prot · GK0960 · 1997-02-05 00:00:00 — "Man noterar vidare att AMS har utarbetat en upp-följnings- och utvärderingsplan. Vidare skriver man:"I sin utvärderingsverksamhet bör AMS i stor ut-sträckning anlita utomstående organ, anser utskottet. "Man sammanfattar det hela med att man instäm-mer med revisorerna om vikten av utvärderingar. Manutgår från att utvärderingarna av arbetsmarknadsut-bildningen genomförs. Med all denna skrivning iutskottet landar man i att "bör mot denna bakgrundinte föranleda något uttalande av ". Det ärrätt märkligt. Här instämmer man i det mesta, men sålandar man i en sådan skrivning.Det här återkommer även i de andra punkter därrevisorerna föreslagit ett tillkännagivande. Beträffan-de deltagarnas bakgrund anser man att det är"värdefullt med en sådan redovisning från AMS somrevisorerna efterlyser, i vilken en fördjupad analysgörs av deltagarnas bakgrund och orsakerna till denuppkomna fördelningen såvitt gäller olika grupper. "Även där landar man i en liknande skrivning: "Någotsärskilt tillkännagivande med anledning av revisorer-nas förslag i fråga om deltagarnas bakgrund synesemellertid inte erforderligt." Någon svagare motive-ring får man nog leta efter.I den tredje frågan är det samma sak. Utskottetinstämmer i allt väsentligt i vad revisorerna anfört. Sålandar man i den något konstiga inställningen: "Någotuttalande av med anledning av revisorernasförslag i dessa eller övriga avseenden föreslår utskot-tet dock inte. "Jag begriper inte, herr talman, varför Socialdemo-kraterna och stödpartiet inte kan bifalla revi-sorernas yrkande om tillkännagivande. För mig är detobegripligt.Det finns en bred enighet i utskottet. Alla partier -utom socialdemokraterna och dess stödparti -anser att revisorerna har helt rätt i sitt resonemang,men man kan ändå inte bifalla revisorernas förslag.Jag ser revisorernas roll som en hjälp i riksdagensoch regeringens arbete. Det som ligger till grund förbetänkandet är ett mycket gediget och omfattandearbete som revisorerna har lagt ned. Det viftas nu barabort av utskottsmajoriteten.Om man jämför med revisorernas roll i privata fö-retag har de en konsultroll. Man bistår med hjälp attgöra analyser och hjälper ledningen att undvika miss-tag. På samma sätt borde revisorernas arbete kunnaanvändas i . Men tydligen är detta känsligt.Det har blivit något av en av dethela. Regeringen anser sig så felfri att varje form avkritik blir en oerhörd kränkning. Därför rycker ut-skottsmajoriteten ut för att skydda regeringen fråndenna fruktansvärda händelse, att bli beskylld förnågonting, att inte kunna allt, att inte vara helt felfri.Det är inte så konstigt att förtroendet för regering-en är lågt och att alltfler medborgare har en pessimis-tisk inställning till framtiden. Människor måste undravad som sker i denna kammare när alla är överens omatt revisorerna har rätt men att man inte kan tillkänna-ge detta ens till regeringen. Jag får kanske senareunder debatten en förklaring till varför man beter sigpå det här underliga sättet. Är man verkligen så käns-lig?Vi från har avgett ett särskilt yttrandedär vi lämnar vår syn på arbetsmarknadsutbildningen,något som vi har utvecklat i våra motioner. Vitar upp tre delar i vårt särskilda yttrande.Till att börja med bör utbildningen styras av ettklart definierat arbetsmarknadsbehov och genomförasi samarbete med företagen. Det är en självklarhet atten utbildning som man erbjuder de arbetslösa skallkunna leda till någonting senare och att utbildningenskall anordnas i samverkan med företagen.Utbildning bör också kunna ske i trainee-form.Det finns olika sätt att finansiera detta, t.ex. genomutbildningscheckar.Vi anser att det behövs en objektiv och allsidig ut-värdering av verksamheten. Det är inte acceptabelt attAMS själv ansvarar för huvuddelen av utvärderingen,utan den bör göras av utomstående personer. Dettaanmärker även revisorerna på. Jag tror att det finnsflera i utskottet som delar den uppfattningen.Med anledning av det anförda yrkar jag bifall