prot · GK09103 · 1997-05-15 00:00:00 — Det är dessutomnågot slags nedsmutsning som handlar om att vi taröver marknadsbegrepp för att beskriva demokratiskaprocesser. Jag tycker att det är allvarligt.För två veckor sedan fattade vi ett beslut på ett re-geringssammanträde om att ge Svenska språknämn-den i uppdrag att noggrant gå igenom vad som händermed svenska språket i då gränser upplöses.Integration och internationalisering påverkar oss po-sitivt men också negativt, bl.a. när det gäller svenskaspråket. skall sedan redovisa sitt arbe-te för regeringen. Jag hoppas att man kommer att haen rad konkreta förslag som vi kan ta ställning till.Tack!Anf. 43 ():Fru talman! Det är ett alldeles utmärkt initiativsom kulturministern har tagit. Men somdet utreds skulle jag gärna vilja se att regeringenverkligen är ett föredöme när det gäller språkutveck-ling.När man använder svenska språket för att skapabegrepp - som t.ex. skrivare, rondell och maskrosbarn- tror jag att folk känner igen sig på ett helt annat sättän när man använder de engelska begreppen.Anf. 44 Kulturminister ():Fru talman! Jag får väl börja med mig själv ochförsöka föregå med gott exempel. Jag skall alltså intesäga okej, utan jag skall säga att vi skall göra vårtbästa.Tack!Resurser till TullverketAnf. 45 ():Fru talman! Regeringen har minskat resurserna tillTullverket. har ca 820personer fått lämna . Vi kristdemokrater harvarnat för konsekvenserna av detta beslut vad gällermöjligheterna att förhindra smuggling av narkotika,alkohol och tobak. Regeringen har vidare höjt skat-terna på sprit och tobak, men tyvärr får man inte in deskattemedlen. Statistiken visar nämligen att smugg-lingen av sprit och tobak har ökat dramatiskt. Anserskatteministern att det var rimligt att skära ned resur-serna till som man höjer skattenpå sprit och tobak? Insåg man inte det här sambandet,att smugglingen då skulle komma att öka?Anf. 46 Statsrådet ():Fru talman! Kampen mot smugglingen av alkohol,narkotika, tobak och andra sådana varor är naturligt-vis oerhört viktig. Tullen gör också ett mycket braarbete på det här området. Man förnyar sina arbetsme-toder och samarbetar mer internationellt. Riksdag ochregering har också en viktig uppgift i att se till attlagstiftningen är anpassad, så att tullen verkligen kangöra de tillslag som behöver göras. antogju en lagstiftning för bl.a. kontroll av tobakoch alkohol. En utredning håller nu på att titta närma-re på detta och kommer strax med förslag om en yt-terligare skärpning av den lagstiftningen.De neddragningar av resurser till tullen somStjernström talar om hade att göra med att en mycketstor del av tullens ordinarie arbetsuppgifter föll bort ioch med EU-medlemskapet. Den typ av tullklareringoch annat som skedde innan vi var EU-medlemmarförsvann. Då gjordes en justering av anslagen, någotsom naturligtvis var nödvändigt.Anf. 47 ():Fru talman! står det i tidningen att skattekon-toret i justerar ned prognosen för hur mycketpengar man kommer att få in på tobaksskatten, efter-som smugglingen ökar. Vi kan också läsa att tullche-fen nu har erkänt att neddragningen var för stor förTullverket, att man nu skulle behöva nyanställa en delav de personer som går arbetslösa.Är skatteministern beredd att verka för ökade an-slag till tullen, så att några av de 450 tullare som nugår på a-kassa kan återanställas? Jag tror att det skullevara mycket bra för staten att återanställa en del av dehär personerna för att få in ökade skatteintäkter ochge tullen en chans mot smugglingen.Anf. 48 Statsrådet ():Fru talman! Den neddragning som gjordes av an-slaget till tullen i och med EU-medlemskapet hade attgöra med att arbetsuppgifter försvann i och med att vidå blev medlemmar av en inre marknad.Michael säger att Kristdemokraternavill ha ökade anslag till tullen. Man måste då särskilttitta på deras politik när det gäller den offentliga sek-torn. vill sänka skatterna väldigtkraftigt. De