prot · GL0935 · 1997-11-27 00:00:00 — Det var rättsordningen, ut-bildningen och samhällets informationsförsörjning.Dessutom betonade att även sårbarhets- ochsäkerhetsaspekterna var viktiga områden.En del av vad som har hänt och hur arbetet hargått vidare har redovisats i skrivelsen.Sedan ett och ett halvt år har användningen av In-ternet gått framåt med rasande fart. Det ger naturligt-vis oerhört många möjligheter. På Internet finns ingenregering. Där finns ingen centraldator eller huvud-ledning som styr och ställer. Hur Internet utvecklaskommer naturligtvis också att innebära stora föränd-ringar för människor och företag.För ett och ett halvt år sedan sade jag att detplanlösa surfandet och lekandet mycket snart kommeratt gå över till en mer strategisk användning av detnya kommunikationsmedlet Internet. vet alla medinsikt att jag faktiskt hade rätt i den prognosen. Så vardet med den flugan, kära vänner!En viktig fråga för framtiden är hur vi sköter våraaffärer med ny teknik. En viktig faktor för utveckling-en av den elektroniska handel, som jag är övertygadom är en oerhört viktig tillväxtsektor i den svenskaekonomin, är hur säkerheten fungerar i kommunika-tionen. Säkerheten kring betalningar och behörighetmåste förbättras om vi skall få en elektronisk handelsom kan verka på bred front.Självklart är den elektroniska handeln en globalföreteelse. Därför måste regelverket också vara isamklang med internationella standarder och rekom-mendationer. Vi behöver nå fram till en gemensamhållning. Därför planerar regeringen att under vårenpresentera en skrivelse för om elektroniskhandel. Vi måste ha ett förhållningssätt till betalnings-systemen, till de konsumenträttsliga aspekterna och deupphovsrättsliga frågorna, integritetsskyddet, in-frastrukturen, m.m.Grunden för en socialdemokratisk IT-politik ärtillgänglighet, att överbrygga de nuvarande klasskill-naderna och se till att det inte uppstår nya. Det händerväldigt mycket i samhället som går i den riktningen.Jag skall bara ta några få exempel på den korta tid jaghar till mitt förfogande. Seniornet grundades på ini-tiativ av . Detär en förening som skall främja äldre personers an-vändning av informationsteknik och verka för att manskall ta fram nya senioranpassade produkter ochtjänster.Det finns ett enormt intresse för Seniornet. Detfinns ett antal lokala klubbar. Mängder med männi-skor kontaktar kansliet för att få fram flera lokalaorganisationer. Man vill jobba med studiecirklar,ordna kurser och bilda nya lokala Seniornetklubbar.Vi som trodde att det här med Internet bara var nå-gonting för ungdomar! Så var det alltså inte.Runt omkring i landet i olika kommuner pågår deten mycket aktiv verksamhet. Det är inte bara de storakommunerna som har den här verksamheten. Jag kanbara nämna där man under harhaft ett mycket konsekvent utvecklingsarbete medhjälp av informations- och kommunikationsteknik.Det skapar sysselsättning och ökad dynamik i heladen regionen. jobbar man också med IT-värdshusför att föra ut tekniken ytterligare till dem som intetidigare har prövat t.ex. Internet. Det första IT-världshuset invigdes i Svängsta.En annan kommun där man är aktiv är Hultsfredskommun. Det är en kommun med 15 000 invånare.Där har man använt nätet för att utveckla och fördjupademokratin. När kommunens Internetserver står oan-vänd och låter man kommuninvå-narna gratis få tillgång till nätet i syfte att öka kompe-tensen och intresset hos kommunmedborgarna. Manhar satt sig före att kommunens hemsida alltid skallvara aktuell och informationsrik. Därför har man ettdecentraliserat synsätt som gör att det blir väldigtmånga som tar ansvar för att informationen på nätetskall vara aktuell. Man har flera tusen sidor, alltifrånrockparty till ekonomi. Det är bara tvåexempel på lokala kommunala satsningar.Jag har ibland hört att man tycker att vi skall taansvar för att skolorna får bredband senast år 2000.Det är en väldigt låg målsättning. En av de stora påhe-jarna av detta brukar vara . Om vi serframåt är jag övertygad om