiga delar av de realamöjligheterna till jämställdhet avgörs. Om kvinnoroch män skall ha lika möjligheter och lika chanser tilljobb, utveckling, fritid och till att helt enkelt bara varaden man själv vill utan att styras av fördomar ochförutfattade meningar måste de ekonomiska villkorenvara jämställda - och det är de inte i dag.Vi måste släppa loss tjänstesektorn, bryta de of-fentliga monopolen och ha en rimlig beskattning påvårt arbete. Många kvinnor finns i de offentligatjänstejobben, som vi inte har råd att betala för fulltut. Ytterligare många andra har sina affärsidéer inomtjänstesektorn. Om vi vill öka deras möjligheter till etteget företagande, öka möjligheterna för fler arbetsgi-vare att kunna utvecklas inom sitt jobb, bredda sinverksamhet och få vettiga utkomstmöjligheter måstesänkta kostnader på arbete och förenklade regler varaviktiga delar.Det är därför vi i har lagt fram just så-dana förslag. Vi vill helt ta bort arbetsgivaravgifternaför hushållsnära tjänster, och sänka momsen på dens.k. Servicecheckar bör införas för attkunna förenkla regelverket för dem som vill ge sig in idetta. Regeringen har satt till en utredning, men denhar inget tydligt uppdrag att verkligen utforma lättna-der inom den hushållsnära sektorn. Det har fortfaran-de heller inte hänt något konkret med Riksskattever-kets förslag om servicecheckar. Utredningen omtjänstesektorn har fått underlagsrapporter som rättentydigt visar att det är samhällsekonomiskt effektivtatt sänka beskattningen på hushållsnära tjänster, dvs.tjänster som innebär att någon vill sälja sin tid och sittkunnande till någon annan människa i hans eller hen-nes egenskap av privatperson.Dessa skattesänkningar kan förstås få litet olikaeffekter beroende på hur man utformar dem. Men detär inte det som är det viktiga, utan det viktiga är släpper på prestigen och på sina ideologiskabindningar och kommer loss och gör någonting.Men vad har regeringen gjort då? Jo, de skatte-mässiga stimulanser som kommit fram harvarit helt inriktade på de sektorer där män jobbar ochdär män nyttjar: Köpa bil, köra bil, reparera hus ochbygga om hus. Då är jobben viktigare än principerna!Då kallar man det inte för subventioner, och då är detinget tal om drängar eller att var och en skall skötasitt. Skatterabatt för att måla fönster? Ja visst - viktigtför att män skall få arbetstillfällen. Men ve den kvinnasom vill köpa fönstertvätt!Så länge skatterabatter och stimulans till företa-gande är könsdiskriminerande kan man inte med bästavilja i världen hävda att världens mest jämställdaregering tillämpar mainstreaming i den ekonomiskapolitiken.Herr talman! Det finns många fler exempel på attskattepolitiken inte alls har nåtts av ett jämställt syn-sätt. Sambeskattning av förmögenhet, reglerna förbilavdrag till och från jobbet och förmånsvärderingarär några tydliga exempel. Vi har många decennier attta igen. Inom de här områdena tror jag att det framförallt handlar om att kvinnor och män som delar ansva-ret för hem och barn helt enkelt inte har varit medtillräckligt mycket i utformningen av den ekonomiskapolitiken. Det här är ju någonting som är lika angelä-get för männen som för kvinnorna . Jagtror att vi måste försöka skynda på den utvecklingen.Detta visar ju hur viktigt det är att vi har alla sortersmänniskor med i beslutsprocesserna. Det är bara dåsom alla verkligheter och alla vardagar också avspeg-las och ger avtryck i besluten.Herr talman! Det här betänkandet handlar om deframtida skattevillkoren på en lång rad disparata om-råden. Jag har velat lyfta fram det som är det allraviktigaste för oss , nämligen att skapa förutsätt-ningar för fler jobb och att skapa bra villkor för enexpanderande tjänstesektor. Det finns många andraintressanta frågor här som t.ex. att kunna skapa enlevande utveckling i våra bostadsområden. Det harfunnits olika förslag på hur man skall kunna få vettigavillkor för självförvaltning, men jag har inte tagit uppdet.Det finns en sak till som jag vill ta upp. Socialde-mokraterna och har drivit igenom försäm-ringar av änkepensionerna. Vi tycker givetvis inte attdetta är