prot · GL0950 · 1997-12-18 00:00:00 — Det kanske inte handlar omsvarta hål, men vad blir det av verksamheten inne-hållsmässigt annat än en hel del hål?Det hela blir litet märkligt. Här betonas - och jagförstår det; varje försvarsminister skulle säkert hagjort det - att ramarna skall hållas. Det här skall varainom ramarna. Men har vi ju inte ramarna förderas egen skull, utan vi har dem därför att det skallfinnas ett innehåll i dem som vi är överens om ärnödvändigt. Det talas nu om budgetsituationen, och viborde ju vara helt överens om att så pressad som denhar varit har det inte funnits möjlighet att ha någotinom ramarna som inte varit absolut nödvändigt att hadär. Men är vi alltså på väg, med en mängd optio-ner som har strötts ut här, att ändra på innehållet föratt ramarna skall hållas. Det är klart att det är litetbaklängesresonemang över det.Fru talman! Vad jag särskilt har fäst mig vid är detsom var inne på. Vi talar här om budgettek-nik, vad som blir kvar och vems ansvaret är. Men vadskall egentligen svenska ungdomar, soldater, de somär involverade i försvaret, ja svenska folket, få förkänsla av kontinuitet, allvar och konsekvens? Detligger ju oerhört mycket i detta som betonades, näm-ligen att det måste finnas respekt, förtroende ochtrovärdighet. De som har lyssnat på den här debattenhar knappast fått höra sanningen: Det här är en ur-gröpning. Det här är en försämring. Det här är till delsen nedrustning. Jag tror inte att det går att gömmadetta bakom mer eller mindre svårfångade ord ochbegrepp.Jag skulle vilja fråga: Är inte försvarsministernnågot ängslig över att den respekt för försvaret ochden trovärdighet runt försvaret som vi i alla andrasammanhang har strukit under är absolut nödvändighåller på att urholkas efter alla dessa turer fram ochtillbaka och efter det som har presenterats här i dagom de olika områden som besparingarna kan hamnai?Anf. 131 Försvarsminister ():Fru talman! Ett försvar är en organisation, enmänsklig verksamhet som lyckligtvis nästan aldriganvänds. Så är det för vårt land. Därför är tron, över-tygelsen och trovärdigheten nödvändig för dem somär indragna. Man kan säga att de inte prövas i verkligpåfrestning som det är att vara anställd i ett företag,att vara anställd i ett landsting, att få sinorganisations förmåga utvärderad. Därför spelar psy-kologin, den moraliska dimensionen, som och tidigare talare nämnt, stor roll.Jag tror mig ha sinne för den frågeställningen. Jaghar varit medveten om det när jag har formulerat dehär anvisningarna. Jag vill nämligen bejaka det somkan upplevas som något som skapar mening för demsom tar anställning och under ett långt yrkesliv förbliranställda officerare eller civilanställda i Försvarsmak-ten, värnpliktiga eller inte. Det är också därför somdet är väldigt viktigt att vi t.ex. kan få en verksamhetpå det internationella fältet som gör att unga männi-skor säger: Ja, det här är en meningsfull livsuppgift.Mitt yrke tror jag på.Det gör att när vi får förslagen tänker jag göra vadjag kan för att sätta mig in i just den frågan, även omden kan verka tekniskt och ekonomiskt krånglig. Hurslår det här, vad skapar det för hållning? Jag tänkergöra mitt bästa för att det förslag som vi får fram skallbefrämja och inte verka i negativ riktning för Försvar-smakten och dess anställda, som bygger upp det somvi måste kunna ha och då påfullt allvar.Anf. 132 ():Fru talman! Tack för de orden. Jag tror att det varvärdefullt att de sades.Jag menar, försvarsministern, att det har varit svå-ra och tunga konvulsioner för de i försvaret involve-rade då ni gjorde upp med Center-partiet och man inte riktigt visste vad som skullehända. Och så hände det som hände och gjorde natur-ligtvis åtskilliga människor besvikna. trodde manväl att det skulle bli ro framöver, ochså sitter vi här . Det skulle förvåna mig sällsamtmycket om inte oron har infunnit sig igen. Jag villbara konstatera detta, försvarsministern. Det var där-för jag tyckte att det var så