att utvecklingen av tekni-ken kommer att gå mycket fortare än så. Det är intemånga som menar att det skulle vara en utopi att Sve-riges skolor kommer att ha bredband , tvärt-om. Det sker säkert mycket tidigare.Jag skulle i detta sammanhang vilja säga några ordom skolorna och pedagogiken. hade enmotion om att varje elev skulle ha en dator. Det är välgott och väl. Men det är inte det som är det storaproblemet. Det stora problemet är pedagogiken. Vimåste ha en helt ny pedagogik i skolan där vi ser atteleverna inte är elever en gång i livet. Vi måste helatiden tanka nya kunskaper, oavsett om vi är 5, 10, 20eller 50 år.Det är en uppgift för skolorna att lära eleverna attvärdera information och att lära dem att navigera i detnya informationsflödet. Det är det behovet som bådeär det svåra att tillfredsställa och där det är väldigtviktigt att skolan hittar den nya rollen. och kommerdärför att i , , genomföra enhearing kring den pedagogiska utvecklingen med ITsom ett stöd. Det är för att vi skall göra en avstämningav hur långt man har kommit i olika skolor i Sverigeoch hur vi skall gå vidare.Fru talman! Jag skall avsluta med att tala om . Den har blivit ett nav i det svenska IT-arbetet, inte minst i omställningsarbetet inför 2000-talet. Det finns två grupper som jobbar regelbundetmed detta. Vi kallar dem för 2000-generaler. Detfinns också med ledare från det privata näringslivetoch den offentliga sektorn. Det är bråttom. Det är intemer än innan vi är framme vid år2000. Därför måste vi accelerera det arbetet. Ett sättsom vi gör det på är att vi kommer attdiskutera 2000-problematiken på Europanivå vidEU:s teleministermöte.Anf. 247 () re-plik:Herr talman! Jag tackar kommunikationsministernför det som jag hoppas lugnande beskedet att nikommer att fatta kloka beslut om vad ni skall göra år2000 nu . Jag skall inte återkomma till denfrågan.En annan fråga som däremot inte berördes i kom-munikationsministerns anförande var frågan om hurde statliga myndigheterna, verken och företagen skallställa sig till IT-satsningen. Vi tycker att det är ganskaviktigt att också de blir synliga och att även de får gesin del till medborgarna. De har också ett viktigt in-formationsuppdrag.Jag skulle gärna vilja höra vad kommunikations-ministern anser om den offentlighetsprincipen när detgäller den statliga sidan. Det gäller inte bara kommu-nerna.Jag vill också återkomma till frågan om skolan,men jag kan göra det i min nästa replik.Anf. 248 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag skulle väldigt gärna svara på enkonkret fråga från . Men jag förstodinte riktigt om frågan gällde åtgärder i samband med2000-problemet, statliga myndigheter i form av upp-handlare, eller de organ som skall klara av lagstift-ningen.IT-kommissionen har den samlande och rådgivan-de funktionen för regeringen. Toppledarforum är detorgan som specifikt ägnar sig åt den offentliga sek-torn. Bl.a. har man ett stort arbete på gång vad gälleroffentlig upphandling och handel på nätet, dvs. elek-tronisk handel.När det sedan gäller offentlighetsprincipen och re-gelsystemet, som jag tror att kanskeockså menade, pågår det precis som sades i proposi-tionen och som också godkändeett arbete i med översyn avlagstiftningen för att modernisera den.Det är ett stort arbete. gav för attåstadkomma en modern lagstiftning på det här områ-det. Jag skulle gärna se att det gick fortare, men jaginser att man nog behöver ge lagstiftarna den härtiden.Anf. 249 () re-plik:Herr talman! Tack för den informationen. Vi får sevad som händer.Vi moderater brukar ju alltid vara så långt fram-me. Vi har sagt senast vid utgången av . Vi sernaturligtvis att det är bra om det blir tidigare. Vi me-nar också att medel till detta kan frigöras genom enprivatisering av Telia.Kommunikationsministern säger att det är pro-blem när det gäller IT och pedagogiken i skolorna,men jag skulle vilja säga att det väl faktiskt är tvärt-om. Det är ju en fantastisk pedagogisk möjlighet att fåett instrument till. Jag anser att det är när det