prot · GK0965 · 1997-02-13 00:00:00 — Jag skulle vilja ställa en följdfrågatill angående den utvärderingsom nu sker och som skulle bli klar i slutet av måna-den.Maj-Inger säger att bostadsbidragenkanske blir en fråga för propositionen i vår om syste-met visar sig vara oerhört fel och oerhört snett. Skulleman då kunna tänka sig att justera beloppen retroak-tivt, t.ex. fr.o.m. , eller måste det ske frånden ?Anf. 55 Statsrådet ():Herr talman! Efter den preliminära genomgångsom jag kortfattat har redovisat ser det ut som att vihar träffat ganska så rätt när det gäller den fördel-ningspolitiska inriktningen, som ju har varit väldigtviktig när vi har gjort denna stora besparing på över 2miljarder. Jag vill inte ha någon slutlig uppfattningeftersom jag ännu inte har fått någon slutlig genom-gång av resultatet. Jag vill vänta med det.Även frågan om vi skall komma med förslag tillförändringar är det för tidigt för mig att uttala mig omi dag.Anf. 56 PER ():Herr talman! Om systemet slår väldigt snett ochfolk får gå från hus och hem av denna anledning ärdet en bra signal att säga att man kan tänka sig enretroaktiv justering.Anf. 57 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill inte gå längre i min be-dömning av läget än vad jag har gjort. Jag tror att detär viktigt att vi inte ser detta svartare än vad det är.Det är problem för en hel rad människor. Jag har fåttmånga brev och samtal från sådana som känner sigytterst drabbade av förändringarna, men jag vill ändåunderstryka att det preliminära resultatet faktiskt visaratt 180 000 av de 285 000 som har ansökt som vihittills har tittat på inte har fått några förändringar.Det är också viktigt att se helheten. Vad har andradelar i den ekonomiska politiken betytt för boendetför barnfamiljer i vårt land?Våld mot kvinnorAnf. 58 ():Herr talman! Ungefär en kvinna i Sverigeplågas ihjäl av sin man eller sin sambo. Man kanfundera över varför frågan inte debatteras förrän detär invandrare det gäller. Ändå utförs , eller åt-minstone en mycket stor majoritet, av våldet avsvenska män. Det är alltså inte kulturellt betingat.Man kan säga att det inte är kulturer eller religionersom på detta sätt slår ihjäl kvinnor, utan just derasmän.Ett extra problem är att dessa kvinnor i många fallhar besökt offentliga institutioner och inrättningarinklusive polismyndigheter med anledning av sinaproblem. I flera fall har ingen ingripit förrän mannenhar slagit ihjäl kvinnan. Man frågar sig om det är felpå rättssystemet eller om det snarare är attityden hosdem som kvinnan möter i det offentliga samhället sommåste ändras.Jag vill fråga justitieministern vilka tydliga, kraft-fulla eller skyndsamma åtgärder hon tänker vidta föratt se till att de offentliga institutioner som hon har atthantera förstår problemet, tar det till sig och ser till attingripa innan det är . Varje fall där detta skermåste ju vara oacceptabelt.Anf. 59 Justitieminister ():Herr talman! För det första vill jag säga till Len-nart att han är ganska ensam om att tycka attdenna fråga har kommit upp till debatt först när någrainvandrarkvinnor har drabbats av det grova våldet. Vihar haft en debatt om våldet mot kvinnor och våldet ihemmen åtminstone jag har varit justi-tieminister. Det har varit en omfattande debatt somockså har lett till en särskild kvinnovåldskommission,som tillsattes för att utifrån det breda perspektivet seöver hur denna problematik hanteras i vårt samhälle.Det är en bred problematik. Det handlar om de ytters-ta konsekvenserna av ett förtryck riktat mot kvinnor.Det är i genomsnitt 16 kvinnor som blir dö-dade av män som de har en nära relation till. Det ärhelt oacceptabelt i vårt samhälle. Bakom den siffranfinns det sedan hundratals eller tusentals kvinnor somär förtryckta i sitt eget hem och berövade en stor delav den frihet som vi anser vara självklar. Det är enjämställdhetsfråga. Det är en maktfråga. Det har attgöra med attityder; det har helt rätt i.Det vore mycket olyckligt om vi trodde att dennafråga var isolerad till