prot · GK09104 · 1997-05-16 00:00:00 — Jag villeveta om de exemplen var i strid med sekretesslagen.Jag skulle också vilja ha ett klart besked från om hur situationen ser ut för da-gispersonalen. De får veta en hel del om barnen, ochde känner till inkomstuppgifter för föräldrarna osv.Kommer det att vara möjligt för kassaper-sonalen att ringa till dagispersonalen i kommunen ochfråga t.ex. om föräldrarna till barnen bor ihop?Anf. 25 () replik:Fru talman! Jag utgår från, och min erfarenhet är,att kassans personal är mycket väl skickad att skötadetta. Jag har ingen oro för att kassans personal kom-mer att använda sig av detta för att trakassera vare sigvuxna eller barn. Jag tycker att det tarupp är fullkomligt överdrivet.Anf. 26 () replik:Fru talman! Jag kan bara konstatera att Sven-ÅkeNygårds inte är beredd att ge kassapersonalen någonsom helst vägledning i vad som kommer att utvecklassom praxis i det här ärendet. Vi har tidigare sett attdet finns en viss ovilja från regeringsföreträdare att geriktlinjer. En bra riktlinje som kunnat ge är t.ex. vad som gäller vid dagis.Skall dagispersonal vid förfrågan från kassapersona-len lämna uppgifter om barnens hemsituation?Anf. 27 () replik:Fru talman! Eftersom jag har ett fullt och odelatförtroende för kassans personal, är jag inte dugg oro-lig för vad som kommer att hända med anledning avlagförändringen. Det finns inget som helst problem.De kommer att kunna sköta detta. Det kan vara alldeles säker på.Anf. 28 () replik:Fru talman! Socialdemokraternas och Moderater-nas uppfattning skiljer sig åt när det gäller synen påde generella välfärdssystemen och även när det gällerskattesystemet. Det är ju ett känt faktum sedan länge.Jag tycker inte att vi skall fördjupa oss i dendebatten. Men jag vill ändå ha det sagt att det är enklar uppfattning från moderat sida, att om vi tar tillvara den enskilda människans ansvarstagande och gördenne mindre beroende av de offentliga systemen,genom att sänka skatterna, som är den högsta utgiftenför alla , finns det en möjlighet att kompletteramed andra försäkringar. Då blir man mindre beroendeav systemen. Vittomfattande system ger stora möjlig-heter till missbruk.Varför motsätter sig Socialdemokraterna en ut-redning om en mer samordnad försäkring, t.ex. ar-betslivsförsäkring eller inkomstbortfallsförsäkring. Viskriver gemensamt i utskottsbetänkandet att det krävsmer enhetliga system.Vi har en gemensam uppgift. Jag vill säga tillSven-Åke att min förhoppning är naturligtvisatt Socialdemokraterna kommer att verka för att deblanketter som ges ut från blirså entydiga som möjligt, blir lättförståeliga för demsom söker förmåner, att det ges en god informationbåde i cirkulärskrivelser och i allmänna råd. Jag tyck-er att det är viktigt att vi får en komplettering i debat-ten om detta.Anf. 29 () replik:Fru talman! Jag noterade i in-ledningsanförande att hon sade att det skulle blimycket bättre med moderat politik. Hon noteradeockså att socialförsäkringarna i kostar mycketpengar osv. Min enda kommentar är att ni hade möj-lighet att genomföra er politik . Närjag har frågat människor som är beroende av vårasocialförsäkringssystem, har jag än inte hittat någonsom tycker att det var bättre med det system ni hadeunder den perioden.Anf. 30 () replik:Fru talman! Vi har alla möjligheter att debatteradetta vid ett annat tillfälle. Vi har olika uppfattningar.De försök till förbättringar som den borgerliga re-geringen gjorde revs upp med stor frenesi i form avåterställare av den regering, modell (s), som sedantillkom. När av befolkning är beroendeav olika former av transfereringar, blir möjligheten attfuska och manipulera större.Min huvudfråga gäller Riksförsäkringsverketskommande allmänna råd, cirkulärskrivelser och annat.Finns det en ambition att det ges en så fin och klarinformation som möjligt till medborgarna så att dekan veta vad som gäller i enlighet med dagens beslut?Anf. 31 () replik:Fru talman! Jag har ingen annan uppfattning