viktigt att det här resone-manget ses ur svenska folkets, de värnpliktigas, offi-cerarnas och andras synvinkel.Anf. 133 Försvarsminister ():Fru talman! Jag vill tacka för dettemat. Jag kan säga att jag nog har tänktpå oro och på vad plötsliga mediautspel gör för ver-kan. är ett rykte i svang, någonting skall stängas,någonting skall läggas ned, någonting skall inte fåpengar. Det är det som har gjort att jag har velat hafakta. Jag har velat veta vari det här består. Vad är detför ekonomiska processer som verkar inne i Försvar-smakten som gör att den här typen av hotande budge-tunderskott uppstår?Det är just för att undvika att på otillräckligagrunder få en oro som jag vill väga man i en sådan organisation som totalförsvaret ochinte minst Försvarsmakten har ett ansvar för att förafram hur viktig tilliten och känslan av att betyda någotär, att man tas på allvar och att det yrke, den uppgiftman har valt spelar roll.Anf. 134 ():Fru talman! Jag anmälde mig sent. Jag skall fattamig kort.Vid försvarsdebatten här i kammaren den 5 de-cember tog jag upp turerna kring ekonomin. Jag sadeatt det som ny ledamot är mycket svårt att hänga medi turerna kring försvarets ekonomi. Så här efteråtförstår jag ju att jag inte var ensam om att inte förståde här turerna. Jag hade gott sällskap både från depar-tement och minister.Den 21 oktober fick vi information i försvarsut-skottet av ÖB, alltså . Det var en klargenomgång med raka klara over head-bilder. Jag haren här som kort och gott heter: Just nu fattas det 9,9miljarder . Det är en bild som de flestaborde förstå och kunna tolka.Min fråga till försvarsministern måste då bli: Var-för tog det - jag har räknat från dendagen ÖB var i utskottet - innan det här gick upp förministern?Anf. 135 Försvarsminister ():Fru talman! Jag fick det här beloppet klart för migi . Men jag ville ha mer informationom vadi det bestod. Vilka är drivkrafterna? Utvecklasdet?Under de eller de veckor som följde kanjag försäkra att jag fick information från mina medar-betare i om diskussioner som peka-de både på olika volymer och på olika karaktär avunderskottet. Jag fick också, och det kommer jag attkunna redovisa i detalj senare, andra sifferuppgifter.Det gör att vi har haft en kontinuerlig dialog mellanRegeringskansliet och Försvarsmaktens högkvarter.Men det har inte varit möjligt att inta en position,om jag får säga så, för att ta ansvar för att utlösa dentyp av åtgärder som jag har föreslagit regeringen , som regeringen har accepterat och som jag nu ärhär för att redovisa. Det är stora åtgärder. De byggerpå genomtänkta principer. De är därigenom så viktigaatt de måste vara baserade på ett underlag som jag vetär Försvarsmaktens chefs slutliga bedömning, och denbedömningen fick jag i förra veckan.Anf. 136 ():Fru talman! Som jag inledde blir man litet förvir-rad i den här ekonomiska diskussionen när försvars-ministern i debatten sade att det rördesig om och jag stod där medett papper där det stod 9,9 miljarder. Jag tror att mi-nistern kan förstå min ganska stora förvirring.När man dessutom tänker på trovärdigheten i fat-tade beslut, som var inne på, är jude brigader som vi har fattat beslut om inte hela bri-gader, utan det är vakantsatta bataljoner i Kungsäng-en, , och . De beslut manfattar här har man fått klart för sig stämmer inte medverkligheten.Anf. 137 Försvarsminister ():Fru talman! Debatten handladebåde om den tidigare anmälda bristen på 300-500miljoner och om större belopp. Det jag var noga medatt framhålla var att jag ansåg att de uppgifter som dåcirkulerade inte kunde utgöra en bas för diskussion.Det var faktiskt på det sättet att jag inte hade haft enöverläggning med eller fått en skriftlig dokumentationav chefen för vill på den andra punkten som tog upp säga att jag hoppas att Försvarsmaktenshögkvarter nu gör en förnyad, bra och intresseväck-ande studie av vad man kan göra t.ex. med arménsbrigader. Hur många brigader bör ligga på olikakrigsduglighetsnivåer? Vi står