kulturföreteelser kopplade tillinvandrare. Så är det icke. De flesta kvinnor sommisshandlas i är svenska och misshandlas avsvenska män.Denna fråga har alltså tagits på största allvar. Frå-gan är aktuell i flera departement i regeringen. I Justi-tiedepartementet har vi ansvaret för att föra vidare defrågor som gäller lagstiftningen som föreslog. hardessutom ansvar för att se till att de rättsvårdandemyndigheterna får betydligt bättre kunskap och kom-petens än när det gäller att hantera frågan. Ettgrundläggande problem vi har inom polisverk-samheten är att man inte har tillräcklig insikt om artenav denna typ av övergrepp och inte förmågan att säkrabevisning, vilket ofta leder till att det inte blir åtaleller att det inte blir fällande dom när det blir åtal.Det pågår en rad olika utvecklingsprojekt inompolismyndigheterna för att säkerställa metoder somgör att man får en bättre bevissituation. Detta är enfråga som tas upp i vidareutbildningen av poliser ochäven åklagare och domare. Vi måste få en bättre kun-skap och en ökad insikt för att göra rättsväsendeteffektivare. Därutöver pågår det ett arbete med att fåfram bättre forskningsresultat och en attitydföränd-ring, och där är en pådrivan-de kraft i sammanhanget.Anf. 60 ():Herr talman! Tanken var väl inte att statsrådetskulle läxa upp mig för att jag tycker att debatten ärotillräcklig. Om det är så att debatten är otillräckligkan jag fortsätta med att säga att problemet uppen-barligen kvarstår. Då är det någonting som är otill-räckligt. Någonting måste uppenbarligen göras, efter-som problemet fortfarande existerar i en omfattningsom vi inte vill acceptera.Statsrådet redovisar ett antal åtgärder, men detmåste uppenbarligen till något ner operativt gentemotde organ som statsrådet har att arbeta med. Det ärriktigt att arbete är slut-fört, men det bör skyndsamt resultera i ett förslag tillriksdagen, som också gör det möjligt för attta ställning till konkreta tydliga förslag med vilka manförmår att ändra på situationen.Laila ! Jag har själv deltagit i debatternai kammaren kring den här frågan under många år.Detta måste resultera i något konkret som förhindrarden här situationen. Inte minst gäller det att förhindraden snedvridning av debatten som jag inte tror att jagär ensam om att ha iakttagit under de gångna veckor-na.Anf. 61 Justitieminister ():Herr talman! Jag beklagar om det som att jag läxade upp honom. Jagreagerade på att frågan togs upp utifrån ett invandrar-perspektiv. Det tror jag är en olycklig vinkling när detgäller en oerhört allvarlig frågeställning som ärmycket gammal i vårt land.Den här frågan har också varit aktuell . Riks-dagen har haft anledning att ta ställning till den ettflertal gånger, inte minst i samband med att riksdagenhar tagit ställning till budgetpropositionerna. Därlägger vi nämligen fast vilka prioriteringar våra myn-digheter skall ha. Kvinnovåldet är en mycket priorite-rad fråga. Det framgår bl.a. av budgetpropositionenpå vilket sätt vi kräver att våra myndigheter skallfokusera det här. Det pågår ett mycket konkret arbete.Men det är ett arbete som inte kan resultera i att vifrån den ena dagen till den andra kan avskaffa för-trycket och förföljelsen av kvinnor i vårt land.Vi har haft det här arbetet på gång i olika former iöver . Vi har kommit en bit på väg. Vi haren lång väg kvar att gå.Jag delar helt uppfattningen att vi fortfarande intepå något sätt kan acceptera att kunskapen, metodenoch förmågan när det gäller att skydda kvinnor motden här typen av våld är alldeles för dåliga. Det ärdetta som vi inriktar vårt arbete på.Anf. 62 (m):Herr talman! Även om justitieministern förnekaratt det finns ett invandrarperspektiv är oron bland folkfaktiskt väldigt stor på grund av det som har inträffatunder senare tid. Man har förstått att mord och miss-handel har begåtts på grundval av en kultur och kvin-nosyn som är främmande för oss i . Vi kaninte bortse från det och säga att det inte är så.Man använder orden "skam" och "heder". Det äruttryck som normalt inte används i , men deanvänds av vissa invandrargrupper. Det här är egent-ligen en fråga om hur man på lång sikt skall kunnaharmonisera vår syn på kvinnan och, kanske, männi-skan med den som invandrarna kan ha med sig. Dethär är en integrationsfråga.Jag har svårt att se att man skulle kunna lagstiftadirekt mot attityder, livsstilar och hållningar. Men jagtror att integrationsministern ändå måste ta det här pådjupt allvar. Det går inte bara att jämföra med vanligsvensk misshandel. Det kommer tyvärr alltid att före-komma misshandel. Justitieministern har på ett brasätt beskrivit arbetet för att minska misshandeln. Menden typ av misshandel som är kulturellt betingadmåste vi kunna hantera på ett annat sätt, inte baragenom lagstiftning och sådant.Vad kan vi tillsammans göra i den här frågan, ochvad kan eventuellt regeringen göra när det gälleropinionsbildning kring detta?Anf. 63 Justitieminister ():Herr talman! Jag måste fortfarande säga att det ärfel att tro att det våld som invandrarmän utövar motinvandrarkvinnor i princip skulle vara annorlunda ändet våld som svenska män utsätter svenska kvinnorför.Uttryck som "skam" eller "heder" förekommerinte bara i invandrarsammanhang. Det är precis dentypen av argument som ofta förekommer i helt svens-ka misshandelssituationer. Det är, helt riktigt, en kul-tur som handlar om en attityd och en kvinnosyn ochden finns företrädd i av olika sorters männi-skor. Det är den som vi måste bekämpa när vi kämparför jämställdhet mellan könen och vill motverka alltvåldsanvändande i vårt samhälle.De människor som har kommit till Sverigehar andra svårigheter än de människor som har levthär . Det förhållandet är självfallet en av defaktorer som vi har anledning att uppmärksamma närdet gäller att underlätta dessa människors integrering ivårt samhälle.Det är naturligtvis viktigt att Polisen är medvetenom vilka förhållanden dessa människor lever under.Det är naturligtvis viktigt att sociala myndigheter ochpolis har tillgång till tolkar och sätter sig in i situatio-nen, så att man tidigt kan tyda tecken på rätt sätt ochvidta adekvata åtgärder. Det kräver en annan metodoch en annan kunskap än när det gäller en rent svenskfamilj. Men i grunden är det ingen skillnad.När det gäller integrationsfrågor i största allmän-het vill jag säga att vi har en särskild minister som kansvara på dem.Anf. 64 ():Herr talman! Det var intressant att frågan om våldkom upp här . Jag känner ibland att vi alla, närnågot händer här i landet som särskilt fokuseras imedierna, blir medvetna om problemet. Men sedanfaller det i glömska.Jag läste och tog del av en rapport om hur detbrutala våldet ökar i allt lägre åldrar. Jag känner be-hov av att fråga justitieministern hur man både lång-siktigt och kortsiktigt skall åtgärda detta. Jag tänkerinte bara på kommissioner och utredningar utan på verkligen måste ta tag i problemen.Eftersom Polisen får allt mindre resurser att jobbamed är det nästintill omöjligt för Polisen att sköta alladessa uppgifter. Därför vill jag fråga justitieministernom regeringen har funderat på några konkreta åtgär-der, så att man verkligen kan lösa problemet.Anf. 65 Justitieminister ():Herr talman! Naturligtvis glömmer varken rege-ringen eller - jag utgår från att det ävengäller riksdagsledamöterna - våldet efter det att destora svarta rubrikerna har tonat bort fram till nästagång de syns.Tiden däremellan arbetar vi vidare på det uppdragsom vi har att minska våldet i vårt samhälle. Vi hartotalt sett lyckats med det. Våldet i samhället hartotalt sett minskat, åtminstone när det gäller anmäldabrott. Och vi tror att det finns en överensstämmelsemed den verkliga situationen.Men vi har inte lyckats när det gäller unga männi-skor, framför allt barn. Därför är bl.a. de projekt sompågår ute i skolorna viktiga. Polisen har en roll isammanhanget, men jag anser att den är mindre änt.ex. föräldrarnas och uppfostrarnas, i skolan ochinom ungdomsvården och fritidsverksamheten. Menvi har en utveckling inom Polisen som gör att mankan få en starkare