prot · GK0961 · 1997-02-06 00:00:00 — Alltså ökade den negativa effekten vadgäller kons fruktsamhet, sjukdomar och risken förslakt.Om vi menar någonting med djurskyddsförord-ningens 15 § måste vi äntligen se till att bestämmelsenblir heltäckande och att det går att kontrollera att denefterlevs. När blir det konkret? Det är undermåligtsom det är . Det är beklagligt att man går ut medannonser och säger att ställer sig bakom värl-dens hårdaste djurskyddslagstiftning när det i prakti-ken är något annat som gäller.Anf. 11 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag delar i sak upp-fattning. Det är också regeringens uppfattning attkodressörer skall vara förbjudna och att eldressyr imesta möjliga mån skall undvikas. Det är helt enkeltinte etiskt att med elimpulser styra djurs biologiskabeteenden, särskilt inte om det finns andra fullgodametoder att använda. Det finns det, enligt min upp-fattning, i det här fallet.Jag delar också uppfattning att det ärdemoraliserande att ha lagstiftning och regelverk därman inte kan kontrollera efterlevnaden. Det var därförsom jag i mitt svar inledningsvis sade att vi övervägerett förbud inte bara mot att använda kodressörer utanatt över huvud taget ha dem monterade i kostallarna.Jag kan berätta för att regeringen i dagockså har fattat beslut om att ändra djurskyddsför-ordningen, så att det inte enbart är förbjudet att an-vända kodressörer utan också att över huvud taget hadem monterade. Det kommer naturligtvis att effektivi-sera tillsynen och leda till att det här regelverket kanefterlevas på ett betydligt mer effektivt sätt än tidiga-re.Anf. 12 ():Herr talman! Vad kan jag göra mer än att tackajordbruksministern för ett mycket positivt svar? Detgläder mig att vi är överens om att vi skall se till attdet som vi bestämmer verkligen fungerar.Än en gång vill jag säga: tack!Anf. 13 ():Herr talman! Jag är övertygad om att ett gott uppsåt, och jag respekterar henne för det.Den undersökning som refererar tillär en ännu ej publicerad undersökning av , och Bo Algers. De hade ett närasamarbete med , som stod bakom kodressörs-förbudet.Man har undersökt 33 besättningar där man harinstallerat kodressörer i samband med ombyggnadunder . Man har jämfört dem med117 besättningar utan kodressörer. Man har jämförttiden före och efter ombyggnaden, och man har tagituppgifter från kokontrollen som gäller sjuklighet,fruktsamhet och produktion. Man har alltså inte tittatpå beteende, stress och klövhälsa.Om man tittar på dessa besättningar ser man att ettpar av de 33 har haft rena elstängselaggregat, dvs.aggregat med mellan 50 och 100 gånger större ström-styrka än kodressörerna. av dessa besättningarhar haft aggregat som ej är rekommenderade.Det finns en förhöjd frekvens av mastiter, men detgår inte att skilja ut att det är kodressörerna som harorsakat det. Det går inte att säga att kodressörerna harpåverkat sjukdomsfrekvensen. Svagheten i undersök-ningen är att det ej går att styrka orsak och verkan.Man har tagit material och försökt draslutsatsen att kodressörerna ligger bakom detta. Menman har gjort undersökningen i samband med om-byggnader.Det kan vara andra saker - strömkällan, dräktig-hetsstörningar eller virussjukdomar som t.ex. VVD.Det kan också vara ett ställningstagande för jordbru-karen om utslaktningen.Det gäller att tolka de här resultaten rätt. Med sta-tistik kan man bevisa det mesta - att korta kjolar ochlågkonjunktur hör ihop eller vad man vill. Det är välungefär så man skall se det här. Undersökningen harej bevisat sambandet mellan kodressörer och stress.I har av besättningarna meduppbundna djur kodressörer. I är också ande-len stor. Jag vet inteom det stämmer, men det är en mycket stor andel. Jaghar uppgifter på . Man har diskuterat ettförbud men inte kunnat försvara det - mig veterligt ärvi det enda landet som har det här förbudet - och detbygger naturligtvis på vetenskap.Om vi hade ett förbud mot försäljning i Sverigesom vill är det bara att resa till och köpa