prot · GK0973 · 1997-03-05 00:00:00 — I annat fall skulle vi inte ha varit med omatt göra upp. Sedan har de inte stått hela distansen närde har fått kritik för detta.Göte sade att det är fråga om mycketpengar. Ja, totalt sett blir det en del pengar, men förden enskilde handlar det inte om särskilt mycketpengar. Om vi sätter detta i relation till andra sakersom vi har anledning att diskutera, då människor fårbekymmer därför att vi har sparat, är det här en litenfråga. Det är dock en fråga som ger oss möjlighet attfå de här pengarna från EU. Därför har vi ställt upp.I reservationen finns det ju ingen lösning. Manbollar tillbaka frågan och säger att den skall utredasigen. Det är byråkrati om något. Det är lätt att säganej, men det är inte lika lätt att göra en konstruktionsom håller.Anf. 214 ():Herr talman! Vi kan inte påverka grunderna i dekrav som EU ställer, men vi bestämmer själva det sättsom vi uppfyller EU-kraven på. Det är det vi modera-ter och vi reservanter kritiserar, och reservationen ståräven och kd bakom.Lennart Brunander säger att LRF har godkänt denhär modellen. Menjag, och har ju fåttbrev till utskottet - inte sant? - där man klart redovi-sar att man inte ställer sig bakom den här modellen.Är och bättre tales-män för LRF än de som har skrivit under de deklara-tioner som har kommit i brev?Lennart Brunander säger att det här är så litetpengar att det inte har någon betydelse - då är juandra kostnader betydligt högre. Det är också ettbesynnerligt resonemang från en centerpartist: det här inte är några stora summor kan manmycket väl betala dem. Men bönder har juockså fått betala stora summor. En liten summa ovan-på en stor summa blir ju ännu mer - inte sant?Vad det handlar om är tillvägagångssättet för att fåfram underlaget. Där har vi sagt: Pröva de billigaremöjligheterna innan ni fattar beslut på dessa lösagrunder! Det har också näringen påpekat att man börgöra.Efter vad nu har sagt förutsät-ter jag att centergruppen röstar för reservationen.Anf. 215 ():Herr talman! förutsätter en hel del,förstår jag. Han förutsätter väl också att vi skall lösadet här , för i reservationen finns detinte någon lösning. Den är bara ett sätt att säga nejoch försöka ta hem de opinionspoäng som det ger -det gör det utan tvivel. Jag har inte sagt att de härpengarna är betydelselösa. Naturligtvis är de inte det.Men man måste ju ställa allting i relation till vad detär fråga om. Här är det fråga om att ta hem ganskamycket pengar från EU, och vi måste ha ett materialför att kunna göra det.Oavsett hur vi bär oss åt kommer det materialetinte att vara helt gratis. kommer bonden att få hemfärdiga kartor som han bara har att fylla i. Hade viinte skapat ett sådant system hade vi fått betala kar-torna på något annat sätt. Vi får ingenting gratis pånågot annat sätt - det är jag alldeles övertygad om.Därför har det heller inte funnits något alternativ föratt göra det här. Det har LRF i varje fall inte redovisatför mig att de skulle ha. De kartor vi har är intedigitala, och det är ett digitalt system EU kräver.Anf. 216 ():Herr talman! Jag har inga illusioner. Efter vadLennart Brunander sade om att han inte heller gilladebyråkrati och onödiga kostnader påpekade jag bara attdet finns möjlighet att rösta på den reservation somövriga tre borgerliga partier står bakom. Men jag haringa illusioner.Det är inte fråga om att springa undan, LennartBrunander! Jag är beredd att ta politiska duster. Menjag är inte beredd att fäkta för dumhet. Det finns redan ett utarbetat kartmaterial somligger på landets driftbyråer. Enligt företrädare förnäringen finns här mycket av underlaget, som tillmycket låga kostnader kan justeras så att det uppfyllerEU-kraven. Varför skall man då inte pröva den möj-ligheten?Vi har i reservationen också pekat på en rad andrabrister, och så säger : Ni har ingenlösning! Nej, men det är ju inte vi i somutarbetar de konkreta förslagen. Vad vi gör är attlägga ut beställningar och se till att regeringen fårfram bästa möjliga lösning. Bönderna