roll. Polisens resurser dras inte bortnär det gäller insatser mot bl.a. våldet i lokalsamhäl-let.Närpolisen har till uppgift att öka tryggheten i om-råden där människor lever. Utbyggnaden av närpoli-sen ökar dag för dag. Den satsningen gör vi. Bak-grunden är bl.a. att vi måste bekämpa våldet i vårtsamhälle. Det är en av de högprioriterade frågornaäven för Polisen.Anf. 66 ():Herr talman! Vi kristdemokrater tror att familjenär av avgörande betydelse när det gäller att förebyggavåld. Men då måste familjen och föräldrarna verkli-gen få den möjligheten. Det är bl.a. därför som vitycker att det är så viktigt att lyfta fram den rollen.När det gäller Polisens resurser är det inte bra attha ett rättssamhälle där det bara är en liten andel avalla anmälda fall som reds ut. Jag tror att det är väl-digt viktigt i samhället att man känner att alla fall avkriminalitet - alla övergrepp - reds ut.Skolan har också en viktig roll. Men då måste denha en klar etisk inriktning som handlar om respekt förmänniskovärde och sådant. Jag förutsätter och hoppasatt samhället skall bli ännu mer medvetet om tidigainsatser. Det stora problemet är att man bollaröver problem från den ena instansen till den andra.Till slut har barn och ungdomar nått en sådan grad avkriminalitet att det är nästintill omöjligt att bota ochbehandla dem. Jag förutsätter att man är medveten omden situationen.Anf. 67 Justitieminister ():Herr talman! Jag utgår från att ärmedveten om att regeringen i allra högsta grad haranlagt just det perspektivet på sin politik. Jag utgårfrån att har tagit del av det brotts-förebyggande program som regeringen nu håller på attgenomföra genom en särskild kommission i hela lan-det.Hela tanken där är att vi måste vrida samhälletsåtgärder mot tidiga insatser. Det är det enda sättet attbryta en sådan här brottsutveckling.Uppklarande av brott har också betydelse när vibygger upp närpolisverksamheten. Det är enklast attklara upp brotten där man känner dem som är inblan-dade. Det är ett problem att vi har haft en sjunkande uppklaringsprocent. Vihåller på att vända den trenden.SkattepolitikenAnf. 68 ():Herr talman! Jag har en fråga till skatteministerÖstros. I dagens tidning kan man läsa att flera storasvenska företag överväger att flytta sina huvudkontorutomlands och att blir sämre som företagar-nation. Skälen som åberopas är värnskatten, dvs. denhöjda marginalskatten, regeringens tveksamhet tillEMU, den företagsfientliga energiuppgörelsen ochkanske också gårdagens köttben till LO om uteblivnareformer på arbetsmarknaden. Om just marginalskat-ten sägs:Marginalskatterna, som stiger med värnskatten,har gjort att många högutbildade redan flyttat utom-lands. Varje forskare på exempelvis syssel-sätter indirekt tio medarbetare. På två och ett halvt århar 3 500 forskare bara på lokaliserats utom-lands. Det hade kunnat ge 30 000 nya jobb i Sverige.Verkligheten är som bekant en annan. Förra åretminskade sysselsättningen med 88 000 arbeten.Jag vill fråga skatteministern: På vilket sätt hardagens mer än 700 000 arbetslösa gynnats av attvärnskatten har drivit bort 30 000 jobb?Anf. 69 Statsrådet ():Herr talman! Den budgetsanering som regeringenhar genomfört tillsammans med har varitav oerhört stor betydelse för företagsklimatet i Sveri-ge. Att få ned räntorna, att komma från den statsfi-nansiellt kaotiska situation som vi befann oss i till denganska stabila situation vi befinner oss i när detgäller kapitalmarknad och räntor, det betyder oerhörtmycket för långsiktighet, investeringar och tilltro tillframtiden.Nu har vi haft ett litet upphet-tat politiskt klimat, och det är klart att en del förflugnaord kan uttalas, där regeringen får kritik för att den ärför handlingskraftig på vissa områden. Också jag harsett i att en representant för Handels-banken säger att ett antal huvudkontor borde flytta utur . Det ger en märklig signal med tanke på ettantal utvärderingar av affärsklimatet och företagskli-matet i olika delar av . har säkertsett den amerikanska handelskammarens utvärderingav