prot · GK0959 · 1997-02-04 00:00:00 — Jag vill sä-ga att jag fortfarande har förtroende för Vägverket.Man har sökt, och också fått, de tillstånd man skall haför byggnadsarbeten. De arbetstunnlar det handlar omnu är inte allmänna väganläggningar. Så ser faktisktlagstiftningen ut. Man har fått bygglov från Stads-byggnadskontoret. Det överklagades till ,Kammarrätten och Regeringsrätten, och Regeringsrät-ten beviljade inte prövningstillstånd i den här saken.Den har varit där och vänt. Sedan väntade man påVägverket med att påbörja arbetena till dess att de-taljplanen för hade vunnit laga kraft. Detfår man också komma ihåg. Man har varit ordentligtpå rätt sida om lagens råmärken.Sedan har vi de ledningsomläggningar som ocksåär aktuella. Jag har sett i någon artikel att man nusäger att man fortfarande bygger, att man bygger i allafall. Det rör sig om ledningsomläggningar som intekräver bygglov, men man har i alla fall samrått medKungl. Man är överens omsaken.Trots alla dessa formellt korrekta åtgärder, harman nu avbrutit alla arbeten efter Regeringsrättensdom. Det betyder att det enda som pågår är att manmåste fullfölja en del skyddsarbeten. Annars kan dethända olyckor, och det skulle nog ingen av oss viljavara med om. Det handlar om tätning av tunnlar, omatt man slutför gasledningsarbeten och om att mansätter tak på det provisoriska ridhuset.Anf. 13 ():Fru talman! Kommunikationsministern och jag äröverens om en sak: Lagstiftningen fungerar. Miljö-partiet tycker också att lagstiftningen är glasklar.Därför förstår jag inte riktigt hur ministern kan sägaatt det läge som har uppkommit efter Regeringsrättensbeslut skulle vara förvånande. Lagstiftningen fungerarju, och den är glasklar. Jag tycker att det var litetslarvigt uttryckt.De arbetsplaner som är beslutade skulle ju inteantas om det inte skulle byggas en väg. Anser intekommunikationsministern att vägarbetet är kopplat tillarbetstunnlarna? För mig är också väglagen glasklar.Om kommunikationsministern anser att man kanbygga arbetstunnlar för utan attbygga en väg, så tycker jag att det är väldigt märkligt.Tycker kommunikationsministern att väglagen behö-ver förtydligas? ligger ned-plöjda i hela . Är inte det vårdslöshetmed statliga medel? Är det verkligen formellt korrektsom ministern säger, att bygga och spränga arbet-stunnlar när det inte är klart om man får göra någonväg?Sedan undrar jag: Stämmer det att ministern nutänker ta ett samlat grepp på hela Dennispaketetsvägsatsningar? Innebär det i sådana fall att arbetetmed kommer att upphöra,eller skall vi lägga ned därockså utan att det blir något? Jag vill också att minis-tern talar om en sak. begärde en redo-visning av Dennispaketets ekonomiska förutsättningarför . De har fortfarande inte fått det. Närkommer de att få det?Jag undrar också om ministern kan kommentera,bekräfta eller dementera om har börjatarbetet i själva huvudtunneln. Är det bara en arbet-stunnel, eller är det också en påbörjad vägtunnel? Kanministern kommentera, bekräfta eller dementera?Anser ministern att de här arbetstunnlarna är nöd-vändiga?Anf. 14 ():Fru talman! Jag utgår från att det nusade, alltså att det är för tidigt att dra några slutsatserav Regeringsrättens dom, är det som gäller som signalfrån regeringen, och att det har sagt iden här talarstolen väger tyngre än eventuella uttalan-den som har återgivits i morgontidningar och TV.Dessa har handlat mer om att också kommenteraeventuella följder av beslutet.Jag menar att det entydigt måste vara precis såsom statsrådet säger, alltså att det är för tidigt, och attingenting, när man sätter sig ned och försöker oriente-ra sig efter den nya situationen, får vara omöjligt. Detmåste ses om det kan göras lagändringar för att möj-liggöra att få till utan förseningar. Detmåste också kunna resoneras omkring om statsmaktenkan gå in och diskutera finansieringsansvar i det lägesom har uppkommit. Det kan inte vara så att manalltid bara hänvisar till att regionen själv får finansieradetta.Jag vill också varna för