prot · GK0977 · 1997-03-12 00:00:00 — Denna lag är till föratt skydda djuren mot lidande och för att undvika attarbetsmiljöproblem byggs in i stallarna.Jag kan inte förstå hur de i resonerar,när de å ena sidan driver djurskyddsaspekten hårt ochå andra sidan vill att systemen skall ut på marknadeninnan de har blivit godkända från djurskyddssyn-punkt.Utskottet framhåller i betänkandet att det är viktigtatt de nya inhysningssystemen godkänns enligt prov-ningen av ny teknik. Men framgår det att detär viktigt att övergången till alternativen inte stoppas.Regeringen skall kontinuerligt följa upp hur program för provning av ny teknik på-verkar utvecklingen.Herr talman! Hönsen skall ut ur de traditionellaburarna, och förbudet mot burarna skall kvarstå ochgenomföras.Vi skall utgå från hönans naturliga beteende ochvilka behov hon har. De nya systemen skall vara ut-formade på ett sådant sätt att de uppfyller lagens kravpå god djurhälsa, god djurmiljö och möjlighet fördjuren att bete sig naturligt. Därför finns det ett för-slag att 9 § i djurskyddsförordningen förändras till attlyda: "Höns för äggproduktion får inte inhysas i andraburar än sådana som uppfyller hönsens behov av rede,sittpinne och sandbad. Inhysningen skall ske på ettsådant sätt att dödlighet och beteendestörningar hållspå en låg nivå.Kraven i första stycket gäller även andra inhys-ningsformer. "System som uppfyller hönsens möjligheter att betesig naturligt och ser till att hälsotillståndetär gott och dödligheten låg måste vara bra för hönan.Ett införande av funktionskrav i lagstiftningen gör attvi inte låser fast oss utan kan vara mer flexibla. Detegentliga målet måste vara att skapa bättre inhys-ningssystem för hönsen - inte att få bort burarna.Det är viktigt att det sker forskning på alla tänkba-ra alternativa system. Här ingår den s.k. modifierade,eller inredda, buren. Den skall inte jämföras medstorburarna som tar upp i sin reservationmot forskning av modifierade burar. Storburarnarymmer många fler djur, 20-50 djur. De har testatsbåde hemma och utomlands, och det har inte blivitnågra bra resultat. Men de s.k. modifierade burarna -som det skall forskas vidare om i - är någotannat. Där skall det finnas 5-6 djur, och de skall hatillgång till sandbad, rede och sittpinne.Maggi sade något om att burarna inteskulle testas utan användas direkt. Men burarna skallnaturligtvis testas och godkännas enligt provningen avny teknik. Det dröjer ännu ett tag innan de godkännseller inte. Detta är ju också fråga om ny teknik.Högbelagda system - som jag var inne på tidigare- har än inte godkänts enligt förprövningen. Vadsom finns för den producent som vill gå över tillalternativ, är de s.k. lågintensiva systemen med 7-9höns per kvadratmeter. De är bra alternativ, men dekan inte vara de enda alternativen. Det kan ekono-miskt sett vara svårt att hävda konkurrensen gentemotstora producenter. Men som alternativ är de bra.Sverige skall vara pådrivande i EU för att därbörja avveckla burarna och skapa bättre liv för hön-sen. kan gå före, men inte för långt före. Vivill ha kvar en svensk äggproduktion?Det finns stora behov av utbildning och rådgiv-ning om alternativa system. Det finns stor osäkerhetom hur höns skall skötas i de frigående systemen.Många som startar verksamhet har tidigare intehaft höns. Det krävs också ett annat arbetssätt än närhönsen placeras i bur. Därför är det viktigt att satsa påutbildning och rådgivning.Herr talman! Utskottet framhåller i betänkandet attburhönsförbudet skall stå kvar, men en dispensmöj-lighet skall införas . Det skall intebli några generella dispenser, utan varje enskilt fallskall ses över. Anläggningen skall vara ansluten tillett av fastställda omsorgsprogram föratt kunna komma i fråga för dispens.Dispenstiderna kan variera med utgångspunkt ihur väl bursystemen uppfyller de ställda kraven. Där-för vill inte utskottet fastställa någon tidsrymd. Deanläggningar som inte uppfyller de fastställda kravenskall vara avvecklade senast den 31 