prot · GK09105 · 1997-05-20 00:00:00 — Om man genomför en budget-förstärkning på 100 miljarder leder det alltså till enökad arbetslöshet? Är det verkligen den ekonomiskateori som lutar sig mot? Det kan väländå inte vara möjligt att han tror att man genom attfortsätta låna pengar kan öka sysselsättningen på långsikt? I och för sig kan han ha trott på det en gång itiden, men jag hade hoppats att den tron hade lämnatockså honom.Frågan om energiskatterna kommer tillbaka. Detär riktigt att vi har genomfört skattehöjningar påenergi. Dock är energiskatterna i är be-tydligt lägre än i övriga . Dessutom har skatte-höjningarna använts till några saker som är viktigaockså för Norrbotten.För det första har de använts till att öka utbild-ningssatsningarna. Sammantaget blir det 200 000 flerutbildningsplatser i . För det andra har deanvänts till att ställa om energisystemet, dvs. ökainsatsen av inhemsk förnybar energi. Det är sådantsom produceras också i och som leder stor aktivitet i form av utbyggnad av fjärrvärme,kraftvärme och bioenergiproduktion. Detta ger tryg-gad energiförsörjning också för den norrbott-niska basindustrin.Skatterna har alltså inte varit till nackdel för Norr-botten, utan de har verkligen använts till kunskap,kompetens och långsiktig energiförsörjning, produce-rad av den råvara som finns i länet.Jag tycker faktiskt att borde funde-ra över dessa frågor. Är verkligen klimatet i Finlandbättre? På vilket sätt syns det i levnadsstandarden?Och drar , efter att ha läst , slutsatsen att vi med100 miljarder i sämre statsfinanser hade haft en lägrearbetslöshet? Menar det?Anf. 156 ():Fru talman! Nej, , jag har aldrigsagt att levnadsstandarden i är högre än iSverige. Men skillnaden som uppkom på grund av detgenerella förbud mot röd diesel som regeringen inför-de har diskriminerat ett stort antal entreprenörer ochföretagare i . Det var det jag sade, och detär det som också står i min interpellation. Det haringenting att göra med levnadsstandarden i övrigt,utan detta gäller enbart konkurrensförhållandenamellan de här medlemsländerna i EU som gränsar tillvarandra.De 100 miljarderna beror på vilket sätt man tar utdem. Det gäller förstås inte generellt, men om man tarut dem på det sätt som regeringen nu har gjort uppstårde här regionala skillnaderna. Det är så de har upp-stått. Det är också på det viset jag har läst REKO-STAT-utredningen.Av kända anledningar har vi iNorrbotten lägre energiskatter - det är riktigt. Menför varje energiskattehöjning vi nu fortsätter med, ochsom skedde , blir ändå skillnadenstörre. Glappet mellan det som var bättregentemot övriga delar av landet har alltså minskatbetydligt. Bränsleskatterna slår väldigt hårt mot oss iNorbotten med våra långa avstånd. Hela pekade på de här delarna, ochdärför menar jag att det är viktigt att näringsministerntar till sig detta och bedömer hur man skall klara avdet här i fortsättningen.Energiomställningen, som varinne på, kostar ju också pengar. Även om fjärrvärmeoch biobränsle ger en del jobb i glesbygden kommerdet att kosta pengar att ersätta kärnkraften.Anf. 157 Näringsminister ():Fru talman! Om man skulle ha sparat 100 miljar-der bara genom besparingar och inte genom skatte-höjningar, som jag uppfattade interpellanten, kan manfundera över vilka konsekvenser det skulle ha fått förperiferin, för inland etc. Vad skulle ha häntom man skulle ha gjort hela budgetsaneringen genombesparingar i statsförvaltningen och i bidragen tillkommuner och landsting?Till att börja med kan man konstatera att periferinär mer beroende av den offentliga sektorn än vadcentrum är. Den offentliga sektorn är nämligen till föratt garantera vård, omsorg och utbildning också imarknadens utkant. Den offentliga sektorn är till föratt se till att de varor och tjänster som skall transpor-teras till marknadens mitt får statsstöd för att kunnakonkurrera med de företag som finns i marknadensmitt. Den offentliga sektorn är till för att ge sammastatliga service oavsett var man bor i landet.Skulle man ha valt receptet att göra hela neddrag-ningen och hela budgetsaneringen som sänkta bespa-ringar - speciellt om man hade undantaget försvaret isödra - hade naturligtvis effekterna för Norr-botten och inland blivit långt mer drama-tiska än med den väg som regeringen nu har valt. Detinnebär inte att vi inte har problem. Vi har stora pro-blem, som vi nu brottas med, att få i gång tillväxtenockså i periferin. Men det bygger på en stark gemen-sam sektor - det är en förutsättning för att vi skallklara det. För detta har budgetsaneringen varit viktigatt genomföra.