vill sänka skatterna särskilt för högin-komsttagare och kapitalägare. påstår de sigkunna öka resurserna - ibland gäller det resurserna tillvården och omsorgen, nu gäller det tullen. De är be-redda att samarbeta med partier i denna kammare somvill dra ned ännu mer på resurserna till den offentligasektorn. Hur går det egentligen ihop? Sälla er i ställettill dem som försvarar den offentliga sektorn, som ärberedda att försvara de höga skatter vi behöver, somär beredda att försvara de resurser som också tullenbehöver. Att försöka bedriva en ansvarsfull budget-politik och tro att man med ord kan lösa den offentli-ga sektorns problem tror jag däremot inte är en metodsom kan rekommenderas.Anf. 49 ():Fru talman! Det är ingen tillfällig nyck att Krist-demokraterna vill värna tullen, utan vi har haft detkravet , liksom vi har drivit kravet om merresurser till vård och omsorg. Om skatteministernläste vår budgetmotion, som varit ungefär likadanunder de här åren, skulle han se att båda de här kravenfinns med. Detta är alltså ingen motsättning.Även om skatteministern inte kan ge någotbesked om anslaget till tullen tror jag att det vore värtatt räkna på detta och att titta på om det inte vorelönsamt för staten att återanställa en del av de tullaresom nu är arbetslösa.Anf. 50 Statsrådet ():Fru talman! säger att Kristdemokra-terna har drivit kravet om en förstärkning av tullensedan 1995. Det är ingen tillfällighet. Mellan 1991och 1994 satt i en regering somvar beredd att skära ned på mängder av viktiga upp-gifter som offentlig sektor står för: vård, skola ochomsorg, kontroll, tull och annat. återgickKristdemokraterna till en läpparnas bekännelse somsäger att man vill satsa på viktiga och centrala delar.Regeringen har tillsatt en utredning som skall se överjust tullens verksamhet efter EU-inträdet. Där finnsdet nämligen många viktiga saker att gå igenom ochanalysera - hur ser den nya verkligheten ut för tullen?Tullen gör ett mycket bra arbete. Lagstiftningen harskärpts, och det kommer att komma förslag om ytter-ligare skärpningar av lagstiftningen när det gällerkampen mot smuggling av tobak och alkohol. Krist-demokraterna är alltså i opposition beredda att begäramer resurser, men i praktiken sätter de sig alltid i enregering som drar ned på resurserna.Ungdomars matematikkunskaperAnf. 51 (m):Fru talman! I dagens kan man läsa omen undersökning som belyser elevernas kunskaper imatematik. Det är 320 avgångselever i tre grundsko-lor som har gjort nationella prov i mate-matik för årskurs 5, och resultaten är alarmerande.Var fjärde 16-åring räknar sämre än en elev i femteklass.För ett år sedan tog jag med anledning av en an-nan undersökning, gjord på ett betydligt större under-lag i , upp den här frågan med skolminis-tern. Statsrådet sade då att hon, förutom att regeringenhade gett till en konferens, nogsamt skullefölja hur elevernas kunskaper i matematik utvecklas.Vi diskuterade det här rätt ingående.Min fråga till statsrådet nu är: Vad har regeringenkonkret gjort, eller vad tänker regeringen göra, för attse till att fler lärare med goda kunskaper i matematikkan arbeta med de här frågorna i ? När vidiskuterade frågan var det avlärarna som saknade utbildning i ämnet.Anf. 52 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig först göra reflexionen att vadgäller kompetensen och kunnandet hos de elever somär kanske ansvaret till viss del faller påBeatrice själv, som ju var skolminister under treår.Jag skall gärna svara på frågan vad regeringengör. När det gäller kunskapen i matematik har vi bätt-re underlag än de 320 elever som har frågatgenom en stor, internationell undersökning som pub-licerades . Det visade sig då att ele-ver väsentligt har förbättrat sina kunskaper i matema-tik sedan de katastrofalt dåliga resultaten 1980. Jagser det som ett resultat av den stora satsning på mate-matik som vi har gjort i under många års tid,bl.a. när det har gällt