prot · GK09117 · 1997-06-10 00:00:00 — Till skillnad från flertaletandra industriländer i vår omvärld har vi dessutom enmycket bra fördelning av energiproduktion mellanvattenkraft och kärnkraft. Vid sidan av JAS-projektetär kärnkraftssatsningen ett av våra mest framgångsri-ka industriprojekt i modern tid. Sedan folkomröst-ningen om kärnkraftens vara eller inte vara har storaresurser satsats för att finna alternativa energislag,utan påtagligt resultat.Trots att realistiska alternativ saknas är regeringenoch utskottsmajoriteten beredda att avveckla säkraoch lönsamma produktionsanläggningar som dess-utom i jämförelse med andra alternativ ger billigenergi. Med stigande förvåning konstaterar jag attegensinniga parti- och valtaktiska manövrer har do-minerat partiuppgörelserna mellan Socialdemokrater-na, och . Partiintresset harvärderats högre än välfärden i landet.De allra flesta svenska och internationella bedö-mare har ingen förståelse för denna svenska galen-skap. , en av våra mest framträdandeenergiexperter som anlitats även av socialdemokratis-ka regeringar, har gjort en ekonomisk analys av 1997års energiproposition. På punkt efter punkt visar hanpå det bristfälliga och orealistiska i förslaget och somleder till väsentligt ökade energikostnader.Man kan fråga sig: Vilket företag skulle avvecklaen produktionsenhet innan en ny anskaffats och leve-rerats? Naturligtvis ingen ansvarsfull ledning av ettföretag skulle göra på det sättet. Varför skall vi betalaåtskilliga miljarder för att avveckla en eller två reak-torer när nyproducerad eller importerad energi kostarväsentligt mycket mera? Det s.k. tankeförbudet ikärntekniklagen tycks ha smittat av sig till avveck-lingsivrarna.Herr talman! Energibeslutet kommer att bli kost-samt för våra industrier, företagare och övriga kon-sumenter. De elintensiva industriernas företrädare inorra är mycket oroliga . Se-dan århundraden har den tyngre basindustrin varit dendominerande industrisektorn i . Även om den inte har samma betydelse svarar den trots allt fören tredjedel av nettoexport. En förutsättningför gruvor, stål- och skogsindustri har varit tillgångenpå råvaror och energi. De första gruvorna, hyttornaoch sågarna växte upp där det fanns malm, skog ochvattendrag och där energin kunde tillgodogöras. Detär naturligt att den tunga industrin även är loka-liserad där råvarorna finns. En stor del av den elin-tensiva industrin finns i Norrland.Norrbottens industrier domineras av gruvor. Boli-den och är exempel på det liksom stål- ochsmältverken och samt skogsindustriföretagenAssi Domän och SCA. Kring dessa industrier har detvuxit upp kompletterande verksamhet och servicein-dustri såsom Plannja och Truck m.fl.. I dagsysselsätter de flera tiotusental människor i norraSverige. Det har också indirekta effekter för leveran-törer, entreprenörer m.m. Andelen människor somarbetar i eller är beroende av den energiintensivaindustrin är avsevärt större i norra än i övrigadelar av landet.Under de senaste 20 åren har industrin förändratsin energiförbrukning. Olja och kol har ersatts av el.Inom gruvindustrin utgörs av den totala energi-förbrukningen av el. Orsaken till att el föredras somenergikälla är att den är miljövänlig, lätt att distribue-ra och har en hög verkningsgrad. används till90 % för drift av elmotorer och kan inte ersättas avandra energislag. Eftersom elen står för andel av produktionskostnaderna arbetas detintensivt för att spara el. Som exempel på att detta kange goda resultat i nya anläggningar är den nya malm-behandlingsanläggningen i där energiför-brukningen reducerats jämfört med degamla anläggningarna. I viss mån motverkas detta del av de behov som uppkommer genom ökademiljökrav, ökat brytningsdjup i gruvor och ökad för-ädling.När aggregat som föreslås stängas upp-kommer naturligtvis brist på elektrisk energi. De nyaanläggningar som då måste byggas, eller om manersätter det på annat sätt, innebär att det säkerligenblir väsentligt högre priser än i dag.En drastisk höjning av