tillreservation nr 1. Naturligtvis står jag bakom alla våraövriga reservationer.Anf. 149 ():Herr talman! Dagens betänkande behandlar ettförslag från revisorer. De synes ha ettangeläget budskap, och de ståndpunkter och förslagsom man lyfter fram förtjänar uppslutning.Revisorerna har granskat arbetsmarknadsutbildningenoch gjort viss utvärdering. Man lämnar ettantal synpunkter i tre avseenden. Utvärderingarnagäller deltagarnas bakgrund och utbildningens inrikt-ning och dimensionering.Vi har ju disku-terat arbetsmarknadsutbildning och därtill hörandefrågor i såväl utskott som kammare. Senast var kortföre jul då vi beslutade om ett kapitaltillskott tillAMU-gruppen. Där återkommer regeringen snart meden proposition om AMU-gruppens framtida verksam-het. Dessutom har ju utbildningens roll diskuteratsmycket, inte minst i volymtermer eller i termer avkvalitet.Vår principiella ståndpunkt i när detgäller arbetsmarknadsutbildningen är att den behövsförändras i inriktning mot utbildningar som är meranpassade till dagens arbetsmarknad. Visserligen hardet gjorts påståenden i den riktningen, men alltför litethar kommit till praktisk tillämpning. Det är nödvän-digt att arbetsmarknadsutbildningen förändras så attutbildningen inriktas på det som kan anses vara fram-tidens arbetsmarknad och inte på gårdagens arbets-marknad.Ett problem som vi dras med just nu är att massar-betslösheten har antagit sådana dimensioner attkvantiteterna har kommit för mycket i förgrunden.Regeringens ambition att pressa arbetslösheten är ettförsök att ta en genväg. För vår del tror vi att utbild-ningen måste inriktas på utbildningar som i en del fall- kortsiktigt - är dyrare, men som i stället har högkvalitet och som mycket säkrare leder till ett jobbefter avslutad utbildning. Volymkraven får inte taöver en rationell och långsiktigt klok hantering.Så till revisorernas förslag. Arbetsmarknadsut-bildningen är en dyr åtgärd. Därför är det viktigt att vikan överblicka vilka effekter som den får. De utvär-deringar som har gjorts är inte aktuella. Degjordes i ett annat ekonomiskt läge, och sedan måsteman också ta hänsyn till de stora volymerna. Det ärangeläget att göra en bra avvägning mellan arbets-marknadsutbildning och andra typer av åtgärder.Vi från oppositionen konstaterar att arbetsmark-nadspolitiken inte är tillräckligt genomlyst. Detta ärdjupt otillfredsställande, och det är av största vikt attintentionerna inte stannar enbart vid ord. Konkretaresultat är nödvändiga om vi skall få bukt med såvälarbetslöshet som rikets affärer.Vi påpekar också i reservation nr 1 att regeringenfortlöpande måste genomföra utvärderingar av detslag och i den omfattning som föreslås av revisorerna.Ambitionsnivån skall vara hög och kvaliteten skallvara god. Utvärderingar för inte bara bli interna ut-redningar utan bör självfallet läggas ut på friståendeorgan och forskare. Bara då kan de få hög trovärdig-het och bli i verklig mening användbara.I avseende om deltagarnas bakgrund påpekar revi-sorerna att de prioriterade gruppernas andel av ut-bildningen måste hållas uppe. Inte minst från fördel-ningspolitisk synpunkt är det angeläget att underlättaför personer med svag ställning på arbetsmarknadenoch att de kan komma i fråga för relevant utbildning.Inte sällan rör det sig om vissa ungdomar, arbetshan-dikappade och medborgare från utomnordiska länder.Men även jämställdhetsperspektivet måste beaktas avarbetsmarknadsmyndigheten.Revisorerna ser med misstänksamhet på att de pri-oriterade gruppernas andel har tenderat att minska ochbefarar att det rentav kan vara fråga om en ny inrikt-ning. I detta avseende behöver länsarbetsnämnder haen mer ensartad inställning. De tillväxtpolitiska ochfördelningspolitiska målen bör inte avsevärt skilja sigåt från län till län. Statistiska brister behöver ocksååtgärdas. AMS bör få i uppgift att förtydliga riktlin-jerna i detta avseende, följa utfallet och redovisaresultatet till regeringen, som i sin tur har att meddelariksdagen sina iakttagelser.Visserligen