fortbildning och vidareutbild-ning av lärare. Självfallet måste vi fortsätta att förbätt-ra arbetet med matematiken, men glädjande nog har viredan nu kunnat se resultat.Dessutom gör regeringen bedömningen att vi be-höver göra särskilda insatser i skolan för den gruppelever som har de största svårigheterna. Regeringenhar i vårpropositionen föreslagit att vi skall anslåsärskilda medel till kommunerna, permanent 8 miljar-der mer till kommuner och landsting för att höja kvali-teten i skola, vård och omsorg, med en särskild in-riktning i skolan på de elever som har behov av sär-skilt stöd.Anf. 53 (m):Fru talman! Det är alldeles riktigt att det finns un-dersökningar som visar att vi är bättre än 1980. Enligtde gamla undersökningarna var det bara ett land somvar sämre än , och siffrorna var då om möjligtännu värre än . Likväl är det så att förra läsåretslutade av eleverna i årskurs 9 med betyg 1och 2 i matematik. Man kan misstänka att en storandel av dem inte kommer att nå vad som räknas somgodkänt enligt de nuvarande kraven.En fråga som jag tycker att regeringen måste svarapå är: Vad avser man att göra för att se till att vi fårfler lärare som har kunskaper i matematik? Det ärotillständigt när faktiskt inte har någon utbild-ning i ämnet. Då kan ju inte resultaten bli bättre. Närsiffrorna är alarmerande måste man göra någonting.Jag påstår inte att det här är en lätt problematik - i såfall hade vi inte hållit på med det - mendetta visar ju att ingenting har hänt.Anf. 54 Statsrådet ():Fru talman! Det som visas är ju faktiskt att någon-ting har hänt. har något mycket väsentligthänt med svenska ungdomars matematikkunskaper.Det betyder inte att vi skall slå oss till ro eller varanöjda med dagens situation, för det kan vi inte vara.Men detta visar att vi genom insatser har kunnat för-bättra situationen.Dessutom tycker jag att det är märkligt att Beatri-ce tar upp det som något anmärkningsvärt att30 % gick ut med betyget 1 och 2. Det var nämligeninbyggt i det tidigare betygssystemet att det skullevara just sammanlagt på betygsstegen 1 och 2,och det säger ju ganska litet om de absoluta eller merdefinitiva kunskaper som eleverna har. Först med detnya betygssystemet, som tillämpas för första gång-en i årskurs 8 i , får vi bättre bedömningarav vad eleverna verkligen kan.Jag välkomnar att vi nu kan få en bättre under-byggd diskussion kring vad svenska elever faktisktkan och vad man inte kan, så att vi utifrån det kanföreslå åtgärder för att kunna förbättra undervisning-en. De viktigaste åtgärderna är de prioriteringar mangör lokalt i skolan. För att kunna förbättra skolansmöjligheter att prioritera särskilda insatser bl.a. för deelever som har svårigheter i matematik har regeringenockså utökat resurserna för kommunerna.Anf. 55 (m):Fru talman! Man tappar lätt slutet på meningarnanär man skall prata fort. Ingenting har hänt sedan vidiskuterade detta , då skolministern lovadeatt nogsamt följa och engagera sig i den här frågan -det var så jag tänkte.Det är riktigt att vi litet grand har tagitoss upp från den botten där vi befann oss, men jagfrågar ändå skolministern: Vad tänker man göra föratt vi skall kunna ha lärare i våra skolor med kunska-per i matematik? Utan sådana lärare tror jag att det ärväldigt svårt att reda ut problemen.Sedan är det skillnad mellan det gamla och det nyabetygssystemet. Vad jag sade var inte att det var da-gens sanning att visst antal procent låg under godkänt.Men med de kunskaper vi har om jämförbarheten kan man säga att en stor del av de här elevernainte kommer att kunna klara det som är en godkändnivå med det nya betygssystemet. Detta är väldigtallvarligt, för vi har höjt nivån med de nya kraven.Det är också en problematik som man måste ha med isammanhanget.Men vad gör nu regeringen själv för att få flermatematiklärare?Anf. 56 Statsrådet ():Fru talman! Regeringen satsar mycket stort påutbildning på samtliga nivåer. Vi gör det