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på interpellation 1996/97:257 om likalön för likvärdigt arbeteAnf. 158 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser vidta för att regeringen skall följareglerna om lika lön för likvärdigt arbete. Bakgrundenär uppgifter i medierna enligt vilka kvinnliga hand-läggare i har lägremånadslön än sin manliga kolleger.Låt mig först slå fast att osakliga löneskillnadermellan könen vid lika och likvärdigt arbete, dvs. så-dana löneskillnader som inte kan förklaras, självfalletinte är acceptabla vare sig i eller pånågon annan arbetsplats. Enligt jämställdhetslagen ärsådana löneskillnader inte tillåtna.Som vet har jämställdhetslagensbestämmelser i fråga om löner skärpts ett flertal gång-er . Bl.a. skall arbetsgivare somsysselsätter tio eller fler arbetstagare kartläggalöneskillnaderna. Denna bestämmelse har tillkommitför att synliggöra förhållandena på den enskilda ar-betsplatsen i syfte att öka takten i arbetet för att före-bygga och motverka osakliga löneskillnader mellankönen. Kartläggningen skall redovisas i arbetsgiva-rens jämställdhetsplan.Myndigheten, , som ärarbetsgivare för de anställda publicerar varje kvartalgenom sin förvaltningsavdelning uppgifter om lönfördelad på kön. Enligt de senaste uppgifterna som rördet finns inga större generellalöneskillnader mellan kvinnor och män bland enhets-cheferna. Däremot visar statistiken att löneskillnader-na generellt mellan kvinnor och män på handläggar-nivå är ca till männens fördel. Av detta kanman dock inte dra slutsatsen att det är fråga om lö-nediskriminering av kvinnorna. Det krävs ett analy-sarbete för att klargöra vilka skillnader som kan för-klaras och vilka som kan anses vara osakliga. Ettsådant arbete pågår inom Regerings-kansliet.Jag kan i det sammanhanget nämna att löneskill-naderna rättades till på vissa departement under år1996 som en följd av ett liknande analysarbete.Jag utgår från att parterna, som har huvudansvareti denna fråga, kommer överens om liknande åtgärderför det fall att analys- och kartläggningsarbe-te visar att behov finns. Enligt min uppfattning är detnödvändigt att föregår med gottexempel i dessa frågor. Jag kommer därför att följadet fortsatta arbetet mycket noga.Anf. 159 ():Fru talman! Jag ber att få tacka statsrådet svaret. Kanske borde jag ha ställt min fråga tillstatsministern i stället, eftersom jämställdhetsminis-tern inte kan anklagas för allt som regeringen företarsig, eller i det här fallet inte företar sig när det gälleratt leva upp till sina egna stolta deviser på jämställd-hetsområdet. gäller det alltså lika lön för likvär-digt arbete. Det har tagit rundlig tid - från den 8 apriltill - för mig att få ett svar. Jag förståralltså att detta är en het potatis för regeringen, menjag vill inte helt skylla det på jämställdhetsministern.I regeringsförklaringen hålls jämställdheten högt,liksom i den senaste regeringsskrivelsen i ämnet. Jaghar med intresse tagit del av ett magasin om regering-ens jämställdhetspolitik utgivet av Arbetsmarknads-departementet 1996. Det heter Vägar till jämställdhet.Där säger statsrådet att jämställdheten gårframåt på området efter område. Där talas om , och om forskningsuppgifter somlagts ut för att analysera fördelningen av ekonomiskmakt och ekonomiska resurser mellan kvinnor ochmän. Forskningsrapporter i ämnet utlovas efter hand.Arbetslivsinstitutet har t.ex. fått regeringens upp-drag att utveckla nya metoder och modeller för attidentifiera hinder och hitta strategier så att lönedis-kriminering undanröjs. Det s.k. LÖV-programmet omlönebildning och arbetsvärdering skall undersöka hurlöneskillnaderna mellan kvinnor och män kan mot-verkas. Ett kapitel heter: Varför dessa stora löneskill-nader? Där framkommer bl.a. att regeringen avsatt2 för