prot · GK09109 · 1997-05-28 00:00:00 — Jag vill påminna att detvar under den borgerliga regeringens tid som vi frånminoritetens sida arbetade fram det lagförslag sominnebar att barn skulle ställas under uppsikt i ställetför att tas i förvar.Sedan undrar jag också om vi har läst och arbetatmed samma proposition och samma betänkande.Sigge Godin pratar om lokalerna när det gäller barn.Det står faktiskt så här i betänkandet: Regeringenutgår från att kommer att ombesörjaatt förvarslokalerna får en utformning som underlättarför barn att vara där och som ger den som vill utövasin religion möjlighet att göra detta på ett värdigt sätt.Det förslag som fört fram om en sepa-rat avdelning för barnfamiljer och ensamma barn till vara, liksom de förslag om särskilda andakts-rum som Kristna Råd och lagt fram.Jag undrar om man kan komma närmare när detgäller att ta hänsyn till dem som faktiskt är för-varstagna och som skall avvisas från landet.Anf. 103 () replik:Fru talman! Vad vi från reservanternas sida harsagt är att vi tycker att de krav vi har skall lagregleras.Det är där vi skiljer oss åt.Låt mig komma tillbaka till frågan om att hållabarn under uppsikt. Vi är överens om att det är allde-les utmärkt att barn som kan hållas under uppsikt skallhanteras på det sättet, men här talar vi om vad somkommer att ske i verkligheten. Vi borde vara överens,, om att vi skall driva frågorna dithän att så få barn som möjligt tas i förvar. Restenskall möjligen hållas under uppsikt. Då får man nedantalet.Statistiken skall föras på det sättet att vi kan kon-statera att allt färre barn behöver tas i förvar för varjemånad och . Det tycker jag faktiskt att vi iSverige, som är en rättsstat och som undertecknadeoch var med och skapade , bordekunna vara överens om.Anf. 104 () re-plik:Fru talman! Vad som händer i verkligheten medförslaget, som uttryckte det, vet varkenhan eller jag, såvida inte har en kristall-kula. Förslaget träder i kraft den 1 oktober.När man lyssnar på , ,och hör man att deegentligen tycker att det är ett bra förslag, men pånågot vis måste ändå änglakören sjunga. Dessa partiermåste framställa sig som något mera humana ochnågot bättre än regeringspartiet.Anf. 105 ():Fru talman! Vi har inte alltid tyckt att det har varitdåliga förslag som man har kommit med, men vi harockså mycket noga läst praxissamlingarna och haftkontakt med flyktingar, flyktingförläggningar, häktenoch förvarsområden. Därför vet vi att det inte alltidser ut på det sätt som var lagstiftarens avsikt. Därförtittar vi efter alla hål som kan uppstå, och vi vill täppatill dem. Här finns det luckor som vi ser att man kanmissbruka. Det är det vi har vänt oss emot. Därför harvi reserverat oss på ungefär samma punkter allihopa.Vi är kända reservanter i dessa frågor.Jag är misstänksam. Det är vår uppgift att varamisstänksamma när man kommer med nya förslag, såatt de blir så bra som möjligt.Man skulle kanske undvika en del misstag ommajoriteten lyssnade litet mer på minoriteten. Vi harockså värdefulla förslag att komma med, och vi harockså en stor erfarenhet. Men det är faktiskt mycketovanligt.Anf. 106 ():Fru talman! Hur kan ni veta att det är ett dåligtförslag när det inte har trätt i kraft än? Hur kan ni dåvara misstänksamma och tro att det inte kommer attbli som det var avsett? Det är ju för att göra situatio-nen bättre som regeringen har lagt fram detta förslag,som tillsammans med polismyndighe-terna har förberett. Man har haft gemensamma arbets-grupper för att göra det så bra som möjligt.Jag tycker att det vore bättre om följ-de förslaget när det har trätt i kraft, och sedan påpekarvad det är som inte fungerar bra, i stället för att redannu förutsätta att det inte kommer att fungera.Anf. 107 ():Fru talman! Jag har inte sagt att det inte kommeratt fungera, men vi ser de luckor som ändå finns. "Synnerliga skäl" förekommer i allmänhet i lagspråk isamband med grovt brott. Att en utlänning skall avvi-sas inom kan tydligen