får nu hem nyakartor att betala själva som det finns ettkartmaterial som de redan har betalat. Det är ingenförnuftig lösning när det gäller att uppfylla EU-direktiv.Det är risk för att det blir på precis samma sätt härsom när det gäller reglerna för miljöersättningar. NärEU-byråkraterna från kommer till ochkollar är det risk att de säger: Vi kan inte begripa attsvenskarna är så byråkratiska att de ställer till medsådana här problem för sina egna medborgare. Det harman nämligen sagt när det gäller majoritetens reglerför EU-ersättningen. Se till att det inte blir sammabesked när det gäller det här underlaget för nytt kart-material!Anf. 217 ():Herr talman! blandar ihop äpplenoch päron när han jämför det här kartmaterialet medmiljöstödet. Det är inte samma sak. I det här fallet ärdet ett krav från EU.Jag vill inte påstå att allt som kommer från EU ärförnuftigt. Det är det definitivt inte. Vi skulle viljaändra på väldigt många av de saker som kommer frånEU, och det kan vi säkert göra . Men dekrav som man ställer för att vi skall få hem de härpengarna måste vi ändå uppfylla - det är en förut-sättning. Vi kan inte hålla på och begära utredningarav hur det skall göras så att pengarna går vår näsaförbi. Det ansvaret vill jag inte att vi skall ta på oss.Om det hade varit så att det kartmaterial som finnshade gått att vidareutveckla på ett sådant sätt att mankunnat använda det hade det här förslaget aldrigkommit fram. Då hade LRF naturligtvis i sina kontak-ter med regeringen kunnat presentera ett sådant alter-nativ. I så fall förstår jag inte varför man inte har gjortdet. Därför tror jag inte heller att det var möjligt attgöra det, och därför är det här den enda väg vi kan gåjust nu.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )10 § Trädgårdsnäringens konkurrenssitua-tionFöredrogsJordbruksutskottets betänkande 1996/97:JoU13Trädgårdsnäringens konkurrenssituationTalmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut skulle fattas . )11 § Hyresrätt m.m.FöredrogsBostadsutskottets betänkande 1996/97:BoU8Hyresrätt m.m.Anf. 218 ():Fru talman! betänkande BoU8handlar om regelfrågor av mycket teknisk karaktär.Betänkandet behandlar bl.a. hyresrätt, bostadsrätt,tomträtt och expropriation.Låt mig först säga att jag naturligtvis står bakomde 14 reservationer som vi moderater anmält. För attinte i onödan ta kammarens tid i anspråk nöjer jagmig med att yrka bifall till reservationen nr 1.Jag sade att betänkandet har teknisk karaktär.Trots det finns det, som jag ser det, bakom dessatekniska överväganden ställningstaganden som liggermycket nära den enskilda människan och henneslevnadsbetingelser. Därför väljer jag att inte lyftafram teknikaliteterna i detta debattinlägg utan i ställetlyfta fram förslagens betydelse för människorna, förde boende.Jag vill börja med att notera att den bostadspolitiksom socialdemokraterna driver är i högsta grad cent-ralistisk till sin karaktär. Genom invecklade regelverkfortsätter man att politiskt styra och ställa över männi-skornas huvuden. Den socialdemokratiska bostads-politiken framstår som en brorduktigpolitik, i vilkendet är principiellt otänkbart att överlåta åt människor-na att själva bestämma över sina egna boendevillkor.Denna politik behåller man trots erfarenheterna avt.ex. miljonprogrammet och trots allt det slarv, detfusk och den bedrövelse som detta har lämnat eftersig. Jag påstår att hade man när detta program drevsfram låtit branschen bygga och konkurrera på deboendes villkor, hade vi inte haft det förfall som se-dan länge bekymrar oss. Jag påstår också att hademan låtit människorna direkt ställa sinakrav på bostadsproduktionen och boendemiljön, hadevi inte haft så många tomma lägenheter i dessa områ-den. Och så hade vi sluppit den negativa segregationsom inte alltid men ofta belastar miljonprogrammetsbostadsbestånd.Den kritik jag riktar mot detta program kan intebyggnadsarbetarna ställas till ansvar för, och inteheller byggherrarna, arkitekterna eller någon annaninblandad i byggandet. Kritiken