prot · GK0982 · 1997-03-20 00:00:00 — När jag ser betänkandet och den enormamängd motioner som trafikutskottets kansli har fåtthantera, ser jag också med viss beundran på det arbeteni har lagt ned för att se till att vi som vill markera våruppfattning om lämpliga trafiklösningar för våralandsdelar får våra ord något så när tillgodosedda.Jag har i motion T526 pläderat för en snabb ut-byggnad av Götalandsbanan. Men en smålänninginser ju att om inte pengarna räcker går det inte attbygga det man vill ha. Därför har jag förståelse för attinte den snabba utbyggnad görs som vi alla hoppaspå.Jag begärde ordet för att jag känner sympati för attBerndt , och har sagt att frågan borde utredas snabbare än vadsom föreslås i betänkandet.I betänkandet står följande: "Utskottet förutsätterdock att de båda projekten", varav Götalandsbanan ärdet ena, "prövas vidare inom ramen för det fortsattaplaneringsarbetet." Jag känner ändå ett visst hopp föratt besked till regeringen gör att fråganinte blir bortglömd. Med den plädering som har fram-förts av , och Len-nart med stöd av mig, blir det ytterligare litetmarkering av att vi som företräder den regionen serfram emot att regeringen gör något åt frågan. Det ären enkel match för regeringen att ordna fram en utre-dare - inte minst nu när det finns människor somropar efter att få göra arbetsinsatser i det här landet.Anf. 69 ():Fru talman! Jag har tagit del av utskottets betän-kande. Jag tycker verkligen att den motion som harväckts av representanter från Norrbottensbänken harfått ett positivt bemötande.Men jag vill ändå understryka vikten av att Hapa-randabanan får byggas. Den är alldeles nödvändig,dels för att kunna bygga färdigt ändafram till , dels för näringslivets konkurrensmöj-ligheter.Det finns en stor marknad på andra sidan gränsen- den ryska marknaden. Det finns många naturtill-gångar som skulle kunna exploateras och tas till vara.Vi hoppas att även den spårvägsanläggning somnu finns på försök i skall kunna byggas.Den är en förutsättning, med tanke på att ochSverige har olika spårbredder.Men en annan fråga är naturligtvis också angelä-gen. Den gäller möjligheterna att minska miljöska-dorna. Ju mer gods vi kan transportera på järnvägen,desto bättre är det för miljön. Då slipper vi mångatunga lastbilar som kör utefter vägarna.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 §. )8 § betänkande 1996/97:JuU10PolisfrågorAnf. 70 ():Fru talman! I detta betänkande behandlas ett antalmotioner som rör polisväsendet. Den moderata grup-pen i justitieutskottet har reserverat sig under tvåmoment samt fogat två särskilda yttranden till betän-kandet.Senare års besparingar på rättsväsendet har drab-bat polisen extra hårt. Antalet poliser har minskat.Utbyggnaden av närpolisen har på flera håll stannatav. Många av de mest erfarna brottsutredarna harerbjudits och gått i pension.Just nu pågår uppsägningar av en stor del av poli-sens civilanställda, vilket kommer att innebära attpoliser tvingas sätta av värdefull tid till administrativtarbete. Sparkraven har lett till, och kommer att ledatill, att polisen inte kan upprätthålla den operativanivå som vi moderater anser är nödvändig.Vi moderater har yrkat på högreanslag till polisen än regeringspartiet och dess stöd-partier. Så är fallet även då det gäller årets budget. debatt i denna kammare så sent som i förra veckandebatterades ett betänkande under . I denna debatt påstod re-presentant att vi moderater i årets budgetförslag inteyrkat på högre anslag till Polisen än vad Socialdemo-kraterna och gjort. i debatten instäm-de även socialdemokraternas representant i dettapåstående.Fru talman! Jag tar detta tillfälle i akt att tillrätta-lägga detta felaktiga påstående. I ett särskilt yttrandetill detta betänkande redogör vi för vår uppfattning attsparkraven på polisen leder till klara försämringar.Vid behandlingen av årets budgetproposition föreslogvi ett i förhållande till regeringens förslag ökat anslagför 1997 på till polisen.I vårt budgetförslag fanns 100 miljoner