prot · GL0944 · 1997-12-10 00:00:00 — Sedan skall man få höraatt det skulle vara detta som är orsaken till att vi villha en utvärdering av våra biståndsmål för att se hur deförhåller sig till varandra och hur effektiva de är. Jagtycker nästan att det var ett slag under bältet.Visst skall vi ha en bred debatt ute i landet. Men det är viktigt att man får en poli-tisk inblick i och en utredning av det framtida bistån-det in . Vi ser här vad som har hänt medkrympande biståndsanslag och en mängd svårighetersom kommit in i bilden. Inte minst ur det perspektivetanser vi att oberoendemålet har spelat ut sin roll. Idagens läge när vi bryter ned hinder och öppnar förfrihandel och utbyte är det ett förlegat biståndsmål.Skulle lyfta fram någonting som vieventuellt skulle rensa bort är det oberoendemålet.Det är också det jag här har lyft fram. Men kom inteoch säg att det skulle finnas någon form av tveksam-het inför jämställdhetsmålet! Där har vi från Folkpar-tiet varit pådrivande.Anf. 112 () replik:Herr talman! Jag vill inte på något sätt undervär-dera det jämställdhetsarbete som har ut-fört. Men detta är ett slående sammanträffande ,och jag tycker att Biörsmark kan vara glad att han fårundanröja den misstanke som har framkommit intebara här genom mig utan även på andra håll.Jag tycker att biståndsmålet som har med jäm-ställdhet att göra borde få sätta sig. Vi borde utvärde-ra det och ta hänsyn till vilka konsekvenser det kan få.I princip är jag alltid för att man granskar biståndet påså många olika sätt som möjligt.Anf. 113 HANS () replik:Herr talman! Jag vill ställa tre frågor som jag harberört tidigare.I ett särskilt yttrande har , och fleraandra partier också, tagit upp frågan om de västsaha-riska flyktingarna i . Till stor del är det kvin-nor som finns där, under svåra omständigheter. Detpågår en process som innebär en folkomröstning iVästsahara . Hur ser på denfrågan? Kommer det att finnas utrymme för att göranågonting mer? Det kommer nämligen att behövas.Det finns också ett särskilt yttrande som gällerÖsttimor. Otillräckliga insatser har gjorts i ett utom-ordentligt besvärligt läge när det gäller mänskligarättigheter. Finns det någon beredvillighet hos majori-teten att göra något för detta?Slutligen gäller det frågan om , somjag också tog upp tidigare. Frågan berörs i en motion.I och för sig framgår det inte att pengarna skulleminska, utan beloppet på 35 miljoner står kvar. Menjag tror att det finns en idé om att gå över till stöd förmänskliga rättigheter, men framför allt stöd till betal-ningsbalansen, dvs. I det lägetbehövs kanske ingen ambassad och man kanske tap-par närvaron i en av de allra fattigaste länderna i Af-rika. Finns det någon synpunkt på detta?Anf. 114 () replik:Herr talman! Jag skall börja med den sista frågan,som gäller . Jag har också engageratmig i frågan utifrån den utvärdering som Sida gjortoch som jag tycker var fullt befogad. Hemma i minkommun finns en högstadieskola som aktivt engageratsig i . För sedan fick jag rap-porter om att taket var klart på den skola man samlatin pengar till. Jag följer alltså noga det som händer iGuinea , men jag kan inte i detta skede sägavad utvärderingen fullt ut kommer att leda till. Detfinns dock ingenting som tyder på att man skalldra sig ur . Även från andra ledamöterhar vi hört att det finns ett ännu större behov av enutvärdering. Vi måste allihop stå bakom det faktumatt man skall utvärdera saker och ting.När det gäller kan vi glädjande nogkonstatera att det ser ut som om man äntligen är näraen lösning. Man är inte riktigt framme, men än sålänge ser det ut som att pusslet verkar falla väl påplats. Vi har sagt att vi kommer att ställa upp medpolisinsatser. Dock får vi avvakta och se vad detta ipraktiken leder till innan vi här i kammaren låser ossvid vilka åtgärder vi vill ställa upp med. Men vi ärsom sagt väldigt positiva till detta. Det finns ett starktengagemang för Västsahara.Jag vill gärna påminna om att ger humani-tär hjälp till genom den internationella och att