kan, och skall, enbartriktas mot den socialdemokratiska politik som då varvägledande.I belysning av dessa erfarenheter, fru talman, erfa-renheter som vi alla känner så påtagligt och så in påskinnet, är det för mig fullkomligt obegripligt att maninte tar lärdom.I bjärt kontrast till denna socialdemokratiska reg-leringspolitik, förespråkar vi moderater en politik somi hög grad kan karakteriseras som en avregleringspo-litik. Avregleringen drivs så långt att människorna,familjerna, bostadskonsumenterna, skall ges störstamöjliga ramar inom vilka de själva kan påverka sittboende. Självklart kan inte allt regelverk slopas. Men det regelverk som hindrar denenskilde att i hög grad påverka sin boendemiljö ochsitt boende, kan slopas.Låt mig ta ett exempel ur det betänkande vi nu be-handlar. Mom. 2 har den en smula kryptiska rubriken:Återupprättande av bruksvärdessystemet. Bakomdenna tekniska rubricering, döljer sig vår önskan attgöra det möjligt för människor att välja mellan olikaalternativ. För att möjliggöra denna valfrihet behövs,säger vi, ett korrektiv som tillförsäkrar den boendegrundläggande krav på rättvisa. Den ursprungligabruksvärdesidén ger då hyresgästen tryggheten i be-sittningsrätten. Hyresvärdarna kan med andra ord intekringgå besittningsskyddet genom ohemula hyres-höjningar.Valmöjligheter, säger vi moderater, är inte bara etttomt ord. För oss är valmöjligheter, valfrihet, detverktyg med vilket den enskilde kan forma sina egnalivsvillkor, sina egna boendevillkor. En person elleren familj kan välja att bo enklare, kanske i en mindrebostad, för att ha råd till något annat, exempelvis ensommarstuga, eller för att spara till ett eget hem. Dåtycker vi att det skall finnas billigare bostäder atterbjuda på marknaden. Väljer en annan person attavstå från fritidsbostad för att i stället bo i en störreoch exklusivare bostad, skall också detta vara möjligt.Då får en högre hyra betalas. Vi vill att branschenskall producera vad människorna själva efterfrågar.Låt mig ta ett annat exempel på vår politik. I vårreservation 1, med rubriken: Ökad avtalsfrihet påhyresrättens område, framför vi krav på avtalsfrihetpå hyresmarknaden. Det betyder att en hyresgäst självskall få avgöra om hon eller han vill ha något biträde- och i så fall vem hon eller han vill ha - vid för-handlingar med hyresvärden. Vill hyresgästen ellerhyresvärden förhandla själv, och själv finna de lös-ningar som passar bäst, skall också detta kunna ske.Med beaktande av den tidigare beskrivna bruksvär-desprincipen, blir då parterna jämnstarka. Jag förstårinte att majoriteten inte kan känna sådant förtroendeför människor att ett sådant här krav kan stödjas. Hurlänge skall majoriteten agera som misstänksammaförmyndare för vuxna människor?Mitt tredje exempel rör människor som bor i bo-stadsrätter. Också i detta exempel visar vi på ut-skottsmajoritetens underkännande av den enskildesbeslut och av bostadsrättsföreningars demokratisktfattade beslut. Min utgångspunkt är mom. 16: Före-ningars självbestämmande över sina stadgar.Bakgrunden är att bostadsrättslagen ger bostads-rättsorganisationer rätt att förbjuda, lägga in sitt veto,mot av föreningar beslutade stadgeändringar. Före-ningars demokratiska rätt att besluta är stympad. Detär som om man sade: Besluta som organisationensäger, den vet ert bästa bättre än ni själva gör!Det sitter representanter för svenska demokratiskarikspartier och accepterar detta. Vi moderater vägrargenom vår reservation att omyndigförklara bostads-rättsföreningarna och deras styrelsemedlemmar pådetta sätt. Vi finner majoritetens ställningstagandemot vår reservation helt obegripligt i en upplyst tidoch i ett demokratiskt, upplyst land.Skall verkligen mogna, omdömesgilla människorinte anförtros att vårda sina egna angelägenheter?Skall inte enskilda föreningar själva få fatta demokra-tiska beslut om huruvida och i vilken utsträckning devill vara kopplade till någon bostadsrättsorganisation?Fru talman! Detta tekniska betänkande rymmermycket mer än tekniken. Det