inför en möjlighet att fåen förnyad, kanske moderniserad och kanske ocksåbättre avvägning mellan de olika komponenter vibehöver för totalförsvaret för att det skall uppfyllasina huvuduppgifter.Trots att jag verkligen beklagar den situation viställts inför i regeringsbeslutet, har jag i mina inläggvelat peka på att det finns möjligheter i framtiden.Många anställda i försvaret kan se möjligheter som dehar knutit förhoppningar till, pratat om och ifrågasatt.Kanske kan det göras någonting som många kan kän-na sig delaktiga i.Anf. 138 ():Fru talman! Jag trodde på ÖB:s uppgifter. För-svarsministern sade att han inte kunde ha dem sombas. Men det hade jag, och jag trodde på dem helatiden. Jag kommer fortfarande att tro på överlämnadeuppgifter. Efter dagens debatt har jag blivit litet frå-gande, men jag får väl lära mig.Överläggningen var härmed avslutad.4 § (forts. från 2 §) Lag om kärnkraftens avveck-ling (forts. NU5)Anf. 139 () replik:Fru talman! Avvecklingslagen är unik som lag-stiftningsprojekt. Genom sin unika karaktär kan manställa särskilda krav på beredningen. Underlaget en-ligt departementet består av 22 A4-sidor och depar-tementspromemorian Ds97:14. Departementet harvägrat lämna ut allmänna handlingar till näringsut-skottet, som därigenom inte heller har kommit konsti-tutionsutskottet till del. Det har framkommit mycketstark kritik mot avvecklingslagen i hante-ring och från remissinstanserna.Peter konstaterade att det allmänna in-tresset inte hade mötts av kritik från jurister. Jag villdärför ta med vad Kammarrätten i sade i sittremissvar, nämligen att Kammarrätten givetvis inte tarställning i den politiskt kontroversiella frågan omkärnkraftens förtida avveckling, men finner det intesjälvklart att de motiv som redovisas för den energi-politiska överenskommelsen uppfyller kravet på ange-lägna allmänna intressen.Jag har vidare riktat stark kritik mot 40-årsregeln,mot avsaknad av varseltid, mot det obefintliga under-laget vad gäller EG-rätten, mot avsaknad av ekono-miska konsekvensanalyser, mot avsaknad av energi-försörjningsanalyser, mot avsaknad av miljömässigakonsekvensanalyser. Jag har full förståelse för attPeter snabbt vill avveckla kärnkraften. Menvarför välja modellen med en undermålig lagstiftningi stället för att använda sig av ägardirektiv för attavveckla en statlig reaktor?Anf. 140 () replik:Fru talman! Jag svarar gärna på . Jag har inte lagt fram propositionen. Miljöpar-tiet är inte heller med i själva uppgörelsen. Men ifrågan om detta är förenligt med den svenska konsti-tutionen har min analys visat, liksom för de allra flestajurister, att det här är förenligt med den svenskakonstitutionen. Jag tycker att det finns bättre metoderatt använda för att genomföra en kärnkraftsavveck-ling. Men det går inte att göra som ,nämligen framföra all kritik som enstaka människorkan prestera i frågan och säga att detta innebär enomfattande kritik som är fullständigt förkrossande förpropositionen i sig. Så är det inte. Det finns inte nå-gon omfattande kritik bland jurister.Vid en genomgång av frågorna punkt för punkt,inser man att det har varit en omfattande beredning.Det finns rimlig kritik att ge på vissa områden, meninte så omfattande att det motiverar att avslå proposi-tionen.Jag tror att den formalistiska slagsidan som OlaKarlsson och satsar på är ganska me-ningslös. Ta debatten i sakfrågan i stället för att gå inpå detaljerna. Där har ni större möjligheter att vinna.Anf. 141 () replik:Fru talman! Rättsstaten bygger på att riksdagenstiftar väl fungerande lagar som det sedan är möjligtatt efterleva. KU har tidigare enhälligt riktat kritikmot bristen på konsekvensanalyser i propositionen. här propositionen finns det inte en antydan tillkonsekvensanalyser vad gäller ekonomin, vad gällerenergiförsörjningsfrågan, vad gäller de miljömässigakonsekvenserna. Varför skall inte få ta delav genomarbetade konsekvensanalyser? Det handlarom en lagstiftning som är unik till sin omfattning ochsom kan