också utgöra syn-nerliga skäl, efter som man då använder sig av etthäkte. Även med denna lag kommer det att kunnaförekomma. Vi ser en lucka i lagstiftningen. Vi ser attlagen inte är heltäckande.Vi kommer att följa förslaget - var så säker! Vi kommer att följa lagstiftningen, som vi hargjort med annan lagstiftning.Nu har vi erfarenhet av var luckorna kan finnasoch hur det har sett ut. Praxis har blivit hårdare än vadsom var lagstiftarens avsikt. Ju tydligare en lag är,desto bättre. säger: Ge oss tydligalagar, så handlar vi utefter dem.Anf. 108 ():Fru talman! Det skulle vara ganska intressant atthöra vilka erfarenheter har men som maninte har hos Polisen och inom , därman har arbetat praktiskt med dessa frågor.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 16 §. )16 § betänkande1996/97:SfU16Dublinkonventionen (prop. 1996/97:87)Anf. 109 ():Fru talman! Frågan om vilket land som skall varaansvarigt för att pröva en ansökan om asyl kan varaen fråga om liv eller död för en människa på flykt.Dublinkonventionen, som undertecknades av EU:sdåvarande medlemsstater i ,är avsedd att reglera denna fråga i det inbördes förhål-landet mellan medlemsstaterna. Huvudprincipen en-ligt konventionen är att den medlemsstat där denasylsökande först rest in eller har uppehållstillståndeller visering eller där sökanden har visst slag avfamiljeanknytning skall vara ansvarig för prövningenav en asylansökan, även om den gjorts i en annanmedlemsstat.Sverige har genom sin anslutning till EU förbunditsig att ansluta sig till . Vänster-partiet har utfäst sig att följa resultatet av folkom-röstningen om EU-medlemskap, men vianser att konventionen är behäftad med så allvarligabrister att den i flera fall står i konflikt med interna-tionella konventioner som undertecknat.Riksdagen bör därför avslå förslaget att godkännakonventionen.Konventionen haltar genom att EU:s medlemssta-ter tillämpar flyktingkonventionen och kompletteran-de regler om skydd utöver flyktingkonventionen heltolika. Låt mig ge ett exempel.En kvinnlig journalist i tvingas fly. Hen-nes liv är hotat av , en väpnad fundamentalistiskrörelse som mördar bl.a. de kvinnor som envisas medatt vara yrkesverksamma. Hon beslutar att fly tillSverige för att söka asyl. Det går inget direktflyg frånAlger till , och hon tvingas därför flyga viaParis och där byta plan. Hon anländer på ochmåste korsa för att nå de , vari-från Stockholmsplanet går.Invandrarverket konstaterar att prövningen avasylansökan enligt artikel 7 i Dublinkonventionenskall göras av , eftersom har an-svaret för inresekontrollen i detta fall, och kvinnanavvisas till . I konstaterar invand-ringsmyndigheterna att den risk för förföljelse somkvinnan utsätts för inte härrör från staten utan frånenskilda individer, dvs. Den kvinn-liga journalisten återsänds till och blir inomkort mördad av fundamentalister.I stället för att diskutera hur ärendena skall förde-las mellan staterna borde faktiskt EU:s medlemsstaterdiskutera hur de olika nationernas flyktingpolitik ochtillämpning skall bringas i full överensstämmelse medstaternas internationella förpliktelser.Efter undertecknandet av harmedlemsstaterna antagit en resolution om harmonise-rad tillämpning av första asyllands-principen. skall gälla bara om det inte går attskicka en asylsökande till ett första asylland utanförEU. Denna första asyllands-politik leder till att de rikaEU-länderna lastar över de administrativa och eko-nomiska bördorna för flyktingmottagandet på i förstahand de nya ekonomiskt och politiskt instabila demo-kratierna i Öst- och . Om de rika EU-staterna är ovilliga att skydda asylsökande, hur skallman då kunna förvänta sig att länderna i Öst- ochCentraleuropa, som just nu håller på att inleda enutveckling av skyddet för de mänskliga rättigheterna,skall kunna gå före?Fru talman! riktar, som sagt, en om-fattande kritik mot . Utöver denkritik jag redan nämnt anser vi att dataskyddet ärotillräckligt och att saknar