prot · GK0982 · 1997-03-20 00:00:00 — Det finns ju inga öronmärkta pengar iskattesystemet.Till sist vill jag ta upp trafiksäkerheten. Natur-ligtvis skulle vi få en bra mycket bättre trafiksäkerhetom det inte fanns några bilar på våra vägar. Men nuhar vi en viss situation. Vi har det här antalet bilar.Jag tänker inte vara den förste som säger att av trafik-säkerhetsskäl får t.ex. de med en viss slutsiffra ellernågot sådant inte använda bilen . Vi ärfastbyggda i ett system som gör att flertalet av männi-skorna i det här landet är beroende av egen bil. Menmed de förslag som bl.a. KOMKOM nu har lagt framtror jag att det finns förutsättningar för en bättre ut-veckling vad gäller den här biten. Men den debattenfår vi ta i ett senare skede.Anf. 37 () re-plik:Fru talman! Jag har inte på något sätt ifrågasatt attdet behövs en planeringsram. Det jag har ifrågasatt ärhur vi kommer fram till innehållet i ramen. Jag tyckeratt det har varit den omvända ordningen i det härarbetet. Det har jag redovisat från talarstolen, men jagsäger det igen. En planeringsram är viktig, men fråganär hur den ser ut och hur den kommer till.Sedan går vi in på trafiksäkerheten. Varken jag,eller någon annan, tror jag, säger att viinte skall ha några bilar över huvud taget. Jag tyckeratt det är ett försök att förlöjliga den här diskussionen,som jag tror är enormt central och viktig inte bara häri kammaren utan för många människor.Ja, vi har ett bilberoende i vårt land. Men det be-ror också på politiska beslut, som bl.a. har fattats här ikammaren. Naturligtvis kan vi i sådant fall ändra påde politiska besluten och göra förutsättningarna fördet kollektiva åkandet mycket bättre. Jag hoppasverkligen att vi delar den ambitionen. Om vi inte kanföra den typen av diskussion förstår jag inte riktigtvad vi har den här diskussionen till över huvud taget.Det är möjligt att vi håller på att bygga fast oss iett system. Men jag tror att det är möjligt att kommaur det systemet. Jag tror också att det är nödvändigtatt komma ur det systemet. Innan vi säger att det skallfinnas en budget på 17 miljarder som skall räddatrafiksäkerheten och miljön hade jag gärna sett att vitagit upp den kanske viktigaste diskussionen, nämli-gen att förebygga konflikter i trafiken, förebyggaproblem med miljön.Anf. 38 () replik:Fru talman! Egentligen skulle jag vara lika kon-sekvent nu som vi har varit vid behandlingen av helabetänkandet och säga att vad gäller trafiksäkerhetsfrå-gorna får vi anledning att återkomma när regeringensnart kommer med en särskild proposition om detta.Men jag vill ändå göra kommentaren, så att inteVänsterpartiet och missuppfattar,att det var jag som sade att om vi inte har några bilarblir det inga skador.Jag har inte sagt att ni i vill ha bortbilarna på något sätt, men jag förstår och har hört itidigare debatter att ni vill begränsa möjligheten att habil genom att införa olika pålagor. Jag tror inte attdetta är rätt väg för att åstadkomma bättre trafiksäker-het . Däremot kan det vara en framkomlig vägför att minska bilåkandet inne i större samhällen ochstäder. Men som jag sade: Den debatten får vi åter-komma till.Vad gäller trafiksäkerhetsproblematiken i övrigtmåste vi sätta in den i dagens situation också. Vi fåranledning att återkomma till även denna diskussionnär propositionen ligger på bordet.Anf. 39 ():Fru talman! Jag hörde vad sade förnågonting. Som motionär kan jag tycka att just denhär typen av motioner kanske kunde ha väntat i ställetför att tas upp och klumpas ihop på det här sättet i dethär betänkandet.Prioriteringar av infrastruktursatsningar i form avvägar och hur mycket anslag dessa skall ha föranledernaturligtvis en viss debatt som vid första anblickenkan tyckas ha ett lokalpatriotiskt inslag. Men vi måstevara medvetna om att när t.ex. Stockholmsregionenhävdar sina intressen i form av nya eller förbättradevägar för bättre internationella förbindelser och för enpositiv utveckling av näringslivet, så är det inte för attkonkurrera eller tävla med andra städer