avser att stödjaUnicefs insatser för att minska mödradödligheten.Sverige stöder också en ökad FN-närvaro i området.Detta skulle också komma till del. Oerhörtmycket görs alltså. Det finns inte några delade me-ningar i utskottet om vare sig det som pågår eller detsom planeras.Anf. 115 HANS () replik:Herr talman! Jag är den förste som vill ha skarpaoch bra utvärderingar, så att man vet vad man gör. Jaguttalade en farhåga, som jag tror att jag harviss grund för. Jag hoppas att bevakarden frågan.Det är sant att har utlovat tio - om jagminns rätt - civilpoliser till . Men vad jagpratade om var det akuta hjälp- och stödbehovet tilldem som är flyktingar i under mycketsvåra omständigheter. De borde helst överflyttas tillvästsahariskt område för att kunna vara med i denpolitiska processen. Där föreligger behov som jag intealls tror att vi ännu från svensk sida har haft resurseratt fylla.Anf. 116 () replik:Herr talman! Jag vill bara kommentera det sistainlägget på så sätt att jag inte tycker att vi skall före-gripa de lösningar som den särskilde medlaren hållerpå att arbeta fram. Jag tror att det skulle vara olyck-ligt. Vi skall i stället utifrån resultatet av det arbetettitta på vad vi har möjlighet att göra.Anf. 117 () replik:Herr talman! Vi har ett bra bistånd, sade CarinaHägg. Jag vet inte riktigt om det bistånd harförmedlat till i alla lägen direkt har bidragit tillatt stärka demokratin och utvecklingen av de mänsk-liga rättigheterna. Vi moderater tycker inte det. Detfinns många länder under diktatur som harstött alldeles för länge.Men har vi fått ett löfte om en redovisning avhur det svenska biståndet har bidragit. Vi vetalltså inte detta . Vi får väl lita på den biträdandeutrikesministern, biståndsministern, när han säger atten redovisning skall komma. Vi har fått löftet tidiga-re. Jag hoppas att det löfte som ministern gav härom-dagen och här i kammaren inte bara är ett löfte,utan att det också kommer att avspeglas i en handling.Vi får vara optimistiska. Jag hoppas att vi i nästabudgetdebatt kan diskutera det här goda biståndet ochvilken inverkan det har haft på demokratin och demänskliga rättigheterna.Jag vill ta upp en annan sak också, bistånd som går via EU till handlar om enbetydande summa pengar. Vi moderater har underflera år föreslagit att det SADC-samarbete som nuväxer fram skulle få fastare strukturer också när detgäller bevakningen av mänskliga rättigheter och kon-troll. skulle kunna vara en bra förebild.Utskottet har skrivit om detta, och varitpositivt till det. Men vi har inte sett någonting frånregeringens sida. Är beredd att driva påregeringen i denna fråga? Det handlar faktiskt om enganska god tanke.Anf. 118 () replik:Herr talman! tar upp frågan om och de konventioner som är knutnatill den. Jag tycker att det är väldigt bra. Jag uppskat-tar och välkomnar om lösningar kan ge inspi-ration till andra världsdelar. Vi kan inte säga attSADC skall kopiera det som vi har valt som våralösningar. Men visst vore det väldigt positivt om vikunde inspirera.Vi vet ju allihop vad detta har betytt för att värnade mänskliga rättigheterna i . I den delen trorjag att jag och har samma uppfattning.Däremot vill hon gå ett steg längre. Jag vill i ställetöverlåta till de afrikanska länderna och organisatio-nerna själva att fatta det konkreta beslutet om ifall deskall välja den här lösningen eller inte.Inger nämnde att jag hade sagt att Sverigehar ett bra bistånd. Det står jag för - jag tycker attSverige har ett mycket bra bistånd. Men det finnsnaturligtvis undantag. Det har naturligtvis hänt sådantsom inte har varit det allra bästa. Jag tycker inte skall värja sig mot att kritiskt granska det sominte har gått så bra som vi hoppades. Vi har t.ex.dragit ned biståndet till några länder där vi har konsta-terat en korruption som vi inte kan acceptera. Det stårtydligt skrivet på flera ställen i betänkandet att dettahar haft en inverkan på biståndsnivån.Man skall lyfta fram det som är bra. Men jag hål-ler med om att man inte heller skall