etteffektivt rättsmedel för den som vill klaga på utläm-nande av personliga uppgifter. Jag kan därför rekom-mendera vår motion till läsning.Jag vill ta upp ytterligare ett exempel därdet föreligger en konflikt mellan Dublinkonventionenoch artikel 8 i europeiska konventionen om mänskligarättigheter.I artikel 8 i europeiska konventionen om mänskli-ga rättigheter reses krav på respekt för familjelivet.Det innebär bl.a. ett visst skydd mot att familjensplittras på flera olika länder. Dublinkonventioneninnebär en begränsning i detta skydd, eftersom det iden krävs att för att en familj skall kunna återförenasen av dem har erkänts som konventionsflykting i ettland.Vi kan tänka oss ett inte helt ovanligt fall. Enfamilj flyr från inbördeskriget i eller frånden etniska rensningen där. Man skiljs åt under flyk-ten. Mamman och ett barn hamnar i , pappanoch ett annat barn i . Båda beviljas uppe-hållstillstånd av humanitära skäl, mamman i Sverigeoch pappan i . Enligt Dublinkonventionenkan inte denna familj återförenas, därför att inte nå-gon av dem erhållit konventionsstatus i något av län-derna. Detta är i direkt strid med artikel 8 i europeiskakonventionen angående skydd för de mänskliga rät-tigheterna och de grundläggande friheterna, som krä-ver respekt för familjelivet.Utskottsmajoriteten anser inte att denna bristanderespekt för internationella konventioner är något stortproblem och hänvisar till att varje land har rätt attpröva en asylansökan och att den då skall prövasutifrån varje lands egen lagstiftning och internationel-la åtaganden. Det är intressant.Låt oss se på den bosniska familj som jag taladeom tidigare! Vilket internationellt åtagande är det dåsom skall gälla, eller europeiskakonventionen om mänskliga rättigheter? Genom attDublinkonventionen saknar hänvisning till europeiskakonventionen likaväl som till FN:s konvention mottortyr och annan grym omänsklig eller förnedrandebehandling eller bestraffning kommer tillämpningenav att halta svårt - två interna-tionella konventioner av avgörande betydelse i dessasammanhang kommer inte att beaktas.Fru talman! Jag vill säga att jag inte är specielltmisstänksam. Det är erfarenhet som ligger bakom attvi har avgivit en reservation i just det här ärendet. Jagyrkar bifall till reservationen.Anf. 110 ():Fru talman! Eftersom vi har en gemensam reser-vation, kommer en del saker att upprepas här.I skuggan av de europeiska enhetssträvandenainuti och utanför EU:s strukturer byggs ett centralis-tiskt och auktoritärt samhälle, en fästning mot dentredje världen - ett fängelse för demokratiskt sinnadeeuropeiska medborgare. Under den populära invänd-ningen att man bekämpar den internationella brotts-ligheten, terrorismen och den s.k. okontrolleradeinvandringen rustas upp till en polisiär kon-trollstat. Uppbyggnaden av denna omfattande europe-iska säkerhetsstat planeras bakom lyckta dörrar, utomvarje parlamentarisk eller juridisk kontroll.Huvudorsaken till denna utveckling är sannoliktatt klyftan mellan de energi- och råvaruslukande sam-hällena i norr och de alltmer skuldsatta länderna itredje världen blir allt djupare. Till följd härav kan vise att ett slags världsomfattande de-facto-apartheidutövas av de rika industriländerna mot den tredjevärlden. Den gemensamma europeiska politiken motflyktingar och icke europeiska invandrare är bara ettuttryck för denna förskansningsstrategi.Det finns all anledning till skepsis mot EU:s sam-arbete i rättsliga och inrikes frågor. Syftet med dettasamarbete är att förverkliga unionens mål att uppnå frirörlighet för personer som man bibehållersäkerheten och tryggheten för medborgarna. Miljö-partiet är för fri rörlighet för personer. Det är dockbeklagligt att denna endast skall gälla för varor, kapi-tal och arbetskraft. Rörligheten begränsas avsevärt fördem som inte är privilegierade. Storebrorssamhälletvinner ytterligare fäste med ökad övervakning osv.Fru talman! Frågan om vilket land som skall