och orter iSverige. konkurrerar faktiskt med andrastäder i . Stockholmsfientlighet slår alltsåtillbaka mot hela Sverige.I motion T317 från den allmänna motionstiden tarJerry och undertecknad upp frågan omvägsituationen i södra på Sö-dertörn. Speciellt tar vi upp frågan om väg 73 som går från södra genom tillNynäshamn. I finns det en hamn, tillvilken en stor del av Gotlandstrafiken anlöper. Ham-nen har också kapacitet och ligger bra till för båtför-bindelsen med , och . Väg 73behöver byggas ut eller i varje fall förbättras. Vägenär väldigt smal och olycksdrabbad. Väldigtmånga olyckor är omkörningsolyckor, vilket natur-ligtvis beror på den tunga trafiken från Gotlandsfär-jan.Vidare tar vi i motionen upp andra tvärförbindel-ser med , t.ex. Södertörnsleden som jag harhört diskuteras här tidigare. Den var då en del av detnumera icke-existerande Dennispaketet, den s.k. Yttretvärleden. Leden är en mycket viktig tvärförbindelseför många kommuner på när det gäller attkomma ut till E4:an och E20.Sju kommunstyrelseordförande - sex av dessa ärsocialdemokrater från - har i dagarnaskrivit till statsminister och kommuni-kationsminister av oro för vad somhänder med Södertörnsleden med anledning av attDennispaketet nu inte finns längre. Man vill också attdenna Södertörnsled högprioriteras. Jag delar derasuppfattning.Motion T317 har alltså avstyrkts i en bilaga till-sammans med ungefär 90 andra motioner med hän-visning till att dessa motionsyrkanden kommer atttillgodoses inom ramen för det nya planeringssyste-met. Om det är så återstår naturligtvis att se. Jag und-rar om pengarna skall räcka till allt som tas upp i alladessa motioner.Fru talman! Alla visste vad Dennispaketet inne-höll. Det har, som jag ser det och som Moderaternaser det, stulits från av Centernoch Socialdemokraterna på riksplanet och slängtsbort. I stället har vi fått ett Inespaket, grönt med rödasnören, och ingen vet vad det innehåller. Det verkarförst ganska stort, men om man öppnar det är detpaket på paket inuti tills man kommer fram till ett litetpaket som innehåller en låda ur vilken en boxhandskehoppar upp och smockar stockholmarna i ansiktet.Och som om inte detta räcker kommer, som ett slagunder bältet, utredningdär man föreslår satellitövervakning och avgifter påupp till milen i utöver vadvi som bilister redan betalar i form av skatter ochavgifter i moms.Fru talman! Med dessa dråpslag mot måste jag fråga om uttrycket "Hela Sverigeskall leva" inte också omfattar Stockholmsregionen.Anf. 40 () replik:Fru talman! Jag begärde replik med anledning avatt jag misstänker att det kommer fler som tar uppenskilda projekt eller enskilda objekt inom väg- ellerjärnvägsplaneringen. Jag gjorde det därför att jagnågot tydligare ville markera varför utskottet avstyr-ker ett stort antal motionsyrkanden under ett endaklubbslag och lägger dem i tabellform i betänkandet.Detta bygger på att oavsett om det gäller nationel-la, regionala eller lokala investeringsbehov - hur skalljag uttrycka mig för att vi skall förstå det här rätt - såkan inte vi från sida gå in i detalj i alladessa utifrån att de behöver prövas på olika nivåer. Vikan inte i en budgetprocess i pröva de olikanivåer som behöver komma till. uppgift iden här processen är att ha de övergripande målenoch riktlinjerna för investeringsplanen. Sedan blir detbl.a. i den regionala planeringsprocessen som länenoch regionerna i större utsträckning får gå in och haansvaret för och bestämmanderätten över var pengar-na i större utsträckning skall användas. Det är det somär anledningen till att vi avstyrker alla dessa motion-syrkanden under ett klubbslag.Anf. 41 () replik:Fru talman! Jag vill då väldigt kort påpeka att mankan läsa i betänkandet och ta det som positivt det somstår där, nämligen att det som tas upp i motionernaskall tillgodoses. Men min fråga är: Kommer alladessa motionsyrkanden att kunna tillgodoses? Mankan ju snabbt läsa igenom dem och ställa sig dennafråga. Svaret är att de inte kommer att kunna tillgodo-ses. Det känns