tillSchengensamarbetet och 25 miljoner för att kunnastarta utbildningen av 150 nya polisaspiranter fr.o.m.den 1 januari innevarande år. Vårt förslag hade resul-terat i fler poliser på gator och torg, högre uppklar-ningsprocent och därmed färre brottslingar i frihet.Den nu förda politiken med förtida pensionsavgångari förening med stoppad nyrekrytering kommer att ledatill framtida polisbrist.I anslagsframställan för po-lisväsendet för uppskattades kostna-derna för under innevarandebudgetår till . Enligt Rikspolissty-relsens anslagsframställan är detta kostnader för bl.a.anskaffning av teknisk utrustning och utbildning.I det budgetförslag som antogs av ma-joritet fanns ingen kompensation för dessa kostnader.Detta innebär att det av stödda regeringsför-slaget innehåller en indirekt besparing på polisen med100 , som naturligtvis kommer attdrabba den övriga polisverksamheten. Här finns intemycket att välja emellan. Det betyder faktiskt att denlokala närpolisverksamheten indirekt kommer att fåbekosta den tekniska anpassningen till Schengen-samarbetet.Fru talman! Vi moderater har alltid sett det som enviktig uppgift att på olika sätt bekämpa narkotikan.Bekämpningen av narkotikan kräver att gamla myn-dighetsstrukturer ses över. Det är angeläget att inför-sel av narkotika till vårt land förhindras så effektivtsom möjligt. och polis besitter var för sig högkompetens. Vi anser att det är dags att samordna debåda myndigheternas kunnande. Bekämpningen avnarkotikan kräver att de gamla myndighetsstrukturer-na ses över.En organisatorisk förändring bör komma till stånddär och tullens bevakningspersonalintegreras med polisorganisationen på de platser därinre gränskontroll kommer i fråga, dvs. i , , samt de övriga hamnar och flyg-platser där trafik till och från EU-land förekommer.Med en brottsbekämpning som baseras på gemen-samma insatser från polis, åklagare och tull går det attförena de till synes motstående intressena mellan frirörlighet och en effektiv brottsbekämpning.Fru talman! Enligt vår bedömning finns det starkaskäl att inleda en försöksverksamhet med regionalaintegrerade tull- och polismyndigheter. Genom dennaintegration undanröjs eventuella oklarheter på led-nings- och styrningsnivå. Vi påstår inte att det nyasystemet inte fungerar i samarbetshänseende, men enförändrad organisation gör att de krympande resur-serna kan användas effektivare. löser enförändring av organisationen den formella knutenmed det dubbla kravet på fri varurörlighet och en hårdbrottsbekämpning när det framför allt gäller narkoti-ka.I det fall kammarens majoritet inte bifaller denmoderata reservationen nr 7 om en integrering av debåda myndigheterna är vi naturligtvis positivt inställ-da till ett ökat samarbete mellan tull och polis. Dennaform av samarbete har emellertid visat sig ganska svårinte minst på grund av de minskade ekonomiska ut-rymmet. De stora nedskärningar som gjorts har inne-burit försämringar vad gäller möjligheterna att avsättapersonal för samverkan mellan myndigheterna.Fru talman! Synliga poliser har en viktig brotts-förebyggande uppgift. Att förebygga brott är dess-utom en av närpolisens huvuduppgifter. De senasteårens besparingar på polisen har lett till en minskningav antalet poliser. Besparingarna har också medförtatt civilanställd personal har sagts upp eller kommeratt sägas upp. Detta innebär naturligtvis att en störredel av polisens arbetstid går åt till administrativauppgifter.Att i detta läge avskaffa uniformstvånget för poli-ser leder naturligtvis till minskad synlighet. Vi anseratt avskaffandet av uniformstvånget direkt motverkarkravet på ökad synlighet från polisen. Uniformeradepoliser har både en brottsavhållande och en trygghets-skapande effekt. Undantag från uniformstvånget skallendast göras då det är absolut nödvändigt för att full-göra speciella arbetsuppgifter.Fru talman! Vi moderater står naturligtvis bakombåda våra reservationer, men jag yrkar endast bifalltill reservation nr 7 för att spara av kammarens knap-pa