alla funderingar om nu kanske kan kringgå delen som innebär att mankan börja ta ut vägtullar utan att är fär-digställd. har i flera sammanhang sagtmycket tydligt att blir det inga vägar, blir det ingatullar med vårt samtycke i den här överenskommel-sen. Det är av stor betydelse för den här regionen attvi både får till Dennispaketets kollektiva del ochvägtrafiksatsningarna för att möjliggöra för en växan-de . Jag tolkar alltså som att inga dörrar har stängts, och jag tror attdet är väldigt viktigt att man går in med den inställ-ningen i de förhandlingar som kommer.Anf. 15 ():Fru talman! Jag skall inte ha synpunkter på detdomslut vi fick . Innehållet i detkräver naturligtvis mycket noggranna övervägandennär det gäller på vilket vi sätt vi kan fortsätta in-frastrukturarbetet i . Dennispake-tet, där är en del, är ju ett stort paketsom innehåller mycket av både kollektivtrafiksats-ningar och vägutbyggnader.Fru talman! Jag vill bara stryka under behovet avatt också får sina trafikproblemlösta. Det är nödvändigt att vi löser problemen på ettmiljöriktigt sätt och på ett sätt som gör det möjligt förmänniskor att ta sig fram i regionen. Många männi-skor som bor och arbetar här är beroende av att dekan ta sig fram och tillbaka till sina arbeten och ocksågöra andra angelägna ärenden i regionen.I sträcker sig bostads- ocharbetsmarknaden över många kommuner, fler än i deflesta andra regioner i vårt land. Det är nödvändigt kan ta sig fram för att det skall fungera.Jag vill också göra en anmärkning. Jag vänder miginte främst till kommunikationsministern utan tillandra. Nya trafiksystem - det gäller både vägar ochkollektivtrafik - kräver aktiva och positiva beslut. Dethar aldrig byggts någonting - detgäller både trafik och annat - på enbart rader av "nej"och "inget". Det är klart att intestår och faller med beslutet om . Nugäller det att hitta andra lösningar. Det finns nu möj-lighet för alla goda krafter att bidra inte bara med"nej" utan också med förslag om hur vi skall fattabesluten. På det sättet kan man göra en viktig insatsför vår region.Tack!Anf. 16 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det är viktigt att man nu försöker be-hålla litet sans och måtta i den här diskussionen. Där-för hälsar jag inlägg välkommet. Detär viktigt att vi bidrar konstruktivt och positivt till attlösa de problem som , självfallet, har uppstått.Man kan vara förvånad eller inte förvånad över attdet har blivit som det har blivit, men faktum är att detinte bara handlar om . Det handlar ocksåmycket om hur vi skall klara av finansieringen avDennispaketet i fortsättningen. Som jag sade i minförra replik är det för tidigt att ge några bestämda svarpå de här frågorna . Vi behöver ytterligare någradagar för att analysera vilka konsekvenser detta får.Jag vill också säga att det inte var fråga om någothafs när man kom fram till Dennisöverenskommelsen.Det lades ner mycket tankemöda för att dessa frågorskulle få en långsiktig lösning. Därför tycker jag skall vara varsam, både med orden och medprojektet som sådant. Sedan skall man vara öppen föralternativ och konstruktiva synpunkter. Det tror jag attvi alla måste vara.Det handlar inte om 422 miljoner till arbetstunn-lar. Det mesta handlar faktiskt om projekteringsarbeteoch sådant. Det är viktigt att hålla isär utredningsarbe-te och projekteringsarbete.Jag säger att man måste se över vad som behövergöras, vilka konsekvenser detta får och vilka slutsat-ser man skall dra. Det får verkligen inte tolkas som attSödra länken absolut skulle ha ett samband med pro-blemen med . Vid skulleman, i alla fall hypotetiskt, kunna börja uppta biltul-lar. Detta skall icke tolkas som att jag säger att detskall vara så, men man kan vända på kuttingen ochgöra på det sättet i stället. Ekoparksbeslutet hängerfaktiskt inte ihop med Södra länken.Sedan vill jag svara att det inte finns några påbör-jade vägtunnlar.Anf. 17 ():Fru talman! Jag ärglad åt att det inte finns några påbörjade vägtunnlarutan att det handlar om arbetstunnlar, men jag fickinte något svar på frågan om ministern ansåg att ar-betstunnlarna var onödiga. Jag sade att det ligger enhalv miljard nedplöjd i hela projektet länken.