värjasig mot det som inte har varit lika bra.Anf. 119 () replik:Herr talman! Jag tror inte alls att vi i alla lägenskall kopiera det som vi gör i och direkt imp-licera det i . Men det finns en del goda idéerom hur man har utfört t.ex. uppföljningen av demänskliga rättigheterna och brotten mot dessa i Euro-pa. har ju gjort en enastående insats här.Det är bra att är positiv till det synsättet.Men det gäller också att föra fram de här sakernainom EU. Det är biståndsministerns sak att föra framde här idéerna och tankarna i det framväxande SADC-samarbetet. Jag hoppas att vill bidra tilldet.Anf. 120 () replik:Herr talman! Jag vill också ta upp demokratifrå-gan. Vi har en gemensam reservation där vi talar omatt vi vill ha tydliga skrivningar om hur det står till iSveriges biståndsländer när det gäller demokrati ochmänskliga rättigheter.Utrikesutskottet brukar skriva ett betänkande ommänskliga rättigheter. Så länge som jag har varit med- det är inte så - har detta kommit till pågrund av motioner. Jag menar att det är väldigt viktigtoch värdefullt att vi får en skrivelse från regeringendär den redogör för sina synpunkter och att den intebara gör det i allmänna ordalag utan att den också gårin på enskilda länder.Jag skulle vilja ställa en fråga till . Påvilket sätt försöker regeringen, t.ex. när det gällerrelationerna med , att utveckla demokrati ochmänskliga rättigheter? Såvitt jag har förstått pågår detinte något projekt som direkt går ut på detta. Jag har idetta sammanhang även hört från kubaner här i Sveri-ge, som har flytt på grund av politiska åsikter och attde inte fritt har kunnat utöva sina politiska rättigheter,att de är mycket betänksamma även mot någon en-skild organisation som får stöd för att utöva bistånd iKuba. Det är väldigt viktigt att man är oerhört försik-tig när man riktar bistånd till sådana länder. Vi har ioch för sig inte vänt oss mot biståndet, men vad görsför att de mänskliga rättigheternas utveckling ochdemokratins utveckling verkligen skall ta steg framåt iKuba?Anf. 121 () replik:Herr talman! frågade mig vad re-geringen gör gentemot . Jag tycker att det varsynd att hon inte tog chansen när var häratt ställa den frågan direkt till honom när han före-trädde regeringen här i dag.Jag vill svara på vad vi gör från sida.Vi hade alla möjlighet att träffa representanter förKubas parlament här. Vi hade då möjlighet att förafram hur vi ser på situationen i och att lyftafram frågorna om mänskliga rättigheter m.m. Vi är jualla medvetna om att det finns mycket att önska närdet gäller de mänskliga rättigheterna i Kuba.Vi har däremot inte valt den linje som harvalt och som inte har visat sig vara framgångsrik, dvs.att fortsätta att kyla ned de redan kalla kontakternamellan de två länderna. Vi tror på kontakter - mötenmellan politiker, turistresor, forskningssamarbete. Detfinns en hel rad olika insatser som kan göras just föratt stötta och hjälpa dem som önskar en mer demo-kratisk utveckling i Kuba.Anf. 122 () replik:Herr talman! Jag vill säga att jag har haftden diskussionen med biståndsministern utan att fånågra direkta svar. tyckte jag inte att tillfälletvar lämpligt, eftersom vi då inte behandlade just dendelen. Jag hann dessutom inte få svar på alla frågorsom jag ställde då.Det som jag tycker är viktigt i sammanhanget ochsom jag vill fråga om är om hon somsocialdemokrat tycker att hon har en pådrivandefunktion när det gäller att se till att demokrati ochmänskliga rättigheter upprätthålls i våra biståndslän-der. Jag tyckte inte att i fråga om Kenyaframhävde så särskilt mycket hur viktigt det är attockså där driva på demokratiutvecklingen. Har vi därnågot projekt som verkligen går ut på att påverkaregeringen i en demokratisk riktning?Anf. 123 () replik:Herr talman! Biståndet till är utformat påett sådant sätt att det främst skall riktas till stöd fördemokrati och mänskliga rättigheter. Det finns en radprojekt bl.a. inom medieområdet för att man skall fåen mer objektiv beskrivning av skeendet i landet.Biståndet till