tid.Anf. 71 ():Fru talman! För att rättssystemet skall fungerakrävs det att de rättsvårdande myndigheterna respek-teras av medborgarna. Rättssystemet måste i sin turerbjuda människor erforderlig rättssäkerhet. Dennarättssäkerhet är , menar jag, allvarligt hotad av deorganisationsförändringar stora delar av rättsväsendetstår inför. Förändringarna riskerar att innebära attnärheten mellan medborgarna och rättsväsendet tillstor del går förlorad. Så får inte ske. En tydlig ochkonsekvent tillämpning av lagstiftningen, klar ochtydlig utformning av lagarna, ett förutsebartstraffsystem och en folklig förankring i de dömandeförsamlingarna är viktiga förutsättningar för ett välfungerande rättssamhälle.Under senare tid har rättsväsendet drabbats av ettantal händelser som medfört ett ifrågasättande avsåväl integritet som kompetens att bedöma uppkomnasituationer. Det är mycket allvarligt ur allmän rättssä-kerhetssynpunkt. Tilltron till polis och åklagare fårinte naggas i kanten av enskilda händelser som inne-bär att åratal av förtroendeskapande verksamhet rase-ras.Den viktigaste kriminalpolitiska uppgiften församhället är att minska brottsligheten och därigenomöka människors trygghet. Brottsutvecklingen kan inteenbart stävjas genom de traditionella åtgärderna inomrättsväsendets ram, dvs. ingripande och reaktion påredan begångna brott. Det brottsförebyggande arbetetmåste prioriteras och förstärkas. För att lyckas meddetta måste alla goda krafter samverka. Engage-manget från allmänheten och ideella organisationermåste tas till vara. Samordning och samarbete mellanmyndigheter, enskilda och olika organisationer måstestärkas och utvecklas. Lokala trygghetsplaner är ettsätt att öka samarbetet.Polisen har en nyckelroll i arbetet med att motver-ka och stävja våldstendenserna i samhället. Specielltden förebyggande verksamheten är viktig och måsteprioriteras. Det är mycket viktigt att människor kanlita på att poliser finns till hands. Deras närvaro ver-kar i hög grad brottsförebyggande och skapar förtro-ende mellan polis och allmänhet. Vi anser i Centerndärför att en fortsatt decentralisering av polisverk-samheten och en omfattande satsning på närpolisverk-samhet är av största vikt.Närpolisverksamhet är ett av de viktigaste vapneni kampen mot våldsbrottsligheten, och då specielltungdoms- och gängvåld. Närpoliser har större förut-sättningar att arbeta problemorienterat än kollegermed primärt ansvar för utryckningsberedskap. Dearbetar dessutom med all typ av polisverksamhet,vilket ger dem olika verktyg att lösa problemen med inärområdet. Då de är stationerade i närområdet har degoda möjligheter att bygga upp kontakter med lokalainstitutioner, organisationer och allmänheten. Godpersonkännedom mellan polis och allmänhet är värde-fullt, då det ger möjlighet för naturliga kontakter attutvecklas.Närpoliser har ofta god kunskap om situationen i sittarbetsområde. De känner ofta till vilka ungdomar somutför eller ligger i riskzonen för brottsligt beteende.Dessa poliser har även naturliga möjligheter att takontakt med ungdomarna och arbeta brottsförebyg-gande. I detta arbete är det viktigt att de tar föräldrar-na till hjälp. Med den ökade satsning på närpolisverk-samhet som vi förordar, blir också förutsättningarnabättre för samarbete mellan familj, skola, polis ochandra myndigheter. Det är av största vikt att besök avpolis blir ett naturligt och positivt inslag i undervis-ningen och i det dagliga livet på våra skolor.Antalet invånare i närpolisområdena får självklartinte vara alltför stort. I ett stort område finns småmöjligheter för närpolisen att få den personkännedomsom utgör basen för verksamheten. Det måste görasnoggranna områdesanalyser för att bestämma hur stortområde en ensam närpolis kan klara av. Avgörandeför bedömningen måste dock vara strukturen i ansvar-sområdet och de problem som där finns att lösa.Centerpartiet anser att närpolisverksamheten skallvara den naturliga basen för all polisverksamhet. Detär av största vikt att den prioriteras.Fru