omdet senare påpekandet. Jag utgår från att vi med ge-mensamma krafter skall se till att råden blir så brasom möjligt och givetvis att informationen till med-borgarna blir så bra som möjligt.Anf. 32 ():Fru talman! Inom vårt parti pågår ett internt arbetemed att analysera problemen inom socialförsäkrings-systemen och med att finna lösningar på dessa pro-blem. Därför har vi kristdemokrater inte motionskravpå konkreta förändringar i systemen på samma sättsom och har. Däremot kanjag konstatera att det mer principiellt hållna motions-kravet från , som sedan följs upp medreservation 2, stämmer bra med det vi harkommit fram till. Vi stöder därför reservation 2 avSigge Godin vad gäller ett mer enhetligt socialförsäk-ringssystem. Ledorden är enklare, enhetligare, flexib-lare, tydligare. Det ställer vi till fullo upp på.Man kan konstatera att dagens system inte fyllersin funktion. Det är inte tillräckligt robust. Vi vet attsedan den 1 juli 1990 till senaste har detgjorts 340 förändringar i socialförsäkringssystemen.Vi kan alla hålla med om att detta inte är robust.Vi har byggt upp system . De harutvecklats åt olika håll. Vi har byggt på, byggt på ochbyggt på. När problemen börjar uppträda införs enändring här, en ändring där. Det blir hundratals vid ensummering.Vi kristdemokrater anser att det inte går att hållapå längre på det sättet. Det är att de politis-ka partierna bestämmer sig för att gemensamt försökata ett helhetsgrepp. Systemen är inte på något sättöverskådliga utan är alldeles för komplexa. Det finnsett femtiotal ersättningsformer som regleras av ettfemtontal lagar och administreras av cirka tio olikahuvudmän.På något sätt behöver vi ta tag i detta inom dennärmaste framtiden. Vi kristdemokrater yrkar därförbifall till reservation nr 2. Vi återkommer mer konkrettill hösten. Det är jag övertygad om.Fru talman! Så till den fråga i detta betänkandetsom skapar störst oenighet i utskottet. Det gäller kon-trollåtgärder. Vi kristdemokrater beklagar över huvudtaget behovet av ökade kontrollåtgärder. I den visionsom vi har av det goda samhället har varje individ eninre kompass som fungerar när det gäller frågor omrätt och fel, mitt och ditt, hederlighet, personligt an-svarstagande, att dela med sig och att stå upp förandra. Det är när ett etiskt förhållningssätt försvagassom regleringar och kontroller måste kompensera förde moraliska bristerna. Jag säger det igen: Vi beklagardetta.När det gäller de åtgärder som föreslås är det somkonstaterats tidigare enighet om en del av dem ochstor oenighet om frågorna om hembesök i utrednings-och kontrollsyfte. Jag tycker att det förekommer enhel del överord i debatten. Jag kritiserar inte det. Jaghar full förståelse för det. Partipolitikens natur ärdelvis konfrontatorisk. Det finns ofta ett behov av attvara väldigt tydlig, och då förekommer också överordnär man skall markera skillnader. Jag har förståelseför det.När vi har läst propositionen, de resonemang somregeringen för och de avvägningar som görs har viinte kunnat finna att det är så dramatiskt. Det jag ärlitet förvånad över när det gäller de motionskrav somavvisar besöken i utrednings- och kontrollsyfte somföreslås i propositionen är att det inte finns krav närdet gäller sjukpenningen, förtidspensionen, föräldra-penningen, rehabiliteringsersättningen och ersättningfrån arbetsskadeförsäkringen, som redan har dessaåtgärder, att dessa skall tas tillbaka och förändras,utan de starka reaktionerna kommer när det skall skeen utvidgning.Jag konstaterar att det i propositionen naturligtvistalas om behovet av att respektera den personligaintegriteten i alla utredningsåtgärder. Jag konstaterarockså den begränsade räckvidden i de bestämmelsersom föreslås införas.