december 1998.Så var det och reserva-tion nr 12. En anläggning som omfattas av bestäm-melserna i miljöskyddslagen och/eller lagen om sköt-sel av jordbruksmark är skyldig att efterleva dessabestämmelser. Det finns alltså ingen anledning atthävda detta i villkoret för dispens.När det gäller salmonellakontrollen skall allavärphöns vid besättningar större än 200 djur testasminst två gånger under produktion och fyra veckorföre slakt. skall en veterinär ta proverpå hönsen. Därutöver finns en frivillig salmonellakon-troll.Det finns lagar och förordningar som reglerar des-sa frågor, och jag förutsätter att de berörda myndighe-terna ser till att lagarna efterföljs.Herr talman! En viktig aspekt som ofta glöms bortnär det gäller nya system kontra burar är arbetsmiljö-frågan. Jag uppfattade inte att medett enda ord nämnde arbetsmiljöfrågan. Denna frågagäller dem som arbetar i hönshusen. Hur påverkas deav ammoniak och damm? Ökar luftvägsproblem ochallergier bland djurskötarna? Hur ser det ut med ergo-nomin? Hur hanteras bekämpning av olika parasiter?Vilka preparat används. Dessa frågor är viktiga ochfår inte glömmas bort i det framtida arbetet. Utskottetförutsätter att forskningen intensifieras i fråga omarbetsmiljön.När jag ändå är inne på forskningsfrågor, vill jagpeka på att forskningen om alternativ måste ske iminst samma takt som . Utskottet nämner bl.a.betydelsen av gruppstorlek, beläggningsgrad, foder-problem och sjukdomar. Även samspelet mellan olikaraser och inhysningssystem är ett viktigt område attforska vidare på. Detta är komplexa frågor som måstebelysas mer. Både och tog upp frågan om vilka hybrider som passarbäst i vilka system. Det är viktigt att forska vidare omdessa frågor.Avslutningsvis vill jag ta upp den viktigaste as-pekten. Det är vi konsumenter, och vi har framtidenför svensk äggproduktion i våra händer. Det är vikonsumenter som kan styra så att tillgång på alternati-va ägg ökar och flera alternativa anläggningar kanstartas. Vi kan efterfråga dessa ägg i våra butiker ochäven vara villiga att betala priset för dem.Vill vi ha svenska ägg som är producerade undergoda villkor för djuren, måste vi också visa det. Jagtror att det handlar om information och en bra märk-ning av ägg. Jag har erfarit att kommerEU:s märkningsbestämmelser att genomföras vidolika packanläggningar. Burägg kommer att märkassom burägg.Som konsument skall jag kunna göra ett aktivt val.Ökar efterfrågan på alternativa ägg, är jag säker på attfler producenter vågar satsa på alternativa anlägg-ningar.Herr talman! Förbudet mot traditionella burarkvarstår. Vi har funnit en väg att gå som jag tror på.Vi kan säga att vi är nästan eniga i utskottet.Forskningen skall fortsätta i minst samma takt somtidigare. Det är egentligen du och jag i vår egenskapav konsumenter som kan se till att övergången gårsnabbare och att det finns svenska ägg i affärernaäven efter 1999.Vi är överens i utskottet att vi skall ha en svenskäggproduktion även . Men vi ser litet olikavägar att nå fram.Herr talman! Med detta vill jag yrka bifall till ut-skottets hemställan och avslag på samtliga reservatio-ner.Anf. 23 () replik:Herr talman! Till att börja med vill jag rätta en saksom tog upp. Det är faktisktinte så som hon säger att vi vill totalförbjuda allaburar från . Jag skall läsa innantillvad vi skriver i vår motion, som kanske inte har läst.Där står: "På grund av att inteklarat av det uppdrag som gavs enligt riksdagsbeslutetfrån måste övergångstiden till nya system för-längas. - - - anser att det inte finnsnågra traditionella burar som uppfyller högt ställdadjurskyddskrav. Dispenser bör därför vara korta ochgälla för högst en insättning i produktion efter 1 janu-ari 1999. Byte av burar bör inte tillåtas efter det attändringen av 9 § i djurskyddsförordningen trätt ikraft.Dispenser skall endast kunna ges där djurhälso-kraven är höga. Äggnäringen, SFS - Svenska Ägg,har utarbetat ett program för djuromsorg och kvali-tetssäkring av svenska ägg. Programmets