är vår uppfattning i att maninte skall ha alltför långtgående och detaljutformaderiktlinjer för län och lokala arbetsförmedlingar, mennär det gäller stora principiella ställningstagandenbehöver de självfallet få sitt genomslag i praktisk,vardaglig utbildningsverksamhet. Detta är så angelä-get att bör göra ett särskilt uttalande tillregeringen i denna fråga.Vår tredje reservation, dvs. nr 7, som tre partierställer sig bakom gäller planeringen av utbildningensinriktning och dimensionering. Revisorerna har pekatpå brister, inte bara i inriktningen utan också i effek-tiviteten. Därför är det viktigt med en professionellupphandling och utbildning. Det är vidare angelägetatt göra bra och riktiga marknadsbedömningar, att fåen korrekt bild av samhällets kostnader för arbets-marknadsutbildningen i relation till andra åtgärder, attse vikten av en god svenskundervisning för invandra-re samt att över huvud taget säkra kvaliteten i arbets-marknadsutbildningen.Här återkommer jag till mitt påstående i inled-ningen av anförandet om faran av att sådan utbildningalltför mycket kan höra gårdagen till. Att detta har letttill att utbildningen alltför ofta inte har lett till någotjobb uppmärksammas alltför sällan. I det samman-hanget kommer de s.k. dyra utbildningarna in i be-dömningen. Men i de fall att dessa utbildningar skulleunderlätta att få ett arbete på öppna arbetsmarknadenmåste de redan i ett relativt kort perspektiv ändå varaatt föredra.Bra är riktlinjerna att arbetsmarknadsutbildningenskall vara anpassad till den enskildes behov och förut-sättningar och i enlighet med kraven på arbetsmark-naden. Vi reservanter stryker under att ett sådantsynsätt bör prägla planeringen av utbildningens in-riktning och dimensionering. Men här bör riksdagenockså göra ett uttalande med en innebörd som välsammanfaller med bl.a. en folkpartimotion.Slutligen, herr talman, bejakar utskottsmajoriteteni allt väsentligt revisorernas resonemang och menaratt en förtjänstfull genomgång av arbetsmarknadspo-litiken har skett. Men samma majoritet tycker att endel av dessa synpunkter redan har uppmärksammatsav . Man instämmer rentallmänt i behovet av utvärderingar och ett större an-svar från såväl departement som ämbetsverk. Ävensocialdemokraterna anser att AMS bör anlita utomstå-ende organ i enlighet med revisorernas påpekande.Man påminner också om det nya oberoende institutetför utvärdering av arbetsmarknadspolitik som inrätta-des för bara några veckor sedan.Till detta kan sägas att massarbetslösheten, somlikt en präriebrand drar fram över landet, är så alar-merande i omfång och hastighet att man inte kaninvänta oberoende instituts utvärderingar, som liggeralltför långt fram i tiden. bränns det ordentligt iarbetsmarknadsfrågorna. De senaste årens ökadearbetslöshet är just alarmerande. Som redan tidigarepåpekats i denna kammare har vi ett Arbogafall varjevecka.Socialdemokrater och centerpartister nöjer sig ty-värr med att revisorerna har gjort sitt. Institutet ärinrättat och behöver inte engagera sig yt-terligare. Ändå är behovet av uppföljning av all denhär typen av verksamhet inom offentligsidan mycketangeläget.En utvärdering värd namnet måste verkligenkomma till stånd. Då är det viktigt att det inte baratalas, skrives eller staplas ord om utvärderingar. Riks-dagens konstitution ger oss möjlighet att resa dettakrav och att ge regeringen våra åsikter till känna.Därför vill jag, herr talman, yrka bifall till reser-vationerna 1, 4 och 7.Anf. 150 HANS ():Herr talman! Jag skall börja med att yrka bifall tillVänsterpartiets reservationer nr 2, nr 5 och nr 8.Miljöpartiets representant hartyvärr blivit sjuk . Hon har sagt till migatt hon hade tänkt yrka bifall till de två förstnämndavänsterpartireservationerna.Patrik försöker att koka soppa på enspik. Visst är det så att man från majoritetspartietssida är väldigt rädd för revisorernaskritik. Huvuddelen av den kritik som framförs avrevisorerna, vilken jag till mycket stor del ställer migbakom, drabbar egentligen