bl.a. genomatt förbättra möjligheterna för de lärare som arbetar iskolan att kunna koncentrera sig på de elever som är ibehov av särskilt stöd. Vi satsar på vuxenutbildning,särskilt på ett matematiskt-naturvetenskapligt basår,för att fler skall bli behöriga att söka in till bl.a. lä-rarutbildningar med den här inriktningen. Vi har fö-reslagit en kraftig utbyggnad av högskolan för att flerskall kunna tas in i högskoleutbildning, bl.a. lärarut-bildning. Vi har föreslagit kvalitetshöjningar inomhögskolan för att kunna ha en tillräckligt bra kvalitet ihögskoleutbildningen. Vi har tillsatt en par-lamentarisk utredning som utreder den framtida lä-rarutbildningen.Rättsskydd för män och barnAnf. 57 ():Fru talman! Jag har också en fråga till . Det gäller rättssäkerhet för män och för barnsamt effekterna av den utredning som är tillsatt omlämplighetskontroll av personal i förskola, skola ochbarnomsorg. Det är som skall analy-sera för- och nackdelar med att arbetsgivare får till-gång till polisens register över dömda och misstänktaför att skydda barn och ungdomar från sexuella över-grepp.Jag har redan fått kommentarer från unga män,bl.a. en av mina egna söner: Jaha, nu kan man ju intebli lärare, för då tror de att man är pedofil.Självklart - där är vi helt överens - skall barn ochungdomar skyddas från sexuella övergrepp överallt -hemma, i skola och barnomsorg, på konfirmationslä-ger, i föreningar, på resor m.m. Men vet viatt många barn växer upp utan att vara tillsammansmed sin far eller andra män och att skolan blir meroch mer kvinnotät vad gäller lärare. Vi vet också attmän är viktiga för barns utveckling.Min fråga till är: Hur ser statsrå-det på att utredningen i sig kan skrämma bort mänfrån att söka sig till lärarutbildningen? Och hur skallvi göra för att inte avskräcka män från att bli lärareoch vara lärare?Anf. 58 Statsrådet ():Fru talman! Låt oss först vara överens om att detallra viktigaste i skolan är att vi kan säkra barnstrygghet. Alla föräldrar och barn skall kunna kännasig säkra på att samhället har gjort allt som står i dessmakt för att förhindra att några oacceptabla övergreppöver huvud taget skall kunna ske. Där är vi säkertöverens.Jag delar inte oro över att mänskulle skrämmas bort av möjligheten att visa upp attdet inte finns någon grund för några misstankar närdet gäller övergrepp mot barn. Jag blev själv väldigtupprörd då Pysslingen för sedan föreslog attinga män inom deras barnomsorg skulle tillåtas arbetaensamma med barn - detta för att förhindra över-grepp. Man tog senare tillbaka detta, men den typenav beslut, där man tror eller förutsätter att det är möj-ligt för alla män att begå övergrepp mot barn, upprörmig mycket.Jag tror absolut att de allra flesta människor somarbetar inom barnomsorg och skola, både män ochkvinnor, är ärliga och duktiga människor som gör ettutomordentligt bra arbete med barnen. Vi behöverockså rekrytera fler män. Jag tror alltså inte att detfaktum att vi nu ser över möjligheten att stärka rätts-skyddet för barnen i barnomsorg och skola kommeratt skrämma bort alla de män som inte finns i polis-registret.Anf. 59 ():Fru talman! Jag hoppas att harrätt. Men det är också ett faktum att de flesta över-greppen sker i hemmen - ibland kan det verka somom vi har som utgångspunkt att det är i skola ochbarnomsorg de händer. Vi är också helt överens omatt alla vuxna har ansvar för att skydda barn och attbarn skall kunna ha förtroende för vuxna.Men jag är fortfarande tveksam till den signal somvi skickar ut med den här utredningen och till attarbetsgivare skall få tillgång till register över miss-tänkta - det står i direktiven - inte minst av integri-tetsskäl.Jag vill bara försöka komma åt hur har resonerat när det gäller rättssäkerheten i denhär frågan. Rättssäkerheten för barn har hon talat om,men det gäller även för män.Anf. 60 Statsrådet ():Fru talman! är det så att den arbetsgivaresom skall anställa en