prot · GL0949 · 1997-12-17 00:00:00 — Det haruppmärksammats för litet.När jag är ute och träffar olika politiker i kommu-ner där företag som varit lokalt ägdahar köpts upp av ett inhemskt eller ett utländskt före-tag och sedan lagts ned när det stora företaget ratio-naliserar pekar man på vikten av ett lokalt ägandesom också känner ansvar för orten och behovet av attdet finns lokalt kapital för att stödja ett lokalt nä-ringsliv när det gäller just nyinvesteringar m.m.Vi måste också underlätta för de små förädlingsfö-retagen i t.ex. inland att överleva. I det exempel på företag som har svårt att få till-gång till råvara. De är helt enkelt för små upphandlareför att vara intressanta för stora bolag som säljer på eninternationell marknad.Effekterna av avregleringar och bolagiseringar in-om infrastrukturen måste också utredas. Då talar jagom Postens nedläggningar av postkontor, Telias taxoroch investeringar i ny teleteknik som ibland är avgö-rande för människors livsvillkor och näringslivetsutveckling på en ort. Här måste det in en regionalpo-litisk styrning. Det gäller också kommunikationernasutformning och deras finansiering i stort.Vi menar att transportstödet måste bibehållas ochutvecklas och att den IT-satsning som är på gångmåste omfatta hela landet. Det måste till ett nätverks-byggande mellan kommuner, högskolor och företagför att förstärka och underlätta kompetensutveckling,nyetableringar, inköp av råvaror, marknadsföring ochexport.Vi menar också att de vattenkraftsproducerandelänen måste få återbäring för att främja investeringaroch förnyelse i näringslivet. Vi måste utreda möjlig-heterna att införa en differentierad skatt på fordons-bränsle.Vi kan inte lämna över så mycket beslutandekrafttill EU:s regelsystem som vi gör . Det är inteEU:s bidragssystem som skall styra prioriteringarna iden svenska politiken för den regionala utvecklingen.Här måste en översyn till, och såvitt jag förstår kom-mer den. Vi menar vidare att den regionala utveck-lingen i första hand skall styras av de folkvalda för-samlingarna i länen. Beslutanderätten skall flyttasned.Ett annat bekymmer som vi har pekat på är regio-naliseringen av statliga bolag och verk som är på gångoch som har varit på gång i landet. Vi menar att detmåste underordnas en regional strategi för att förstär-ka regionalt arbete och tillväxt och att man inte somnu regionaliserar utifrån någon form av maximalnyttoeffekt för det enskilda bolaget eller verket.I vår motion tillför vi den lilla regionalpolitikenmedel. Vi avsätter 390 miljoner till landshöv-dingeprogrammet för att stimulera till ett lokalt nyfö-retagande. Det är 390 friska miljoner. Vi menar attjust landshövdingeprogrammet är ett bra program attstödja. Det har en lokal och regional förankring. Detär avgörande om man vill komma vidare i utveckling-en av ett lokalt näringsliv och skapa en regional växt-kraft.I det här sammanhanget vill jag lyfta fram att vi ärdjupt bekymrade över de somutskottet och regeringen tar tillbaka av det regional-politiska anslaget för att sedan i ett beställningbe-myndigande pytsa ut litet här och var. Vi vet inte vartmedlen går. Jag skulle vara mycket glad om BeritAndnor när hon sedan kommer upp i talarstolen kun-de berätta vad man tänker göra med dessa pengar. Detär höljt i dunkel.I dag saknar regionalpolitiken ett könsperspektiv.Vi menar att man måste komma till rätta med densneda könsfördelningen när det gäller de regionalpo-litiska stöden. Företagsstöden skall fungera som enhävstång för att åstadkomma en mindre könssegrege-rad arbetsmarknad. Vi menar dels att de i högre ut-sträckning måste riktas till kvinnor, dels att de skallåtföljas av ett långsiktigt jämställdhetsprogram. Enmetod som skulle ha effekt både på kort och lång siktär att kräva godkända och fungerande jämställdhets-planer av de företag som får stöd.Vi lyfter också fram behovet av att förstärka de re-surscentrum för kvinnor som skall finnas ute i landet.Vi avsätter 2 miljoner per län till det. Vi pekar på attlänsstyrelserna