talman! Det oerhört viktigt att utbildning avnya poliser nu återupptas uppehåll. Detär önskvärt att framtidens poliskår har en sådan bak-grund att den på ett bra sätt seglar den samhällsstruk-tur i vilken den kommer att verka. Olika åldersgrup-per med olika arbets- och livserfarenheter bör finnasrepresenterade inom poliskåren. Andelen kvinnor ochpersoner med invandrarbakgrund bör enligt min me-ning öka. En utbildning byggd på dels en grundut-bildning som innehåller såväl kursbunden utbildningsom praktiktjänstgöring, och dels en påbyggnadsut-bildning bör med fördel kunna organiseras på ettdecentralistiskt sätt.Bl.a. mot bakgrund av samhällsutvecklingen, denökade internationaliseringen och den internationellautvecklingen, är det nu hög tid att ta ett helhetsgrepppå rekryteringen och utbildningen inom polisen. Ilikhet med majoriteten anser jag att det är av störstavikt att utbildningen av nya poliser återupptas . Men det är också nödvändigt att re-geringen föreslår hur den framtida polisut-bildningen skall organiseras så att en kontinuerligtjämn utbildningsnivå kan upprätthållas.Så, fru talman, vill jag säga några ord om samver-kan mellan tull och polis. Med ökad internationalise-ring och ökad rörlighet följer också ökade möjlighetertill samarbete, även för att förhindra gränsöverskri-dande brottslighet. När det gäller gränsskyddet är detviktigt att de resurser som finns till förfogande utnytt-jas på bästa möjliga sätt. Efter EU-inträdet har jobbetförändrats. En allt större samverkan mellan myndighe-ter krävs för att på bästa sätt stoppa illegala varor frånatt komma in i landet. Utskottet skriver: "Det finnsgoda skäl att följa utvecklingen på området." Det ärsäkerligen riktigt, men jag menar att det inte räcker.Enligt mening bör den samverkan och detsamarbete som redan finns mellan tull och polis aktivtoch positivt utvecklas ytterligare. Det skall stimuleras.Fru talman! Jag har i motion Ju903 föreslagit attde mycket begränsade möjligheterna att få till-gång till säkerhetspolisens register bör vidgas. Jaganser att handlingar och uppgifter som bl.a. kan varaav historiskt intresse bör kunna vara till-gängliga för allmänheten, och att regeringen endast isärskilda fall skall kunna besluta om fortsatt sekretess.Med hänsyn till den utredning som pågår, av-står jag dock från att nu framställa ett yrkande i frå-gan. Av hänsyn till kammarens tid yrkar jag barabifall till reservation 8.Anf. 72 ():Fru talman! har motionerat om bered-skapspoliser och i detta fall reservpoliser. sak-nar polisen som vi alla vet de resursersom behövs. Då måste man på olika sätt försöka för-bättra situationen. Speciellt i glesbygdsområdenaskulle en reservpoliskår kunna vara ett värdefullkomplement till den traditionella polisverksamheten.Vi menar att detta kan bygga på den nuvarande bered-skapspolisorganisationen eller på att man ger de härpoliserna en översiktlig polisutbildning. På det sättetskulle de kunna hjälpa till inom de områden där det brister. Det kan, för att ta några exempel, gällaallt från dirigering av trafik till att hjälpa till när detgäller ideella initiativ som grannsamverkan.Vi vet också alla att droger i olika former väller inöver landet. Till oss som bor i kommer detväldigt mycket, eftersom är infart från övrigaEuropa och hela världen. Därför har vi föreslagit skall samordna resurserna i en försöksverksam-het som kallas Knarkopol. Vi hoppas att man denvägen skall kunna få en mer vässad organisation.Vi har också föreslagit i en motion att man nu seröver om vi inte skall se till att även andra än poliserskall kunna bevaka idrottsevenemang. Så kan man ioch för sig göra , men vi föreslår att manskall få betala. Vi menar i inte att manskall betala om det är ett mindre idrottsarrangemang,men däremot skall man göra det om det rör sig omstora, internationella arrangemang. När intäkterna ärstora, och när det dessutom fordras väldigt stora insat-ser av polispersonal - och inte enbart under självamatchen utan också före och tyvärr också enviss tid