person för att arbeta med vårdav barn och unga har möjlighet att få ut uppgifter frånkriminalregister och polisregister i förväg. Jag tyckeratt det är rimligt att överväga om inte samma ordningskall kunna gälla också när man skall anställa en per-son som inte skall arbeta med vård utan med omsorgoch pedagogiskt arbete med barn och unga. Jag kaninte se att det är någon egentlig skillnad i värderingendär - arbete med vård av barn och unga eller ordina-rie arbete inom barnomsorg och skola.Men just på grund av att det här är en integri-tetskänslig fråga, där det är viktigt att göra en välavvägd bedömning innan man beslutar sig för föränd-ringar, har regeringen valt att tillsätta en utredning. Påså vis kan vi få en ordentlig belysning och ha en rejälremissomgång efter det att utredningen är avslutad, såatt vi får alla dessa aspekter belysta innan vi sätter nedfoten.Utveckling av ny kärnkraftsteknikAnf. 61 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsministern.Statsministern har ju , särskilt på sena-re tid, framhävt att inte behöver gnälligapessimister utan mera moderna positivister besjäladeav framtidstro och pragmatism. Jag delar till fullo denuppfattningen.I vårt besvärliga läge, med en låg ekonomisk till-växt, en katastrofal arbetslöshet och en svår ener-giomställning, är det viktigt att tänka fritt, att tänkanytt och att pröva alla till buds stående möjligheter.Om statsministern delar den uppfattningen - och dethoppas och tror jag - kräver logiken, tycker jag, avskaffar den s.k. tankeförbudslagen, dvs. denlag som förbjuder forskare att utveckla ny och bättrekärnkraft.Låt mig direkt få säga att vi är överens om att vårgamla kärnkraft inte har någon framtid. Jag talar omen ny och bättre.Min fråga är: Kan statsministern tänka sig att åter-kalla tankeförbudslagen och därmed kraftfullt bidratill framtida utveckling?Anf. 62 Statsminister ():Fru talman! Jag är inte så säker på att det är detsom avgör framtida utveckling eller enskraftfullt bidrar till den.Den här lagstiftningen kom till motbakgrund av att det fanns klara tendenser till att enväldigt stark kärnkraftsindustri och en stark energi-lobby blockerade den omställning av energisystemensom vi var tvungna att stimulera. Det var det som drevfram lagstiftningen . Den har varit påplats under åtskilliga år.Nu går vi in i en ny fas, och jag delar helt BengtHarding Olsons uppfattning att den kärnkraft och denteknik vi nu använder tillhör gårdagen. Det är gammalteknik. När vi då satsar på ny energiteknik ser inte viframför oss att denna ligger i kärnkraftssektorn, ävenom den skulle förses med epitetet ny teknik. Det ärinte aktuellt att se över den lagstiftningen.Däremot vill jag väldigt gärna medverka till attmånga människor kreativt, öppet och frimodigt tar sigan uppgiften att med förnybara, hållbara energislaglösa den uppgift vi nu har framför oss.Anf. 63 ():Fru talman! Det är klart att jag inte är nöjd medstatsministerns svar. Jag tycker inte att det är tillräck-ligt framtidsinriktat. I en demokrati är faktiskt tankenfri. Det är för mig och för många andra obegripligt undantar en viktig del, just energisektorn. Upp-hävande av den här tankeförbudslagen har faktisktkrävts av statliga utredningar och expertorgan.I finns det inget tankeförbud. Tankearbetepågår för fullt för att, just som jag säger, utveckla enny och bättre kärnkraft, en kärnkraft där det inte läng-re finns risk för härdsmälta, en kärnkraft där det intelängre handlar om att ta hand om ett långlivat farligtavfall. Jag talar om den nya kärnkraften.Det finns expertsynpunkter på detta.Jag upprepar frågan litet mjukare: Kan inte stats-ministern, i stället för att säga absolut nej, övervägaett återkallande, för demokratins och framtidensskull?Anf. 64 Statsminister ():Fru talman! Det är självklart att jag gärna möterHarding i ett samtal om framtiden och att jaggärna vill vara mjuk och öppen. Men den här regelnhar sin bakgrund