sker på ett sådant sätt att manskall kunna stötta demokratin, vilket vi alla så väl vetbehövs. På den punkten tror jag alltså att kan känna sig nöjd.Anf. 124 () replik:Herr talman! Vi började med att ta upp miljönsom ett problemorienterat ämnesområde som vi tycktevar angeläget inom biståndet. Vi fortsatte med demo-krati, med jämställdhet och fattigdomsbekämpning.Sakta men säkert går det svenska biståndet mot enmer problemorienterad anslagsstruktur. Men ändå ärdet så svårt att få gehör för det fullt ut. Därför skullejag vilja ställa en fråga till . Varför ärSocialdemokraterna så oerhört negativt inställda tillatt börja jobba med denna problemorienterade an-slagsstruktur i stället för att använda landramarna somen struktur, som i och för sig har verkat länge? Men viser ändå sakta men säkert att det går mot en proble-morienterad anslagsstruktur.Anf. 125 () replik:Herr talman! Jag hoppas inte att att vi ser på biståndet som något oproblema-tiskt område. Jag tycker att ju mer man närmar sigbiståndsfrågorna, desto mer ser man komplexitetenoch svårigheterna och hur de olika behoven griper tagi varandra. Svårigheterna är väldigt många, trots ser möjligheterna. Jag förstår inte riktigt HelenaNilsson på denna punkt.Helena tog upp miljön. Jag tycker själv attvi kanske inte har hunnit med den tillräckligt mycket iden här debattrundan, trots att vi alla i andra samman-hang har tryckt på hur viktigt det är med miljöfrågor-na. Jag hann bara tala om hur viktigt det är i det glo-bala sammanhanget att vi på ett tydligare sätt får medde miljöekonomiska synpunkterna. Risken är att mil-jön kommer att få ta än mer stryk när ekonomin fårrasa fritt som vi har kunnat se nere i Asien.Anf. 126 () replik:Herr talman! Jag tror att just det som på är problemet, nämligen att vi har svårt attförstå varandra. Det är svårt att tydliggöra vad viegentligen menar. Men tar själv uppmiljön. Miljön var det första området. Det är gräns-överskridande, mångfacetterat och svårt att angripautifrån ett lands synpunkt och också via bistånd. Där-för vore det mycket lättare om man såg på det som ettgränsöverskridande problem med många aktörer mendär man ändå har ett helhetsperspektiv i biståndsarbe-tet. Om man jobbade problemorienterat med det somsker via FN multilateralt, det som sker via EU och detsom sker via , då tror jag att det skulle bli enbättre lösning på det stora problem som miljöförstö-ringen utgör. När man ändå säger att det svenskabiståndet sakta men säkert orienterar sig i den rikt-ningen är just önskemålet att försöka förstå varandraså att en majoritet av arbetet kanske kom-mer att vara problemorienterat. Det är det som jaghoppas på. Dessa debatter kan sakta men säkert göraatt vi förstår varandra.Anf. 127 () replik:Herr talman! Jag vill också understryka att det intebara är inom biståndets ram som man kan lösa miljö-frågorna. Den problematiken möter vi på alla andrapolitikområden också. Vi har sett bristerna i möjlighe-ten att lösa detta på global nivå. Vi följer nu medspänning konferensen i Kyoto och ser vilka svårighe-ter som man har där att enas mellan länderna ochvärldsdelarna i den här viktiga frågan. Frågorna löserman inte bara genom att samordna dem inom bi-ståndsvärlden. De hänger samman även med det somhänder utanför biståndsområdet.Anf. 128 ():Herr talman! Vad gäller anslag till internationelltbistånd har ju redan fattat beslut om dettagenom finansutskottets betänkande för en kort tidsedan. Dock har jag vissa synpunkter på biståndetsfördelning och storlek, vilket också framgår av olikamotioner som jag har skrivit själv eller där jag finnsmed bland undertecknarna. Jag skall lyfta fram någrafrågor.I motion U633 framhålls att vi vill ha ett ökat stödtill den kashmirska befolkningen i dalen. Kashmirer-nas situation har förbättrats något genom byggandetav Urikraftverket, som tagits i drift. Dettamiljövänliga kraftverk har delvis finansierats genomsvenskt bistånd, bl.a. med u-krediter och gåvomedeloch har lett till att befolkningen i nu harström , jämfört med någraenstaka timmar . En stor del av elproduktionenkommer också till del genom att elförsörjning-en fördelas på stora områden. Dock råder det fortfa-rande elbrist.När jag besökte Kashmir hände det väl-digt ofta att strömmen försvann. Självklart skulle enfortsatt utbyggnad av kraftverket kunna bidra till enförbättrad elförsörjning i området och därigenom enutökad möjlighet att satsa på industri och annan verk-samhet som så väl behövs i detta område med omfat-tande arbetslöshet. Det är också bakgrunden till mo-tionsyrkandet om ansträngningar för ett svenskt stödför en fortsatt utbyggnad av Urikraftbygget, särskiltsom förstudier pågår om detta.En förbättrad elförsörjning i Kashmir är önskvärd.Dessutom behövs det andra insatser för att hjälpabefolkningen till en dräglig livssituation. På grund avoroligheterna och konflikten i området finns det storabrister inom bl.a. utbildningsväsendet och sjukvården.Det råder brist på utbildad personal, material, utrust-ning m.m. Särskilt svårt att försörja sig har änkorna iområdet.De flesta familjer har drabbats av den långakonflikten. De flesta familjer har också mist någonanhörig. När en familjeförsörjare dödas på grund avsammandrabbningar, som indiska armen eller säker-hetsstyrkorna tar på sig ansvaret för, erbjuds vanligt-vis någon annan familjeförsörjare en försörjnings-möjlighet. Detta gäller dock inte alltid när kvinnanmister sin man eller son. Dessa änkor, med ansvar förfamiljernas ekonomi och hushåll, lever under ytterstsvåra förhållanden. Vi motionärer menar att en del avdet bistånd som kommer till del borde gåtill de mest utsatta grupperna i Kashmir.Nu pekar utskottet på att har valt att kon-centrera sitt bistånd i till ett fåtal delstater -bl.a. , som jag också besökte. Jag instämmeri att detta område också är mycket fattigt och behöveromfattande hjälp och stöd, men vill ändå lyfta fråganom bistånd till befolkningen i för, förhopp-ningsvis, framtida insatser.Det finns ytterligare ett skäl till att från svensksida finna vägar att stödja det kashmirska folket. Närenskilda organisationer, t.ex. vi centerkvinnor, villstarta ett biståndsprojekt för att stödja de kashmirskaänkorna visar det sig vara mycket svårt att genomföradetta. Dessa kvinnor har nämligen extra svårigheteratt organisera sig själva i mottagande kvinnoorgani-sationer på grund av att administrerar området.Det finns där stora problem med byråkrati och admi-nistration, vilket försvårar detta organiserande. Där-med är bistånd med hjälp av Sida uteslutet.Herr talman! Biståndet är ett viktigt instrument föratt utjämna skillnaderna mellan rika och fattiga län-der, även om andra insatser också behövs för attåstadkomma det. Jag tänker bl.a. på ändrade han-delsvillkor, nedrustning och skuldavskrivningar.I centermotionerna U207 och U209 krävs det enplanering för hur en återgång till biståndsramen på1 % av BNI skall kunna genomföras. vicetalmannen och jag har väckt motion U209. Där krävervi att detta mål skall uppnås , ilikhet med vad vår centerstämma fastslog . Imotionen kräver vi också att regeringen skall få iuppdrag att redovisa en plan för hur nivån på detsvenska biståndet, med början 1998, skall återställas.Reservation 7 handlar just om att regeringen skall hadet här uppdraget och återkomma vårpro-position. Därmed menar vi att vårt krav i motionU209, att detta skall påbörjas , tillgodosesi reservation 7, vilken jag yrkar bifall till.För att åstadkomma en rättvisare fördelning mel-lan rika och fattiga och mellan kvinnor och män ivärlden krävs det inte bara insatser från rika länderssida riktade till fattigare länder utan också insatserfrån rika personers och familjers sida riktade till fatti-ga personer och familjer i mottagarländerna. Dess-utom måste mottagarländerna själva arbeta för enrättvisare fördelning mellan kvinnor och män. Sådanakrav utvecklas också i motion U209. I den motionenpåtalar vi motionärer bl.a. att enbart av denindiska befolkningen och - nämns också- av den pakistanska befolkningen betalar