efter - menar vi att det skall finnas bättremöjligheter för ordningsvakter och andra att underpolisens ledning gå in. Då skall man få betala för sig.Så är det redan nu i fråga om musikarrangemang,konserter och annat.Fru talman! För att spara tid yrkar jag bara bifalltill en reservation, och det är reservation 13.Anf. 73 (mp):Fru talman! ser det som angeläget attpolisutbildningen återupptas. Vi ser även positivt påatt nya riktlinjer har utarbetats för en ny form av po-lisutbildning. Vi tror att det är mycket bra att studen-terna blandas med andra studenter och att de, såsomföreslås, har gemensam utbildning . Dethär håller nu på att utarbetas på departementet. Det ärföremål för översyn, och vi får väl vänta på ett förslaginom kort.I fråga om den utbildning till en generalistroll somär föreslagen för polisens del, vill , ochdet är det som finns i vårt yrkande, lyfta in miljörättoch miljökunskap som ett obligatorium. I och med attmiljöbrott ingår i ekonomisk brottslighet, som är ettprioriterat område, är det viktigt att poliserna fårutbildning i detta ända från början. Det skall bådefinnas med på grundutbildningsstadiet och som på-byggnadsutbildning. förekommer åtta veckorsutbildning i miljörätt och miljökunskap, och det harvarit mycket bra. Det är viktigt att detta fortsätter iden nya utbildningen.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 3, 4, 5och 11. Reservation 3 handlar om . Miljöpartietanser att även måste se över sin organisationoch se om det finns möjligheter till besparingar. And-ra verksamheter inom rättsområdet har nagelfarits,och stora besparingar har föreslagits inom alla verk-samhetsgrenar, men har över huvud taget inteberörts. har en budget på 500 miljonerkronor och 800 anställda. Som svar får jag i avslagetpå motionen att det redan har förekommit översyn avSÄPO:s verksamhet ett flertal gånger. godtog allmänna riktlin-jer för 1991, och slutbetän-kande kom 1990. Men det gällde en annan infallsvin-kel, inte en ekonomisk. har också läget iomvärlden förändrats. Det dagar är slut.Den övriga polisverksamheten har också sammaarbetsuppgifter. Det slår mig varje gång jag kommer iytlig kontakt med när de berättar om verksam-heten, att andra sitter och gör samma saker. har en omvärldsanalys som exakt liknar den somSÄPO håller på med. Varför skall man göra detta påtvå olika myndigheter när man kan samordna det?Kriminalpolisen och har också gemensammaområden. Det är hög tid att göra en utvärdering fråndessa utgångspunkter. Dessutom är det inget självän-damål att skall ha vissa fastställda uppgifterom det är möjligt att samordna dem.Reservation 4 hamnar om registernämnden. Den-nis Töllborg, professor i rättsvetenskap, menar attSverige snart är lika duktigt på att kontrollera sinamedborgare som någonsin var i f.d. Östtyskland.Det låter ju skrämmande.Den nya lagen om säkerhetsskydd har vi beslutatom här i , och den trädde i kraft . Denger möjligheter för kommuner och landsting att utvid-ga sin säkerhetsprövning av anställda när det gällersekretessbelagda uppgifter som rör rikets säkerhet.Men det har redan blivit så att kommuner utnämnersäkerhetschefer med uppgift att göra säkerhetsanaly-ser av verksamheterna och sekretessklassa tjänster.Man befarar att ett alldeles för stort antal tjänstersäkerhetsklassas, därför att det tycks vara bättre attsäkerhetsklassa en tjänst för mycket än en för litet -för säkerhets skull.Redan när lagen diskuterades i kammaren sadeMiljöpartiet att det är viktigt med parlamentariskinsyn när det gäller att pröva frågor om utlämnande avuppgifter i polisregistret. Det kan väl alla hålla medom. Då var vi positiva till att en registernämnd inrät-tades, men vi blev mycket besvikna över representa-tionen där. De partier som var kritiska mot utvidg-ningen och mot att fler skulle kontrolleras var Väns-terpartiet och , och just dessa partier fickinte någon plats i registernämnden.Regeringen sade att målet var att stärka den par-lamentariska och medborgerliga insynen i . Var finns den? skallbestå