Är det rätt investerade pengar när vi nu inte skallbygga där? Lagstiftningen är glasklar. Varför har mandå plöjt ned dessa pengar där?Jag vill påpeka att detta inte är en interpellationsom tar upp hela den generella trafikpolitiska debatteni . Den här interpellationen handlarom ministern. Frågan är om ministern har förtroendeför sätt att agera. Jag har försökt förtydli-ga frågan men ännu inte fått något svar på frågan omministern anser att det är rätt enligt väglagen attspränga arbetstunnlar under det att regeringen ochRegeringsrätten prövar ärendet. Jag har inte fått svarpå frågan om dessa arbetstunnlar är onödiga, om detär vårdslöshet med statliga medel eller om ministerntänker använda tunnlarna för något annat ändamål.Jag har också konstaterat att ministern har svaratatt det inte krävs några insatser från hennes eller re-geringens sida. Det är anmärkningsvärt. Om vi vill attmänniskor här i landet skall följa lagstiftningen måstevi från den här salen också se till att lagstiftningenföljs. Det jag har tagit upp här handlar främst omlagen och om den följs. Det handlar inte om att manskall vara varsam med några ord eller inte, utan dethandlar rent konkret om lagstiftningen. Anser minis-tern att väglagen behöver förtydligas?Anf. 18 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det är oerhört viktigt att komma ihågatt har följt den lagstiftning som faktisktgäller. När det gäller arbetstunnlarna är detaljplanernastyrande. Då handlar det om , ochkommunen har gjort den här bedömningen. Jag villinte hänga ut kommunen, men den lagstiftningen gerVägverket dessa möjligheter. Som någon sade var detett väldigt tryck i kommunen i fråga om att man skullekomma i gång med det här arbetet. Hela Dennispro-jektet är ju redan väldigt mycket försenat.Det handlar om politiska bedömningar. Dem harman gjort i för att komma i gångmed en viktig del av Dennispaketet, och jag har fullrespekt för att man har gjort de bedömningarna.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1996/97:111 omjärnvägstrafiken Karlstad-GöteborgAnf. 19 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig vad jagtänker vidta för åtgärder för att inte järnvägen Karl-stad-Göteborg skall läggas ned fr.o.m. nästa år.Isa har också frågat mig vad jag tänkervidta för åtgärder så att järnvägstrafiken på ett bättresätt kan konkurrera med busstrafiken.I och med trafikpolitiska beslut fattarStatens järnvägar, SJ, själv inom givna ramar beslut ifrågor som rör den egna trafiken. Statens uppgift är attfastställa de övergripande målen för SJ:s verksamhet.Dessa mål, t.ex. lönsamhets- och soliditetskrav, syftartill att säkerställa att SJ drivs som ett stabilt och ef-fektivt järnvägsföretag.Den persontrafik på järnväg som inte bär sig avegen kraft kan av SJ offereras till staten eller trafikhu-vudmannen för eventuell upphandling eller nedlägg-ning.SJ har uttryckt önskemål om att staten skall upp-handla trafiken mellan och varfördetta skall beaktas av Delegationen för köp av visskollektivtrafik inför trafikåret 1998.När tillstånd ges för långväga busstrafik skall, idetta fall, SJ visa att påtaglig skada skulle åsamkasden existerande järnvägstrafiken på en viss linje omden långväga busstrafiken skulle ges tillstånd. Omdetta ej kan visas skall tillstånd ges till busstrafik.När det gäller sträckan finnsdet två busslinjer som konkurrerar med SJ:stågtrafik. Det totala kollektivtrafikutbudet liksomturtätheten har ökat som biljettprisernasjunkit.Banavgifterna täcker endast en mindre del av deverkliga kostnaderna för järnvägens infrastruktur. Hurbanavgiften förhåller sig till SJ:s totala kostnad för attbedriva järnvägstrafik på den aktuella linjen är förmig okänt.Jag ser därför ingen anledning att för närvarandevidta några ytterligare åtgärder när det gäller järnvä-gen Karlstad-Göteborg.Inom ramen för (K1995:01) arbete rörande den samlade trafikpolitikenanalyserar om konkurrenssituationen mellan järnvägstra-fik och långväga busstrafik.I avvaktan på kommitténs analys och det kom-mande trafikpolitiska beslutet ser jag för närvarandeingen anledning att vidta ytterligare åtgärder när detgäller konkurrensfrågorna mellan järnvägstrafik ochlångväga busstrafik.Anf. 20 ():Fru talman! Vi har från Värmlandsbänken blivitdjupt oroade över SJ:s hot att lägga ned trafiken påsträckan . Vi har bl.a. uppvaktatSJ:s generaldirektör . SJ hävdar att trafi-ken är olönsam och att sträckan skall läggas ned. Dettalas om en förlust för banan på drygt 20 miljonerkronor.Kommunikationsministern tar i sitt svar upp 1988års trafikpolitiska beslut. Det beslutet slog fast attyttersta syftet med trafikpolitiken är att bibehålla ochutveckla välfärden. Utgångspunkten skall vara ensamhällsekonomisk grundsyn. Den samhällsekono-miska effektiviteten i strikt bemärkelse måste då av-vägas mot krav på god miljö, trafiksäkerhet, regionalbalans och rättvis fördelning av samhällets resurser.En nedläggning av järnvägstrafiken är som att skära av en livsnerv för Värm-land. Det skulle vara synnerligen olyckligt och stridamot kravet på god miljö och trafiksäkerhet, och fram-för allt strider det mot kraven på regional balans ochrättvis fördelning av samhällets resurser. Om en regi-on skall ha livskraft och möjlighet att bibehålla sinaföretag och locka till sig nya för etablering är detviktigt att man har fungerande kommunikationer. Detgäller bra vägstandard, flygplats, järnväg och möjlig-heter att utnyttja de elektroniska nätverken.Att just järnvägen betyder mycket kan ses av detbreda engagemang som visas bevarandet av dennajärnvägssträckning och mot nedläggning. Studenternavid högskolan agerar kraftfullt, liksom kommuner ochlänsstyrelsen, och olika aktionsgrupper bildas. Värm-länningarna vill ha kvar järnvägsförbindelsen frånKarlstad väster om ned mot . mottog långa namnlistor om detta i Karl-stad av tanke på detta beklagar jag att svaret på in-terpellationen är så lamt och intetsägande, som vi serdet. Tyvärr utgör en nedläggning av järnvägslinjenockså ett allvarligt hot mot miljön. Vägtrafiken ökardirekt med följande nedsmutsning av miljön. Det vorebättre för miljön om utvecklingen blev den motsatta,dvs. att fler människor tog tåget.Järnvägstrafiken måste finnaskvar. Det kräver mängder av värmlänningar. Det kanbara åstadkommas med statliga medel med det snaras-te. Må så vara om det sker över budget eller genomupphandling, men det viktiga är att man får medel fördetta. För det vill vi ha statsrådets stöd. Kan vi lita pådet?Statsrådet uppmanar i den tidningsartikel jag hål-ler i min hand människor att åka tåg. Det är det endasom hjälper långsiktigt. Det är alldeles riktigt. Mendet räcker inte med det om konkurrenssituationentåg-buss är snedvriden. På sträckan finns två busslinjer som konkurrerarmed SJ:s tågtrafik. Biljettpriserna på tåget har sänkts,men förlusterna på sträckan blir stor trots att passage-rarantalet ökar. Det måste leda till eftertanke påKommunikationsdepartementet.Anf. 21 ():Fru talman! SJ:s planer på att lägga ned person-trafiken mellan och är, som IsaHalvarsson och många andra har sagt, mycket nega-tivt för , och det är negativt för helaVästsverige.Västsverigeregionen har många olika områdensom förenar. Näringslivet har förgreningar från Göte-borg upp till . Det gäller inte minst bilindu-strin, som har någon verksamhet i nästan samtligavästsvenska kommuner. Det gäller också andra nä-ringsgrenar som är starkt utbredda inom Västsverige.Det gäller också i hög grad högskolan i , somhar samarbete i hela , inte minst medGöteborg. Samma förhållande gäller också för sjuk-vården.Utefter sträckan är det fler re-gioner som angränsar till banan som också utgör engemensam arbetsmarknad. Det förekommer enganska omfattande arbetspendling. Jag tänker inteminst på sträckan ,där det sker arbetspendling i båda riktningarna. Denkommer förmodligen också att öka . Detfinns fler områden där det sker en omfattande pend-ling till och från arbetet.Man talar ofta om att stärka olika regionerför att klara den internationella konkurrensen. Detgäller alla trafikslag - vägar, järnvägar, flyg, osv.