gällerlärarutbildning och fortbildning av lärare, högskolanoch högre utbildning som vi bör ta till vara möjlighe-terna.Vi har i en motion skrivit att vi mycket väl kantänka oss ett virtuellt universitet där man just använ-der modern teknik och inte alls skulle behöva befinnasig på platsen. Det skulle kunna vara ett bra sätt. Idessa tider med bostadsbrist för studenter kanske detinte alls vore så dumt.Anf. 250 Kommunikationsminister ():Herr talman! Vi hoppas säkert båda att det skall gåfortare med tekniken och teknikuppbyggnaden. Jagtror att det gör det.När det gäller pedagogiken är det ett rejält fort-bildningsarbete på gång. Det är också någonting somman kan kalla en kulturrevolution, utan att man an-vänder det ordet fel, som pågår i skolan . Plötsligthar många av eleverna mycket bättre kompetens närdet gäller att använda detta nya informationsmedel änlärarna har. Det är något man måste ha respekt för närdet gäller omställning av lärarrollen.Inte desto mindre är det oerhört viktigt att visnabbt kommer igenom kulturrevolutionen så att vikommer in i det nya sättet att fungera i skolan. Kun-skapssökandet skall egentligen bli en reflex som sitteri ryggmärgen hos dem som lämnar skolan. Man skallha lärt sig det i stället för de årtal som man kan hämtai burken.Om vi skall klara detta måste vi använda det härredskapet mycket mer avancerat än vad vi gjort hit-tills.Jag är litet orolig för att inte den nya pedagogikenslår igenom så fort som den skulle behöva göra. Varjetermin som det går ut en ny generation har vi tappatmycket kompetens som vi skulle behöva i samhälletlängre fram.Anf. 251 () re-plik:Herr talman! Kommunikationsministern nämndedet gamla folkpartikravet om en dator till varje elev iskolan. Det lät i anförandet som om det inte var sär-skilt viktigt för kommunikationsministern. Jag skullevilja säga: Nedvärdera inte den frågan.Vi vet väl alla hur det fungerar om man har enskolklass med 25 elever och bara har tio datorer. Ärdet pojkarna eller flickorna som sitter där och knap-par? Det är framför allt pojkarna som tränger sigfram.Vi vet också hur det fungerar för de elever somhar en dator hemma och de som saknar dator hemma.Det kan alltså skapas nya klasskillnader mellan famil-jer där man har dator i hemmet och där man inte hardet.Jag menar i alla fall att det är viktigt med en datortill varje elev i skolan, att det finns en sådan tillgäng-lighet. Jag vill därför fråga: Vill inte kommunika-tionsministern verka för en ökad jämställdhet ochmotverka uppkomsten av nya klasskillnader?Anf. 252 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag tycker att det var bra att LennartFremling tog upp den här frågan. Jag är väldigt räddför att vi får en förenklad debatt om vi fastnar i att viskall ha lika många datorer som vi har elever.Det kan vara ett lätt mätbart mål. Men det är allde-les för enkelt. Vi kanske inte behöver ha exakt likamånga datorer. Det är hur vi använder datorerna somär det viktiga. Det får inte bli så att man använder dennya tekniken till en litet bättre och mer exklusivskrivmaskin eller en litet bättre och mer exklusivräknemaskin. Det är informationssökandet som är detviktiga.Det skall finnas tillräckligt många datorer i skolan.Självklart. Det skall kommunerna se till. Det gör deockså i de allra flesta fall.Men det är den lätta delen. Den svåra delen är denandra.Anf. 253 () re-plik:Herr talman! Jag tackar kommunikationsministernför det svaret. Det är självklart att vi inte ser det härsom det enda problemet. Det är alldeles riktigt somkommunikationsministern säger att man måste ha medde delar som handlar om pedagogiken också. Men vitror ändå inte att man skall underskatta problemetmed datorer till eleverna. Det är faktiskt en ganskastor kostnad för kommunerna att ordna det. Därförtycker vi att även det kravet behöver drivas på.Anf. 254 Kommunikationsminister ():Herr talman! Visst är det något som behöver dri-vas på, men den stora kostnaden är egentligen attfortbilda lärarna. Vi är tillbaka till pedagogiken.Man skall naturligtvis