väldigt märkligt att som motionär blibehandlad som en del av en klump, somman från utskottets sida låtsas som om man har givitmotionerna ett positivt bemötande.Anf. 42 () replik:Fru talman! Naturligtvis kan inte alla sammantagetbli tillgodosedda, men vart och ett av dessa förslagkan, som enskilt förslag, bli tillgodosett om regionensom förslaget berör så tycker. Men det är upp tillregionerna och länsstyrelserna att besluta omkring det- inte riksdagen.Anf. 43 ():Fru talman! kommer ytterligare att önskemålom en enskild väg. Jag har begärt ordet med anled-ning av min motion om E4:ns sträckning mellan Upp-sala och Mehedeby, en väg som har ett mycket stortriksintresse. Frågan ligger nu hos för plan-beredning.Frågan om denna vägsträckning kommer med storsannolikhet att hamna på regeringens bord. Därför tarjag upp tiden med att säga några ord om den i dagockså. Överklagningar är med stor sannolikhet attvänta, hur än det färdiga planförslaget kommer att seut. Det finns motstridiga intressen, och total enighetkommer det nog aldrig att gå att uppnå på det lokalaplanet i denna fråga.Vägsträckan som den ser ut - jag skulle troatt nästan alla riksdagsledamöter har åkt på den - gårgenom och en rad mindre tätorter. Den är enstoppkloss i förbindelsen mellan ochNorrland. Den är också dessvärre mycket olycksdrab-bad.Denna väg har diskuterats i massor av år. De somhar varit med länge påstår att det lär gälla ett trettiotalår.Den nu tilltänkta vägsträckningen, som man hållerpå att planlägga, skall ha motorvägsstandard. Menden går genom ett kulturlandskap, som också är avriksintresse. Det är planerat att den skall gå genomGamla Uppsala och den historiska Vendelbygden.Den sliter fullständigt sönder ett öppet landskap medfina uppländska jordbruksmarker.Det är ganska naturligt att ett sådant förslag harmött stora invändningar. Det är ganska naturligt att ettsådant förslag kommer att överklagas. Lokala före-ningar har bildats, med massor av människor somaktivt arbetar mycket seriöst och som också har pre-senterat alternativa sträckningar, som man borde tahänsyn till.Stoppa E 4 Väst heter det nya parti som har tagitsäte i fullmäktige efter senaste valet och somendast har denna fråga på sitt bord. I alla andra ären-den som varje fullmäktigeledamot har att ta ansvar förlägger man ned sina röster.Jag anser att vi inte kan ha det så här längre i Upp-sala län. Det är fullkomligt ohållbart att vi skall ha detpå det här sättet när det gäller E 4. En väg av motor-vägsstandard, en ny E 4, måste komma till.När säger att vi icke skall satsa påbilar är man inte realistisk. Många av oss som är gles-bygdsbor vet att bilen är ett måste. Miljöproblemenmåste vi lösa genom att se till att få bilarna och trafi-ken mera miljöriktiga.Trafikutskottet skriver i det här betänkandet, pre-cis som föregående talare sade, att man avstyrkersamtliga motionsyrkanden. Man skriver också att ettstort antal av dem kommer att bli tillgodosedda omriksdagen godtar den inriktning av åtgärderna i trafi-kens infrastruktur som utskottet förordar. Det är ettmycket motsägelsefullt uttalande av utskottet. Det ärockså väl diplomatiskt. Jag tycker att det är litet klentatt utskottet inte klart uttalar sig och tar ställning förvissa vägsträckor.Jag är dock av födsel och ohejdad vana optimis-tisk, och jag har naturligtvis en förhoppning att justmin motion skall tillgodoses, eftersom jag anser attdet är nödvändigt att E 4-sträckningen Uppsala-Mehedeby får sin lösning innan motsättningen ävensliter sönder människorna i den här bygden.I den nationella väghållningsplan som harfastställts av har också sagt attstandardmåttet för vägavsnittet Uppsala-Mehedeby ärmotorväg. Det målet får inte ändras. Man har ocksåtidigare avsatt pengar, 198 miljoner, och dessa får inteflyttas. Jag vill nämligen se en vägsträckning mellanUppsala och Mehedeby i motorvägsstandard, därhänsyn har tagits till såväl kultur- som landskapsbildsamt att den också skall bidra till en utveckling ochtillväxt i . En tillgång kan den bli för