kosta skattebetalarna 50-200 miljarder kro-nor, som kan kosta miljön åtskilliga ton ytterligarekoldioxidutsläpp. Varför skall inte som denlagstiftande församlingen kunna få genomarbetadekonsekvensanalyser för att faktiskt kunna ta ställningoch fatta beslut som är väl genomarbetade och däri-genom väl fungerande lagar?Anf. 142 () replik:Fru talman! Det är väl mer rimligt att ställa frå-gorna till ministern. Han är inte här. Jag får väl göraså gott jag kan.Det finns rimlig kritik. KU har i andra samman-hang påpekat att beredningen av propositionernagenerellt sett är för dålig. Jag kan hålla med om attberedningen borde ha varit bättre i det här fallet ock-så.Varje lagstiftningsärende är unikt. kommerfrågan om en ny miljöbalk upp. Det är ett enormtlagstiftningsärende. Det blir antagligen en debatt omdet . Vi har ärendet om barnpornografi. Det harvarit en fullständigt unik debatt som bryter igenomden svenska grundlagen. Allting har sin unika karak-tär. Det går att hålla med om att detfinns brister. Men det går inte att bygga upp heladiskussionen kring de frågorna. Propositionen fallerinte med den kritiken.Ola plockar upp en mängd trådar, somvar och en för sig eller tillsammans inte räcker till.Ola får sikta in sig på sakfrågan. Där finnsdet mer att hämta än det formalistiska tjafset.Anf. 143 ():Herr talman! Det är nu fråga om KU-rundan ochom det hela är grundlagsenligt. Först vill jag lägganågra personliga kommentarer till den tidigare debat-ten.Det var en inledande talare som tidigt i förmid-dags sade: "Rösta av övertygelse på det förslag nitycker är riktigt." Han riktade sig först och främst tillde socialdemokratiska riksdagsledamöterna. Jag tän-ker göra det. Jag tänker med övertygelse rösta påförslaget.Jag vill börja med att yrka bifall till hemställan ibetänkandet. Jag tänker rösta på förslaget till denkärnkraftslag vi nu debatterar.Jag gör det av en ganska enkel anledning. Jag sommånga andra anser att tiden nu i hög grad är inne fören omställning av energipolitiken. Jag vill kännagentemot mina barn och mina eventuella barnbarn iframtiden att jag har tagit mitt ansvar som politikeroch som vuxen och medverkat till att omställningennu börjar.Det vi hade att ta ställning till i KU var i principtre frågor som handlar om huruvida lagförslaget ärgrundlagsenligt eller inte. Utskottet har vid beredningav propositionen tagit som sin uppgift att pröva omden föreslagna lagen om kärnkraftens avveckling ärförenlig med regeringsformen, Europakonventionenoch EG-rätten. Som Lagrådet framhåller får ett beslutenligt den föreslagna lagen anses innebära en sådaninskränkning i användning av mark och byggnad att2 kap. 18 § regeringsformen är tillämplig. Dennaskrivning står majoriteten i konstitutionsutskottetbakom. Man skriver vidare att utskottet gjort bedöm-ningen att den föreslagna lagen inte strider mot Euro-pakonventionen, heller inte mot EG-rätten och inte äroförenlig med några EG-rättsliga principer beträffan-de egendomsskyddet.Detta var de tre frågeställningar vi hade att taställning till.Jag vill påstå att den genomgång vi har gjort i KUär ett av de mer noggranna jobb som vi har gjort. Dethar begärts in ytterligare upplysningar, det har begärtsutfrågningar, och ministern har medverkat för attklarlägga en del frågetecken. Ett problem i utskottethar varit att debatten och frågeställningarna inte harutgått från de grundlagsrättsliga principerna, utandebatten har förts ur låsta positioner kring vad manegentligen tycker om avvecklingen av kärnkraften. Dåblir också själva sakfrågan väldigt knepig att behand-la. Det har inte minst visat, både i ut-skottsarbetet och i debatten i kammaren.Ola har ställt ett antal frågor till mig an-gående innehållet i kärnkraftslagen. Jag skulle viljasammanfatta mitt svar på alla de frågorna med attsäga att jag gör samma bedömning som lagutskottet.Det beror på att jag har förtroende för lagutskottet.Jag anser att det är en oerhört viktig instans och skall lyssna väldigt