håller på att dra ned på jäm-ställdhetsexperterna. Det finns en heltids-anställd jämställdhetsexpert vid varje länsstyrelse. Nuhandlar det om deltider eller att fler länsstyrelser delarpå en expert, trots att kvinnors andel av de regional-politiska medlen är liten. Det gäller t.ex.det regionala företagsstödet.Vi avsätter 10 miljoner för att säkra verksamhetenvid det nationella resurscentrumet för kvinnor. Fortfa-rande finns det inga öronmärkta anslag till den verk-samheten trots att regeringen i sin budgetproposition1996/97 lovat att ta ställning till NRC:s fortsatta verk-samhet. drivs verksamheten vidare under ytterliga-re en period. Vad som händer sedan vet man inte. Vimenar att det är ett kortsiktigt tänkande. NRC måstegaranteras en långsiktighet.Utskottet menar att det finns anledning att åter-komma när det gäller strukturfondernas mål och geo-grafiska målområden. Vi delar den uppfattningen. Viförutsätter att den återkommer till det i sin särpropo-sition. Vi menar att det också måste gälla hela stö-dområdesindelningen. står vissa kommuner heltoberättigat utanför stödområden som enligt alla krite-rier borde tillhöra ett stödområde. Kristdemokraternahar i en motion lyft fram som exempel, och detfinns fler. Det kräver en översyn.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 4som handlar om mål och en allmän inriktning förregionalpolitiken.Anf. 147 ():Herr talman! har iflera avseenden blivit mer ojämlikt. Regionalpolitiskthar många skillnader förstärkts. Arbetslösheten harslagit avsevärt hårdare mot vissa regioner än motandra. Skillnaden i arbetslöshetsnivå mellan norradelen av och längre söderut är minst lika storsom när regionalpolitiken en gång infördes.Arbetslösheten i är fortfarande dubbeltså stor som i , liksom den var för ett årsedan. Klyftorna och de regionala skillnaderna ökar.Enligt AMS ökar syssel-sättningen i storstäderna medan den minskar i nya Förnyelsens landskap inne-håller några övergripande mål som man tycker börgälla, nämligen att skapa en långsiktigt uthållig eko-nomisk, social och kulturell utveckling samt rättvisaoch likvärdiga levnadsvillkor för medborgarna i helariket.Miljöpartiet, liksom alla andra partier här i kam-maren, väntar nu på den aviserade särpropositionenom regionalpolitik som skall komma till våren.Herr talman! Regionalpolitik är ett viktigt ämneför hela mänskligheten. Över hela vårt jordklot pågåren snabb koncentration av människor till enorma"megastäder". Människor flyr landsbygden för att fåjobb i städerna. , och de nyakinesiska och sydamerikanska jättestäderna växerlavinartat. De är miljömässiga och sociala krutdurkar.Därför är det också viktigt att inte bara tala om enlevande landsbygd, utan också om "den gröna staden"när det gäller regionalpolitiken. vill sestad och land som kommunicerande kärl. Staden kaninte ensam bli bärkraftig. Landsbygden måste levererabioenergi, mat och kanske även rekreation till storsta-den. Men flödet av resurser in till staden måste ocksåresultera i ett flöde tillbaka till landsbygden. Annarsfungerar inte kretsloppet.De flesta människor i lever i städer.Mer än hälften av befolkning bor i detre storstadsregionerna. Stadsmiljön är därför en vik-tig del att diskutera. Staden kan ha god kollektivtrafik,stort kulturutbud, många utbildningar, många yrkenoch arbetstillfällen. Effektiv uppvärmning kan ordnasgenom fjärrvärmenät och kraftvärme som med förny-bart bränsle och spillvärme ger både värme och el.Städer leder ofta till ökade problem med hälsa,miljö och buller. Glesbygdens sociala nät finns inte.Anonymiteten blir stor, trängsel ger stressproblem ochkontakten med naturen är dålig.Det bör vara lätt att sluta kretslopp med sopor istäderna. Befolkningstätheten gör att återvinningssta-tioner kan placeras tätt. Korta avstånd och stora vo-lymer gör det även möjligt att samla in många olikafraktioner och därmed minska sopberget. Det kom-posterbara avfallet kan enkelt samlas in och rötas tillbiogas som sedan kan användas för t.ex. uppvärmningeller drift av