-men järnvägen är mycket viktig, inte minst ut mil-jösynpunkt. Här har SJ tydligen en helt annan syn.Om förslaget blir verklighet skulle man klippa av enmycket viktig pulsåder mellan ochVästsverige i övrigt.Det är inte första gången denna trafik diskuteras.Den förra debatten ledde till att kommunerna ochlänstrafikbolagen tog initiativ tillsammans med SJ tillett samarbete som benämnts Västtåg. Från Värmlandssida satsade man ett antal miljoner i projektet, ochlikaså Älvsborgstrafiken deltog i projektet. Det avtalsom då skrevs löper fram . Det är därförnågot förvånande att SJ nu ensidigt går ut och sägeratt man skall lägga ned trafiken. Det torde också stri-da mot avtalet som är tecknat mellan länstrafikbola-gen och SJ. Med tanke på den uppgörelse som träffa-des 1994 är det mycket märkligt att SJ lägger fram ettsådant här förslag utan att kontakta de andra avtal-sparterna.Bra kommunikationer är viktigt för alla, så ocksåför denna region. SJ har tidigare försämrat kommuni-kationerna i denna del av landet. Det är ungefär tio årsedan man lade ned järnvägstrafiken på sträckan . Det ledde till märkbara försämringar.Men man lovade då att behålla den nu aktuella bananoch också ordna vissa anslutningar till banan. Omman nu skall lägga ned sträckan också dessa möjligheter försvinna för Västsve-rige.Man har satsat medel för att rusta upp banan Gö-teborg-Mellerud-Oslo, och det är bra. Det mest lo-giska är att man då också satsar att förbättra bananfram till så att man finge snabbare förbindel-ser och därmed också ett större resandeunderlag. Inteminst ur regionalpolitisk synpunkt är det viktigt attdenna förbindelse blir kvar. Den är oerhört väsentlig.Värmland var ett län som förlorade många invåna-re . För att stärka drag-ningskraft på olika sätt behöver vi förbättra ocksåkommunikationerna. Jag tycker liksom statsrådets svar var mycket tamt. Jag hoppas att vikan få ett litet mer fylligt svar där det framgår attregeringen är villig att medverka till positiva lösning-ar.Anf. 22 ():Fru talman! Jag tänker först tacka att hon skrev denna viktiga interpellation. Sedanvill jag tacka för svaret.För oss värmlänningar är nedläggningshotet försträckan en fråga som just nuengagerar och berör väldigt många människor. Bådepolitiska partier och intressegrupper arbetar intensivtför att vi skall få behålla vår tågsträckning. Det gör viför att kommunikationsministern skall förstå hurmycket det betyder för oss.För del är det kanske framför allt avregionalpolitiska skäl som vi vill ha banan kvar. Dethandlar om näringslivet och jobben. Sedan början på90-talet har antalet jobb inom SJ halverats. Dethandlar också om högskolan i , som har storautvecklingsmöjligheter, och det handlar inte minst ommiljön.Många av dessa skäl är skäl som kommunika-tionsministern själv tog upp för någon vecka sedannär vi hade en debatt om en hållbar utveckling. Viskulle satsa på järnvägen just på grund av dessa skäl.Vi skall tillgodose näringslivets behov. Vi skall ha ettsocialt uthålligt system så att människor skall kunnaresa till och från sina jobb, besöka släkt och vänner,osv. Därtill kommer naturligtvis miljöskälen.Jag ställde en fråga till kommunikations-ministern när nedläggningsplanerna först blev kända.Jag fick då till svar att ministern inte kände till pla-nerna. känner vi till planerna, ministern, jag, ochalla vi som sitter här framme. Målet är naturligtvis attde inte skall sättas i verket. Gör man det tror jag attdet är slut med tågåkning från och västerut.En nedlagd linje är nedlagd, och den blir väldigt svåratt upprätta igen i framtiden.Sträckan trafikeras dagligenmed sex tåg i vardera riktningen. körs bus-sar parallellt med tågen.Tågen har alltså fått konkurrens, och SJ har möttdetta med lägre biljettpriser. Man har helt enkelt hal-verat priserna