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets hemstäl-lan i övrigt förutom bifall till reservation 2.Anf. 33 ():Fru talman! Vi misskrediterar inte personalen,, utan vi diskuterar förutsättningarnaför den, dvs. Man måste släppa in dem, an-nars kan man förlora sitt bidrag. Det är en väldigtskillnad att få besök av en myndighetsperson i sitthem, där man är i underläge eftersom man är bidrags-tagare och kanske funderar om det kanske gäller enindragning av bidraget. Det är inte på samma villkorman möts.Jag tycker att ett föranmält hembesök är helt okej.Det är också helt okej om det under vissa omständig-heter är nödvändigt för utredningen när man misstän-ker någonting. Det gäller också ett besök på försäk-ringskassan. Vi har gått emot att hembesök kan görasoanmälda. Vi är också beredda att stoppa hembesökpå vissa andra områden. Vi tycker att det är de småstegens tyranni när man ökar kontrollen över männi-skorna på det här sättet.Vi håller också med regeringen att alla ansträng-ningar måste göras för att förhindra att försäkringssys-temen dräneras på pengar. Det är fortfarande fråga ommycket pengar, även om det är en låg procent. Mendet går att finna en mjuk väg som pressar ned deomotiverade utbetalningarna innan man anträder denhårda vägen. eget förslag om ökad sam-verkan inom socialförsäkringen kan ge bättre förut-sättningar för omsorgen om den enskilda likaväl somen bättre översyn av hur resurserna utnyttjas.Vi anser att det behövs en mer genomgripande or-ganisatorisk förändring. Syftet med reformen skallvara att förbättra samordningen och effektiviteten iden totala organisationen. Det kan ske på olika sätt,vilket vi även har diskuterat i utskottet tidigare. Det ärväsentligt att först fullt ut pröva hur mycket av bi-dragssvinnet som kan undvikas genom att förbättrasystemets regler och administration.Denna propositions förslag om att införa upp-giftslämning med hedersförsäkran känns som en till-räcklig och åtminstone i första vändan mer framkom-lig väg. Det tydliggör kopplingen mellan rättigheteroch skyldigheter och ålägger medborgarnastraffansvar. Detta appellerar till det goda medborgar-skapet där hederlighet och solidaritet ges en chans attkomma till uttryck. Dessa egenskaper har prövats hårtunder senare år.Allt bredare folklager har fått kännas vid vad detinnebär att vara fattig, att pengarna i bästa fall räckertill mat och husrum. Medan sociala förmåner harförsvunnit för de sämst ställda har de finansherrarsom skapat krisen kommit undan med fallskärmar imångmiljonklassen. Det har givetvis inneburit ennedbrytning av samhällsmoralen, där var och en sertill sin egen överlevnad och skor sig där man kommeråt.Om man vill stävja denna utveckling är det oer-hört viktigt att appellera till det goda medborgarska-pet. Att som regeringen hävda att oanmälda hembesökhar en allmänpreventiv effekt är att misstänkliggöraalla försäkringstagare som möjliga fuskare. Jag hållerhär med föregående talare. Än värre är att åtgärdeninnebär en legitimering av fördomar och vanföre-ställningar kring fuskets utbredning.Jag skall inte gå in på Lagrådets yttrande. Vi harockså stött oss på Lagrådets uttalande. Det är möjligtatt vi inte har gjort det till i alla lägen, men härgör vi det. Det överensstämmer med vår egen upp-fattning. Ett besök av skulle inteuppfattas som ett utpekande om besök bara görs påindikationer i det enskilda fallet. Föranmälda besök ärbesök av en helt annan karaktär.Beträffande förfrågan hos annan har vi yrkat att"annan" skall preciseras när det gäller att söka uppgif-ter om den bidragssökande. Detta är angeläget ochsvårt. Regeringen säger i propositionen att vid utred-ning och förfrågningar hos personer som kan lämnauppgifter, t.ex. den försäkrades arbetsgivare, måstetillses att inte sekretesskyddad information lämnas ut.Stockholms läns allmänna försäkringskassa har anförtatt förslaget medför allvarliga ingrepp i den personli-ga sfären och att sådana åtgärder bör vara förbehållnade rättsvårdande myndigheterna. Där instämmer vi tillfullo.När det gäller olika former av stöd och bidraghåller på att utreda någon form av med-borgarlön för att slippa den skog av olika former frånstudielön till socialbidrag där det skallifrågasättas och man skall ansöka. Är det enmedborgerlig rättighet kommer det att bli mycketenklare och spara mycket administration.Vi yrkar bifall till reservation 4 under mom. 5. Vihar också ett särskilt yttrande om samverkansfrågor,men jag återkommer till det senare.