könsuppdelad lönestatistik. Ettkönsperspektiv skall läggas på allt, s.k. mainstrea-ming. Alla kommittéer och utredningar skall i sittarbete göra konsekvensanalyser i ett könsperspektiv.Men vad är regeringens uttalanden om jämställd-het - som på så många andra områden - annat änvackra ord och tomt prat, när regeringen inte ensförmår städa framför sin egen dörr utan gladeligenbryter mot lagar som den själv har föreslagit?I en artikel i , som jag hänvi-sar till i min interpellation, framkommer just vadstatsrådet här har sagt, nämligen att kvinnligahandläggare i har ca lägremånadslön än sina manliga kolleger.Hösten 1996 framkom det i en rapport om lö-nediskriminering vid attkvinnor och män som jobbar på samma ställe och harungefär samma uppgifter i regel har samma lön. Attkvinnor tjänar mindre än män beror oftast på att dehar lägre befattningar och finns på arbetsplatser somger låg lön. JämO och LO ansåg då att det var fögaöverraskande. Det visste man förut. Vad de tycker ,vet jag inte. Men själv tycker jag att det är något av enskandal, eftersom det här handlar om jämbördig per-sonal, vad jag förstår, som arbetar med likvärdigarbetsuppgifter, nämligen att förbereda regeringsä-renden. Jag håller med ordföranden i i som säger att så härkan det inte fortsätta.Nu vill jag fråga statsrådet vad somkommer att hända efter det pågående analysarbetet.Kommer regeringen att rapportera till attden nu kommer att leva efter lagen? Får vi kanske ensärskild informationsstund i i den här frå-gan när analysarbetet är klart?Anf. 160 Statsrådet ():Fru talman! säger att det är vack-ra ord och tomt prat. Det är inte sant. Jämställdhetsar-betet och jämställdhetsfrågorna över lag är en kun-skapsfråga. Hade vi börjat tidigare med kartläggningav osakliga löneskillnader mellan könen i jämställd-hetsarbetet hade vi också kommit betydligt längre idag.Nu har vi inte jobbat så aktivt med det under såmånga år som vi kanske skulle ha önskat. Jag väl-komnar engagemang i den här frå-gan. Ju fler vi är som engagerar oss och debatterarosakliga löneskillnader på grund av kön, desto fortaregår också arbetet framåt. Det hade varit bra om Gul-lan också hade drivit frågan mycket aktivtnär hennes eget parti satt i regeringsställning. Depolitiska signalerna i måste varatydliga. är de tydliga. Alla osakliga löneskillnaderpå grund av kön skall motarbetas.Den svenska arbetsmarknaden är fortfarande väl-digt könsuppdelad. Vi vet, precis som själv nämnde, att kvinnor generellt som grupptjänar betydligt mindre än vad män gör som grupp.Jag tror att det behövs ett brett och tålmodigt arbeteför att bryta både den könsuppdelade arbetsmarkna-den och de orättvisa lönerna på olika områden.Jag tycker att vi har tagit en del steg i rätt riktningför att påbörja det arbetet, t.ex. genom de extrapengarsom vi har gett till JämO, genom den könsuppdeladelönestatistik som vi har beställt och genom pengar tillbrytprojekt på arbetsmarknaden för att försöka få inmän på traditionellt kvinnliga områden och för attförsöka få in kvinnor på traditionellt manliga områ-den. Men jag tror inte att det räcker. Visst håller jagockså med ordföranden när hon säger att det inte kanfortsätta så här. Det är oerhört viktigt att vi har enkönsuppdelad lönestatistik också i Regeringskansliet.Det gäller även alla andra arbetsplatser. Det är viktigtatt vi följer den jämställdhetslag som finns. Den sägeratt alla arbetsgivare med fler än tio anställda skall haen aktiv plan för att bl.a. kunna motarbeta osakligalöneskillnader.Det analysarbete som vi har påbörjat gick framåt1996. Vi tog ett steg i rätt riktning för att komma tillrätta med de osakliga löneskillnaderna. Vi är inteklara, men jag inser att arbetet också kommer att gåframåt . Regeringens politiska ambition ärtydlig. Arbetet måste fortsätta ända till dess att allaosakliga löneskillnader har försvunnit.Anf. 161 ():Fru talman! Jag måste ju ställa dessa frågor närregeringen inte lever som den lär. Vi är ju överens omatt regeringen bör föregå med gott exempel.Jag tycker att det är bra att statsrådet engagerar sigbåde i analysarbetet och i strävandena att verkligenåstadkomma jämlika löner även i Regeringskansliet.Jag vill