rimligt. Det är inte rimligt att människor somredan har det svårt skall drabbas av en så stor bespa-ring. Det är ett brott mot den tidigare överenskom-melsen, och det är socialt okänsligt. Den här av-trappningen påverkar också det särskilda grundavdra-get. Vid vissa inkomstkombinationer kan det bli heltförödande marginaleffekter. De märkliga effekternaav det här beslutet har tydligen börjat klarna även fördem som står bakom beslutet. Beslutet framstår dåsom allt märkligare.Om inte marginaleffekten när det gäller beskatt-ningen var avsiktlig, precis som avräkningen motpensionsförsäkringarna inte var det, kan man ju hop-pas på en förändring. Tyvärr har det visat sigatt man inte kan lita på att löften om förändringarverkligen genomförs. Därför har jag velat ställa migbakom en reservation om ett tillkännagivande tillregeringen i just den här frågan.Herr talman! Jag står givetvis bakom alla reserva-tioner till betänkandet som jag har skrivit under, menjag yrkar bara bifall till nr 2 och nr 6.Anf. 113 ():Herr talman! De flesta av de förslag som vi be-handlar i det här betänkandet är frågor som vihar behandlat här i kammaren. Därförskall jag försöka att koncentrera mina inlägg till detsom kanske är litet nytt.Jag kommer att uppehålla mig vid tre olika saker.För det första detta med skatteväxlingen. Redan närMiljöpartiet bildades börjadetankarna på att det var något galet i skattesystemet attväxa fram. har drivit frågan borde öka på skatten och göra det dyrare attsläppa ut skit i naturen och att förbruka resurser sominte återskapas igen. I stället borde skatten på arbetesänkas, eftersom vi behöver ha arbete. Det är än meraktuellt i dag.Under de senaste ett och ett halvt åren har jagsjälv deltagit i arbetet i somledamot för och kunnat följa jobbet fråninsidan. Till min och glädje har en över-vägande majoritet i kommittén kommit fram till attskatteväxling är ett bra sätt att försöka komma tillrätta med en del av de problem som vi står inför. Detgäller dels miljöproblemen, dels arbetslöshetsproble-men. Det är bara som har ställt sig utan-för den här idén, och det tycker jag är litet intressantnu när vi har ett förslag från den här kommittén.När jag ser reservation i det här be-tänkandet blir jag litet fundersam. Å ena sidan sägerde att sänkt skatt på arbete är en bra idé, och det är vialla överens om. Sedan säger de, eller har åtminstonetidigare sagt, att miljöskatter nog inte är så dumtegentligen. Men hör vi att det finns en betydandeglidning i terminologin från . talar dei stället om en ändrad inriktning av diskussionen kringhur man skall komma till rätta med miljöproblemenoch de finansiella instrumenten. De talar mer omsubventioner till ny teknik osv.Men om de ändå lever i den tron att det finns enanledning att försöka komma åt detta på något sätt,frågar man sig bekymrat hur kommerfram till den slutsatsen att det är bra att sänka skattenpå arbete och att höja skatten på miljöfarligt utsläpp,men om görs det så går det inte alls. Omman sedan kallar det skatteökning på miljöfarligautsläpp eller liknande, eller om man vill kalla detsubventioner spelar kanske inte så stor roll. Det ärmer en teknisk fråga.I stället tycker jag att det vore naturligt att Mode-raterna kom fram till att det vore en mycket bra idé attskatteväxla. Det ger ju var och en möjlighet att sänkaskatten, eftersom det utgår ifrån att vi skall ha ettoförändrat skattetryck. Om man då förbättrar sittbeteende och minskar sina utsläpp, sjunker ju skattenautomatiskt. Och det är ju det som alltidsäger att de vill åstadkomma. Det kunde vara intres-sant att höra från hur den ekvatio-nen går ihop.Sedan måste jag tyvärr också vända mig till Folk-partiet. Jag kan även där märka en viss glidning. Minenkla fråga till är: Ångrar Folkpartietatt ni skrev under förslag?I det anförande som hade markera-de hon två gånger att detta naturligtvis inte är någotmirakelmedel. Hon talar om att vi måste jobba vidaremed omfattningen och utformningen. Sedan glömmerhon, eller hoppar avsiktligt över, att när det gälleranknytningen till det internationella beteendet sägerkommittén att om väljer