helaSverige och för oss i län.Anf. 44 () re-plik:Fru talman! När först talar om"oss glesbygdsbor" och sedan pratar om ,måste jag säga att vi har olika definitioner av gles-bygd.När det gäller motorvägsstandard på E 4-sträckanfrån upp mot , som man pratar om,finns det påtagliga brister i miljökon-sekvensbeskrivning. Man har också påpekat en bris-tande samhällsnytta med det här, som gör att det kanfinnas andra bedömningsgrunder än dem som RigmorAhlstedt har. Det finns också osäkerheter i Vägver-kets kalkyl för just den här sträckningen. Det finnsdärför all anledning att utreda alternativa lösningar.Jag vet inte om har läst Miljö-partiets motion eller hört representantsanföranden, men jag konstaterar att vi inte vid någottillfälle har sagt att vi vill förbjuda glesbygdsbor attanvända bil. Tvärtom har vi fört en seriös diskussionom det här. I vårt budgetförslag ligger en avsevärdpott medel för regional självplanering, så att regio-nerna själva skall kunna styra och ha en flexibilitet ifråga om de lösningar som de vill ha.I dag har vi diskuterat bara infrastruktur, men närvi har diskuterat glesbygdens behov av bilar i andrasammanhang har vi påpekat rättviseaspekten ochpåpekat att det finns olika lösningar för olika situatio-ner.Anf. 45 () replik:Fru talman! Det är bra att sä-ger att bilen behövs, därför att det är precis vad sombehövs i glesbygden.Det är också bra att tar uppdetta med samhällsnytta och att hon tycker att det ärvettigt att man tittar på en alternativ sträckning. Menvad som är väldigt viktigt är att det här inte får ta förlång tid. Vi har inte tid och råd med flera utredningar.Det finns redan bra förslag som man kan tillgodose.Därför borde de som sitter i trafikutskottet och här inställningen ha sagt okej till den här motio-nen.Anf. 46 () re-plik:Fru talman! må tycka att det al-ternativ som hon talar för är bra, men andra har påpe-kat brister. Hon tycker att politikerna i trafikutskottetskall ta sitt ansvar. Jag undrar vilket politiskt ansvarRigmor tar när hon står i och för-söker driva igenom ett beslut i en fråga som är väldigtkonfliktfylld och som på lokal nivå uppenbarligen letttill bildandet av ett nytt parti. Det vore konstigt omman skulle försöka lösa problem på det sättet när manföreträder sitt län, dvs. genom att helt enkelt gå viariksdagen. Jag rekommenderar attfördjupa dialogen med kritikerna i sitt eget län.Anf. 47 () replik:Fru talman! Jag har sagt det förut, och jag uppre-par det gärna, att jag anser att det är vi på Uppsa-labänken som är bäst skickade att prata när det gällerde frågor som berör vårt län. Jag uppmanar samtligaatt lyssna. Jag är säker på att , när hongår upp här, kommer att ha en annan inställning än jaghar i vissa frågor.Jag tycker att vi har fördjupat dialogen hemma.Det vore främmande för mig som ensam centerriks-dagsledamot på Uppsalabänken att inte framföra dehär åsikterna. Jag kommer att få möjlighet att framfö-ra dem , eftersom motionen nu inte ärtillgodosedd. Men jag kommer att driva frågan.Anf. 48 ():Fru talman! har jag motioneratom E 4-dragningen genom län. Vi har härhört av att det egentligen inte är någontingsom trafikutskottet skall syssla med, utan det skall istället bestämmas regionalt, även när det gäller natio-nella vägar.Min fråga till blir då: Är det en frågaför att ta ställning till om man skall förbätt-ra gamla vägar, i varje fall när de har god vägstan-dard, eller bygga nya motorvägar? För mig handlardet väldigt mycket om just detta när det gäller E 4genom län. Där står valet: Skall vi bygga enny motorväg parallellt med en redan befintlig vägmed god standard? Det är inte jag som påstår det,utan . Är detta väl använda pengar?Jag anser också att de planer som hit-tills har presenterat strider mot 13 § i väglagen, somtalar om olägenhet, minskat intrång och oskälig kost-nad.Förslaget innebär att det skulle bli avsevärda ska-dor både på kulturmiljö och på landskapsbild. Dethandlar, precis som har sagt, om endragning över en unik kultur- och naturmiljö.De här planerna