där. I så fall måste jag säga attjordbruksministerns förslag är bättre: att man inteskall få montera kodressörer.Debatten rör egentligen grunden för huruvida manskall få ha kodressörer eller inte, inte om man skallförbjuda försäljningen. Jag är besviken på statsrådetsställningstagande. Det finns klara bevis för att kodres-sörer främjar djurhälsan - klara, vetenskapliga bevispå att sambandet mellan kodressörer och minskadklövröta är stort. Man har även i en norsk undersök-ning påvisat att det inte medför stress. Det här är klartdokumenterat i en doktorsavhandling; det är bara attläsa den. Den är dokumenterad.Jag har inte haft möjlighet att läsa den nya under-sökningen, men jag har talat med är en av dem som står bakom den. Han sägersjälv att han förordar användning av kodressörer. Hantror att med rätt användning av kodressörer vid rätttillfälle skall det fungera bra. Det här tror jag är ve-tenskap som även kan tillämpas praktiskt.Jag vill fråga jordbruksministern om hon i sam-band med den översyn av djurskyddslagen som pågårinom avser att vidta någraåtgärder för att klarlägga kodressörernas inverkan pådjurhälsan. Anser statsrådet att även elstängsel skallförbjudas? De har ju betydligt starkare inverkan.Anf. 14 Jordbruksminister ():Herr talman! kommer vi till den helt andra ochmotsatta delen av debatten. Jag förstår att PatrikNorinder är besviken, eftersom jag vet att han i fleraår har förespråkat att kodressörer skall få användas.Jag delar däremot givetvis inte hans uppfattning i sak.Jag delar inte heller hans uppfattning att det ärbevisat att användandet av kodressörer inte leder tillstress. Kodressörer - som alltså inte är bonden vilketman kan tro utan en utrustning som med elektriskaimpulser styr kon att lämna urin och gödsel i gödsel-rännan - har bevisligen effekter när det gäller klöv-hälsan. Det är alldeles korrekt; jag har inte ifrågasattdet. Men hur kon upplever det, bortsett från klövhäl-san, kan varken eller jag hävda att vimed exakthet vet.Det är ju så att de som berörs mest av den här frå-gan, nämligen korna själva, inte riktigt kan förklaraför oss människor hur de upplever det hela. Vi måsteanvända vår klokskap och forskning för att försökaförstå vad som kan vara etiskt acceptabelt när detgäller vårt sätt att hålla djur.Det finns många andra metoder att uppnå en full-god klövhälsa. Det har att göra med vilket underlagkon står på, hennes foderstat, hur man bedriver avel,hur ofta man verkar kons klövar och om kon har till-gång till någon typ av fotbad för att hålla klövarnarena. Det finns många andra metoder som är etisktmer acceptabla. Det var skälet när beslutet om dennya djurskyddslagen fattades, och det var skälet föratt i djurskyddsförordningen införa ett förbud mot attanvända kodressörer. Det är också skälet för att intebara hävda utan också stärka möjligheterna att använ-da det förbudet.Naturligtvis är det viktigt att bedrivaforsknings- och utvecklingsarbete. Jag har för dageninget svar på hur tänker be-driva ett sådant arbete utan vill hänvisa till de forskningsinstitutioner som finns på det härområdet.Jag kan däremot säga att jag inte har för avsikt attföreslå ett förbud mot elstängsel. Jag tycker inte kan jämföra ett elektriskt verktyg som finns överett bås - i sig ett ganska litet utrymme - och som detinte finns någon som helst möjlighet för kon att und-vika med ett stängsel som finns runt en ganska vid-sträckt betesareal. Jag tycker nog att det säger sigsjälvt att även om elektricitet förekommer i bådafallen är det en avsevärd skillnad på vad det innebärför de berörda djuren.Anf. 15 ():Herr talman! Jag håller med om att det är lättareatt undvika ett elstängsel, eftersom det rör sig omavstånd medan det bara är när det gäller kodressören.I grunden, , handlar den här fråganom respekten för liv - inte bara människans liv utanockså djurets liv - och om människans rätt att utövamakt inte bara positivt utan också negativt. När PatrikNorinder talar om att den här undersökningen