att skatteväxla i storskala, vad det nu är, skall vi naturligtvis vara upp-märksamma på hur man gör i andra länder. Det kanvara ganska svårt att genomföra en stor skatteväxling.Men vad är då det?Man kan ju diskutera om den uppgörelse somFolkpartiet var med om , som ävenKarin hänvisade till, var stor eller inte. Detkunde vara bra med ett klargörande från Folkpartietom de fortfarande står fast vid att det är ett bra in-strument och att de inte har ångrat att de skrev på dethär.Vi i är i alla fall glada för att det änt-ligen har slagits fast att skatteväxling är ett verksamtmedel för de mål vi har. har vi en annan plattformatt jobba ifrån när vi diskuterar skatteväxling. Tidiga-re har det varit frågan om att vi skall disku-tera om skatteväxling är något att ha eller inte. harvi svaret.Sedan hänvisar också till utredning-en och säger att det blir så dyrt. Det är intressant attnotera att i reservationen säger de att om man bortserifrån miljöförbättringarna, är det svårt att finna någotbelägg för att skatteväxling skulle vara bra. Då kanman fråga sig varför man skall bortse ifrån miljöför-bättringarna när det är just en av de saker man villuppnå. Det är något konstigt i det resonemanget. Mendet får vi kanske också en förklaring på från CarlFredrik Graf.Herr talman! Den andra frågan jag vill ta upp gäl-ler självförvaltning. Där har vi i ocksålänge drivit tanken att de som tar del i självförvalt-ningen i ett hus och jobbar i bostadsområdet där debor kan få en hyresreduktion. Detta har i vissa fall letttill oönskade skatteeffekter, dvs. skattemyndigheternavill att den här hyressänkningen skall beskattas. Nukommer det enligt uppgift ett sådant förslag, och dettycker vi är mycket bra.En sak som har förbigås med relativt stor tystnad ibetänkandet - det har diskuterats i utskottet - är detförslag som har lagt fram om att utökadetta. Det knyter delvis an till andra diskussioner omtjänstebeskattning och reduktioner och subventionerdär. Om man tittar på hur människor har det, kan manse att i många bostadsområden har det av olika skälblivit en ganska stor ansamling av människor som ärarbetslösa och socialbidragsberoende. Det är ettenormt problem hur man skall få dessa människor attåterfå tron på tillvaron och att det faktiskt finns enframtid även för dem.Ett sätt är att försöka mobilisera folk i olika områ-den, s.k. social mobilisering. Det här kräver att man ärlitet fantasifull och tar till alla de verktyg som finns.Ett sätt är att bygga nätverk och skapa meningsfullsysselsättning för människor, att se till att de blirengagerade, att de deltar i olika demokratiska proces-ser och att de blir aktiva - att man utvecklar det socia-la kapital som finns hos människor.Därför har vi föreslagit att idén om självförvalt-ning inte bara skall sträcka sig till att man hjälper tillatt rusta upp gården, eller vad det nu kan handla om,utan man skall också kunna delta i s.k. bytesringar.Bytesringar betyder att man kan lämna in sina begag-nade varor - för den delen även nya om man vill bliav med dem - och för dem få antingen poäng elleromedelbart byta till sig andra saker.Men, menar vi från , det borde ocksåvara möjligt att byta in en del av sin arbetskraft ellerkompetens, dvs. tjänster som jag har med mig mensom jag kanske har svårt att finna avsättning för.Kanske har jag inte kompetens att starta företag, attbörja sälja och att dra i gång hela den apparat som detinnebär.Det är intressant att notera att när vi i skatteutskot-tet var på fick vi lära oss att man därfår tjäna , om jag minns rätt, utan behöver betala någon skatt för detta.I linje med det har vi föreslagit att man kanskeupp till ett halvt basbelopp kan erbjuda sina tjänsteroch mot dem i stället byta till sig varor som man be-höver. För t.ex. invandrare som kommer till Sverigeoch som vi vet ofta har med sig mycket bra kompe-tens men som inte kommer in på den svenska arbets-marknaden, skulle det innebära att de kan byta tjäns-ter, både med varandra och med andra utanför dengrupp de tillhör.Det tror jag skulle vara ett mycket effektivt ochverksamt sätt att få människor i aktivitet.