varaansvarigt för att pröva en ansökning om asyl kan varaen fråga om liv eller död. Den underliggande förut-sättningen för är antagandet atten asylansökning leder till samma beslut i alla med-lemsstater, men alla vet att så inte är fallet. Exempel-vis kan medlemsstaternas olika åsikter om hur förföl-jelse från icke-statliga förföljare skall betraktas ledatill avvisning till hemlandet även i fall där detta landinte är säkert.Bland det allvarligaste är nog ändå att Dublinkon-ventionen i flera fall står i konflikt med Sverigesåtaganden enligt internationella konventioner. Dub-linkonventionen saknar hänvisning till bl.a. europeis-ka konventionen angående skydd för de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna. Till-lämpningen av kommer därföratt halta svårt, eftersom dessa internationella konven-tioner av avgörande betydelse i dessa sammanhanginte kommer att beaktas.Ytterligare invändningar mot konventionen är attdataskyddet är otillräckligt och att konventionen med-för risk för splittring av familjer, eftersom familje-medlemmar inte kan få sina ansökningar prövade isamma stat med mindre än att en familjemedlem harerkänts som konventionsflykting.Konventionen stadgar att utbytet av data måste skemellan utsedda myndigheter, men innehåller ingabestämmelser om vilka myndigheter som får utses.Det finns ingen tidsbegränsning för hur länge uppgif-terna får bevaras. Den stat som lämnar ut uppgifternahar ingen kontroll under asylförfarandet, som normalttar och inte sällan flera år.En familj som flytt undan kriget i Bosnien ochskiljs åt under flykten kan riskera att inte kunna åter-förenas. Antag att pappan och ett barn får stanna iTyskland av humanitära skäl och mamman och ettannat barn får stanna i av humanitära skäl.Enligt kan denna familj inteåterförenas därför att inte någon erhållit konventions-status i något av länderna. Är det dessutom fråga omett blandäktenskap blir det ännu svårare.Dublinkonventionen saknar dessutom ett effektivträttsmedel för den som vill klaga på utlämnande avpersonliga uppgifter. Detta är en mycket allvarligbrist, då konventionen handlar om det rättsliga skyd-det för flyktingar.Fru talman! Det är uppenbart att bestämmelserna iDublinkonventionen gör det svårare för asylsökandeatt ta sig till länder som är mer gynnsamt inställda tillderas ansökningar. Man kan fråga sig vilken betydelsekonventionen kommer att få för EU:s gränsstater, somt.ex. , eller för de länder som har stora inter-nationella flygplatser. Ja, det finns många frågeteckenkring denna konvention, men framför allt uppenbarabrister som gör att konventionen strider mot interna-tionell rätt.Skillnaderna mellan de europeiska staternas asyl-politik är fortfarande ganska stora. Det innebär attflyktingarna försöker resa direkt till de länder som haren liberalare asylpolitik. Vi kommer att få upplevaatt dessa länder, även , anpassar sig till minstagemensamma nämnare i europeisk asylrätt.Vi yrkar bifall till reservationen i betänkandet.Anf. 111 ():Fru talman! har genom sitt medlemskap iEU förbundit sig att ansluta sig till vissa konventio-ner. är en sådan. Konventionenhar tillkommit för att garantera att var och en somsöker asyl i en medlemsstat skall få sin asylansökanprövad. En asylsökande skall inte sändas från enmedlemsstat till en annan utan att någon stat anser sigha ansvar för asylprövningen.Huvudprincipen skall enligt konventionen vara attden medlemsstat dit den asylsökande först kommitskall vara ansvarig för asylprövningen. Det stämmeröverens både med den svenska lagstiftningen ochockså med den nordiska passkontrollöverenskommel-sen.Socialförsäkringsutskottets majoritet har inget atterinra mot att godkänner konventionen. Jagyrkar därför bifall till utskottets hemställan och avslagpå reservationen.I detta anförande instämde ().Överläggningen var härmed avslutad.BeslutLU16 Registrering av fartygKammaren biföll utskottets hemställan.LU17 God man för ensamma flyktingbarnKammaren biföll utskottets hemställan.LU20 Ny växtförädlarrättslagMom. 