på sträckan. Men enligt SJ är inte kon-kurrensen på denna sträcka gynnsam, och flera harpratat om det tidigare. Man uppger att banavgifternaär en dryg utgift.Kommunikationsministern skrev i svaret till IsaHalvarsson att banavgifterna endast täcker en mindredel av de verkliga kostnaderna, och det kan möjligtvisvara så. Men ministern skriver också att ministern intevet hur stor andel av kostnaderna för bandelen somutgörs av just av banavgifter.Jag har två frågor att ställa till kommunikations-ministern.Kan kommunikationsministern tänka sig att - ominte permanent så i varje fall tillfälligt - ta bort ba-navgifterna på sträckan som ettsätt att hindra nedläggning av tågtrafiken fr.o.m. den 1januari 1998?Jag skulle också vilja ha en kommentar från kom-munikationsminister till SJ:s uppgifterom den ogynnsamma konkurrens som råder bland deolika trafikslagen, i det här fallet buss och tåg. SJ:s uppfattning i den här frågan?Anf. 23 ():Fru talman! Jag vill tacka dels föratt hon tog upp interpellationen, dels statsrådet för hennes svar, som jag dock kanske inte blevså hemskt mycket klokare av.Jag tror att åtskilliga såg kommunikationsminis-terns besök i som mycket positivt.Även om inga klara uttalanden gjordes, tolkade nogvärmlänningarna det som att det fanns ett visst hoppför bandelen . Jag skrev själv enfråga till statsrådet i anledning av besöket. SJ:s gene-raldirektör och medarbetare har också besöktriksdagen, och vi värmlänningar hade ett långt samtalmed dem. Jag ställde då en fråga som fick ungefärsamma svar som nu har fått på sininterpellation.Uppslutningen här visar att jag och minakolleger här på Värmlandsbänken kämpar för den härbandelen. Jag vill säga att det skulle vara ett mycketstort slag för om hela järnvägstrafikenskulle läggas ned mellan och . Dethar betonats här tidigare, men jag vill understryka hurviktigt det är att vi i , och helaVästsverige har kontakt med varandra. Av naturligaskäl har mycket kontakt just med Västsve-rige. Det har tidigare talats om högskolan i ,blivande universitet. Den uppstod en gång som filialtill , så kommunikationerna motVästsverige är naturliga vägar.Tyvärr håller jag med om att värmlänningarna re-ser för lite med järnväg. Jag tror att många av ossverkligen nyttjar järnvägen, även om det mest ärKarlstad-Stockholm. Jag reser dock ganska ofta ock-så mellan och . Men självfalletskulle man vilja uppmana fler att verkligen ställa upp.Jag vet också att det finns problem med vissa omlast-ningsfrågor när det gäller godstrafiken. Allt dettaframförde vi när vi träffade SJ-chefen.Jag är naturligtvis mycket medveten om det beslutsom ligger till grund för detta, nämligen att SJ skallbära sina egna kostnader. Men det sades oss att detfaktiskt inte är mer än 20-25 miljoner som rör bandel-skostnaden. Jag tror inte att jag gör mig skyldigt tillnågot ekonomiskt lättsinne om jag säger att jag tyckeratt man åtminstone skulle kunna tänka sig att som entemporär åtgärd upphandla och stå för kostnaden förden här bandelen. Jag håller med omdet.Jag vet inte riktigt hur jag skall tolka statsrådetsförslag. Där står att SJ nu har uttryckt önskemål omatt staten skall upphandla trafiken mellan Karlstadoch , varför detta skall beaktas av Delega-tionen för köp av viss kollektivtrafik inför trafikåret1998. Att beakta är en sak, men kan vi ur detta utläsaatt staten också på något sätt ställer upp? Jag tyckeratt det finns skäl att göra det i det här fallet.Jag skall inte ge mig in på någon djupare debattom konkurrensfrågorna. På den punkten framförde vitill SJ-ledningen att de nog skulle göra litet mer re-klam för varan. Jag visste faktiskt inte att det var såbilligt att åka tåg mellan och somdet verkligen är. Det är något dyrare än bussen, menganska litet. Det finns givetvis åtskilligt att göra påden punkten.Anf. 24 ():Fru talman! Också jag tackar kommunikationsmi-nistern för svaret. För tydlighetens skull vill jag upp-lysa protokollet och alla som kan tänkas lyssna utöverkammaren om att jag inte är värmlänning.