elpriserna i kom-mer att få genomslag även på den nordiska markna-den. Det är osannolikt att t.ex. accepterar attimportera till höga svenska priser som innebär högrepriser i . Endera införs export- eller importbe-gränsningar eller så upphör börsen. Därigenom fårinte regleringen samma genomslag då endast densvenska marknaden återstår.Konsekvenserna för den energiintensiva industrini norra blir förödande när avvecklingsnotanskall betalas. Gruvorna har svårigheter att klara kon-kurrenskraften. Rationaliseringar går inte att överföraspå övriga kostnadsslag och kan alltså inte kompenserade högre energipriserna. Följden kan bli stängning avvissa industrier och problem även för stål- och smält-verken.Anders påstående att energiprisernainte skall öka är lika litet värt som vallöftet 1994 omatt skatterna endast skulle höjas med 3,7 miljarder. Iverkligheten blev det 80. Varje energiprishöjningpåverkar naturligtvis den elintensiva industrin. Därförär det viktigt att inte få sådana effekter. Även om manskulle ge frisedel till industrin kommer de övrigakonsumenterna att få stå för notan.En förtida avveckling drabbar den del av Sverigesom inte förbrukar en enda kärnkraftselektron ochsom har den högsta arbetslösheten Det är häp-nadsväckande att någon ansvarskännande politikerkan plädera för kärnkraftsavveckling och samtidigtsäga sig bekämpa arbetslösheten.Det är ytterligare märkligt att majoriteten inte villinse att konsekvensen av beslutet är en tragedi förSverige i allmänhet och för norra i synnerhet.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 1och 12.Anf. 110 ():Herr talman! Jag tar till orda i den här debatteninte för att demonstrera utan därför att jag är skyldigatt för invånarna i - dels mina egna väljare,dels många andra - deklarera min uppfattning. Jaganser nämligen att man är beredd att fatta etthelt felaktigt beslut. Jag bär en gul tröja som det står"behövs!" på därför att det stämmer medmin uppfattning.Jag är mycket orolig för utvecklingen i mitt hem-län, som har stora basindustrier inom metall-, skogs-och kemirörelser, om regeringens och för-slag går igenom som handlar om en förtida nedlägg-ning av väl fungerande kärnkraftverk. Samma orodelas av många invånare i de övriga verkstadslänenÖrebro, , och län.Vi moderater från dessa län har skrivit en gemensammotion där vi uttalat vår oro för arbetstillfällena ochyrkat avslag på regeringens förslag.I mitt län har arbetslösheten legatpå ca 25 000 personer, eller i snitt. Hagforshar länets högsta arbetslöshet och Munk-fors , alltså högst i länet.Vad kommer att hända vid en förtida avveck-ling av kärnkraftverk? Ja, priset blir naturligtvis ökadarbetslöshet. Det är i första hand våra energikrävandeindustrier som blir förlorarna. Ytterst handlar det ommänniskor som är beroende av kanske den enda ar-betsplatsen på orten.I slutet av förra året kom det ett brev till ossvärmländska riksdagsledamöter. "Var rädd om kärn-kraften", stod det där. "Vi fackliga företrädare vidstålföretaget i känner stororo för varje form av förtida avveckling av kärnkraf-ten. Vi är övertygade om att varje minskning av kärn-kraften får mycket negativa konsekvenser för vårindustris konkurrenskraft. Därför blir en avvecklingett hot mot sysselsättningen, både här i ochpå många andra orter i ." Brevet var under-tecknat av företrädare för Metall, Ledarna, ochCivilingenjörsförbundet.Isa i liberalerna och jagbesökte och samtalade därmed Toolings VD och samtliga fackföre-trädare. Vi fick fullständigt klart för oss, från såvälföretagets ledning som fackorganisationerna, att dettidigare så hårt drabbade och skulle drabbas ytterligt hårt av en kärnkraftsned-läggning. "Vår överlevnad beror på högförädlade spetspro-dukter. Vi kan inte konkurrera med låga löner ochbilligare produkter men med hög kvalitet. För dettakrävs tillgång till säker och billig energi." Det var detklara budskap vi fick med oss.Värmlands län ligger bland de fyra län som ärmest beroende av el i hela landet. ligger i denabsoluta toppen när det