ändå komma med ett gott råd till statsrå-det, nämligen att inte kasta sten när man sitter i glas-hus. Jag tror att det var som statsrådetMessing skrev en mycket besk artikel i betitlad Moderater blundar för kvinnodis-kriminering. Där påstods det att vi moderater på om-råde efter område visar upp en politik som inte ledertill jämställdhet mellan kvinnor och män. Bl.a. sägsdär att regeringen anslagit extra pengar till JämO såatt myndigheten skall kunna pröva lönediskrimine-ringsfall i domstol, detta för att regeringen skallframstå i en mycket bra dager. Men man kan jufråga sig hur det skulle se ut om regeringen självvisade sig vara i samma situation, nämligen att kanskestå inför en domstolsprövning.Fru talman! Det finns nog skäl att verkligen disku-tera vad som menas med jämställdhet. När det gällerlönesättning för likvärdigt arbete torde vi vara heltöverens. Men nog kan man diskutera vad som menasmed jämställdhet och även ha en annan uppfattning änden mest gångbara utan att bli beskylld för kvinnodis-kriminering på andra områden? Jag tänker då på omdet är högsta jämställdhet och rättvisa att kvinnor ochmän skall ha den uppfattningen att alla föräldrarmåste förvärvsarbeta utanför hemmet och att alla barnskall vara dagis. Det är ett exempel. Det finns mångasmåbarnsföräldrar som jag känner som tycker att dettaär den verkliga kvinnofällan för familjer. Man kanfråga sig om det är högsta grad av jämställdhet ochoberoende att vara mer beroende av offentliga stöd-system än av sin egen make eller maka.Den här diskussionen går kanske något utöver da-gens debatt. Jag menar att regeringen vill styra ochställa, och den skall göra det när det verkligen gällerlönesättning av egna medarbetare.Men för övrigt skall den inte styra och ställa såmycket med människors liv under förebärande av attdet är jämställdhetspolitik. Ha litet mer respekt fördem som vill ordna sin egen tillvaro utan att gå medpekpinnar i övriga fall! Mitt råd är att ta itu med denkanske viktigaste jämställdhetsfrågan att avskaffa denoffentliga sektorns monopol som gör kvinnorna heltberoende av den offentliga sektorn. Där visar det sigatt löneskillnaderna verkligen är konserverade. Detgäller även anställningsförhållanden i övrigt.JämO må få hur många miljoner som helst, sålänge de offentliga monopolen består kommer kvin-norna inom vård, omsorg och skola inte att få rättvisalöner. Jag skulle vilja sluta den här delen av debattenmed att fråga: När kommer jämställdhetsministern attta upp den lönediskriminering som kanske är den allraviktigaste jämställdhetsfrågan , nämli-gen att kvinnor skall ha rätt att välja mellan fler olikajobb och även ha rätt att starta eget inom det som enbart är offentliga monopol?Anf. 162 Statsrådet ():Fru talman! och troratt en bättre jämställdhet i samhället inte kräver enaktiv politik. Jag är övertygad om att den gör det. Jagtror att vi måste ha en mycket medveten politik för attjämställdhetsarbetet skall gå framåt, utvecklas ochformas till det bättre. Jag tror också att det är där somskillnaden mellan socialdemokrater och moderaterligger. Det pekade jag också på i den artikel som jagskrev.Jag är övertygad om att de politiska intentionernaspelar roll för hur människor agerar och reagerar. Jagtycker att vi som politiker också skall försöka formaoch påverka människors attityder.Jag tycker att jämställdhetsarbetet skall ha som ut-gångspunkt att kvinnor och män skall ha lika rättighe-ter, möjligheter och skyldigheter på alla livets områ-den, på arbetsmarknaden, hemma och . Därser jag att den offentliga verksamheten har varit grun-den för kvinnors möjligheter att förvärvsarbeta ochkunna komma ut på arbetsmarknaden genom att barn-omsorgen och äldreomsorgen har kunnat avlastakvinnorna det som de tidigare traditionellt sköttehemma. Den offentliga verksamheten har gett kvinnoren chans att kunna leva på sin lön, att kunna fattaegna beslut därför att man har egen ekonomi och attkunna göra egna medvetna val. En sådan politikkommer jag att fortsätta att driva.Jag tycker också att vi skall jobba aktivt för att flermän skall ta ett större ansvar hemma. Jag tycker attdet är ett problem att av de föräldradagarsom tas ut tas ut