målsättningär bland annat att garantera ett djurhållningsprogramsom tillgodoser god djurhälsa, livsmedelssäkerhet ochetisk djurhållning. Med en successiv skärpning avomsorgsprogrammets krav bör det till stora delarkunna ligga till grund för dispensreglerna. "Vi är fullt medvetna om att med den utvecklingsom har skett i den här frågan måste det till dispenser,och det tycker vi är bra. Vi tycker också att det är braatt man kan ställa funktionskrav när det gäller djur-hållningen.När det sedan gäller de modifierade burarna tyck-er jag att det är mycket märkligt att man kan beslutaom något som inte är testat. Hur kommer detatt ta innan de nya burarna blir godkända? Det äregentligen det tidsutrymme som de gamla burarnakommer att finnas kvar. Eftersom de inte ens är god-kända och testade kommer det rimligen att ta ,men jag har inte sett någon tidsaspekt på det. Hur storyta får de nya hönsen i en ny, modern och modifieradbur om man har tio höns i en sådan?Anf. 24 ()replik:Herr talman! Jag har läst motionoch också reservationerna. När det gäller dispenstidsäger ni att en sådan skall finnas, men den skall varakort och omfatta högst en omgång. Vi anser att detinte får vara någon sådan begränsning. Dispenstidenskall finnas därför att det inte finns några alternativasystem. När det börjar att komma fram alternativasystem som passar är det att se över dispenstider.De modifierade burarna skall testas genom nyteknikprovning. Om de blir godkända eller inte vet viinte . Hur det tar får vi se, eftersom detockså skall ske genom ny teknikprovning. Det kan taett par år innan vi vet om de är godkända eller inte.Men vi måste prova olika alternativ. Det är det som ärviktigt.Anf. 25 () replik:Herr talman! Eftersom det inte finns någragodkända modifierade burar, och säger att dispenserna måste räcka tills dessman har nya alternativa system, betyder det att mankommer man att få behålla de traditionella burarna imånga år än.Hur kan man vara så säker på att det skall klarasav till , som sade i sitt anförande, eftersom man tydligeninte vet vilket slags system som man skall användanär man slopar de traditionella burarna.Anf. 26 ()replik:Herr talman! förutsätter att detkommer att ta innan det finns några alternati-va anläggningar och alternativa system som blir god-kända. Jag har förhoppningen att de redan kommer ihöst eller , så att vi har system för producen-terna att gå in i.Anf. 27 () re-plik:Herr talman! En sak vill jag hålla med om, och det är att höns inte ärnågra lätta djur. De beter sig inte som man kan för-vänta sig. Det också därför som det kräver ett stortkunnande hos skötare för att ha djur. Naturligtvis ärdet lättare att stoppa in dem i en bur. Då behöver maninte bry sig så om mycket mer än det som kommer urdem. Det är också därför som det ställs höga krav påmänniskor som har höns på golv att de kan höns. Debeter sig inte alls alla gånger som man kan förväntasig. Men det är också det som gör dem så intressantasom djur.Jag vill kommentera några saker som tog upp. Först och främst är orsa-ken till att vi inte talar om arbetsmiljön, att om manläser rapporten ser att man i Marielund, Oli-Voltageoch Vencomatic klarar de krav som man har ställt uppför arbetsmiljön. Då finns det ingen anledning att sägaatt den skall förbättras, om man klarar de krav somfinns. Dessutom finns det inte heller där några jämfö-rande studier med höns i bur. I andra länder kan manse att det som framför allt har framförts är att det somhar blivit bättre är att man får en bättre arbetsmiljöjust när man går över från bur- till golvhållning.Med anledning av detta vill jag fråga Ann-KristineJohansson: Hur tror att ar-betsmiljön kommer att bli om man har sandbad i trenivåer i de modifierade burarna där hönsen badar, detstänker sand och blir torrt? Kan det tänkas att det kanorsaka dammproblem? Det är något som borde intres-sera det gäller djurskyddsförordningen vill jag frå-ga : Anser att ett viktigt naturligt beteende för höns äratt kunna röra sig? I så fall