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 5 §)4 § Det reformerade pensionssystemetFöredrogsSocialförsäkringsutskottets betänkande1996/97:SfU15Det reformerade pensionssystemetAnf. 34 ():Fru talman! Anledningen till detta betänkande ärnågra motioner från den allmänna motionstiden somrör det reformerade pensionssystemet, och inte någonproposition från regeringen. De riktlinjer om ett re-formerat pensionssystem som den 8 juni1994 fattade beslut om gäller fortfarande. Riktlinjernagrundar sig på en överenskommelse mellan fem riks-dagspartier och innebär i sina huvuddrag att ålder-spensionssystemet skall vara ett allmänt obligatorisktsystem och att pensionsförmånerna skall baseras påinkomster under hela förvärvslivet.Det reformerade pensionssystemet skall till skill-nad från det nuvarande förmånsbestämda vara ettavgiftsbestämt system, och dessutom vara friståendeoch robust för såväl samhällsekonomiska som demo-grafiska förändringar.Det reformerade pensionssystemet skall ha etttydligt fördelningspolitiskt inslag. Det införs en ga-rantipension som ersätter nuvarande folkpension,pensionstillskott och det särskilda grundavdraget förpensionärer. Pensionsrätten utgör av pen-sionsgrundande inkomster upp till ett förmånstak.Av de inbetalda avgifterna används huvuddelen -16,- till att finansiera utgående pensioner inomramen för fördelningssystemet. Resten av ålderspen-sionsavgiften, dvs. , avsätts till ettpremiereservsystem.Det återstår en hel del beredningsarbete innanriktlinjerna för det reformerade ålderspensionssyste-met kan omsättas i lagförslag. Den s.k. genomföran-degruppen, med företrädare för de fem partier somstår bakom reformen, har till uppgift att medverka idet fortsatta arbetet.Sedan beslut har reformen vid tvåtillfällen uppskjutits. har isitt betänkande uttryckt förståelse för att berednings-arbetet är omfattande och tar tid. Reformen träder ikraft . De första utbetalningarnapåbörjas beroende på att omläggningen avADB-systemen och administrativa rutiner till stor delinte kan genomföras förrän fattat beslut omden nya lagstiftningen.Utskottet delar den uppfattning som framförts imotioner, dvs. att pensionsreformen inte ytterligarefår försenas, och förutsätter också att förslaget lämnastill i så god tid att det finns ordentligt medtid för behandling av propositionen. Utskottet förut-sätter också att kan fatta beslut under våren1998.Enligt de riktlinjer som antagit skall tvåprocentenheter av den totala pensionsavgiften på18,avsättas till premiereservsystem och ges pen-sionsrätt. Avsättningen av medel skall registreras påindividuella konton. Pensionsrätten skall beräknas påförsäkringsmässiga grunder enligt de principer somgäller för privata pensionsförsäkringar, men lika vill-kor skall gälla för kvinnor och män när det gäller deårliga förmånerna.En särskild utredare har tillsatts som skall läggafram förslag av teknisk utformning av premiereserv-systemet, och den utredningen skall vara klar den 3november i år.Till utskottets betänkande finns en reservation frånMiljöpartiet, som bl.a. vill att det nya pensionssyste-met skall utformas som ett grundskydd, lika för alla.Utskottsmajoriteten anser att garantipensionen gerett fullgott grundskydd för pensionärer, somden stimulerar eget arbete. Garantipensionen träder insom ett tillskott till den inkomstrelaterade pensionenför den som har en låg inkomstrelaterad pension upptill en viss nivå.Fru talman! Jag yrkar härmed bifall till utskottetshemställan och avslag på reservationen.Anf. 35 ():Fru talman! I det särskilda yttrandet nr 2 konstate-rar vi att pensionsreformen tyvärr har blivit försenad.Detta får nackdelar för framtidens pensionärer. Pre-miereserverna har inte kunnat placeras på