det moras som börjadeinom detta område . Det är intebara jag som säger detta. I remissvaren till revisorer-nas rapport skriver expertgruppen för utvärderings-studien inom arbetsmarknadspolitiken, EFA, attforskningsresultaten när det gäller arbetsmarknads-utbildning var mycket mer positiva förr och att detenderar att få en sjunkande verkningsgrad.Man skriver: "Dessa forskningsresultat gav ingetstöd för den förändring av arbetsmarknadspolitikenstidsanpassning och sammansättning som skedde ibörjan av . Förutom att åtgärderna i börjanav konjunkturnedgången sattes in senare och i mindreomfattning än vid tidigare konjunkturnedgångar varåtgärdssammansättningen annorlunda. Istället för attsom tidigare låta de efterfrågepåverkande åtgärdernavara den första och främsta stabiliseringspolitiskaåtgärden var det utbildningsinsatsernasom fick denna roll. "På diagrammen kan man se hur upp arbetsmarknadsutbildningen till att i genom-snitt omfatta 80 000 personer . Det var fridragningsrätt, som man sade, på denna åtgärdstyp.Man vräkte in utbildningsinsatser, som delvis justuppnådde utförsäkringssyftet. Det var en ogenomtänktarbetsmarknadspolitik av borgerligt märke, somegentligen gav upphov till den kvalitetssänkning somman kom att se . Det är egent-ligen som är utvärderad. Jag vill intesäga att det bara beror på den borgerliga regeringensmissgrepp, men det politiska ansvaret låg faktiskt där.Rent generellt är vi väldigt mycket för utvärde-ringar. De skall tas på stort allvar. I vår motion har vi,i förhållande till revisorerna, i väsentlig grad skärptanmärkningarna.När det gäller behovet av utvärderingar har vi pe-kat på att det inte bara är den operativa verksamhetensom skall utvärderas. Man måste också utvärdera dealternativ som fanns när utvärderingen gjordes liksomregerings och riksdags ansvar. Aldrig har vi väl upp-levt maken till ryckighet och dragspelande med voly-merna när det gäller arbetsmarknadspolitik, inte minstarbetsmarknadsutbildning, som under just de år somutvärderades. Det leder naturligtvis till att får mycket små möjligheter att göranoggranna planeringar och, kanske än mindre, upp-följningar. Detta är en väldigt viktig del som jag villlyfta fram.Det andra som jag vill ta upp är metodiken. Vi hari vår motion och litet grand också i reservationendiskuterat vilken metodik som skall användas. Denvanligaste formen av utvärdering är helt enkelt tar reda på löneutvecklingen för en person somfår del av arbetsmarknadsutbildning och personensarbetsmarknadsstatus efter , , ellernågra månader - man väljer alltså en tidsperiod. Detär klart att detta i väldigt hög grad beror på arbets-marknadsläget, som i första hand inte bestäms av denenskildes utbildning på kort sikt utan av den ekono-miska politiken, näringspolitiken, regionalpolitikenetc. Därför pekar vi på att det används ganska trubbi-ga instrument, vilket inte bara vi pekar på. Delvisbekräftas detta också av revisorerna. Varje genom-gång av undersökningar och utvärderingsstudier omarbetsmarknadsutbildning leder till konstaterandet attkunskapsläget är osäkert. Det är mycket svårt att görajämförelser över tiden och mellan länder.Efter varje undersökning som presenteras, om deråkar vara negativa - det finns också positiva - ropasdet från borgerligt håll: AMS är ruttet! Det är dåligtskött! Varför skall vi hålla på med det här? "Flexibilisera" arbetsmarknaden i stället!Den typen av politisering av bräckliga undersök-ningsresultat är mycket dålig. Det finns också i denborgerliga reservationen ett inslag av detta. Man sägeratt nu måste det komma fram konkreta resultat, att detinte är acceptabelt att människor så sällan får jobbefter genomgången utbildning. Men det handlar inteom det, utan det handlar i första hand om en dåligekonomisk politik och en dålig arbetsmarknadspolitiki stort, som leder till små jobbchanser. Däremot är envettig kompetenshöjande insats kanske det bästa somman på lång sikt kan göra för den arbetslöse, som oftahar stora kompetensbrister.Vi har alltså