inte varså vid vill jag berätta att m.fl. i stude-rade 1 312 besättningar. undersökte 444 be-sättningar. Där rapporterar man också en signifikantökning, som det står, av incidensen för spentramp vidanvändning av kodressörer. Vid en annan undersök-ning av 319 norska besättningar fann man effekt avkodressörer på prevalensen av subklinisk mastit.Det är ju så att som man ropar i skogen får mansvar. Vill man ha ett särskilt resultat läser man somman vill. Men som sagt, herr talman: I denna djur-skyddsdiskussion, liksom i alla andra djurskyddsdis-kussioner, avslöjar man vilken inställning man har tillsig själv som människa och sitt sätt att utöva maktöver dem som inte kan föra sin talan på samma sättsom människan.Anf. 16 ():Herr talman! Den här debatten skulle ha varitmycket längre. är det tidspress.Jag har ägnat hela mitt liv åt att ha hand om kor,och jag är också utbildad på det. Jag tror mig därförkunna litet.Det talas nu om respekt för liv. Okej - då kommervi över på en diskussion om huruvida vi över huvudtaget skall ha kor. Skall vi komma in på veganernassätt att leva? Det går inte att komma vidare på denvägen.Den här frågan gäller kodressörerna och derasnytta för djurhälsan. Jag bygger min uppfattning påbeprövad vetenskap. Det finns en doktorsavhandling.Anser statsrådet att det är felaktigheter i den får stats-rådet i så fall peka på vilka dessa felaktigheter är.Att jordbrukarna köper och använder kodressörertrots förbudet speglar att det är någonting som intefungerar, att vi har stallsystem som inte fungerar. Dågäller det att finna orsakerna. Den här diskussionenborde egentligen handla om att forska fram nya lös-ningar, t.ex. inredningar, någon typ av dränerandebåsbastmattor etc. Därför tycker jag att man skalltillåtas att använda kodressörer - för djurhälsansskull, för djurens skull, för att vi skall slippa klövli-dande.Det här har jordbrukarna kommit underfund med.Det är för djurens skull man använder det. Säger detinte er någonting att vi är det enda landet i hela värl-den som har förbud mot kodressörer? I , somdet hänvisas till i undersökningen, har man kommitunderfund med att man inte skall förbjuda det. Detborde säga er någonting om att det här är ett felaktigtbeslut.Jämförelsen med elstängsel är helt korrekt. Omkorna går emot elstängslet får de en stöt, och då und-viker de att gå emot det. Samma sak gäller för kodres-sörer. Det finns en mycket, mycket mindre del el ikodressörerna. går på dem en gång; därefterbackar de tillbaka. Det handlar inte om att de fårstötar varje gång, , utan det händer någonenstaka gång och sedan lär de sig ett visst beteendesom främjar djurhälsan.Jag beklagar den utveckling den här frågan harfått. Jag hoppas att man tänker om inom departemen-tet. Det är viktigt för djurens skull. Jag tänker pådjuren.Anf. 17 Jordbruksminister ():Herr talman! Debatten har delvis övergått till attutspelas mellan de här närvarande riksdagsledamöter-na, varför mitt deltagande kanske inte är fullt likanödvändigt. Jag vill i alla fall för min del säga att jaginte ifrågasätter doktorsavhandlingen i sig - den ärmycket intressant - men att jag tror att är överens med mig om att det inte finns någonexakt entydig vetenskap som säger att det är på någotvisst sätt.Här råder delade meningar, och jag finner för att den övervägande delen av forskningsresultatentalar för den linje som vi har valt, att förbjudakodressörer. Jag ämnar med kraft vidhålla den linjen.Jag har all respekt för vårt grannland , mendet faktum att man i tillåter kodressörer tyckerjag inte i sig är ett fullgott skäl för att också vi måstegöra det. Jag vet att man i gärna vill kommabort från kodressörer, men man har där ett problemsom vi inte har, nämligen att man har mycket mindremindre tillgång till strö.Som jag nämnde i mitt tidigare inlägg är det vik-tigt vilket underlag korna står på, och kan man - somvi i - tillgodose kornas behov av ett bra un-derlag och rikligt med strö, kan det möjliggöra för ossatt ha en högre ambition och att inte tillåta kodressö-rer.Visst skall den här diskussionen fortsätta, PatrikNorinder. Det är alltid viktigt att man tillåter forsk-ning och en fri diskussion, men jag kan inte finnanågonting i dagens debatt som fått mig att ändra upp-fattning i den här frågan.