gäller elberoende. Det finnsskäl att påminna om att sedanstod inför hotet om en nära nog total avveckling avsin stålindustri. Inte minst vi i länets ledning - jagtänker då på - andades ut när insåg att Tooling hade storamöjligheter på världsmarknaden och investerade 140miljoner på absolut topputrustning när det gäller hög-förädling av stål.Uddeholm Tooling är nu världsledande inom sinnisch - men vad händer i fortsättningen? Skall ytterli-gare hundratals anställda mista sina jobb? Det är denfråga som hagforsborna och människorna på andrabruksorter i ställer sig i dag.Häromdagen kom det ett brev från VästsvenskaHandelskammaren som sade: Stäng inte nu! Vikänner stor oro för höjda elpriser och därmed mins-kad konkurrenskraft. Vi vill inte medverka till kapital-förstöring, försämrad miljö och negativa signaler tillomvärlden.Jag är ytterligt förvånad över att mina kollegerfrån Socialdemokraterna och i -jag vet att Socialdemokraterna har varit mot-ståndare till en förtida kärnkraftsavveckling, både avarbetsmarknadsskäl och av miljöskäl - nu tycks havänt helt om och uppenbarligen med berått mod villutsätta och värmländsk industri för dettahot. Tyvärr finns inte Bo Finnkvist kvar längre på vårbänk. Han hade modet att gå emot det här förslaget -men så kom han också från , denna hårt ar-betslöshetsdrabbade bygd, och var väl medveten omvilket dråpslag mot Tooling som en förtidakärnkraftsomläggning är.Jag skulle gärna vilja ha ett svar från mina kolle-ger på Värmlandsbänken: Hur kan ni gå med på det-ta? Om ni tror på politiken, varför då inte gå upp häroch vittna om detta?Vad kommer vidare att hända med jobben vidBjörneborg, vid Storas fabriker i Gruvön och ,vid Skoghallsverken, vid i , vidRottneros Bruk osv.? Svaret är: ökande arbetslöshet ibygder som redan tidigare är hårt drabbade.Rösta inte bort jobben i mitt län, ! Avslåregeringens förslag!Därmed, herr talman, yrkar jag bifall till den mo-derata reservationen 1 samt reservation 12.Anf. 111 ()replik:Herr talman! Jag har tidigare i den här kammarendeklarerat var jag står när det gäller kärnkraftsav-vecklingen. Jag var från början mycket bekymradöver förslaget. Men sedan satte jag mig mycket nogain i förslaget, och utifrån det anser jag att det är ettbra och förnuftigt förslag som också kommer att räd-da många jobb framöver. Det kommer inte att bli somGullan säger.Jag och har haft en radiodebatthemma i , då vi talade om den härfrågan . Jag har också skrivit en debattar-tikel i om energipolitiken sominte har svarat på. Då kanske GullanLindblad här i kan svara på vad ni modera-ter har för alternativ. Vi socialdemokrater har mycketklart redovisat våra, men vad har ni för alternativ?Vad tänker ni göra för att ersätta kärnkraften? Vill nibehålla kärnkraften? Hur ser er borgerliga energipoli-tik ut? Hur vill ni trygga industrins och hushållenstillgång till el till konkurrenskraftiga priser i framti-den?Anf. 112 () replik:Herr talman! Jag har själv hört inför företrädare för företagarna i Värmlandsäga att hon ville göra vad hon kunde för att stoppa enkärnkraftsnedläggning. Hon ansåg nämligen att dettaskulle strida mot såväl arbetsmarknadspolitiska sommiljömässiga mål. I den frågan var vi då helt eniga.Men det är väl partipiskan som har vinit, och därmedhar ställt in sig i fållan. Jagfår väl respektera det.Även jag har skrivit åtskilliga artiklar. Jag harkanske använt ett annat forum; jag har bl.a. skrivit iNya Wermlands-Tidningen tillsammans med . Hon och jag har här en helt samstämmiguppfattning. Tyvärr är hon inte här på grund avsjukdom.Vad vi moderater vill är naturligtvis att behållakärnkraften så länge den är säker och ger billig energi.Det är precis i överensstämmelse med vad som stodpå valsedlarna till såväl linje 1 som linje 2. Men So-cialdemokraterna har gått in för det som linje 3föreslog i folkomröstningen.Anf. 113 ()replik:Herr talman! Jag fick inte något klart besked avGullan när det gäller vad harför alternativ i energipolitiken.Någon partipiska har inte vinit över mig