det sätt somvore önskvärt. Det har bl.a. vd:n för påpekat ganska ofta. Vad jag skulle viljasäga är att genomförandegruppen har lyssnat på det.Man letar efter metoder för hur dessa pengar i alla falli framtiden kan förvaltas på ett sätt så att människorinte går miste om god långsiktig avkastning.Detta är ett problem med alla förseningar. Manmåste fråga sig varför det har blivit så många förse-ningar. Det har naturligtvis varit politiska förseningar.Det har också funnits ett annat problem som harkommit utifrån och uppifrån. Det är Maastrichtkriteri-erna. Jag kommer att ta upp några synpunkter på det. Imitt tycke har vi sett en hel del tankefel både i pressenoch i debatten.Finansdepartementet har t.ex. haft en rad invänd-ningar vad gäller premiereservinslaget i det reforme-rade pensionssystemet. Det har man haft med hänvis-ning till konvergenskraven. Man har hävdat att pengaravsatta i premiereserven försvagar den statliga eko-nomin. Med tanke på de komplicerade problem inteminst av statistisk natur som skaparhar motsträvighet kanske intevarit helt förvånande.EMI har en gigantisk uppgift när det gäller attharmonisera de olika europeiska ländernas ekonomis-ka indikatorer, statistik och redovisning. Vi skallkomma ihåg att dessa olika mått går in i varandra. Detfinns inte ett redovisningstal som är bra för alla be-dömningar. Man måste faktiskt arbeta med ett heltbatteri av olika statistik- och redovisningstal.EU-ländernas nationalräkenskaper och ekonomis-ka statistik skiljer sig åt på väsentliga punkter och påett otal olika sätt. Det gäller också de poster somanvänds för att räkna fram den statliga skuldkvotenenligt Maastrichtkonventionen, och det är det som harpåverkat vår debatt om premiereservfonderna.Nu har det kommit ett uttalande från Ecostat, därman säger att premiereserven får räknas in. Läggmärke till att den får användas vid beräkningen avskuldkvoten. Det är alltså i detta sammanhang somman betraktar statliga pengar. Det reformerade syste-mets fonderade inslag kommer således inte att nega-tivt påverka det framräknade nyckeltalet gällandeskuldkvot som är en del av konvergenskriterierna. Detär vad man har sagt. Ecostats uttalande gäller däremotinte på något sätt premiereservens oantastbarhet hosde framtida pensionsrättigheterna, dvs. den enskildesskyddade äganderätt till premiereservmedlen.När medierna har behandlat denna fråga tycks vis-sa missförstånd ha förelegat. Ecostats uttalande gällerenbart att premiereservmedlen kan räknas in i detnyckeltal som beskriver ett lands skuldkvot när mantar hänsyn till om man har uppfyllt Maastrichtkriteri-erna eller inte.Detta har lett till ännu ett märkligt missförstånd.Erik har sagt att han får mer pengar genomEcostats uttalande. Så är det naturligtvis inte. Redo-visningen påverkas av Ecostats uttalande, men vårtlands situation påverkas varken negativt eller positivtav hur man räknar fram olika nyckeltal. Det är natur-ligtvis en gammal tradition av dålig redovisning avpensionssystem som leder till alla dessa förhållanden.Åsbrink har sagt att den andra redovisningen gör vårekonomi bättre. Han har tänkt helt fel, eller så har haninte tänkt alls. Jag vet inte, men så är det inte.Nyckeltalen är en sak, ekonomin en annan sak.Ekonomin förändras inte om vi redovisar på det enaeller andra sättet. Jag tycker att detta skall sägas i dethär sammanhanget. Då kan vi kanske hyfsa debattenom premiereserverna också. Om vi hade hyfsat dendebatten tidigare hade pensionärernas pengar tidigarefått en bättre placering i premiereserverna. Vi hadeinte fått dessa onödiga förseningar.Jag har tagit kammarens tid för att diskuteranyckeltal. De kan knappast tyckas höra till de storapolitiska frågorna, men de påverkar faktiskt vår poli-tiska debatt.Anf. 36 ():Fru talman! Från sida vill vi under-stryka att pensionsreformen är den viktigaste av allanu aktuella förändringar i välfärdssystemet. Jag in-stämmer i reservationen från , och där man konstaterar att detär av stor