noga på dem. Jag gör intesom moderata företrädare, som kallar Lagrådet för ettskämt och säger att man där kliar varandra på ryggen.Det är inte bara oförskämt i allmänhet, utan det ärdessutom oförskämt mot hårt och seriöst arbetandejurister och tjänstemän. Man kan här hänvisa till detgamla uttrycket: Skjut budbäraren om budskapet intepassar!När Lagrådet har gjort sina bedömningar har manvägt frågorna mycket noga från konstitutionella syn-punkter, och man har ingenting att erinra. Detsammagäller de flesta jurister och andra sakkunniga som harbedömt den här lagen. Sedan går det naturligtvis alltidatt hitta en och annan som har haft en avvikande åsiktom saken, men att göra det till att alla har varit emotförslaget och sagt att det var oerhört dåligt berett äratt ta till övertoner, och jag tycker faktiskt att OlaKarlsson borde fundera över om det är lämpligt i ensådan här oerhört viktig och seriös debatt.Konstitutionsutskottet kommer att återkomma tillsjälva beredningen. Ärendet är anmält till granskning,och den skall vi naturligtvis inte föregripa. Det skulleändå förvåna mig oerhört mycket om majoriteten iutskottet över huvud taget kommer att göra någonanmärkning när det gäller beredningen. Både AndersSundström och har mycket nog-grant gått igenom hur frågan är beredd. Rättschefenhar svarat på de här frågorna vid en utfrågning. Allauppgifter som har begärts har lämnats ut. Det finnsegentligen ingenting kvar utifrån de perspektiven,under förutsättning att man lämnar sakfrågan, dvs.vad man tycker om kärnkraftens avveckling, därhän.Jag tror att både anseendeoch vi politiker skulle tjäna på om vi i den här fråganhanterade de grundprinciper vi har att behandla ochförsökte lämna den övriga delen av polemiken därhän.Anf. 144 () replik:Herr talman! möjlighet att fungerasom en lagstiftande församling bygger ytterst på vårförmåga att själva analysera och ta ställning till mate-rialet. Då blir det litet beklämmande att höra MatsBerglind säga att han gör samma bedömning somlagutskottet. Jag hoppas att det är Lagrådet han me-nar. har ju inte haft frågan för yttrande.Riksdagens uppgift är ju faktiskt att själv bedömalagförslagen med hjälp av Lagrådet och uppgifter frånandra.En av de saker som har kritiserats mycket kraftigtär avsaknaden av konsekvensanalyser. Jag skulle viljabe redogöra för om han som ansvarigför utskottsmajoriteten i kanställa sig upp här i kammaren och säga att ja, riksda-gen har fått ett utförligt underlig som gör det möjligtför att bedöma de ekonomiska, de energi-mässiga och de miljömässiga konsekvenserna. KanMats göra detta?En fråga som KU hade att bedöma var förenlighe-ten med EG-rätten. Vid KU:s utfrågning redovisadeprofessor ett mycket stort antalområden inom EG-rätten som kunde vara berörda avavvecklingslagen. Han räknade upp de tre grundläg-gande fördragen, sju gemenskapsrättsliga politikom-råden, ett stort antal av artiklar samt degrundläggande rättsgrundsatserna i EG. Jag skullevilja fråga : Var i materialet för lagför-slaget finns en redovisning där man tittar på konsek-venserna gentemot detta?Anf. 145 () replik:Herr talman! Det var kul att jag skulle få tillfälleatt hålla med om en sak. Det var Lagrå-det jag menade. Det var en felsägning från min sida.Det hoppas jag att förstår.Ola frågar om underlaget i fråga om lag-förslagets ekonomiska konsekvenser, men lagförsla-get innehåller inte några ställningstaganden vad gällerekonomiska konsekvenser. har viden utfrågning där var med mycket nog-grant gått igenom detta. Om reso-nemang då gick litet för fort för att kunna hänga med har ändå haftgott om tid på sig att i efterhand läsa protokollen frånutfrågningen. gick vid det tillfälletmycket noggrant igenom att det först och främst skallhandla om en förhandling och att det i andra hand blirfråga om ett domstolsbeslut. Han har också mycketnoggrant talat om att han som statens främsta företrä-dare i de här förhandlingarna i första hand vill se tillstatens bästa och göra en