rymmer förmynderi,ofrihet och oförmåga att se den enskilda människansmognad, ansvar och omdöme. Vi moderater vändeross mot en sådan människosyn. Därför har vi anmält14 reservationer mot utskottsmajoritetens förslag. Jagyrkar bifall till reservation 1.Anf. 219 ():Fru talman! I detta betänkande behandlas ett antalmotioner som berör hyresrätten. står bak-om de skrivningar som utskottsmajoriteten har gäl-lande hyresrätten. I betänkandet behandlas även bo-stadsrättsfrågor och ägarlägenheter. Där står Folkpar-tiet bakom ett antal reservationer som jag återkommertill.Allra först vill jag säga att det inom bostadspoliti-ken finns några viktiga principer som jag tycker attdet är angeläget att arbeta för:1. Alla skall ha tillgång till en bra bostad.2. De boende skall ges möjlighet till ökat inflytandeoch större valfrihet.3. Pressa kostnaderna för byggandet.4. Tillämpa bruksvärdesprincipen.Enligt är detta viktiga delar inom bo-stadspolitiken. Därtill skall inte staten genom eko-nomiska styrmedel eller administrativa regleringargynna eller missgynna vissa upplåtelseformer, bo-stadstyper eller fastighetsägare. Med andra ord: Sam-hället bör eftersträva neutralitet mellan olika bostads-former.I dagens betänkande tar vi bl.a. upp två reserva-tioner som står bakom som gäller bostads-rättsfrågor. Det handlar om reservationerna 9 och 10.Dessa reservationer tar upp kravet på att skapa neut-ralitet mellan olika boendeformer. I det här fallethandlar det med andra ord om att skapa likvärdigavillkor för bostadsrättsinnehavare som för villaägare.Om detta skall ske, måste exempelvis pantvärdet påbostadsrätter öka som föreslås i reservation 9. Genomen sådan ordning kommer bostadsrättsinnehavare attkunna göra ränteavdrag i sina inkomstdeklarationer påsamma sätt som villaägare.Det är också viktigt att en utvärdering av reglernaom förstärkning av bostadsrättens pantvärde kangenomföras, något som föreslås i reservation 10 ochsom ju även den parlamentariska utredningen ombostadspolitiken, helt enigt vad jag förstår, för någramånader kom fram till.I reservation 13 tas ägarlägenheter upp. Jag villhär påminna kammaren om att den tidigare fyrpartire-geringen hade arbetat fram ett lagförslag till ägarlä-genheter 1994. Den efter valet tillträdande har stoppat detta. Det beklagar jag. Vad ärdet för fel på tanken att även den här boendeformen,ägarlägenheter, i valfrihetens namn skall kunna finnaspå den svenska bostadsmarknaden?Fru talman! Jag yrkar slutligen bifall till reserva-tion 9. står självfallet bakom även deövriga reservationerna som vi har undertecknat i dethär betänkandet.Anf. 220 ():Fru talman! Detta betänkande handlar bl.a. ommänniskors möjlighet att behålla sina hyreskontraktvid betalningsförsummelse. Reglerna är hårda om deanvänds i sin helhet av fastighetsägare. Dessa reglervill jag mjuka upp och göra mer rimliga. Verklighetentalar sitt tydliga språk i denna fråga.I en undersökning av Konsumentrådgivningen iGöteborg konstaterade man att hälften av göteborgar-na inte hade några pengar kvar när nödvändiga utgif-ter som mat och hyra m.m. var betalda. sade attde hoppade över att betala någon räkning varje månadför att det inte gick ihop ekonomiskt. 1997 är inte ettår som lättar på trycket precis. Sänkta bostadsbidrag,fortsatt ökning av egenavgifter, höjning av elskatten,m.m. kommer att påverka människors ekonomi nega-tivt.Om hyreskontraktet sägs upp skall socialnämndenintyga och garantera att hyran blir betald inom treveckor. Trycket på socialförvaltningarna har ökatbetydligt, och det är inte så lätt att få komma dit ome-delbart. Många vill inte heller vända sig till de socialamyndigheterna för att be om hjälp. Trycket på framförallt storstadsregionerna när det gäller att få fram bo-städer ökar, inte minst på grund av det låga nybyg-gandet. Det kommer att göra det lättare för fastighets-ägare att välja och vraka mellan sina hyresgäster.Vi anser att man skall förlänga återvinningsfristentill och att man skall se över de särskildaskälen för att säga upp