i en ganska trist situation. Det visadesig att det inte var särskilt frimodigt eller särskiltöppet vid det tillfället då man tvingades ta till den härlagstiftningen. Det var utomordentligt starka kraftersom i praktiken blockerade en utveckling av de alter-nativa energislagen.Visst tänks det, det begriper väl jag också, i dentyp av banor som talar om. Om detsker organiserat i eller inte har jag ingenaning om. Men visst pågår ett utvecklingsarbete ocksåutanför landets gränser som sprids som forskningsrön.Det finns inte särskilt många hoppfulla signaler där.När vi skall söka oss framåt mot framtida energi-slag bör vi naturligtvis hålla oss till det som är förny-bart, som är ekologiskt uthålligt och som vi helstförfogar över själva. Där ligger uppgiften, och detkommer att krävas väldigt mycket av fantasi, uppfin-ningsrikedom och öppet sinnelag. I den dialogendeltar jag gärna.Prioritering av vård och omsorgAnf. 65 BO ():Fru talman! Jag skulle vilja fråga biträdande soci-alministern om det sociala ansvaret.I betalar medborgarna världens högstaskatter. Det gör de för att våra offentliga åtaganden ärså stora. Ändå driver regeringen igenom förslag omminskad änkepension och minskad ersättning tillhandikappades assistenter. Ändå växer köerna i sjuk-vården, och människorna känner oro för om vårdenskall fungera.Det borde vara lika självklart för regeringen somför mig att garantera en bra sjukvård för alla, att ga-rantera att de människor som verkligen behöver vårtgemensamma stöd, handikappade, de som har förloratsin livskamrat och föräldralösa barn, faktiskt har enbra standard. Ändå driver regeringen den här politi-ken.Kan biträdande socialministern förklara för migvarför regeringen inte ser till att staten, landstingenoch kommunerna prioriterar de här kärnuppgifterna?Vilka åtgärder vill regeringen vidta för att se till att defaktiskt gör det?Anf. 66 Statsrådet ():Fru talman! Som svar till vill jag sä-ga att det är precis det vi gör med den satsning somsker både och . Det är 4 miljarder och8 miljarder som går till vård, omsorg ochskola. Det är verkligen kärnverksamheter för kommu-ner och landsting. Och det handlar om de människorsom verkligen behöver det här stödet, som är sjuka,som är handikappade och som är i behov av vård.Anf. 67 BO ():Fru talman! Problemet är att det här inte hjälper.Vi har redan världens högsta skatter. Vi har redanvärldens största offentliga åtagande. Ändå har viproblem med sjukvården.Många människor känner oro för sjukvården. känner oro för undervisningen är en fråga för ettannat statsråd. Man känner oro för att kärnuppgifternainte utförs väl.Det finns resurser i kommuner. Det finns resurser ilandsting. Det ni har gjort är att ge politiker merpengar att disponera. Min fråga gällde en helt annansak.Vi har sett att den gamla politiken har misslyckatsnär det gäller det sociala ansvaret. Är ni beredda attprioritera kärnuppgifterna, att vidta åtgärder som göratt landstingen prioriterar sjukvården, att staten itransfereringssystemet prioriterar stöd till dem somverkligen behöver vårt gemensamma stöd?Anf. 68 Statsrådet ():Fru talman! Vi betalar över 100 miljarder iräntor på den stora skuld som byggdes upp bl.a. underBo Lundgrens tid som biträdande finansminister.Det vi gör nu är att satsa på att klara de här viktigakärnuppgifterna. Om jag har läst rätt i den motionsom Moderata samlingspartiet har väckt med anled-ning av vårbudgeten står det att ni skär ned. får väl välja vad de mest tror på kan ge den bästavården och omsorgen.Anf. 69 BO ():Fru talman! Eftersom statsrådet ägnade sig åt attpåpeka vad som hände tidigare vill jag säga attmycket av skulden till det som inträffade låg i speku-lationsekonomin , då skolminister. Men lämna detta!I vår motion ser vi till att sänka skatten för vanligamänniskor. Vi ser till att man gör det på ett rejält sätt.Låg- och medelinkomsttagare skall kunna klara sig påsin egen lön efter skatt.