ett antal länder i , i vilken man placerarSverige på en mycket god fjärde plats när det gällerföretagsklimat.Sverige har ett mycket bra företagsklimat, det vetockså . har också investeringarutomlands ifrån som visar att här vill man investera.Men det är klart att marknadens företrädare också harlust att driva politik . Synd är det dock att enbank som går ut med vad som nästanär en uppmaning om att flytta huvudkontor ut ur lan-det, när regeringen är handlingskraftig på vissa områ-den. Det är ju ändå som fattar beslut omsådant som den långsiktiga energipolitiken, som bety-der så oerhört mycket för industrin, om fördelnings-politiken, som faktiskt betyder så oerhört mycket försocial stabilitet och sammanhållning i ett land. Värns-katten har också betytt oerhört mycket för att få tillstånd en uppslutning kring det som har varit viktigastför alla i det här landet, att sanera statsfinanserna ochkomma ut ur kaos. Det har varit viktigt att ha medvärnskatten i det.Folkpartiet har ingen förståelse för fördelnings-politik. Det fanns förr i diskussionerna mellanFolkpartiet och Socialdemokraterna något slags över-ensstämmelse på den punkten, men verkar ensådan överensstämmelse inte finnas längre. Ävenfördelningspolitiken är viktig för företagsklimatet.Anf. 70 ():Herr talman! Skatteministern måtte inte ha hörtvad jag frågade om, eller också förstod han inte vad30 000 nya jobb skulle innebära t.ex. för budgeten.30 000 nya arbeten skulle förmodligen ha sparat 7-8miljarder kronor, avsevärt mycket mer än vad värns-katten har dragit in.Min fråga kvarstår: På vilket sätt har de 700 000arbetslösa gynnats av en marginalskattepolitik somhar drivit bort kanske 30 000 jobb? Min och Folkpar-tiets uppfattning är att det är arbetslösheten som ärden stora fördelningspolitiska orättvisan. Det är upp-rörande att skatteministern inte förstår att en galenskattepolitik medverkar till att befästa arbetslöshetenoch minska antalet nya jobb.Jag vill tillägga att den senaste undersökningenom investeringsklimatet i visar att Sverigeblev bättre och bättre under den borgerliga regerings-tiden och att vi som Socialdemokra-terna har suttit vid makten snabbt har halkat ned frånnionde till fjortonde plats, dvs. det handlar om enganska kraftig försämring. Jag tycker att skatteminis-tern borde ta allvarligt på det här problemet i ställetför att försöka politisera bort det.Anf. 71 Statsrådet ():Herr talman! Om anser att 5 %marginalskatt är skillnaden mellan en klok skattepoli-tik och en galen måste jag säga att hon har en väldigtenkel syn på hela frågan om företagsklimat och skat-ter i . Om tror att det handlar omatt värnskatten har inneburit att 30 000 jobb har för-svunnit, varför vill hon då inte avskaffa två värnskat-ter eller tre, så skulle vi få 60 000 eller 90 000 nyajobb? Så enkelt är det naturligtvis inte.Vi har provat den metod som stodför som chef för - ofinansieradeskattesänkningar, som naturligtvis i en opinionsunder-sökning bland företagsledare kunde ge intryck av attföretagsklimatet hade blivit bättre. Det är klart. Mendet statsfinansiellt kaotiska läge som följde av detta,räntorna och panikbesluten i , visar ju attslutresultatet blev ett sämre företagsklimat, med50 000 företagskonkurser och stigande arbetslöshet.Vi har fattat de svåra beslut som gör att vi nu är påväg upp på fast mark. Det ger naturligtvis förutsätt-ningar att driva näringspolitik på ett helt annat sätt äntidigare. Samarbetet över blockgränserna i riksdagenger förutsättningar för stabila spelregler. Stabilastatsfinanser gör att man slipper ändra spelregler gångpå gång. Vi är på väg ut ur kaos och tillbaka till enstabil ekonomisk situation, och det är viktigt för före-tagsklimatet.Anf. 72 ():Herr talman! Jag noterar bara att skatteministerninte har något svar på min fråga, på vilket sätt de merän 700 000 arbetslösa skulle ha gynnats av en margi-nalskattepolitik som driver bort 30 000 nya jobb. Detär naturligtvis alldeles korrekt, för det finns ingetsvar. De arbetslösa har i själva verket