ekonomiskt sett så bra över-enskommelse som möjligt.Vilken eller vilka andra lagar har vi stiftat i riks-dagen där vi talar om de ekonomiska kon-sekvenserna, ?Anf. 146 () replik:Herr talman! Normalt är kritiken från KU att detär för dåligt med konsekvensanalyser. De flesta lagarmed anledning av budgeten som vi fattar beslut ominnehåller ekonomiska konsekvensanaly-ser/redovisningar av kostnaderna. De flesta lagar somantas här i - dvs. då vi anslår medel - före-gås av redovisningar om var pengarna skall tas. Dettaär alltså inte ovanligt.Jag är glad över att konstaterar attriksdagen saknar underlag för att i den här frågankunna ta ställning till kostnaderna.Jag återkommer till frågan om EG-rätten. Var ilagförslaget finns det en redovisning av konsekven-serna gentemot EG-rätten? På vilket underlag görmajoriteten i KU bedömningen att detta inte stridermot EG-rätten? Vilka jurister har man använt sig avför att göra den bedömningen och var finns den re-dovisad?Vid KU:s utfrågning fick vi klart redovisat av An-ders att departementet inte hade gjort ensådan här utredning. I stället står det i propositionenatt regeringen antar att det inte kan finnas några såda-na konsekvenser.Under utfrågningen med juristprofessorerna fickvi klarlagt att det kan finnas ett mycket stort antalkonflikter gentemot EG-rätten. På vilket sätt har MatsBerglind och KU-majoriteten gjort granskningen avkonsekvenserna gentemot EG-rätten för att kunnakonstatera att de inte strider mot denna?Anf. 147 () replik:Herr talman! Detta med EG-rätten har bl.a. lagut-skottet tittat på. Man gör bedömningen att detta intestrider mot EG-rätten.När det gäller sakfrågan talar om attdet skall utredas mera. Det har han sagt vid utfråg-ningar - och det har också andra under en längre tidhävdat - men aldrig någonsin har det presenterats vadsom skall utredas mera. Vilken sakfråga är det somifrågasätts? Vad är det för mera konkreta principersom man är orolig för? Bara därför att bedömningargörs som går emot de egna åsikterna går det ju inte attsäga att det skall utredas mera. Då måste man precise-ra vad det är som man vill ha utrett.Anf. 148 ():Herr talman! Strider lagen om avvecklingen avkärnkraften mot grundlagen? Nej.Lagrådet och de flesta jurister som yttrat sig i frå-gan är ense om att lagen är grundlagsenlig. KU harefter mycket noggrann prövning kommit till sammaresultat. Det ligger närmare till hands, tycker jag, atthänvisa till grundlagen för att stödja avvecklingsla-gen.Enligt regeringsformen utgår all offentlig makt iSverige från folket. Denna utövas under lagarna, somstiftas av . beslutar alltså omlagar som alla måste rätta sig efter, oberoende av hurrika och inflytelserika de är.Den utdragna kampen för att avveckla kärnkraftenhandlar om makt. Skall , folkets valda om-bud, ha rätt att gå emot penningstarka särintresseneller inte? Skall landet styras demokratiskt eller skallvi styras av marknaden?En ansträngd advokatyr används som skäl mot av-vecklingslagen. Underlaget skulle inte räcka till förbeslut och varseltiden skulle vara otillräcklig. Jag har svårt att se att det reso-nemanget är rimligt.Det borde inte komma som en överraskning förreaktorägarna att kan mena allvar med debeslut som upprepats år ut och år in.I räckte det med en politisk avsikts-förklaring om att förbjuda bensin till ett visst år för attnäringslivet skulle sätta i gång med en utveckling föralternativ.I har konsekventsatt avvecklingen av kärnkraften som mål men detstorskaliga näringslivet klamrar sig, tragiskt nog, fastvid en gammal teknik. Inte ens det statliga Vattenfallhar med någon större entusiasm gått in för riksdagensenergipolitiska mål.Herr talman! Jag vill gärna ta upp några av de be-slut som fattat och visa på att dehar varit konsekventa.Redan 1973 beslöt enhälligt att omprö-va kärnkraften och att kräva ett nytt allsidigt be-slutsunderlag eftersom "den kritik som framförts motsatsningen på kärnenergi är - - - så allvarlig att den -- - inte får förbigås".