kollektivtrafik och därmed så småning-om fasa ut de fossila bränslena.Kollektivtrafiken bör förbättras kraftigt. Ökadnärhet måste vara en ledstjärna i stadsplaneringen.Man bör skydda och bevara nuvarande grönområdenoch planera för nya i framtiden.Taxor och avgifter bör ändras så att de stimulerarresurssnål användning. Materialkretslopp och närsal-ternas kretslopp bör också slutas.Herr talman! Inom EU, varifrån vi nu får våra me-del, är det stora regionala skillnader. hållerpå att lämna industrisamhället, medan andra områden,t.ex. och är kvar i bondesamhället.Detsamma gäller de östländer som söker inträdetill EU. Relativt fattiga länder som , Irlandoch har en BNP som ligger avgenomsnittet inom EU. Dessa länder har fått storastödsummor från EU . är avden anledningen ett starkt EU-positivt land. Stödutgår även till de franska kolonierna i Stilla havet.EU:s budget omfattar ca 700 miljarder svenskakronor - en enorm summa. Ungefär hälften går tilljordbruksstöd. Fusket med jordbruksbidragen inomEU beräknas ligga på 30 miljarder . Tobaksod-larna i får i stöd,medan 0,1 miljard satsas på cancerförebyggan-de åtgärder.En tredjedel av EU:s budget går till olika struk-turstöd. Det gäller regionalpolitik och arbetsmark-nadsstöd. betalade 1996 ca 13 miljarder kro-nor netto till EU. tar Sverigeemot 11,9 miljarder i stöd från strukturfonderna. Ettvillkor är dock att stat och kommuner skjuter till un-gefär lika mycket. Men det finns många kommuner,bl.a. i inland, som tvekar att ta emot mål-stödet. De har ofta inte råd att skjuta till sin andel.Den s.k. additionaliteten innebär nämligen att motta-gande kommun eller region själv bidrar med 50 eller70 %.Herr talman! Det är ofta de mest produktiva ochexportinriktade delarna av landet som är i behov av enaktiv och stark regionalpolitik. En viktig orsak är attde enorma vinster, som flera har talat om här innan,som skapas exempelvis i inland sällanåterinvesteras inom regionen, utan i stället förs ut tillstatskassan och till huvudkontor i andra delar av lan-det. av vattenkraften produceras t.ex. i Jämt-land.Glesbygden betraktas ofta som improduktiv ochsom en kostsam börda för det tätbefolkade delarna avlandet. Detta stämmer inte. de gröna seratt landsbygd och glesbygd är en betydelsefull resurs,bl.a. i utvecklingen mot ett långsiktigt hållbart sam-hälle enligt Agenda 21.Herr talman! Den regionalisering som pågår,med stark koncentration till vissa områden, kan ökaklyftorna ytterligare på grund av att andra områden ärsvagare och saknar egen kraft och dynamik för attåstadkomma en egen slagkraftig region gentemotEuropa.Den enskilt mest lyckade regionalpolitiska sats-ningen har varit uppbygg-naden av de regionala högskolorna runt om i landet.Andelen yrkesverksamma med eftergymnasial ut-bildning är i det expansiva Stock-holm-Uppsala-området, medan det t.ex. i Jämtlandoch är . Högskolorna fun-gerar mer och mer som motorer för utvecklingen, ochungdomarna kan nu få utbildning nära sin hemort.Sverige har tidigare haft mindre regionala klyftorän t.ex. länder i genom sin generösa soci-alpolitik med bl.a. a-kassa och förtidspensionering.Men den införda skatteutjämningen har slagithårdare mot norra talman! Jag vill avsluta med att säga att jagär glad att utskottet ställer sig positivt till Miljöparti-ets motion om att öronmärka medel i regleringsbrevettill länsstyrelserna så att de regionala resurscentrernaför kvinnor får ekonomiska förutsättningar att kunnakvarstå.Anf. 148 ():Herr talman! Inledningsvis vill jag yrka bifall tillreservation 5 och reservation 6.Regionalpolitiska frågor har dessvärre kommitalltmer i skymundan i den politiska debatten. Dettatrots en kraftig omvälvning då flytt-lassen gått allt tätare från glesbygdsområden till stor-städerna. Avsaknaden av regionalpolitiska hänsynsta-ganden har varit tydlig när den socialdemokratiskaregeringen tillsammans med genomförten hårdhänt besparingspolitik. , fors-karen i regionalpolitik, har beskrivit det som att mannu raserar den regionalpolitik som har byggts