står i direkt motsatsställning tilldet beslut som snart skall fatta, om jagtolkar majoriteten rätt. Där skriver egetutskott:"Enligt propositionen" - som man där hänvisartill - "bör nya trafikanläggningar lokaliseras så att defungerar i samklang med sin omgivning och utformasmed hänsyn till regionala och lokala natur- och kul-turvärden. Möjligheten att utveckla användningen avbefintlig infrastruktur bör alltid övervägas innan be-slut om ny infrastruktur fattas. "Utskottets majoritet ställer sig bakom den härskrivningen.Men då borde väl allt vara gott och väl. Om dåVägverket skulle följa de här riktlinjerna, som JarlLander säger sedan skall utvärderas, blir det ingen nymotorväg genom län. Då skulle mitt förslaggälla, och då handlar det om planskilda korsningar föratt undvika flaskhalsen genom stad och om-byggnad av vissa delsträckor på övriga E 4 upp tillMehedeby.Det är det som ni i betänkandet beskriver som för-bättringar. Men vad är då egentligen mitt problem?Trots att majoriteten i utskottet, tycker som jag - fördet skriver man i betänkandet - och trots att mansäger att miljöanpassat är ett honnörsord som skallgälla framöver och trots att man säger att vi skallförbättra vägar i stället för att bygga nya lyfter manfram detta.Ni fattar riktlinjerna för framtiden. Ni bryr er inteom de planerade vägbyggnationerna. Genom passivi-tet, eller genom underlåtenhet, låter man Vägverketfortsätta med planer på nya motorvägar som skär raktgenom känsliga naturmiljöer. Man lägger nya motor-vägar parallellt med befintliga vägar som har godvägstandard - utom på vissa delsträckor, där det krävsförbättringar. I den meningen delar jag RigmorAhlstedts uppfattning.Man fattar ett beslut här i kammaren, om det gårsom majoriteten vill, och sedan fortgår verksamheten,i varje fall , som om ingenting hänt.Får jag höra att ni kommer att gå tillbaka så att riktlin-jerna gäller fr.o.m. , eller skall miljö och natur fåvänta i ?När utskottet avslår min motion har man två mo-tiv. Det första är det nya planeringssystemet. Manmenar då antagligen den nya regionala berednings-gruppen. Min motion handlar om en nationell väg.Såvitt jag förstår krävs ett centralt inflytande i detta.Jag kunde inte, när jag läste, förstå kombinationen.Det andra motivet är att man avvaktar den trafik-politiska proposition som regeringen kommer attlägga till . får verklig-heten, dvs. , tydligen agera fritt utan hänsyntill nya riktlinjer som fattas i den här kammaren,i varje fall om det redan finns arbetsplaner när detgäller nya motorvägar. Jag kan inte uppfatta majorite-tens beslut på annat sätt.I en av våra reservationer lyfter vi fram att det ärviktigt med en regelbunden översyn av investerings-verksamheten, när det gäller det som är beslutat, motbakgrund av de förändringar som sker i teknikutveck-ling, samhällsutveckling och miljökunskap. Det bety-der att insatser på vägområdet bör inriktas på drifts-och underhållsverksamhet som vissa flask-halsar byggs bort.Hade vi fått gehör för denna syn hade också planer på en dragning av genom Uppsalalän stoppats. framhärdar majoriteten i att tillåtanya motorvägsbyggen i avvaktan på ett framtida be-slut.Så blir då allt tal om miljöhänsyn och samhälls-ekonomiskt tänkande en chimär.Fru talman! Motionen om E 4:s dragning genomUppsala län kan uppfattas som en lokal motion. Vissthar frågan en avgörande betydelse för alla oss somlever och bor i länet. avvisat förslag på en ny dragning genom Uppsalakommun. Men det handlar kanske framför allt ommiljöhänsyn och hur vi använder våra samhällseko-nomiska resurser.Vägverkets plan för en ny dragning av genomUppsala län är ett onödigt beslut. Det är fattat i en tiddå miljöhänsyn spelade liten eller ingen roll. Trafikut-skottet kunde ha undanröjt det beslutet om man vågathävda att riktlinjerna för framtiden även skall gälla nuliggande planer för Vägverket.Anf. 49 () replik:Fru talman! Jag har inte för avsikt att i detalj prataE 4. Jag vill bara klarlägga en frågeställning som varuppe tidigare i debatten, för