1 (konventionstext)1. utskottet2. 1 (mp)Votering:291 för utskottet16 för res. 142 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 72 m, 23 c, 24 fp, 17 v, 12 kdFör res. 1: 16 mpFrånvarande: 18 s, 8 m, 4 c, 2 fp, 5 v, 2 mp, 3 kdMom. 5 (jordbruksundantaget)1. utskottet2. 3 (c, mp)Votering:256 för utskottet51 för res. 342 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 72 m, 24 fp, 17 vFör res. 3: 23 c, 16 mp, 12 kdFrånvarande: 18 s, 8 m, 4 c, 2 fp, 5 v, 2 mp, 3 kdMom. 6 (skyddstidens längd)1. utskottet2. 4 (mp)Votering:292 för utskottet16 för res. 441 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 72 m, 23 c, 24 fp, 17 v, 12 kdFör res. 4: 16 mpFrånvarande: 17 s, 8 m, 4 c, 2 fp, 5 v, 2 mp, 3 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.LU22 Ändringar i upphovsrättslagenKammaren biföll utskottets hemställan.SfU11 Ändring av utlänningslagens förvarsbe-stämmelserMom. 1 (synnerliga skäl för förvar i häkte etc.)1. utskottet2. 1 (v, mp)Votering:276 för utskottet33 för res. 140 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 72 m, 23 c, 24 fp, 12 kdFör res. 1: 17 v, 16 mpFrånvarande: 16 s, 8 m, 4 c, 2 fp, 5 v, 2 mp, 3 kdMom. 2 (förvar vid utvisning på grund av brott)1. utskottet2. 2 (mp, kd)Votering:280 för utskottet28 för res. 241 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 72 m, 23 c, 24 fp, 16 vFör res. 2: 16 mp, 12 kdFrånvarande: 16 s, 8 m, 4 c, 2 fp, 6 v, 2 mp, 3 kdMom. 4 (behandling av förvarstagna)1. utskottet2. 4 (v, mp)Votering:Kammaren biföll utskottets hemställan genom upp-resning.Mom. 5 (barn och barnfamiljer)1. utskottet2. 5 (fp, v, mp, kd)Votering:238 för utskottet71 för res. 540 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 72 m, 21 cFör res. 5: 2 c, 24 fp, 17 v, 16 mp, 12 kdFrånvarande: 16 s, 8 m, 4 c, 2 fp, 5 v, 2 mp, 3 kdMom. 7 (avskilda förvarstagna, besök m.m.)1. utskottet2. 7 (v)Votering:291 för utskottet18 för res. 740 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 72 m, 23 c, 24 fp, 15 mp, 12 kdFör res. 7: 17 v, 1 mpFrånvarande: 16 s, 8 m, 4 c, 2 fp, 5 v, 2 mp, 3 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SfU16 Dublinkonventionen1. (v, mp)Votering:272 för utskottet34 för res.43 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 71 m, 22 c, 23 fp, 11 kdFör res. : 17 v, 17 mpFrånvarande: 16 s, 9 m, 5 c, 3 fp, 5 v, 1 mp, 4 kdBeslut om uppskjuten voteringPå förslag av talmannen medgav kammaren attåterstående ärenden på dagens föredragningslista fickavgöras i ett sammanhang vid morgondagens arbets-plenum.17 § betänkande 1996/97:JoU18FiskeAnf. 112 ():Fru talman! I det här betänkandet behandlas mo-tioner från den allmänna motionstiden rörande olikafiskefrågor. Vi moderater har fyra reservationer somvi alla anser lika viktiga, men jag yrkar bifall endasttill reservation 1.Det är ytterst viktigt att fisket samordnas interna-tionellt. Fisk är en begränsad biologisk resurs sominte får beskattas hur som helst. Vi måste ha överens-kommelser med andra fiskenationer om kvoter somgaranterar olika fiskarters fortbestånd. I en av vårareservationer pekar vi på det och att redskap somhotar eller skadar en tillräcklig reproduktion inte fåranvändas.I februari i år beslutade Warszawakommissionenom en aktionsplan för den vilda laxen i somhotas av utfiskning och sjukdomen M 74. Fiskeriver-ket har vidtagit vissa åtgärder för att freda den vildalaxen samt redovisat planer för hur fisket skall bedri-vas . Men det behövs ytterligare interna-tionella överenskommelser om kraftigt reduceradefiskekvoter för att rädda den vilda laxen och ävenandra hotade fiskarter i åtgärder har viss effekt, men Sveri-ge kan inte ensamt klara de komplicerade problemen.Dessutom har åtgärder på ett upprö-rande sätt drabbat yrkesfiskarna längs kusten i Norr-botten och genom att allt yrkesfiskeförbjudits i samtliga vildlaxälvar och deras frednings-områden.I finns ett