i den härfrågan. Jag satte mig mycket noga in i vad det härinnebar, och utifrån det tog jag min ställning.Men jag tycker, , att det voreklädsamt att redovisa vad ni har för alternativ i fram-tiden. Vill ni behålla kärnkraften? GullanLindblad vet liksom jag att kärnkraften kom-mer att bli för gammal. Vad har ni då för alternativ?Det här är en förnuftig, bra och lugn avveckling. Menvad har ni för alternativ?Anf. 114 () replik:Herr talman! Om hadesuttit här litet och lyssnat vid någottillfälle hade hon fått alldeles klart för sig att vi Mo-derater menar att det här inte skall vara föremål förnågot politiskt beslut. Kärnkraften är ju oerhört viktigför industrin. Man investerar i de delar som man anserkan bibehållas i fortsättningen. Det vi skall ha är enavveckling - , naturligtvis - som industrin kanbestämma om. Vad som har skett är ju ett parti-politiskt spektakel - jag kan inte kalla det annat.Till yttermera visso har vi ett tankeförbud i . Man får inte ens forska om andra energikällor. Detär naturligtvis också en sak som vi moderater villavskaffa, och det kommer vi också att rösta för.Anf. 115 ():Herr talman! Den nya energipolitiken, med bl.a.den avveckling av kärnkraftsreaktorerna i Barsebäcksom en riksdagsmajoritet bestående av Socialdemo-kraterna, och kommer attdriva igenom om någon timme, innebär ett slag motekonomi och sysselsättning och ett svek mot miljön.Vi vet att den avveckling av säkra och lönsammakärnkraftverk som dessa partier driver igenom ledertill kraftigt ökade utsläpp av koldioxid och försurandeämnen.Det är bl.a. för att detta inte skall ske som vi mo-derater vill fortsätta att använda de svenska kärnkraft-verken så länge säkerhet och ekonomi kan uppfyllas.Under den tid dessa kärnkraftverk rimligen borde hakvar genereras det nya ekonomiska resurser, sombehövs för fortsatt forskning och utveckling kring denteknik som steg för steg skall ta över när våra nuva-rande kärnkraftverk har tjänat ut.Herr talman! Det står klart, oavsett vad som sagtstidigare i debatten, att miljö vid en av-veckling av reaktorerna i kommer att drab-bas hårt. Ersättningselen kommer efter avvecklingenhelt uppenbart att huvudsakligen komma från fossilakällor, olja, fossilgas och kol, som importeras anting-en till svenska produktionsanläggningar för el eller iform av el från utländska anläggningar.Om exempelvis en genomsnittlig reaktor ersätts avoljekondenskraft ökar utsläppen av koldioxid med 3,9miljoner ton . Detta innebär en ökning med12,från energisektorn av de totala svenska ut-släppen.Utsläppen av svaveldioxid kommer att öka med2 . Det är en ökning av de svenska utsläppenfrån energisektorn med 10,8 %.Kväveoxidutsläppen från samma sektor kommerpå motsvarande sätt att öka med 6,1 %.Två kärnkraftsreaktorer kan ersättas av tillsammans, men tillpriset av ökade koldoixidutsläpp med nästan 8 miljo-ner ton , eller . Om Karlshamns- ochStenungsundsverken skulle utnyttjas med full effektåret om skulle utsläppen av koldioxid öka med mot-svarande alla landets bensindrivna personbilar.Dessa utsläppsökningar saknar motstycke i väst-världen. Så gott som alla länder, och ävenSverige, har lyckats stabiliseraeller minska utsläppen av luftföroreningar. Det svens-ka kravet i EU att få öka utsläppen av koldioxid med5 % för att kunna klara avställningen av Barsebäcks-reaktorerna är onekligen ett steg tillbaka. Man kanfråga sig: Kan trovärdighet som ett land ifrontlinjen för en bättre miljö bibehållas, då andraEU-länder tvingas minska sina utsläpp kraf-tigt?Man kan utan vidare konstatera att kärnkraften harvarit och är ett offensivt verktyg i klimatvårdsarbetet.Redan 1988 beslutade på ett moderat ini-tiativ att koldioxidutsläppen inte skulle tillåtas öka.Socialdemokraterna motsatte sig då som enda partidetta beslut. gällande riksdagsbeslut innebär attutsläppen skulle stabiliseras nivå till år2000 och därefter minska.Sverige kommer att få svårt att leva upp till FN:sklimatkonvention, som undertecknades 1992 och därvi förband oss att begränsa