också använda datorerna föratt främja distansutbildning. Vi har en distansutbild-ningskommitté som just jobbar med de frågorna.Man skall kunna sitta i en skola i koppla upp sig till i . Manskall då få ut någonting av det också så att det inteblir vanligt brevskrivande, även om det kan vara trev-ligt. Den typen av utveckling av pedagogiken menarjag är det svåra men också det allra viktigaste. Det ärden stora utmaningen.Anf. 255 () replik:Herr talman! Jag skulle gärna vilja veta vad somhänder med personnumret. Det är en ganska viktigsak.Jag har också en kort fråga som gäller att vi skallöppna samhällsinformationen. Det är bra. Alltfler bliröppnare och mer utåtriktade, t.ex. . Men ensak som jag är litet irriterad på är SCB, StatistiskaCentralbyrån. Kan ministern tänka sig att öppna ävenderas databaser? Där finns många värdefulla ochintressanta fakta som forskare och elever skulle kunnaha nytta av både till nöje och arbete. kostar detstora pengar. Man tar mycket betalt för de uppgifter-na.Så till frågan om elektronisk handel. Jag tror attdet är alldeles utmärkt med elektronisk handel föraffärsöverenskommelser, fakturering, order, postor-der, internhandel osv. Men jag tror att det är väldigtfarligt med betalningstransaktioner på nätet. Jag troratt risken är stor att det kan bli privata elektroniskasedelpressar. Jag tror att det kan bli svårt att kontrol-lera.Jag undrar om ministern har funderat över dendistinktionen. Personligen är jag väldigt skeptisk tillpenningtransaktioner över nätet.Anf. 256 Kommunikationsminister ():Herr talman! tar upp frågan ompersonnummer. Jag antar att menardomändiskussionen eller 2000-frågan. Vi får ta det inästa replik.När det gäller samhällsinformationen och offent-lighetsprincipen vill jag säga att det ju är ett problemhär i att så många är intresserade av Rixlexatt man har stängt . Jag skall kanske inte hanågra synpunkter på det. Det skall väl ledamöternasjälva ha.Faktum är att SCB, som nämnde,arbetar aktivt på att lägga ut sina informationsbaser påInternet så att de skall bli tillgängliga; kanske inteallting, men de har ett mycket ambitiöst program pådet området. Precis som en mängd andra offentligainstitutioner har. Man kan logga in sig på Vägverketshemsida för att se hur väglaget är på olika ställen ilandet osv. Jag vill alltså påstå att det finns väldigtmånga offentliga organ som har kommit rätt långt närdet gäller bra och aktuell information på sina hemsi-dor.När det gäller elektronisk handel finns det enmängd osäkerheter, inte minst detta att många av osskänner oss litet misstänksamma mot elektroniskabetalningsmedel. Det gör man inte i t.ex. Amerika.Där har man en helt annan vana att betala med kort änvad vi har.För att detta skall bli en bra tillväxtsektor är detviktigt att vi klarar ut problemen. Vi jobbar nu i Re-geringskansliet med att se över regelsystemet.Anf. 257 () replik:Herr talman! Jag skall förklara litet grand vad jagmenade med personnumren. Jag tänkte helt enkelt påvår identitet.Personnumret har ju varit en social innovation iSverige, som har gjort att samhället har sparat miljar-der kronor i minskad byråkrati och säker identifiering.Vid årsskiftet kan vi inte börja om med noll noll, nollett osv., utan då måste vi ta hänsyn till sekelskiftetockså. Då kan vi inte använda de vanliga tiosiffrigafältkoden, utan försäkringskassornas alla dataprogrammåste då bytas ut osv.Om vi ändå måste ändra personnumren kanske viskulle kunna ha ett europeiskt personnummer, ävenom många europeiska länder är motståndare till det.Men man kan ju vara förutseende. Det var den dis-kussionen som jag ville väcka.Anf. 258 Kommunikationsminister ():Herr talman! tar upp väldigt braexempel på de problem som uppstår i samband . Det kommer att kosta pengar att göraom systemen. Vi vet att det kommer att kosta mycketpengar i de administrativa systemen. T.ex. tror jag attRiksförsäkringsverket har något slags kalkyl på mel-lan 250 miljoner och ända upp till 500 miljoner kro-nor för att göra om sitt system. Men det är förmodli-gen