av män. Jag är övertygad om attom barnomsorgen blir sämre i olika kommuner är detkvinnorna som stannar hemma med barnen och intemännen i så stor utsträckning som vi skulle kunnaönska. Där tycker jag att arbetsmarknadens parter harett ansvar för att också på det viset driva på jäm-ställdhetsarbetet.Gullan är på olika sätt kritisk till den of-fentliga verksamheten. Hon menar att den inte ärriktigt jämställd. Jag är säker på att det finns mycketarbete att göra för att göra den offentliga verksamhe-ten mera jämställd i framtiden.Men jag ser ju också att det inte är mer jämställt idet privata näringslivet . Vi kunde bara för någonmånad sedan konstatera att det fortfarande bara är3 % av de börsnoterade företagen som har kvinnligachefer. När vi jämför det med de chefer som finns istatliga myndigheter och verk är det utom allt tvivelhelt klart så att vi, när vi har satt politiska mål förjämställdhetsarbetet, också har kommit betydligtmycket längre än när vi låter något slags låt-gå-mentalitet råda. Kvinnorna förlorar ofta på det.Är det några som behöver ett aktivt jämställdhet-sarbete och en aktiv politik för att kunna fortsätta attgöra framsteg på arbetsmarknaden, bli ännu merasjälvständiga och i större utsträckning komma in påde traditionellt manliga områdena, så är det just kvin-nor. Det arbetet tycker jag att vi skall försöka drivaäven gemensamt mellan de olika partierna.Anf. 163 ():Fru talman! Vi har olika uppfattningar, UlricaMessing och jag, när det gäller den offentliga sektornsmonopol. Jag är själv sjuksköterska. Jag har mångagånger i det aktiva arbetet känt att det stod "Tillhörlandstinget" på mig, precis som det gjorde på de småbabyskjortorna.Jag menar att vi aldrig får jämställdhet mellankvinnorna som bara har en enda arbetsgivare attgå till, antingen kommunen eller om mansysslar med vård och omsorg. Detsamma gäller förlärarna. De är kvar i sina urusla löner. Jag såg härom-dagen att männen nu skyr lärarjobben bara för att detär så dåligt betalt. Det tycker jag är den viktigastejämställdhetsfrågan att ta itu med.Men jag håller med om en hel del av vad statsrå-det säger. Det är klart att vi skall bedriva en aktivpolitik, även i de politiska partierna. Men då tyckerjag faktiskt att ni skall börja med att städa i Rege-ringskansliet. Se till att ni lever upp till de stolta devi-serna! Gå inte ut och beskyll andra partier, så tufftsom statsrådet har gjort, för att vi inte skulle verka förjämställdhet! Jämställdhet tror jag i hög grad är ensubjektiv fråga, som man i många stycken skall över-låta till de enskilda människorna, de enskilda famil-jerna, att bestämma om.Om jag har läst och studerat rätt i katalogerna vihar fått, är det tyvärr så att även om regeringen nusäger sig vara jämställd och ha lika många kvinnorsom män är det färre kvinnliga statssekreterare ochhandläggare och färre kvinnor på högre nivåer. Såbörja att städa där!Jag kan också tycka att vi verkligen skall uppmanaden privata sektorn att se till att man får in fler kvin-nor. Men vi kan aldrig få fler företagare inom dekvinnliga områdena om inte monopolen bryts.Anf. 164 Statsrådet ():Fru talman! Vi kanske kan vara överens, GullanLindblad och jag, om att det är en viktig jämställd-hetsfråga att bryta den könsuppdeladearbetsmarknaden. Kvinnorna tjänar definitivt på det.Men jag är också övertygad om att männen gör det.När vi nämner skolan och barnomsorgen är detframför allt så att barnen skulle tjäna på att vi fick flermanliga förskolelärare och fler manliga lärare.Jag tror att vi kan vara överens om att arbetsmark-naden mår bättre av att vara mindre könsuppdelad.Vi skall också leva som vi lär. Osakliga löneskill-nader skall motarbetas, i och påandra arbetsplatser. För det krävs ett aktivt jämställd-hetsarbete med könsuppdelad statistik, kartläggningav osakliga löneskillnader och mycket annat.Vi har påbörjat det arbetet. Vi är långt ifrån klara.Men den politiska ambitionen är tydlig: Alla osakligalöneskillnader skall bort och vi kommer envist attfölja det arbetet tills så har skett.Men det är också så att hade vi påbörjat det arbe-tet tidigare, hade vi också kommit längre. Jag är otåligoch önskar att det gick mycket fortare.