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1996/97:101 omdjurskyddslagenAnf. 18 Jordbruksminister ():Herr talman! har påtalat att nuvaran-de 32 § djurskyddslagen har en allvarlig brist och harmedfört tolkningsproblem. Hon har därför frågat omregeringen avser att ändra djurskyddslagstiftningen såatt vi får en lag som fungerar i praktiken.Det är viktigt från djurskyddssynpunkt att ett djursom utsätts för lidande kan tas om hand.Så kan vara fallet när ett djur är allvarligt vanvårdateller skadat genom misshandel eller när man bedömeratt ägaren eller vårdaren inte på ett från djurskydds-synpunkt godtagbart sätt kan ta hand om och vårdadjuret. Ett omhändertagande bör ocksåkunna ske i de fall där ägaren eller vårdaren är okänd.Likaså bör djur som är övergivna och vars ägare ellervårdare medvetet håller sig undan kunna omhänder-tas, eller när det i övrigt bedöms vara nödvändigt fråndjurskyddssynpunkt.Enligt 32 § djurskyddslagen är det ,en tillsynsmyndighet eller polismyndigheten som kanfatta beslut om omhändertagande. Ombeslutet har meddelats av någon annan än länsstyrel-sen, skall beslutet underställas , somsnarast skall avgöra om det skall fortsätta att gälla.Själva omhändertagandet sker sedan genom polis-myndighetens försorg.Det har emellertid visat sig att det finns brister itillsynen. Därför tillsatte regeringen enutredning med uppgift att redovisa och utvärdera hurtillsynen enligt djurskyddslagen och dess följdföre-skrifter bedrivs och att lämna förslag på hur tillsynen ifortsättningen skall anordnas. Utredningen redovisadesina förslag i betänkandet Offentligdjurskyddstillsyn (SOU 1996:13). Inom Jordbruksde-partementet pågår en totalöversyn avdjurskyddslagen, där tillsynen ingår som en del. Över-synsarbetet bedrivs med sikte på att en propositionskall kunna lämnas till i slutet av maj 1997.I en departementspromemoria som är under ut-arbetande föreslås en skärpning av djurskyddslagenbeträffande omhändertagande av djur. Bl.a. föreslåsatt myndigheterna blir skyldiga att besluta om om-händertagande om något av lagens kriterier är upp-fyllda. Ytterligare kriterier som föreslås i promemori-an är om djurinnehavaren vid upprepade tillfällenbrutit mot djurskyddslagen och dess föreskrifter ellervid upprepade tillfällen fått förelägganden från till-synsmyndigheten.Anf. 19 ():Herr talman! Jag vill tacka jordbruksministern försvaret. Alltför ofta har det framkommit att det knapptär lönt att anmäla brott mot djurskyddslagen eller motbrottsbalken för brott mot djur. Ofta läggs ärendet nedpå förundersökningsstadiet eller utdöms låga straffsat-ser vid våra domstolar.Det har också hänt att man lagt ned ärenden närdet funnits belägg för att en djurhållare verkligen harbrutit mot lagens förbudsparagraf. är det viktigareän någonsin att vi har en fungerande djurskyddslag-stiftning. Är det inte fråga om larm på grund av miss-skötta hästar, får eller kor gäller det misshandladehundar, kampsport där hundar hetsas mot varandra,elchocker med elhalsband på hundar etc.Jag menar att straffsatserna för brott mot djur-skyddslagen och för brott mot djur enligt brottsbalkenbör skärpas. Det vore nog befogat med en differentie-rad straffskala mellan uppsåtliga brott och brott pågrund av grov oaktsamhet. Även ett särskilt stadgandeom brott som är att anse som grova borde kunna varatill nytta för ytterligare särskiljande av olika gärning-ars inbördes straffvärde.Som ett grövre brott kunde t.ex. anses djurplågerisom anordnats i organiserad form, varit av omfattandeart eller inneburit särskilt svårt lidande för djur.Jordbruksverket har ingen direktiv-rätt över länsstyrelserna. Även om Jordbruksverketdelar den lokala tillsynsmyndighetens uppfattning,kan