uppunder lång tid.Den statliga servicen försämras snabbt och kon-centreras till länens, eller i ännu värre fall, till regio-nernas huvudorter. Det gäller exempelvis polisverk-samheten, och de nu aktuella läns-skattemyndigheterna. Tingsrätterna har varitaktualiserade. Deras fortsatta verksamhet är ännu inteavgjord. De mindre lasaretten hotas, liksom vissaandra sjukvårdsspecialiteter i mindre kommuner. Denviktiga detaljhandeln krymper kraftigt i mindre ochmellanstora tätorter i hela landet.Detta visar tydligt, som flera av de tidigare talarnahar varit inne på, att regionalpolitik inte bara fårhandla om det som kallas "den lilla regionalpoliti-ken". Man måste i högsta grad ha en helhetssyn så attdet som kallas "den stora regionalpolitiken" har rättinriktning. Det går nämligen inte att justera en felaktigsyn på regionala frågor med diverse regionalpolitiskastöd. Det är helheten i politiken som är avgörande förom devisen "Hela skall leva" skall bli verk-lighet.Regeringen aviserar nu att den skall presentera enregionalpolitisk proposition . Detta kom-mer att ske utan att en parlamentarisk utredning hargenomlyst frågan. Som flera talare har varit inne påhär tidigare gör regeringen detta trots att riksdagenmarkerat lämpligheten av en sådan parlamentariskutredning.I förra årets betänkande stod följande:"Sammanfattningsvis anser utskottet det vara naturligtmed en översyn för det fall att stora förändringar avden nationella regionalpolitiken är påkallade. Det kanlikaledes vara lämpligt att en sådan genomförs inomramen för en parlamentarisk utredning." får vi sevad regeringen i bästa fall kommer att presentera förriksdagen . Jag har väl inte samma förhopp-ning som att , som ärutskottsmajoritetens representant, kommer att avslöjaalltför mycket av innehållet i den propositionen. Menom så är möjligt tycker jag att det vore intressant ochroligt, och det kan då fördjupa debatten här i dag.Vi kristdemokrater har avvisat de besparingar somregeringen och nu genomför på regio-nalpolitiken. Det märkliga agerandet att rycka frånlänsstyrelserna redan anslagna medel till förmån förnågon annan satsning som vi ännu inte vet vad deninnebär är ett närmast desperat försök att dölja detfaktum att dessa partier faktiskt genomför en ned-dragning av det regionalpolitiska anslaget. Det ärverkligheten.Kjell sade tidigare i debatten från Cen-terpartiets sida att staten har gått i täten för att flyttajobb från glesbygden. Vem är det då som har gått idenna tät? Jo, det är faktiskt och hanspartikamrater tillsammans med regeringen.Vi hade en jordbrukspolitisk debatt här i går. Dåförsökte man från sida föra en dubbelbokföring. gör man det även i fråga om regional-politiken. Ni i måste bestämma er för attstå för de beslut som ni fattar. Sedan får ni accepteraatt vi kritiserar detta mycket hårt när det leder tilloönskade effekter. Det har lett till oönskade effekterpå det jordbrukspolitiska området, och helt uppenbarthar det lett till oönskade effekter när det gäller regio-nalpolitiken. Det är ju ingen satsning som ni planeraratt göra. Ni drar ju in anslaget. Ni minskar anslaget.Det är ju verkligheten. Försök inte framställa det påett annat sätt.Herr talman! Den statliga sektorspolitiken måste taregionalpolitiska hänsyn. Det övergripande ansvaretför detta är samordning och helhetssyn över sektors-gränserna. Det bör finnas med i de statliga instruktio-nerna till de olika sektorernas verksamheter att manskall ha en helhetssyn där de regionala faktorernavägs in i beslutsfattandet. I statliga verk, myndigheteroch bolag där staten har ägarinflytande skall dessrepresentanter i beslutsfattandet väga in regionalpoli-tiska effekter. För att underlätta detta beslutsfattandebör regionalpolitiska konsekvensanalyser upprättasinnan beslut fattas som påtagligt kan komma att för-ändra förutsättningarna i områden som är beroende aven aktiv regionalpolitik.Herr talman! Ett aktuellt exempel är domstolsvä-sendet där man nu diskuterar att ta bort de mindretingsrätterna. Om detta skulle