internationellt samarbetedär deltar som innebär ett totalt förbud avfiske av lax på internationellt vatten och ett begränsatyrkesfiske inom atlantlaxens tillväxtområden. I detinnanhav som vi i har öster om oss fiskasdrygt av all lax i på internationelltvatten. Vi borde kunna få till stånd liknande interna-tionella överenskommelser om , som de som gäller Nordatlanten.Yrkesfiskarna längs Västerbottens- och Norrbot-tenskusten tar faktiskt upp en mycket liten del av dentotala tillgången på lax, eftersom merparten tas upp iÖstersjön. Det totalförbud som beslutatom längs norra Norrlandskusteninnebär att yrkesfiskarna här med stor sannolikhetkommer att försvinna, och med dem en genuin skär-gårds- och fiskarkultur. De får ersättning för förloradfiskfångst. Men får de ersättning för gjorda investe-ringar i båtar, magasin, redskap och kylanläggningar?Det är fiskarfamiljer som drabbas hårt och i mitt tyckeorättvist, eftersom andra fiskare i och i andraländer runt inte drabbas av ett totalt fis-kestopp.Borde det inte vara möjligt att fördela de tillåtnalaxfångsterna på annat sätt - just nu akut inom Sveri-ge och snart, eller så fort som det är möjligt, genominternationella överenskommelser skära ned kvoternarejält i ?Eftersom fiskets värde ökar blir brotten mot lag-stiftning och avtal inom fiskets området allt vanligare.Det är väl omvittnat att internationellt överenskomnafiskekvoter överskrids. För att effektivt kunna över-vaka hur fisket bedrivs och vad som fiskas bör Sveri-ge verka för en övervakning ute på havet och ett kraft-fullare sanktionssystem.Sedan lagen om fiskevårdsområden kom år 1981har mer än 1 800 fiskevårdsområden bildats i vårtland. Det är främst i enskilda vatten och på frivilliggrund som dessa områden bildats av fiskerättsägarna.I de områden där fritt handredskapsfiske infördesbildas inga fiskevårdsområden. Här nyttjas resursernautan tillsyn, utan lokala regler för miljöhänsyn ochutan möjlighet för ägarna till fiskerätten att på etteffektivt sätt kunna nyttja tillgången till nytta för sinbygd.Längs kusten och i de bör det därförskapas möjligheter att på frivillig väg bilda fiskesköt-selområden där man förvaltar och upplåter fiske samthar tillsyn och bedriver fiskevård. Både enskilt ochallmänt vatten borde kunna ingå i dessa fiskevårds-och fiskeskötselområden. De allmänna vattnen skulledå också få en bättre skötsel, eftersom staten saknartillräckliga medel för detta.Anf. 113 ():Fru talman! Även har väckt en delmotioner som behandlas i detta betänkande. Jag villbörja med att yrka bifall till reservation 5. Jag stårnaturligtvis också bakom reservation 6.Fiskefrågorna är mycket viktiga, också med tankepå det vi har diskuterat , nämligen denbiologiska mångfalden. Den biologiska mångfalden ärganska pressad av det fiske som bedrivs. Vi kan höramånga internationella diskussioner om problem medden ena fiskarten efter den andra. Det är svårt att vetaexakt hur mycket som fiskas. blir det effektersom man inte har räknat med, som när det gäller silleni Nordsjön.Miljöpartiet har en reservation i detta betänkande,som jag tänker tala om. Vi har också ett särskilt ytt-rande, som jag skall uppehålla mig vid.Vi har väckt en motion om fisket utefter västkus-ten. Här börjar det uppstå ett problem som liknar detsom tog upp, nämligen en konflikt mellanyrkesfisket ute till havs och yrkesfisket utefter kusten.Vi menar att det kustnära fisket är ett småskaligt fiske,som måste få finnas kvar. Det bedrivs ofta av familjeröver och tar en större hänsyn till de artersom finns. Det är nämligen inte lika specialiserat somdet havsbaserade fisket är.Vi menar därför att det är angeläget att ta storahänsyn till det kustnära fisket när man fastställerkvoter för hur mycket fisk som får tas upp. Man måstehelt enkelt sätta av en del av kvoten till det kustnärafisket. Man måste se på var någonstans det kustnärafisket bedrivs, vilka kvoter som behövs och göra enfördelning av kvoten över året.