det därför inget göra om har enannan uppfattning om tolkningen av lagen. Jag harhört att detta gäller även för andra problemställningarpå det här området mellan och läns-styrelsen.Vad säger jordbruksministern? Är detta ett braförhållande, eller tänker man ändra på detta, så attJordbruksverket verkligen har en möjlighet att påver-ka?Jag tycker också att det är rimligt att det när enkommun särskilt begär att skall ta handom ett ärende skall ankomma på atthjälpa kommunen. Då minskas också antalet över-klagningsinstanser med ett led, vilket bidrar till enrationell hantering. Vad säger jordbruksministern omdet?Det måste vidare göras ett förtydligande av inne-börden att beslutets verkställighet skall ske omedel-bart genom polisens försorg. Annars är det intemycket bevänt med en lagstiftning på denna punkt.Vi måste också vara medvetna om att beslut ochverkställighet är skilda saker. Förtydligande måstegöras av innebörd att underställande av länsstyrelsenskall ske efter verkställandet av beslutet. Annars blirföljden att polismyndigheten i kommunen inte verk-ställer beslutet förrän givit klartecken,och vi har fått lära oss att det alltför ofta tar på tok förlång tid. De som får lida är djuren, som dåsedan länge har haft ett veritabelt helvete.För djurens bästa behövs det alltså ett antalskärpningar och förtydliganden.Anf. 20 Jordbruksminister ():Herr talman! Som jag sade i mitt inledande svararbetar vi nu intensivt i syfte att regeringen skall kun-na besluta om att förelägga en proposition imaj detta år. Av det skälet är jag ganska knapp-händig i min diskussion. Jag ser fram emot att få åter-komma till en fördjupad diskussion i denna fråga närriksdagen behandlar propositionen. Av det skälet ärjag inte heller beredd att svara på de konkreta frågorsom ställde.Låt mig dock understryka att det naturligtvis äroerhört viktigt att vi, också med tanke på den tidigarediskussion som vi har haft, har en lagstiftning sominte bara är stark till orden utan också är möjlig attefterleva. Vi måste ha effektiva instrument för tillsynav olika slag för att vår lag skall fungera effektivt. Detär naturligtvis också ambitionen med det arbete somnu bedrivs i syfte att effektivisera och förbättra djur-skyddslagstiftningen.Men låt mig också säga, herr talman, att frågor omdjurskydd inte enbart eller kanske inte ens i förstahand gäller lag och straff. Det är i mycket stor ut-sträckning en fråga om att öka människors kunskaperom vad god djurhållning innebär. Jag tror att det äroerhört viktigt att vi inte reducerar hela den etiskadiskussionen om vårt sätt att förhålla oss till djur tillatt bli en fråga om att ropa på mera av lag och meraav polis. Jag menar att det också i mycket hög gradmåste vara fråga om en diskussion mellan människor ivårt land om hur djur skall hållas.Jag tror dessutom att detta kommer att bli än vik-tigare . Jag är övertygad om att det, ävenom vi lever i ett modernt samhälle där djurhållninginte är basen för många människors yrkesverksamhet,ändå är alldeles uppenbart att kontakt med och närhettill djur för oerhört många människor är en mycketviktig del i livet, något som ger en hög grad av liv-skvalitet.Därför kommer dessa diskussioner om vårt för-hållningssätt till djur att bli ännu mer angelägna. Deär också en mycket viktig del i att vi skall få goddjurhållning i olika avseenden och ett fungerandedjurskydd.Anf. 21 ():Herr talman! Jag har full förståelse för att jord-bruksministern inte kan svara på frågorna eftersomdet pågår ett arbete med propositionen. Men jag villnaturligtvis ta tillfället att säga vad jag tycker.Självklart ligger det i grunden en kunskap. Omman inte har kunskap är det "kört". Då kan man intetillgodogöra sig hur man skall göra. Men det räckerinte med kunskap. Det tror jag att vi är överens om.Det behövs även normer. Vi människor måste lära ossatt vända våldet ryggen. Vi måste verkligen visa re-spekt på ett vettigt sätt mot varandra och mot djuren.Det är den allra viktigaste utmaningen över huvudtaget för oss . Det är där vi betalar invår försäkringspremie som skall falla ut i nästa år-hundrade. Vi måste komma ihåg att våra ungdomar,som vi skall fostra på ett bra sätt, inte gör som visäger utan gör som vi gör.Herr talman! Jag vill sluta vår lilla debatt med attsäga, att eftersom det blev så positivt i den tidigareinterpellationsdebatten är jag väldigt optimistisk införfortsättningen. En viktig förutsättning i alla samman-hang, och speciellt när det gäller djurskyddsfrågor, äratt man skall vara mycket optimistisk och tänkamycket långsiktigt.