koldioxidutsläppen. Enpåbörjad förtida avveckling av kärnkraften gör detsvårt att nå målen, och ännu svårare blir det vid ensnar fortsättning av avvecklingen.Herr talman! Försurningen är ett av de allvarligas-te miljöproblem som drabbar . naturär känslig för surt nedfall. Skogar och sjöar, inteminst i , drabbas hårt. Efter en lång ochockså ganska framgångsrik kamp mot försurningenkan man t.ex. i nu konstatera förbättringarav sjöar, efter bl.a. kalkningsinsatser. Skogen börjarmå bättre.Mot den bakgrunden ser jag med mycket stort all-var på den avveckling av som riksdagsma-joriteten uppenbarligen är på väg att besluta om.Det är inte underligt att en stark majoritet blandbefolkningen, inte minst i , vill behållaBarsebäcksverkets reaktorer. Jag tvingas tyvärr kon-statera att inga riksdagsledamöter från de samverkan-de avvecklingspartierna i inser vidden av beslu-tet för ekonomi, miljö och arbetstillfällen. De deltarinte ens i dagens debatt. Detta, herr talman, är an-märkningsvärt och beklagligt.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 1och 12.Anf. 116 INGA ():Herr talman! Jag kommer att tala ur de boendesoch hushållens perspektiv. Jag kan inte annat än för-stå, efter de bedömningar som har gjorts i de diskus-sioner som jag har deltagit i, att det blir hushållen somfår betala den förtida kärnkraftsavvecklingen. Detpåståendet är inte på något sätt överdrivet. Elkonsu-menternas elpris kommer att stiga påtagligt, dels ge-nom att marknadspriset på el blir högre om Barsebäckstängs, dels genom att olika former av skatter, indust-rin undantagen, kommer att höjas för att finansierastatens kostnader för avvecklingen.Hushållen kommer att drabbas! Trots att boende-kostnaderna kommer att öka, särskilt för småhusägaremed elvärme, har regeringen inte presenterat någrauppskattningar eller beräkningar av förslagens varesig ekonomiska eller sociala konsekvenser.Att byta ut direktverkande el i ett småhus till an-nan uppvärmning kostar mellan 80 000 och 150 000kr, enligt uppgifter av Villaägarna. Även med rege-ringens föreslagna investeringsbidrag kommer varjeberörd småhusägare att tvingas betala mellan 55 000och ur egen ficka. Hur många av dessahushåll är beredda till detta? Och hur många av hus-hållen kan utan uppoffringar få fram pengar till om-ställning?Den el som skall ersätta kostar mer änden kärnkraftsel som produceras i Barsebäck.Exempelvis kommer biobränsleproduktionen att bliminst dubbelt så dyr. Elpriset kommer att bli 2-3 örehögre , bl.a. beroende på det faktum attnya kraftverk inte hinner byggas som kan ersätta för-lusten av den kraft som produceras i Barsebäcksver-ken. Dessutom medför fjärrvärmeverkens påtvingadeutfasning av elpannor sämre resurshållning och ökadekostnader. Sammantaget ger detta för hushållen svår-artade effekter.Det är ett ansenligt antal hushåll som direkt berörsav omställningen genom att något ingrepp i en ellerannan omfattning måste göras. I omkring 235 000småhus och 7 800 flerbostadshus sker uppvärmningenmed elpanna , och 460 000 småhus och 7 500flerbostadshus värms upp med direktel.Helle uttrycker stor skepsis mot energimi-nistern i gårdagens . Hon kritiserar minis-tern då han påstår att de drygt 1,6 miljarder kronorsom avsatts i energipropositionen till bostadssektorndelvis skall ersätta åtgärder som tidigare funnits med iteknikupphandlingsprogrammet. Pengar som tidigaregick till att ta fram avancerad teknik för energisnålaprodukter avsätts nu som generella bidrag för attanvändas till effektvakter, braskaminer och vattenbu-ren värme.Jag håller med då hon påtalar att ge-nerella bidrag inte leder till effektivisering och ut-veckling utan snarare handlar om att förflytta effektut-taget eller att byta ett energislag mot ettannat. Dessutom kommer bostadssektorns elanvänd-ning och effektivisering genom olika alternativa lös-ningar få svårt att konkurrera med de åtgärder somstöttas av öronmärkta pengar.Det är därför fullt förståeligt att många svenskarhar svårt att inse logiken i att förstöra det som