är det väldigt märkligt attvi inte har fått det tillägg som både ochjag har yrkat, nämligen att det i förordningen skall ståatt höns skall ha tillräckligt utrymme. Anser att rörelse är ett naturligt beteen-de?Anf. 28 ()replik:Herr talman! tog upp frågan ommodifierade burar, sandbad och problem med detta.Det är sådant som skall ses över när man skall testagenom ny teknikprovning om det finns dammproblemoch arbetsmiljöproblem över huvud taget. Jag förut-sätter att det kontrolleras genom ny teknikprovning.Jag vill något kommentera det som tog upp i sitt anförande. Hon använder mångagånger starka ord. Det talas om misshandlade hönoroch annat. Jag tycker att vi skall använda de starkaorden när de verkligen behövs.Sedan vill jag påminna om att har enmycket bra djurskyddslagstiftning.Anf. 29 () re-plik:Herr talman! Jag fick inget svar på mina frågor,men jag fortsätter lik förbaskat att ställa dem. att ett viktigt naturligt bete-ende för höns är att kunna röra sig? I så fall bordeverkligen en bestämmelse om tillräckligt utrymmefinnas med i djurskyddsförordningen i fortsättningen.Jag skulle vilja fråga om att de ägg som kommer från höns i de modifie-rade burarna skall märkas som burägg. Det ryktasnämligen att börjar se över möjlighe-ten att kunna märka dem som ägg från höns i högin-tensiva system. Anser att äggfrån höns i modifierade burar är burägg? Det skullevara mycket intressant att veta.När det gäller att forskningen skall fortsätta isamma takt som får vi verkligen hoppas att dentakten kommer att öka. Med de 46 miljoner som manhar använt som har gått harforskningstakten inte varit speciellt hög. Skall manhålla den takten i fortsättningen kommer de höns somfinns i de konventionella burarna att sitta kvar därlänge.Jag skulle också vilja fråga : Menar att så fort detkommer nya högintensiva system som är godkändaskall dispenserna fasas ut? I så fall behöver vi inteinrätta någon ny bestämmelse i 9 § djurskyddsför-ordningen, eftersom jordbruksministern har sagt attMarielund kommer att eventuellt godkännas årsskiftet1997/98. Hur det kommer att bli och om det barakommer att bli för dessa hybrider eller inte vet jaginte, eftersom Marielund bara är testats på just enenda hybrid. Anser att det iså fall innebär att det här betänkandet egentligen intebehöver läggas fram?Anf. 30 ()replik:Herr talman! Vi har inte sagt något i betänkandetom hönsen skall sitta fast eller inte. Jag förutsätter attde kan röra på sig även i en vanlig bur och i modifie-rade burar.Det är ändå en bättre produktion som kommermed de modifierade burarna än de traditionella burar-na för hönorna och för dem som jobbar med detta.Enligt EU:s märkningsdirektiv är de ägg som kommerfrån höns som sitter i modifierade burar burägg ochskall märkas som burägg.Sedan får vi ser vad vi som konsumenter väljer närvi går att handlar. Det gäller att som konsument göraett aktivt val. Köper jag burägg som kommer frånproduktion i modifierade burar gör jag det, men dågör jag ett aktivt val. Därför är det viktigt att märk-ningsreglerna genomförs. Det tror jag att packeriernatillsammans med konsumentorganisationerna ochdjurskyddet kan genomföra under året.Anf. 31 Jordbruksminister ():Herr talman! har redo-gjort för majoritetens uppfattning i jordbruksutskottetoch även bemött reservanterna. Jag tänkte i stället taupp några mer övergripande utgångspunkter ochtankar kring den här diskussionen.Det har varit intressant att lyssna på debatten här , och det känns som att vi inte kommer till enslutpunkt i denna viktiga fråga men väl till en vänd-punkt i utvecklingen. Jag har noterat att det i diskus-sionen finns två, rätt skilda utgångspunkter.Den ena utgångspunkten är hönsens välbefinnan-de, dvs. Det är utgångspunkten för rege-ringens skrivelse och också för jordbruksutskottetsbetänkande och majoritetens uppfattning. Utskottsma-joriteten skriver så här: "Utskottet anser i likhet medregeringen att utgångspunkten för vilka inhysnings-system för värphöns som skall vara tillåtna måste