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av förste vi-ce talmannen att ajournera förhandlingarna till kl14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.7 § FrågestundAnf. 22 TALMANNEN:Regeringen företräds av utrikesminister , socialminister ,finansminister , försvarsminister , statsrådet och närings-minister , som ersätter den tidigareanmälde . Jag ber regeringens ledamö-ter att ta plats.Samhällsekonomiska effekter av energiuppgörelsenAnf. 23 ():Fru talman! Alltfler statsråd bekänner sig till vadjag kallar Vingåkersskolans teori, att ju mer manförsämrar för företagen och produktionen, desto bätt-re går det. senast har hävdat genom att förtidsavveckla kärnkraften, som är enproduktiv resurs, skall få fram fler jobb och ökatvälstånd. Han misslyckades med att i gårdagens de-batt ge ett exempel på hur något land byggt upp sittvälstånd och gett sina medborgare välbetalda arbetengenom att slå sönder sina produktionsanläggningar.Jag skall inte rikta min fråga till , utan jag skall fråga finansministern: att ge ett enda exempel som styrkerVingåkersskolans tes, att kapitalförstöring leder tillvälstånd?Anf. 24 TALMANNEN:Frågan gick till finansministern, men jag uppfatta-de det så att det är näringsministern som skall svarapå den.Anf. 25 ():Fru talman! Det är en rent ekonomisk fråga. Jagkommer att följa upp den med en fråga om Sverigesekonomi.Anf. 26 Finansminister ():Fru talman! Den polemiska udden gör att svaretfår bli som frågan förtjänar. Jag känner inte till att detfinns någon Vingåkersskola i den ekonomiska teori-bildningen. Om gör det kan han välberätta för mig vad det går ut på.Ett lands välstånd byggs naturligtvis inte på kapi-talförstöring, och det är ingen heller som har hävdatnågot sådant. Däremot kan jag säga att Sverigesframtida välstånd i hög grad kommer att avgöras av ivilken utsträckning vi lyckas fullgöra den sanering avstatsfinanserna och det återställande av en stark ochsund ekonomi och en god utvecklingskraft som harvarit den dominerande arbetsuppgiften för den social-demokratiska regeringen allt sedan tillträdet hösten1994. Vi har kommit en bra bit på vägen och kan påen rad områden uppvisa mycket stora framgångar ochpositiva resultat. Det återstår en hel del att göra. Vikommer att fortsätta det arbetet i syfte att få en starkutvecklingskraft i svensk ekonomi och ge utrymmeför stigande sysselsättning och ökad levnadsstandardför det svenska folket. Där ingår naturligtvis som enviktig beståndsdel bra betingelser för svenska företag,stora och små, så att de kan expandera och erbjudafler arbetstillfällen.Anf. 27 ():Fru talman! Det där var en väl inlärd läxa. Menhur kan finansministern ställa sig bakom en politiksom innebär just kapitalförstöring, om man nu hardessa ambitioner för den ekonomiska politiken? Vadannat är det än kapitalförstöring när man i förtidstänger välfungerande säkra kärnkraftverk och ersätterdem med el baserad på fossila bränslen som kol, gasoch olja? Det är ett högt pris man får betala. Förutomluftföroreningar, som blir minst de dubbla, tillkommerkostnader för omställningen. Har finansministernbeaktat dessa kostnader i budgetarbetet, i den flerårs-budget som finns - man säger nu att man går mot ettöverskott på 10 miljarder - eller skall omställningenbekostas av dessa 10 miljarder som förefaller räckatill väldigt mycket?Anf. 28 Finansminister ():Fru talman! Det här var inte någon väl inövadläxa.