missgynnats avden politiken.Anf. 73 Statsrådet ():Herr talman! Vi vet, alla här i och alla iSverige, att tror att det går att drivasaneringspolitik genom att å ena sidan försöka pressaned offentliga utgifter och bidrag och å andra sidansänka skatter för ett fåtal strategiska grupper, somman hoppas skall dra ur krisen. Men dettaskapar fördelningspolitiska spänningar. Sådana orätt-visor omöjliggör budgetsanering, och därför förloradevi flera viktiga år i kampen mot det kaos som AnneWibble ledde oss in i. Fördelningspolitik är viktigt föratt vi skall få en uppslutning kring politiken, det bordeAnne ha lärt sig under sina år som chef förFinansdepartementet.Skatteregler för småföretagareAnf. 74 ():Herr talman! Jag har en fråga till skatteministern.För några dagar sedan lämnades det in en lagråds-remiss om s.k. skattekonton, dvs. möjligheter förföretagen att betala in samtliga sina avgifter ochskatter på en gång, så att dessa sedan blir placerade påett skattekonto hos skattemyndigheten. Det där ärsäkert ett mycket bra förslag och underlättar säkert förskattemyndigheterna. Men på vilket sätt underlättardet för företagen, och då i all synnerhet småföreta-gen?Anf. 75 Statsrådet ():Herr talman! Som socialdemokrat kan man iblandvara självkritisk när det gäller en särskild aspekt avföretagarpolitiken, nämligen att den har varit väldigtinriktad på storföretagen och de möjligheter somstorföretagen har vad gäller administration, regler,ränteinbetalningar, datum och annat. För småföretagkan det naturligtvis vara besvärligare, och det tar tidfrån det viktiga arbete som småföretagaren håller påmed. Det är därför jag tror att skattekontosystemet ärett sätt att förenkla vardagen för småföretagaren. Hanfår ett enklare system, färre blanketter, färre datum atthålla reda på, färre olika typer av räntor, och det göratt man får tid över till det som är viktigt, att utvecklasitt företag.Jag tror att detta är ett steg på vägen i det förenk-lingsarbete som regeringen bedriver när det gäller justsmåföretagarnas situation.Anf. 76 ():Herr talman! Det låter väldigt bra. Småföretagenhar ju bekymmer med sin administration och alla sinablanketter, inte minst när det gäller skatter och lik-nande.Jag skulle vilja fråga om skatteministern har någraandra tankar om hur man skulle kunna underlätta försmåföretagen framöver. Vi vet ju att t.ex. egenföreta-garna har ett mycket krångligt skattesystem, liksomfåmansföretagen.Anf. 77 Statsrådet ():Herr talman! Regeringen har för sedantillsatt en utredning som skall titta över skattereglernaför enskilda näringsidkare och delägare i handelsbo-lag. Det är krångliga regler. har en gångtillskapat dem av goda skäl, nämligen för att ge små-företagaren samma möjligheter som aktiebolaget, mendet har blivit för krångligt. Den här utredningen skallse om det går att göra rejäla förenklingar av systemet.Jag tror att vi går mot en arbetsmarknad där flerkommer att prova på att vara egenföretagare under enperiod av sitt liv, och det är väldigt bra. Men då måstevi också ha regler som gör att ribban sänks litet grand,att trappsteget när man skall prova på att vara företa-gare inte blir så högt.Anf. 78 ():Herr talman! Jag har inte haft möjlighet att ta delav den här lagrådsremissen om skattekontot. Det låterdock bra när statsrådet nu säger att man skallförenkla för företagare.En viktig detalj i skattekontot, som gäller rättssä-kerheten, är betalningsdagen. Efter vad jag förstår ärdet den 12. Problemet är dock att det tidigare i dis-kussionen har sagts att det inte är den dagen somgäller, utan att företagen måste skicka in sin upp-bördsdeklaration . Har statsrå-det i lagrådsremissen ändrat tillbaka till de gamlareglerna, dvs. att det är den dag man skickar in somskall gälla och att det skall vara den 12?Anf. 79 Statsrådet ():Herr talman! Det vi har gjort i lagrådsremissen äratt utsträcka tidsperioden när det gäller inbetalningar,och det är viktigt. har vi gjort en förändringsom innebär att inbetalningen skall vara inne hosmyndigheten som sägs.