av högst åtta ledamöter som utses av regeringenoch som skall vara "lämpliga" för uppdraget. Ordetlämplig kan bedömas utifrån flera aspekter. Vad ärdet som anses lämpligt? Är det om man är positiv tillett förfarande med utlämnande ur säkerhetspolisensregister? Det kan i så fall ifrågasättas.Vi yrkar i alla fall på att alla partier som är repre-senterade i parlamentet också skall ha en plats i dennaregisternämnd.Reservation 5 handlar om registrering och kon-troll. anser att regeringen genast bör göraen analys och skaffa en överblick över de samladekonsekvenserna av de otaliga register som finns ochsom föreslås inrättas genom ytterligare beslut.Sverige är faktiskt bäst i när det gäller så-dana register som det nu är frågan om. Bara i Justitie-departementet är utredningar nu på gång som villföreslå buggning, analysregister, DNA-register ochkriminalunderrättelseregister. Det finns också förslagpå att låta Tullen ha ett underrättelseregister. Det ärdetsamma som ett förspaningsregister. Det fungerarinte som det gör nu och som det står i rättegångsbal-ken, nämligen att man måste vara skäligen misstänkt.Nu gäller att man antas komma att begå brott, och detär en oerhört skillnad. Det kan omfatta släktingar,grannar och bekanta, och det gäller att man umgås irätt kretsar. Annars kan man bli registrerad fast mansjälv är totalt oskyldig till misstanke om brott.Jag anser att det är EU som ställer krav på dessakriminalunderrättelseregister. Både Schengenkonven-tionen och Europolkonventionen kräver dessa uppgif-ter. När vi skulle ingå fick regering-en en lista och frågan om vi hade dessa register färdi-ga här i . Ja, det är ingen risk, svarade rege-ringen, vi har alla register som behövs. Men det hadevi inte, utan dessa är nu under utredning, och vi skallfatta beslut om dem lagom till att Schengenkonven-tionen börjar gälla. Också i Europolkonventionenfinns krav på att vi skall lämna sådana uppgifter till endator, så att de kan samköras.Det räcker alltså inte att vi har en oerhörd kontrollhär i , utan uppgifterna skall ut i övriga med-lemsländer. Det blir ännu fler personer som får insynoch får hand om uppgifter som är viktiga för denpersonliga integriteten.När jag tar upp dessa frågor här i finnsen väldig passivitet, och man tycker nästan att det ärpinsamt att jag pratar om det. Jag kan inte förstå attinte fler än är oroade över denna utveck-ling. Det gäller inte bara , utanRiksförsäkringsverket, , ,och har väldigtingående uppgifter om människor. Alla dessa registerkan ju samköras, och till slut kan man kontrollera enmänniska från morgon till kväll. Till detta kommerövervakningskameror, som föreslås få större utbred-ning. Dessutom behöver det inte registreras vem somanvänder dem. Detta kan också kopplas till ID-kortoch smart cards, så att man också får kontroll påprecis var människorna är.Det finns faktiskt människor utanför den härkammaren som är oroliga. En kvällstidning har gjortett stort reportage om detta, så de ha egentligen gjortdet jobb som jag har begärt att regeringen skall göra.Tidningen gav en väldigt bra bild av vad som finnsoch vad som kommer att finnas. T.o.m. Datainspek-tionens folk i styrelsen är oroliga och ställer de över-gripande frågor som jag är ute efter. Var finns sårbar-hetsfrågorna, integritetsfrågorna och säkerhetsfrågor-na?Utvecklingen med datasystem och registrering gårså snabbt att jag känner att vi redan har tappat kon-trollen över den. Och det är precis så dessa ledamöteroch även generaldirektören för Datainspektionenkänner. har sagt att hon känner olustöver alla personliga uppgifter som finns om hennesjälv i alla dataregister, när hon tänker på hur dessaskulle kunna missbrukas.Det är just det som är frågan och det som jag villeatt regeringen skulle bearbeta. Hur vet vi att dessaotaliga register alltid stannar i behöriga händer? Vadhänder om informationen används på ett annat sätt änsyftet var när registren byggdes upp? Vem kan garan-tera att uppgifterna kommer att använ-das enligt de ursprungliga planerna?