diskuterat en serie sådana metod-problem, och vi har diskuterat vikten av en jämförelseav de alternativ som stod till buds. Därför har vi i vårreservation nr 2 gjort en skärpning i förhållande tillrevisorernas påpekande om behovet av och metodikenför utvärderingar.I reservation nr 5 tar vi upp en fråga som tas upp ialldeles för liten omfattning av revisorerna, nämligenkönsperspektivet. Kort sagt är det en ojämlik situationsom råder mellan män och kvinnor. Det är en mindrevolym av utbildningsinsatser som riktas till kvinnor.Framför allt är kostnaderna väsentligt lägre för deutbildningar som riktas till kvinnorna, vilket vi trorberor på slentrian och gamla arbetsmarknadsstruktu-rella föreställningar. Detta mönster måste brytas. Detmåste vara en del i det uppdrag som AMS har attbryta den könssegregerade arbetsmarknaden. Vadkunde vara bättre än att använda kompetenshöjandeåtgärder för att bryta den i så starkt könsseg-regerade arbetsmarknaden?Vi noterar att det läggs väldigt liten vikt vid denaspekten när revisorerna har utvärderat det här. Vi hargjort en stark markering av vårt missnöje på denpunkten och av att det, både i utvärderingen och isjälva arbetet med arbetsmarknadsutbildningen, ärviktigt att lyfta fram könsperspektivet.Den tredje reservationen, reservation 8, handlarom arbetsmarknadspolitikens inriktning. Vad vi för-söker säga är att arbetsmarknadsutbildning skall de-finieras som utbildning som sätts in av arbetsmark-nadsskäl för den som är arbetslös, finansieras med ettaktivitetsstöd och ingår i den individuella handlings-planen. Det leder oss till att diskutera några mycketkonkreta punkter som vi tycker att revisorerna bordeha lyft fram. Även här är det alltså en skärpning avrevisorernas hållning. Vi menar att vi har sett mångaexempel på hur man tas in under löpande månad ellerlöpande vecka på olika kurser och åker ut igen vidolika tillfällen. Det finns inte alls någon klasstrukturnär man går i arbetsmarknadsutbildning. Det kan lättfå karaktären av att man skall göra sina dagar, manskall få sin kurs gjord. Sedan har man en ny status närman kommer till arbetsförmedlingen.Vi tror att det är oerhört viktigt vilket sätt man tasin i arbetsmarknadsutbildning på. Det är viktigt att detverkligen är en del i en realistisk, individuell hand-lingsplan som tar hänsyn till möjligheterna och förut-sättningarna att klara av studierna och till på vilketkvalitativt sätt man genomför sina studier, sin utbild-ning. Det är också viktigt att det finns inslag av prak-tik. Det är mycket ovanligt i dag.Skall man få jobb efter en utbildning, tror jag attpraktikinslaget är alldeles nödvändigt. Jag tror ocksåatt jobbsökaraktiviteten är nödvändig. Därför skullejag vilja se arbetsmarknadsutbildningen på ett mycketstarkare sätt integrerad i det här med att skaffa sigjobb i den individuella handlingsplan man utarbetartillsammans med arbetsförmedlingen. Det finns oer-hört mycket att göra på den punkten. Vi har pekat pånågra ytterligare mycket konkreta punkter, men jagnöjer mig med detta.Låt mig slutligen säga att en hel del av de problemvi ser, kommer sig av en fortsatt ryckighet. Vihar en radikal neddragning av arbetsmarknads-utbildningen, av de kompetenshöjande inslagen iarbetsmarknadspolitiken. Vi ser det som utomordent-ligt negativt - inte minst eftersom personalpolitiken,personalutbildningen i företag, kommuner och statligamyndigheter ofta diskriminerar dem som har lägstutbildning och som står längst ned i hierarkin.Vi behöver ett omfattande statligt program förkompetenshöjning utanför den normala arbetsgivarsi-dan. Vi behöver ha en arbetsmarknadsutbildning somär stark och långsiktig och som naturligtvis, ElverJonsson, skall inrikta sig på den kommande arbets-marknaden. Det är en självklarhet. Det är inte lätt attplanera, men det är en självklarhet. Därför vill jagbara notera att vi är utomordentligt dystra över denusla planering som finns på Arbetsmarknadsdeparte-mentet och som vi har sett prov på i fråga om debacletmed AMU-gruppen, som