bli verklighet innebärdet att man försämrar rättssäkerheten och sysselsätt-ningen samt servicen i just de områden som bör haregionalpolitisk stöttning. Detta är ett exempel påärenden där man bör genomföra en regionalpolitiskkonsekvensanalys innan man går till beslut.Sverige måste i egenskap av medlem i EU påverkautformningen av de regionalpolitiska stöden. De skallfylla samma funktion bland EU-länderna som vi me-nar är avsikten för regionalpolitiska stöd inom Sveri-ge, nämligen att ge alla människor oavsett var de bortillgång till arbete, service och en god miljö. Sverigesinriktning vid medlemskapsförhandlingarna var attskapa goda möjligheter för återflödet från struktur-fonderna och på så sätt förstärka de nationella sats-ningarna. Då vi kristdemokrater menar att regional-politiken är en ytterst angelägen uppgift bör Sverigeutnyttja de regionalpolitiska stöd från EU som kankomma i fråga så långt som möjligt. Det är därförbeklagligt att de medel som finns till förfogande inteanvänds fullt ut. För detta bär regeringen det ytterstaansvaret, även om också jag inser att det inte är såenkelt att genomföra detta i praktiken. Kritiken ärdärför inte alltför hård mot regeringen, men ansvaretligger ytterst där.Trots att antalet jordbruk dramatiskt har minskatunder utgör just jord- ochskogsbruken en betydande del av småföretagen iglesbygd och på landsbygd. Villkoren för dessa nä-ringar får alltså stor betydelse för den regionala ut-vecklingen. Det diskuterade vi här i kammaren i går.Ur regionalpolitisk synvinkel utgör också en livskraf-tig fiskenäring en viktig förutsättning för en levandeskärgård. Jag anser också att bör verka för envidgning av skärgårdsbegreppet inom EU så attstrukturfondsprogrammet för perioden 2000-2006kan omfatta hela skärgården. På denna punkt har vi enmotion och en reservation. Det finns också en center-motion i detta ärende som vi följer upp.En grundläggande förutsättning för ett iregional balans är väl utbyggda och fungerande kom-munikationer. Näringslivet, tillgången till arbete ochservice kräver en god infrastruktur. Under flera de-cennier var investeringarna i väg- och järnvägsnäteneftersatta. Under den förra mandatperioden vände dendåvarande fyrklöverregeringen utvecklingen, ochinvesteringarna tredubblades. Den upprustningenmåste fortsätta och inte avstanna. Ett effektivt trans-portsystem är nödvändigt för att göra näringslivet ihela konkurrenskraftigt, och då menar jaggivetvis också Norrland.När regeringen hastigt drog ned på anslaget tillkommunala flygplatser i skogslänen drabbade det justsådana regioner som är beroende av en aktiv regio-nalpolitik. Det är angeläget att man höjerdessa anslag och också i denna fråga har långsiktigthållbara spelregler.Utifrån subsidiaritetsprincipen anser vi kristdemo-krater att det är önskvärt att kommunerna får ett ökatansvar och inflytande över det regionalpolitiska stö-det. Detta måste självklart ske i samarbete med läns-styrelserna och , som har detövergripande ansvaret för samordningen av insatsernaför glesbygdens utveckling. En viktig förutsättning äratt kommuner och regioner har väl utvecklade lands-bygdsprogram utformade nedifrån och upp. I dettasammanhang vill vi från sidagärna lyfta fram byalagen och byutvecklingsgrupper-na som redan aktivt arbetar med att formulera mål ochprogram för sin bygd på olika platser runt om i Sveri-ge.Anf. 149 () replik:Herr talman! påstår en rad saker härsom saknar grund. Om vi först tar förändringen avstatliga verksamheter - åklagare, kronofogdar, tings-rätter - så har , oavsett vilka verksamheter dethar handlat om, sagt nej till dem. Vi har aldrig med-verkat till något sådant. Vi krävde ett moratorium i etttidigt skede och sade att det måste bli ett slut på detta.Men så har icke skett. Vi har tagit majoritet för dendelen. Vi har sagt nej till detta och gör det fortfaran-de. Vi anser att detta är oerhört viktiga arbetstillfällensom finns runt om i Sverige.I utredningen som gjordes av kan vi se att stora delar av de arbetstill-fällen