varaatt de är utformade på ett sätt som är förenligt meddjurskyddslagens krav på god djurhälsa, god djurmil-jö och möjlighet för djuren att bete sig naturligt. Detraditionella burarna uppfyller inte dessa krav och bördärför inte tillåtas." Detta är också den uppfattningsom regeringen ger uttryck för i sin skrivelse.Den andra utgångspunkten i den här diskussionenär det sorgliga faktum att en del partier och politikerhar svårt att hålla sig ifrån den eventuella möjlighetenatt litet lättvindigt plocka några politiska poäng. Närman grips av lust att göra det är man tydligen bereddatt se mellan fingrarna med både djurskyddet och detsätt man behandlar fakta på. Det går att utläsa en heldel besynnerligheter därvidlag av de motioner somligger till grund för reservationerna. Jag skall åter-komma till det.Maggi talade om att vi försvagar djur-skyddslagen. Vi bevisar och bekräftar attvår djurskyddslag finns och fungerar. Det är just densom gör att vi nu inte kan införa det burförbud somjag är säker på att vi alla önskar hade varit möjligt attinföra . Vår djurskyddslag säger att gamla, dåligasystem skall bort, men den innebär också att nya,dåliga system inte skall införas.Det är därför vi t.ex. har en ny teknikprovning,och den är ambitiös. Den bygger på ett antal mätbaraparametrar. De system vi använder får inte innebäraen högre dödlighet - där har vi satt en viss procentan-del. De får inte innebära ett visst mått av sjuklighet.De får inte leda till för mycket fjäderplockning ochkannibalism. Vi har den typen av mätbara parametrardärför att vi inte på ett enkelt sätt kan fråga djuren hurde mår. Vi måste avläsa det genom att studera derasbeteende.En del av de länder som i debatten ofta lyfts framsom någon sorts strålande alternativ har inte en sådanprovning. De använder sig inte av ett system medmätbara parametrar, utan de gör en ganska allmän ochgenerell bedömning. Jag vill hävda att den bedöm-ningen inte är lika seriös som vår.Vi skulle kunna försvaga vår provning och litetlättvindigt säga att vi tror att djuren har det bra i desystemen. Men vi gör inte så. Vi använder noggrannaparametrar, och vi konstaterar då att vi inte har nått sålångt med de nya alternativen som vi hade önskat. Vihar också hög ambitionsnivå när det gäller t.ex. sal-monella. Det har man inte i , som är ett landsom ofta lyfts fram.Miljöpartiet undrar varför vi inte undersökergammal teknik. Vi vet att gammal teknik är dålig. Detär därför vi skall bort ifrån den. Det är därför vi skallförbjuda de traditionella burarna och finna alternativsom är bättre. Men att gammal teknik är dålig är ingenursäkt för att också ny teknik skall vara dålig.Reservanterna menar att det inte är säkert att detär burarnas eller systemens fel att resultatet blir dåligt.Det kan bero på en lång rad andra saker, t.ex. miss-lyckanden i aveln och fodrets sammansättning. Jaghåller helt med om det. Regeringen säger också i sinskrivelse att det behövs ytterligare forskning kringandra aspekter än själva systemet. Det behövs ytterli-gare forsknings- och utvecklingsinsatser när det gällerjust avel och foder.Men faktum kvarstår: Konsekvenserna av proble-men, oavsett vad som ger upphov till dem, blir såoerhört mycket större i ett öppet golvsystem än de bliri ett bursystem. Detta faktum kan vi inte bortse ifrån.Det gör att vi likväl står där med problemet. Eftersomproblemet inte är löst måste vi ha litet föratt kunna komma fram. påstod bara har testat vita hönor i Marielundssystemet,men det är inte sant. Det är lätt att kontrollera att manäven har testat bruna hönor.När man lyfter fram t.ex. undrar jag omavsikten egentligen är att indirekt föreslå att vi skallsänka våra ambitioner. Är man ute efter en försvag-ning av den svenska djurskyddslagen, fastän man intesäger det öppet? Jag kan i så fall meddela att rege-ringen inte är beredd att acceptera en lägre ambi-tionsnivå för djurhälsa och djurskydd än den vi har ivår lagstiftning.Bytet av system skall leda till förbättringar - intetill