skatt; dettatrots att en mycket större andel av befolkningen idessa båda länder har goda inkomster och skulle kun-na bidra till en rättvisare fördelning i sitt eget land. Vimotionärer menar att större krav måste ställas påmottagarländerna så att de själva via skattsedeln visarsolidaritet med sitt eget folk.I betänkandetexten noteras, som ett svar på mo-tionskravet, att skattesystemet fungerar dåligt i vissaav de minst utvecklade länderna och att de omförde-lande mekanismerna är ineffektiva. Utskottet menarockså att den s.k. inhemska resursmobiliseringen,både offentligt och privat, kan vara en del i dialogen isamband med samarbetet. Jag välkomnar faktisktdessa uttalanden som svar på motionskravet. Det ärsjälvklart att alla måste vara med och bidra till enrättvisare fördelning på vår jord, också de rika i defattiga mottagarländerna.Herr talman! I det särskilda yttrandet nr 8 fram-hålls, som det sagts här tidigare, att de västsahariskaflyktingarna har en mycket svår situation bl.a. pågrund av det utbredda våldet i . väntar vi,även detta nämns här, på en folkomröstning till hös-ten. Men detta kräver faktiskt ett omfattande stöd ochen omfattande hjälp till flyktingarna. Jag tror inteheller att det är tillräckligt med polisresurserna förjust själva valövervakandet och annat i samband medvalet. Jag tror att det behövs en beredskap till stödbl.a. för flyktingarnas möjligheter att ta sig tillbaka tillvästsahariska områden. Därför tycker jag att det somframförs i det särskilda yttrandet nr 8, som jag ju intekan yrka bifall till, är väldigt viktigt. Inte heller kanjag yrka bifall till det särskilda yttrandet nr 7, där dettalas om behovet av ett ökat stöd till östtimoreserna.Jag kan dock uttala att jag verkligen tycker att detsom står i det särskilda yttrandet är viktigt, nämligenatt det finns ett stort behov av ökat stöd också tillösttimoreserna. har ju Röda korset nämnts,som skall ge bidrag via svenskt stöd, och Unicef.Vidare kan nämnas. Man lever, som sagt,under mycket svåra förhållanden. Särskilt gäller detbarn och kvinnor.Slutligen beklagar jag att utskottet inte har kunnatställa sig bakom det förslag som framställs i motionU209 och som handlar om en försöksverksamhet meden begränsad summa av nya biståndsmedel från Sve-rige, innebärande att man förde-lar medlen lika mellan projekt som drivs av och förkvinnor och går till kvinnor och projekt som drivs avoch för män. Om man hade en sådan försöksverksam-het och sedan gjorde en utvärdering skulle man kunnase hur det var med effektiviteten i en sådan försöks-verksamhet och en sådan resursfördelning. Jag har enkänsla av att effektiviteten är väldigt stor när det gäl-ler bistånd till kvinnor. Men jag får, som sagt, finnamig i att man inte har kunnat tillstyrka det. Ändå villjag alltså lyfta frågan för framtiden.Anf. 129 () replik:Herr talman! Jag kan instämma i många av de på-pekanden som här har gjort. En delav motionerna är tvärpolitiska. Jag har också självstött dem. Jag hoppas att de bär frukt för framtiden,precis som uttryckte sig.Jag kan dock inte låta bli att ställa en fråga. Detgäller de motionsyrkanden som och som bl.a. hon har framställt. Ni cen-terkvinnor verkar ligga betydligt närmare vår reserva-tion nr 6, som flera partier har gemensamt. Jag tänkerpå enprocentsmålet och hur det skall nås. Jag frågaralltså : Tänker ni centerkvinnorstödja reservation nr 6?Anf. 130 () re-plik:Herr talman! Jag har mycket noga läst båda reser-vationerna. I reservation 6 riktas kritik mot tidigarefördelningar. Eftersom jag själv ställt upp på dessakan jag knappast framföra kritik. Däremot yrkar cen-terkvinnorna bifall till krav som framförs i andrayrkandet i motion U209. Det gäller yrkande nr 2 ochhandlar om återbetalning och om att uppnå enprocentsmålet.Det kravet tillstyrks att regeringen skall återkom-ma i vårpropositionen med en planering för det här.Därmed tycker jag att vi har nått längre än vad vihade hoppats när vi skrev motionen.Anf. 131 () replik:Herr talman! Bara ett klargörande.