som har försvunnit från statliga verksamheterhar skett i glesbygden. Detta har sagt nej till.Vi har aldrig medverkat i detta.Det har sagts många andra saker som att vi skulleha raserat. Men vi har i stället medverkat till att byggaupp olika saker i en svår ekonomisk situation. när det gäller medel till de små och medelstorahögskolorna har vi varit förkämpar. Vi skall få ut merresurser till olika saker. Detsamma gäller i fråga omkommunikationer, grusvägar osv.Beträffande de 500 miljonerna vet också DanEricsson att jag i arbetsmarknadsutskottet sade att detinte får innebära att beslutsramarna från länsstyrelser-na förändras. Det kommer de inte heller att göra. Detkommer att få sina pengar. Detta innebär att man tar500 från Riksgälden och brukar tillytterligare en verksamhet inom regionalpolitiken.Man kan alltså bruka pengarna ytterligare och inteminska dem. skall ha sina anslag även ifortsättningen, fast konstruktionen blir annorlunda.Detta är alltså bakgrunden.Jag tycker att påstår en mängd sakersom är ogrundade.Anf. 150 () replik:Herr talman! Jag kanske har missuppfattat hela detparlamentariska läget och hur det har varit under desenaste åren. Jag måste vara rätt ensam om det. Det ärfaktiskt som har stött den socialdemokratiskaregeringen när det gäller budgetpolitiken och regio-nalpolitiken. Ni har stött regeringen när den nu skärned på det regionalpolitiska anslaget. Ni har röstat fördetta . Hur kan KjellEricsson stå och förneka detta?Det är ju faktum. Vi kan gå tillbaka till protokol-len, vi kan se det i propositionerna, vi kan se det iutskottsbetänkanden. Vi kan inte ha dubbel bokföring.Stå för detta! Säg att det var ett misstag och att ni harångrat er. Det är helt okej. Vi har alla våra fel ochbrister. Men för inte dubbel bokföring. Det gjorde niigår när det gällde jordbrukspolitiken. Det höll inte.Det kommer inte att hålla när det gäller regionalpoli-tiken heller.Erkänn att ni har gjort ett fel. Säg att ni skall bättraer.Vad gäller de 500 miljonerna är det precis som idebatten i jordbruksutskottet inför finansutskot-tets behandling. Där reserverade sig , föratt sedan inte följa upp det i finansutskottet utan istället stötta regeringen. Det var ungefär på motsva-rande sätt här. I arbetsmarknadsutskottet gör man enreservation, i ett yttranden till finansutskottet, somsedan inte följs upp i någon större grad utan manbackar upp regeringens politik. Det håller inte, frutalman. Sluta med den dubbla bokföringen.Anf. 151 () replik:Fru talman! Det låter på som omcentern skulle ha ingått i någon regering. Så har intevarit fallet. Vi har medverkat till olika saker, dockinte till alla, och definitivt inte till statliga verksamhe-ter och regionalisering. Vi har tvärtom varit föresprå-kare för att så inte skulle ske.När det gäller att få medel till olika delar avlandsbygden har vi också varit förespråkare. Det harvi varit , det har vi varit tidigare och det kommer viatt vara . I den borgerliga regeringen slogsvi mycket hårt för att få fram medel till olika saker pålandsbygden. Det kommer vi att göra i fortsättningenockså.När det gäller de 500 miljonerna följde finansut-skottet upp det yttrande som jag hade i arbetsmark-nadsutskottet. Så i det fallet blev det också bifall.Anf. 152 ():Fru talman! I den förra regeringen drev centernregionalpolitiken väldigt hårt. Jag bara beklagar inte förmått göra det även under den här regi-men, utan nu backar upp ett budgetförslag som inne-bär att man skär bort nära 100 miljoner från regional-politiken. Detta kan inte vara ett plus för att vi skall fåen bättre regionalpolitik. Det är ett minus för en bättreregionalpolitik. Det kommer inte ifrån.Jag tar ändå fasta på det positiva, nämligen inte tänker fortsätta att bidra till detta. Vi får seom det blir en omprövning . Jagvälkomnar in i arbetet att stärka regio-nerna och se till att vi får stopp på den flyttlasspolitiksom dessvärre har bidragit till de senaste åren.Anf. 153 ():Fru talman! Det går att beskriva den regionala ut-vecklingen på två sätt.