en hyresgäst. Då får vi enhumanare bostadspolitik. Detta tyckte även Socialde-mokraterna under den borgerliga regeringens tid, mentydligen inte , inte nu längre.Att vara andrahandshyresgäst när det gäller rättentill hyreskontrakt är att leva mer eller mindre rättslöst.Inte förrän gäller samma regler som förförstahandskontrakt vid betalningsförsummelse. Ty-värr är ett andrahandskontrakt många ungdomars endachans att få ett eget boende, vilket blir mycket osäkertom man missar en hyresinbetalning.Detta är orättvist och inkonsekvent.Reglerna för lokalhyresgäster är hårdare än för deboende. Detta är onödigt och kan leda till problem fört.ex. en företagare med ett nystartat företag som vidnågot tillfälle hamnar i ekonomisk knipa. Att bli avmed sin lokal drar ju också undan möjligheten för attbedriva verksamheten. Här bör samma regler gällasom för de boende.Att vara bostadssökande har inte blivit en lättuppgift efter alla förändringar som har gjorts under deborgerliga regeringsåren. Socialdemokraterna harblundat för dessa problem och hänvisar till den bo-stadspolitiska utredningen. Tyvärr kommer inte denmed några nya förslag i den här frågan. Problemetskall tydligen växa i takt med att bostadsbristen ökar ivåra tillväxtregioner. Otaliga är de som lurats av ose-riösa privata s.k. bostadsförmedlare. De upprättarbostadsköer, säger sig förmedla bostäder, tar in avgif-ter och försvinner sedan utan att någon får vare sigpengar tillbaka eller någon lägenhet. Hur länge skalldetta få fortsätta utan att några åtgärder vidtas? Om nisocialdemokrater inte vill ha bostadsförmedling ikommunal regi så bör ni väl ändå se till att de somhåller på med förmedlingsverksamhet är seriösa ochhar t.ex. någon form av auktorisation.Vänsterpartiet kräver att om kommuninvånarna ien kommun vill ha en bostadsförmedlingskall de ha rätt till det. Då krävs en lagstiftning påområdet. Sedan lagstiftningen försvann har antaletbostadsförmedlingar lagts ned i rask takt. 1992 fannsdet 83. /1996 fanns det 43. I 215kommuner finns ingen som helst organiserad verk-samhet.I dag finns ett fåtal kommunala förmedlingar kvar,och deras verksamhet bygger på frivilliga avtal medbåde kommunala bostadsbolag och privata fastighets-ägare. I t.ex. , där jag besökt den kommu-nala bostadsförmedlingen, säger man att denna frivil-lighet tyvärr inte fungerar på ett bra sätt. Varken dekommunala bolagen eller de privata lever upp till deöverenskommelser som gjorts med förmedlingen. Itakt med att trycket på bostadsbolagen ökar när detgäller att klara sin ekonomi blir naturligtvis de kom-munala bolagen mer och mer benägna att få ekono-miskt starka hyresgäster till sina hyreskontrakt. Det ären utveckling som oroar och som ökar segregations-problemen. Här behövs naturligtvis en bostadsanvis-ningslag som ger den kommunala bostadsförmedling-en rätt till ett visst antal både privata och kommunalabostäder som ett sätt att skapa tryck på att de frivilligaöverenskommelserna följs. Förmedlingsverksamhetenskall naturligtvis utvecklas och förnyas med ett bättresamarbete mellan kommunens enheter, fastighets-ägarna och de bostadssökande.Ett annat allvarligt problem är att när bostadssö-kande hänvisas till olika hyresvärdar för att söka enbostad vet man inte vilka regelsystem som gäller.Man får inte en likvärdig behandling och hänvisas tillolika kösystem. Ett stort mått av godtycke blir detsom avgör vem som får en bostad eller ej. Detta ärinte godtagbart, och här måste de lagar och regler tillsom ger rättvisa möjligheter att skaffa en bostad. Engodtycklig behandling, där den bostadssökande skallstå med mössan i handen eller behöva besvara t.o.m.integritetskränkande frågor, vilket faktiskt förekom-mer, är inte förenligt med vår svenska syn på bostads-politiken.Blir det någon förändring beträffande dessa frå-gor? Och hur vill ni socialdemokrater ha det egentli-gen? har i alla fall sin inställning klar.Jag står naturligtvis bakom alla våra reservationer,men jag yrkar bifall till reservationerna 4 och 16.Anf. 221 