ändå den mindre delen. Det som kommer att bliden riktigt stora omställningen är de inbäddade sys-temen, de microchips som vi inte riktigt vet om det äri klockan, i mikrovågsugnen, i bilen eller var det är desitter någonstans. Det gör att det måste ske stora för-ändringar i produktionen. Det är ju detta som är ettresursproblem rent pengamässigt, men det är också ettresursproblem vad gäller att ha folk som kan görahela denna omställning. Det är också ett re-sursproblem , eftersom det behöver göras testeroch inkörningar som tar tid. De måste göras på helgeroch nätter, eftersom produktionen måste fungera pådagarna.När vi införde personnumrentänkte vi inte så långt. Från början hade man inte merän en siffra. Man trodde att det inte ens skulle behövavara tio siffror. Vi måste nu lägga till två siffror ochnaturligtvis lära oss att använda ytterligare två siffror.Det är inte svårt att göra ändringen i nya system, mendet är besvärligt och dyrt att göra det i de gamla sys-temen.Anf. 259 () replik:Herr talman! Först vill jag säga att jag tycker attdet är trevligt att kommunikationsministern är här ochdeltar i debatten.Jag är inte förvånad över att enigheten är ganskastor på detta nya och snabba område. Jag som börjademed blyertspenna i årskurs ett i skolan har en datorsom står där hemma. Det kan också belysa risken förskillnader . Det handlar då också om dettamed tillgänglighet. Jag tror att vi är överens om atttillgängligheten måste vara lika för alla överallt ilandet. Men anslutningspriserna skall också varaungefär lika i början.Jag har jobbat i skolan länge, och jag skall ta yt-terligare ett småländskt exempel. I min hemkommunMönsterås startades ett gymnasium ,där varje elev utrustades med en dator.Skolan har 400 elever . Frågan är inte om manskall ha undervisning i dator utan om man skall hadator i undervisningen. De tillämpar ett undersökandearbetssätt. De sänder ut 8 000 brev per dag över värl-den. Det belyser utvecklingen men också risken fördiskrepanser.Min fråga gäller egentligen att säkerheten måsteförbättras, som ministern tog upp. lästejag att företag i svensk kryptopolitik presenteras iveckan under rubriken - möjliga svens-ka handelslinjer. Av fyra recensenter och expertersäger en: Bäst med fri kryptering. Följ EU:s liberalalinje, säger en annan. Ett kraftig slag i luften, säger entredje. Deponering är ett handelshinder, säger enfjärde. Jag tycker att det visar att detta inte går att lösanationellt, utan att vi måste arbeta med frågan inter-nationellt. Min fråga är: Finns den tvekan som betän-kandet andas inför att arbeta i EU gemensamt för attlösa problemet?Anf. 260 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag tycker att det är ett väldigt brauttryck att vi skall ha en PC i undervisningen och inteundervisning i PC, för det är precis vad detta handlarom. Det skall användas som ett informationsmedel.Det är lustigt att just småländska kommuner har blivitså bra på detta. Kan det hänga ihop med Gnosjöan-dan? Det är många småländska kommuner som harkommit långt på det här området.Sedan över till frågan om kryptopolitiken. Jag ärövertygad om att vi inte kan ha nationella olika lagaroch regelsystem.I förra veckan var här. Han kallasför Clintons ambassadör men är Clintons rådgivare ide här frågorna. Han är ute i världen för att sälja inden amerikanska idén. Också amerikanerna, som harhaft inställningen att man skall ha krypteringsnycklarinne hos någon myndighet, som de säger, börjar nu atttveka och tycker att de behöver fri kryptering och sålitet av nationella lagstiftningar som möjligt. Men detycker att man naturligtvis behöver använda den allrabästa tekniken för att inte låsa upp den elektroniskahandeln eller andra globala nät som det också handlarom.För min del tror jag att det vore förödande om viskulle börja med en nationell krypteringspolitik somlåste upp både vår exportindustri och våra möjligheteratt utvidga den tillväxtsektor som den elektroniskahandeln utgör.Anf. 261 () replik:Herr talman! Vi verkar vara eniga också i