försämringar. Faktum är att det finns stora pro-blem i de intensiva golvsystemen som inte är lösta.Det som litet vackert kallas näbbtrimning, men sominnebär att man amputerar en stor del av näbben påhönsen, tillåts i de länder som ofta lyfts fram som braalternativ. Vi tillåter inte det i . Det är ocksåett av skälen till att vi har problem med golvhållning-en. Ett annat är vår höga ambition i djurskyddslagen.Låt mig återigen fråga: Är avsikten att vi även idetta avseende skall försämra vår djurskyddslagstift-ning för att kunna gå över till en golvhönshållning?I , där man har kritiska synpunkter påJordbruksverkets rapport och på vetenskapligheten iunderlaget för detta beslut, är man själv inte särskiltnoggrann med sina vetenskapliga underlag. Man letaroch hittar litet lösryckta siffror på att dödlighetenminsann kan vara högre i burar än vid golvhållning.Men den holländska undersökning man baserar dettapå är gjord på näbbtrimmade höns och på höns somhar medicinerats mycket kraftigt. Det är klart att hönsmed näbbarna amputerade och under inverkan avmycket droger och kemikalier kan fås att inte råka utför stora angrepp av t.ex. kannibalism och fjäder-plockning. Men det är enligt min uppfattning inte ettseriöst sätt att argumentera eller att hävda höga krav iden svenska djurhållningen. Det är hyckleri.Jag tycker alltså att påståendena om att andra län-der har kommit så mycket längre är osanna. Reservan-terna talar om att ge fel signaler till omvärlden. Menjag vill påstå att det är reservanterna som ger fel sig-naler såväl till omvärlden som till konsumenter i Sve-rige, när de hävdar att man har kommit längre i andraländer och att den svenska äggproduktionen håller sålåg standard. Jag tror att det är på det sättet man gerfel signaler.Låt mig också säga några ord om vad den härskrivelsen inte handlar om. Den handlar inte om ettval mellan bursystem och golv. Såväl Vänsterpartietsom har uppenbarligen tagit del av skri-velsen men inte förstått den. Regeringen föreslår inteatt man skall införa modifierade burar. Regeringenföreslår att det skall bli möjligt att pröva modifieradeburar i den nya teknikprovningen. Men självfalletskall de systemen prövas lika noggrant som andrasystem! Något annat vore otänkbart, enligt regering-ens uppfattning.I skrivelsen talar vi om att vi vill utforma förord-ningen så att den bygger på funktionskrav som skallgälla för alla system. Där nämner vi de funktionskravsom vi vet är nödvändiga: sandbad, sittpinneoch värprede. Vi säger också att vi inte utesluter attytterligare funktionskrav kan tillkomma, vartefterforskning och utveckling lär oss mer på det här områ-det. Detta är vad skrivelsen handlar om.Den handlar också om det fortsatta behovet avforskning kring t.ex. avelsfrågor, foderfrågor ocharbetsmiljöfrågor. Den handlar om nödvändigheten aven bra information till konsumenterna. Vi kommer attinföra ett märkningssystem och avsätta resurser tillkonsumentorganisationer och andra organisationer föratt informera konsumenter om äggproduktionen.Det tror jag är oerhört nödvändigt. Vi konstaterarnämligen att det finns en mycket stark öns-kan i vårt land att vi skall komma ifrån den traditio-nella burhönshållningen. Men tyvärr motsvaras denstarka önskan inte av ett handlande i praktiken. Minoch regeringens bedömning är att det därför är nöd-vändigt med ökade insatser för att konsumenternaskall få kunskaper som blir underlag för deras med-vetna val.Skrivelsen handlar också om behovet av rådgiv-ning. Och i enlighet med vad ocksåhar föreslagit talar vi om att det behövs en särskildtjänst hos , en fjäderfärådgivare som isin tur kan utbilda konsulenter och andra för att bidratill att kunskapen hos producenterna ökar, så att vikan få en snabbare övergång till ett bra system. Dettaär vad skrivelsen handlar om.Herr talman! Skiljaktigheterna till trots tror jag attvi alla är överens om att den traditionella burhållning-en inte är acceptabel och att det är nödvändigt för ossatt ta oss bort från den.