PER ():Fru talman! För oss i är bostaden inteen vara som vilken annan som helst skapad för attköpas och säljas helt efter marknadens principer omtillgång och efterfrågan. Bostaden betyder för deflesta av oss trygghet, rekreation och vila, en plats förgemenskap och fest. Själva boendet, som också in-kluderar näromgivningen, spelar en central roll imänniskors liv. Att ha en bostad, ett hem, borde varaen självklar mänsklig rättighet. Just denna rätt till etthem drev den svenska delegationen under i förra året.I den bostadspolitiska utredningen föreslås bl.a.att alla skall kunna bo i goda bostäder till rimligakostnader inom ekologiskt hållbara ramar och attboendemiljön skall kunna bidra till jämlika och värdi-ga levnadsförhållanden och särskilt främja en goduppväxtmiljö för barn och ungdomar.Fru talman! Hyressättningen skall enligt min me-ning i viss mån avspegla människors prioriteringarvad gäller utrustnings- och lägesfaktorer m.m., menskall alltså inte helt kunna släppas fri. finns detknappast någon "billig" lägenhet att få tag i. Allalägenheter är dyra, många för dyra. De sänkta räntor-na för fastighetsägarna borde nu i stället få genomslagi form av en hyressänkning för hyresgästerna. Närsker detta?Miljöpartiet står i huvudsak bakom utskottsmajori-tetens förslag i betänkandet utom i två frågor. I Mil-jöpartiets motion 1996/97:Bo209 varnar vi för effek-terna av helt fria marknadshyror. Diskussionen ochframlagda förslag i den riktningen har oroat mångahyresgäster, särskilt de mest utsatta. Om marknads-principerna helt får styra kan man förmoda att det bliren snabb förmögenhetsöverföring till privata fastig-hetsägare, höjda hyror och kraftigt försämrade möj-ligheter för många att få det boende som de behöver.Det i sin tur skulle förstärka boendesegregationen,med allvarliga sociala konsekvenser för samhället. t.ex. skulle de 270 000 boendesnart utgöras av huvudsakligen välbeställda hushåll.Det behövs ett tak i hyressättningen. Därför anser jagatt det är viktigt att markera att vi i inteaccepterar helt fria marknadshyror. För tids vinnandeyrkar jag dock inte bifall till den reservationen.Fru talman! Om ägarlägenheten som upplåtelse-form har vi i tidigare motionerat i formav krav på laglig förtursrätt vid försäljning av hyres-fastighet. är jag mån om att betona att bättremöjligheter för hyresgäster att ta över sina lägenheterinte minskar vårt krav på ett fungerande bestånd avhyresrätter - inkluderande kommunala bostadsbolag,den s.k. allmännyttan - och en fortsatt uppmuntranvad gäller den kooperativa hyresrätten.I detta betänkande behandlas två motioner som ärväckta av och ochsom handlar om ägarlägenheten som en ny upplåtelse-form. Trots att jag nog inte riktigt har samma beve-kelsegrunder som de andra partierna stöder jag reser-vationen, som innebär att regeringen bör återkommamed ett förslag i frågan.Anf. 222 () replik:Fru talman! Det har pratats mycket om ägarlägen-heter. Per är en av dem som tagit upp den frå-gan. Jag skulle vilja höra litet grand om vad det ärsom är så bra med ägarlägenheter jämfört med t.ex.bostadsrättsföreningens verksamhet, som ju är en typav kollektivt ägande.Jag har studerat det som hänt i un-der de . Där har det varit en kraftigsatsning på försäljning av kommunala lägenheter somomvandlats till ägarlägenheter. Resultatet är ganskakatastrofalt. Antalet hemlösa har fördubblats. med problem som har att göra med att de inteklarar kostnaderna med ägarlägenheter har ökat dra-matiskt. Bostadsbidragskostnaderna har sjufaldigats.Jag skulle alltså gärna vilja höra vad det är som frånMiljöpartiets synpunkt är så positivt och så fantastisktbra med ägarlägenheter.Anf. 223 PER () replik:Fru talman! Jag vill inte hävda att ägarlägenhetenär så fantastiskt bra, men ägarlägenheten som upplå-telseform är ytterligare en möjlighet som man skullekunna använda sig av. Jag tror inte att det är såhemskt många som berörs.Vår tanke med ägarlägenheten är bl.a. möjlighetenför en hyresgäst att få ta ett större ansvar för sitt bo-ende.