funge-rar, och att de dessutom måste vara med att betala.Det gäller speciellt i ett läge med stor arbetslöshet,när åtskilliga hushåll ändå har svårt att få ekonominatt gå ihop. Då ökar man skatten på den energi somhushållen inte kan vara utan. Det är "solidariskt" sådet förslår!Ryckigheten i den svenska energipolitiken drabbardet boende än en gång. energisparsatsningarvar delvis upphov till sjuka hus och dålig inomhusluft.De hushåll som varit utsatta för sådana problem harfått bära en dubbel kostnad för detta. De har bådebetalat över skattsedeln och själva fått stå för fiolernaför att lösa problemen.Det är oacceptabelt att först avveckla och därefterförsöka ersätta bortfallet av el. Stängningen av Barse-bäck kostar staten omkring 30 miljarder kronor.Stängningen innebär för hushållen ökade kostnaderför elenergi.Slutligen har stängningen inte stöd vare sig hosallmänhet, företag eller fackföreningsrörelse, utan hartillkommit för att regeringen har haft behov att göraOlof nöjd. Därmed kan stängningen hellerinte motiveras med att det är viktigt att lyssna påfolkmajoritetens åsikt, som är att behövs.Jag yrkar bifall till reservation 1.Anf. 117 ():Herr talman! Så här långt fram i debatten får maninskränka sig att göra några reflexioner kring den härproblematiken. Debatten har visat den nya skiljelinjeni svensk politik: skiljelinjen mellan teknikfientlighetoch tillväxtvilja, och skillnaden mellan ängslan ochframtidstro.Debatten har mycket handlat om en gammal folk-omröstning med oklart resultat i vilken stora delar avdagens väljare inte hade möjlighet att delta, och därmånga av dem som deltog inte längre finns bland oss.Jag tycker att det aktualiserar förslag attgå över till ett nytt system där vi har beslutande folk-omröstningar som gäller till nästa riksdagsval. Dettasystem kan man inte fortsätta med.Vi är tämligen ensamma med att slösa bort storaresurser på det sätt som görs här . I ochFrankrike bygger man rader av nya kärnkraftverk ochutvecklar teknologin till att bli allt säkraremedan vi har förbjudit forskning för att göra dessaverk tryggare och bättre på de sätt som är möjliga.Låt oss komma ihåg att godkände byg-gandet av . Låt oss också komma ihåg attdanskarna på andra sidan av har reaktorni Risø, som de inte alls har några funderingar på attstänga, och att de nu kommer att tjäna grova pengarpå att sälja dyr kolkraft till . Insatserna förDanmark är verkligen väl värda att diskutera.Låt oss också komma ihåg att i samband med detförra beslutet om avvecklingen av kärnkraften anslogSveriges riksdag 7 miljarder till energiforskning. I sinallmänna välmening sade riksdag att denforskning som skulle bedrivas för de 7 miljardernainte skulle vara till någon nytta för svensk industri.Det lyckades man med. Det blev den heller inte. Allapengarna gick rakt i sjön. Dessutom har vi sedan dessfått ett förbud mot kärnkraftsforskning, vilket inteprecis har varit någon höjdare.Sverige har en åldrig industristruktur. Den byggerpå uppfinningar från . Vi är i denpriskonkurrerande sektorn. Eftersom vi gör produktersom alla andra kan göra konkurrerar vi med lågapriser och därmed låga löner.Vi förlitar oss väldigt mycket på vår basindustri,där skogsindustrin ägnar sig åt att enbart koka ellersåga skogen, och där malmindustrin enbart smältermalmen. Sedan säljer vi råvarorna precis som andrau-länder för förädling i och andra länder.Det är klart att billig el här spelar en väldigt storroll för att vi över huvud taget skall kunna ha den härverksamheten kvar. Det är en relativt okvalificeradutveckling av våra naturresurser. Vi får vara aktsam-ma om det vi har kvar när vi har tappat högteknolo-gin.I stället ägnar vi oss åt att bygga Baltic Cable, såatt vi kan köpa el från och andra anläggning-ar på den baltiska kusten. Vi kommer att köpakolkraft från exempelvis , väl medvetna omatt 400 människor dör i kolgruvorna.Anders framhöll att vi skall avveckladärför att vi förr eller senare ändå skall avvecklakärnkraften, och då är det lika bra att göra det .