vikt att de principer och regelverk som skallstyra premiereservdelen inom det reformerade pen-sionssystemet inte luckras upp, ytterligare fördröjseller förfuskas.Från sida har vi tidigt i genomfö-randegruppen för pensionsreformen, genom vår repre-sentant , framfört förslaget att rege-ringen bör begära hos eller dessstatistikorgan, , att sparandet i premiereserv-systemet skall betraktas som en del av den konsolide-rade offentliga ekonomin vid bedömningen av densvenska ekonomin.Efter en lång tveksamhet från Finansdepartemen-tets sida har vårt önskemål framförts till ,som har accepterat den bedömning som vi hargjort i genomförandegruppen. betraktar densvenska premiereserven som en del av socialförsäk-ringssystemet och därigenom som en del av den of-fentliga ekonomin. Att medborgarna som individerhar makten över sina respektive placeringar av premi-ereserven förändrar inte detta faktum. Detta är själv-fallet mycket positivt som det stärker denallt positivare bilden av svensk ekonomi.Motivet för bedömning har varit attpremiereservsystemet skapar en betydande stabilitet isvensk ekonomi. Det är ett allmänt och obligatorisktsparande som kommer att omfatta alla medborgaremed allmänna pensionsrättigheter. Medlen är bundnasom långsiktigt sparande och kan lyftas av individenförst successivt efter . Även om en del avpremiereserverna kommer att användas för investe-ringar utanför den svenska ekonomin kan man utgåfrån att en dominerande del av kapitalet kommer attförvaltas i den svenska ekonomin, till gagn för inves-teringar och sysselsättning, till gagn för näringsliv ochäven för den offentliga ekonomin.Jag ser det som en stor framgång att nubiträder denna uppfattning. I förvaltningen är premie-reserverna ett individuellt sparande, eller om man såvill, ett privat sparande. I ett samhällsekonomisktperspektiv är premiereserverna en del av socialför-säkringssystemet och därigenom en del av den offent-liga ekonomin. Ett så decentraliserat offentligt systemfår man i sanning leta efter. Låt nu inte fortsättningenpå pensionsreformen förfuskas. kommeratt fullfölja sin del av ansvaret för pensionsuppgörel-sen. Det är angeläget att lagstiftningen kan beslutas avriksdagen före sommaren 1998.Anf. 37 BO ():Fru talman! Pensionsreformen, och beslutet omden , rör ju den viktigaste och den största avde svenska socialförsäkringarna. Det var angeläget attfå ett bra innehåll i den, och det var angeläget att få enbred uppslutning bakom den, med tanke på den storaroll som den spelar för många människor undermånga decennier framåt.Vi från liberalerna tycker att vi har fåttgehör för en hel del synpunkter när reformen hargenomförts. Jag uppfattar att också andra partier somär med om uppgörelsen har fått det. Det är förståsförutsättningen för att man skall kunna få en breduppgörelse.Det är självklart att det tar tid att genomföra en såpass omfattande förändring som pensionsreformeninnebär. Med facit i hand tror jag att man kan säga attdet var klokt att de fem partierna kom överens om attinrätta en speciell grupp av personer. Alla fem partierskulle känna ett ansvar, inte bara det parti som fickansvaret för regeringsmakten . Före-komsten av genomförandegruppen, möjligheten attföra ordentliga samtal mellan de fem partierna, harspelat en stor roll när det gäller att brygga över demotsättningar som har uppstått och när det gäller depåfrestningar som uppgörelsen har utsatts för underde gångna åren.Jag nämnde att detta måste ta tid. Men det är klartatt detta har tagit mer tid än det hade behövt göra.Uppskoven med genomförandet av reformen harförstås i stor utsträckning haft att göra med de inreproblemen - de inre konversionerna - som har funnitsinom det största partiet, Socialdemokraterna, på denhär punkten. Det är inte konstigt att det har uppståtten betydande oro på många håll över vad som skullehända med reformen. Det har varit spekulationer omatt den inte skulle hålla och att denna breda politiskauppgörelse skulle spräckas.