den härfrågan.Monica nämnde här att vi är världsledandepå området. Det kanske inte stämmer, men vi kanskeär någonstans i täten. Det har förekommit propåer omatt vi i EU tillsammans skall diskutera en strategiframöver på samma sätt som och gör. Ibetänkandet sägs att EU inte är moget för detta ännu.Jag framhärdar fortfarande att vi med vår positionborde ha förutsättningar att jobba för detta och kansket.o.m. att plocka hem ett till , därvi har och andra företag. Det var några tan-kar.Anf. 262 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag delar uppfatt-ning att vi bör ha en gemensam strategi i EU. Vi kangå före från sida, för när det gäller elektro-nisk handel är det i princip medlemmarna i , där några länder är medlemmar i , som är dei som kan mäta sig med framgång påområdet. Vi ligger ganska långt framme jämfört medövriga länder i EU. Det är därför vi ser denna frågasom en stor fråga också i EU, så nog kommer vi attvara det land som driver på i EU. Det kanske t.o.m. ärså att vi stegvis kan börja med att ta vägen via Nordenförst. Vi gjorde ju det med NMT.När det gäller en agency, eller vad man nu skallkalla det för, mottar vi alla tips med stor glädje.Anf. 263 ()replik:Herr talman! Kommunikationsministern under-strök mycket tydligt att detta inte rör sig om någondebatt, och det kan ju stämma. I vårt fall är det så attvi inte av princip måste ha en annan uppfattning änSocialdemokraterna. I den här frågan är det ganskastor enighet. Men det finns vissa punkter där uppfatt-ningarna skiljer sig.Kommunikationsministerns svar på frågan om endator till varje elev skulle jag vilja skicka med till desenaste demonstranterna med punkband och allt utan-för . Om man skulle säga till de eleverna attde får var sin dator, skulle de säga: Ja, men gärnamögelfria lokaler och uppdaterade skolböcker först.Det är litet av vår inställning som jag vill framföra tillkommunikationsministern.Jag påstår i alla fall att det finns snedvridning. Detär kanske inte en total snedvridning, men det är enalarmerande snedvridning mellan dels naturvetenskapoch teknik, dels humaniora. Min direkta fråga tillkommunikationsministern lyder: Är kommunika-tionsministern beredd att verka för att även humaniorafår ta del av, om inte lika stora så kanske ännu större,satsningar på IT-investeringar?Anf. 264 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det som tar uppsom en fortsättning på diskussionen om en dator tillvarje elev, visar ju precis detta att det här inte är nå-got som vi bör fatta beslut om i den här församlingen.Det måste man göra utifrån de behov som finns påvarje enskild skola.Snedvridningen mellan naturvetenskap och hu-maniora tror jag har en historisk förklaring. Man haranvänt den här tekniken, åtminstone i skolan, på tek-niska gymnasier osv. Man har inte sett redskapet somen informationssökare än så . En av de sakersom vi kommer att ta upp i den IT-hearing mellan och som jagnämnde i mitt första inlägg är just: Hur använder manIT som ett pedagogiskt redskap på alla områden iskolan? Då kommer den här balansfrågan in. Dentycker jag också är väldigt viktig.Anf. 265 ()replik:Herr talman! Jag är mycket nöjd med kommuni-kationsministerns svar, för det visar på en medveten-het om själva problemet. Det kommer inte lika tydligttill uttryck i utskottsmajoritetens text.Anf. 266 ():Herr talman! Jag tycker att detta med kryptering ärså spännande och viktigt att jag inte kan avhålla migfrån att ta del av debatten även om klockan är mycketoch alla kommunikationer redan har gått för längesedan.Att använda kryptering på Internet ses allmäntsom en förutsättning för att informationshanteringenskall kunna utvecklas säkert. har hu-vudansvaret för krypteringsfrågan i , menkryptering är till sin natur en fråga som griper in imånga olika politikers område.Utöver att underlätta IT-kommunikationen renttekniskt, är ju det här ett fritidsintresse. Det handlarom att göra kultur mer tillgänglig och om att utvecklahandel och banktjänster. Det hörde vi statsrådet tala om här tidigare.