att det inte skall bli någotmissförstånd. Jag sade att regionerna får ett störreinflytande. Det gäller naturligtvis de vägar som inte ärstamvägar, men statliga vägar. Stamvägarna har juVägverket huvudansvaret för tillsammans med rege-ringen.Anf. 50 ():Fru talman! Det är bra att förtydligardetta. Det framgår inte i betänkandet, trots att det ärmotivet för att avstyrka min motion. Det innebär attbetänkandet är otydligt på den punkten.Det innebär också att trafikutskottet kunde ha ettinflytande när det gäller att hävda vissa riktlinjer tillVägverket, om trafikutskottet ville ta det ansvaret. Förmig är det märkligt att vi om kommer attfatta beslut om vissa riktlinjer för framtiden.Min fråga till blir: Kommer de attgälla retroaktivt, kommer man att se till att de planersom redan finns också omfattas av dem eller kommermiljöhänsynen att få vänta?Anf. 51 ():Fru talman! Jag skall uppehålla mig vid den halvaav som ligger norr om . Jag menaratt det där har förts en annorlunda trafikpolitik justnär det gäller inriktningen av investeringar. Det märkspå att vi där drabbas av högre transportkostnader pågrund av att konkurrensen mellan trafikslagen ärbristande. Det är naturligtvis till nackdel för närings-livet och den regionala utvecklingen.Jag vill instämma i vad tidi-gare har sagt, och i hennes yrkanden.Norr om finns ingen bra försörjning närdet gäller järnvägstrafik. Där människor bor, längskusten, går det ingen järnväg. Den går en bit in i lan-det, beroende på ett gammalt försvarstänkande somhar sina rötter och rädslan för ryssen somskulle komma från . Det är alltså helt otidsen-ligt.Botniabanan, utbyggnaden av järnvägen frånSundsvall till , är därför av största vikt för helaNorrlands trafikstruktur. Det är också viktigt att denfortsätter upp till , och över tillFinland, så att vi får ett sammanhängande transport-system. Det skulle pressa priserna för företagen. Detskulle göra att arbetsmarknaden mellan städerna längsNorrlandskusten, dvs. ungefär halva landet, länkadesihop. Det skulle ge fler jobb och bättre möjligheter tillutbildning. Detta är av allra största vikt. Jag skullevilja säga att det kanske är det viktigaste trafikprojek-tet, om vi ser till enskilda projekt.När man ser på prioriteringarna blir man därförlitet förskräckt över inriktningen på investeringarna.Man satsar faktiskt än så länge ensidigt på , ochman gör det på ett konstigt sätt. Det handlar i huvud-sak om statusprojekt av det större formatet. Just nubyggs Höga kusten-leden genom ett mycketskyddsvärt område. Det skulle vara skyddat enligtnaturresurslagen. Man bygger ändå. Det har aldrigmiljöprövats sedan av statusskäl vägradelåta regeringen göra miljöprövningen.Man bygger där en av de största och dyraste bro-arna i landet trots att det redan finns en bro litet läng-re uppströms som skulle kunna klara detta. Manskulle kunna spara pengar i miljardklassen genom attha den alternativa sträckningen och se tillatt bl.a. på det sättet fick bättre trafikför-sörjning i framtiden.Det är ett exempel på felaktig inriktning på inves-teringar.Det gäller också andra delar längs . Det drivsen kampanj i för att bygga en högbro mittinne i staden med statens medel. Det är en kostnad imiljardklassen. Det löser inte trafikproblemen där,och det ökar miljöproblemen.Det finns ett behov av att få ut ur stan. Detbetyder naturligtvis att man inte skall bygga en bromitt inne i stan, utan man skall bygga den utanför. Detplaneras också för det, men det kommer i andra hand iden planeringen, dvs. den blir inte byggd förrän omen mycket . Och slösar man medpengar. Det är, återigen, en felaktig inriktning påinvesteringarna.Detta är egentligen poängen. Om man låter sta-tusprojekt gå före en bra miljö och en bra trafikstruk-tur kommer pengarna på fel håll. Vi har ett antal så-dana här exempel just i . Man har byggt påett sätt som har kostat mycket men inte skapat detrafikstrukturer som vi egentligen behöver.Med detta, fru talman, vill jag, som sagt, instämmai yrkanden.Anf. 52 () replik:Fru talman!