har att förvalta en mycketstor del av den arbetsmarknadsutbildning vi diskute-rar.Utvärderingar är alltså mycket bra, men gör demmer specifika, mer konkreta och mer inriktade på deverkliga problem vi har på svensk arbetsmarknad.Anf. 151 () replik:Herr talman! Min kritik tog inte sin utgångspunkt ivems fel det var, när det började, hur det har uppståttoch varför. Den tog sin utgångspunkt i att revisorernaoch utskottet, och även själv, anseratt man bör ge det här till känna till regeringen. Var-för kan man inte göra det då? Vad är det fråga om förprestige? Det var det kritiken gällde.Själva arbetsmarknadsutbildningen och hur denskall inriktas är inte vad det här betänkandet rör. Detrör hur revisorerna anser att vi skall ha en utvärde-ring. Det gäller revisorernas arbete och om vi skalltillkännage det till regeringen eller inte. Det var ut-gångspunkten i min kritik av Socialdemokraternas ochCenterns agerande.Anf. 152 HANS () replik:Herr talman! Jag kan dela den kritiken. Men bådei reservationen, den första från de borgerliga partier-na, och i inlägg, finns slängen attregeringspartiet är så skrajset. Vad jag påpekar är attde största misstagen, som har lett till de mest bekym-mersamma effekterna för förmedlingarna, länsarbets-nämnderna, AMS och framför allt de arbetslösa, till-kom då parti satt iledningen. Jag vill säga att det nästan är dramatiskthur kvaliteten på arbetsmarknadspolitiska åtgärder dåförsämrades. Tyvärr är det just nu samma tendens.Den enda likheten mellan de två perioderna är Cen-terns mycket starka inflytande på politiken i det härfallet.När det sedan gäller de andra punkterna vi hartagit upp, ligger de inte alls vid sidan av vad reviso-rerna har påpekat. Man har tagit upp frågor om vilkagrupper som får del av arbetsmarknadsutbildning. Dethade varit roligt om även hade lyft framfrågan om könssegregering och kvinnors roll.När det gäller planering och inriktning vill jag sä-ga att det är planering vi tar upp när vi säger på vilketsätt arbetsmarknadsutbildning skall vara integrerad ide individuella handlingsplanerna. De skall vara välförberedda och väl uppföljda på individuell basis.Anf. 153 ():Herr talman! Utvärderingar syftar till att ta till va-ra erfarenheter av genomförda åtgärder, till att lära föratt förbättra. Utvärdering bör ske med en kombinationav självvärdering och både en intern och en externutvärdering. Genom den interna självvärderingenskapas beredskap och öppenhet för synpunkter frånden externa utvärderingen. För utveckling av verk-samheter är det nödvändigt med både en intern och enextern utvärdering.Till skillnad från utvärdering innebär uppföljningatt ta reda på resultatet av vad som skett och av vadsom är gjort. Det är en del av verkställigheten somständigt måste göras på olika nivåer internt inomverksamheten. Det är viktigt att hålla isär dessa bådabegrepp i den fortsatta debatten.Herr talman! revisorer har granskatarbetsmarknadsutbildningen efter förslag från arbets-marknadsutskottet. Revisorernas överväganden redo-visas under fyra rubriker. På tre punkter; utvärdering-ar, deltagarnas bakgrund samt planeringen av utbild-ningens inriktning och dimensionering, begär reviso-rerna tillkännagivande till regeringen.Utskottsmajoriteten håller med revisorerna om atten noggrann, kontinuerlig och kvalitativt god utvär-dering av arbetsmarknadsutbildningen, både interntvia AMS och externt av ett oberoende institut, ärnödvändig för att förbättra kunskapen om arbets-marknadsutbildningens effekter, precis som PatrikNorinder påpekar. Vi tycker att revisorernaslår in öppna dörrar. I flera fall gäller inte deförhållanden som revisorerna pekat på.Ett exempel på detta är revisorernas förslag omvikten av oberoende utvärdering av hela arbetsmark-nadspolitiken. har redan fattat beslut omatt inrätta ett utvärderingsinstitut fr.o.m. den 1 januarii år.Ett annat exempel är att AMS redan har utarbetaten uppföljnings- och utvärderingsplan som skall möj-liggöra en effektivare avvägning mellan olika åtgär-der.