prot · GL0950 · 1997-12-18 00:00:00 — Det är inte på detsättet som utveckling och anpassning går till i enindustribransch, lika litet i kraftbranschen som i nå-gon annan bransch.Det hade varit bra om fler hade tilltro, inte minstCenterpartiet, till den avreglering av elmarknadensom man själv har medverkat till. Om man hade hafttilltro till konsumenternas önskan att avskaffa kärn-kraften finns också här instrumenten genom den av-reglering som har skett. Konsumenterna har möjlighetatt fasa ut kärnkraften tidigare genom att rata kärn-kraftsproducerad el, på precis samma sätt som kon-sumenter på en annan marknad ratade klorblekt pap-per.Vi föreslår i vår reservation 1 i detta betänkandealternativa energipolitiska riktlinjer som utgår frånden energipolitiska linje som vi nu har presenterat ettantal gånger och debatterat fram och tillbaka här ikammaren. Jag yrkar bifall till reservation 1. Denbygger alltså på att vi skall utnyttja de produktionsre-surser som vi har inom landet, att det är ekonomi ochsäkerhet som skall vara styrande för när kärnkraftver-ken tas ur drift och att vi inte skall förtidsavvecklanågot genom politiska beslut för att återfå den fossi-lanvändning som vi en gång tog kärnkraften i drift föratt försöka undvika. är det, fru talman, kol ochfossilgas som är alternativen till ett fortsatt utnyttjan-de av kärnkraften.Som en följd av vår inställning i de energipolitiskahuvudfrågorna säger vi i förslaget till statsbudget nejtill politiseringen av . Vi säger nej till dedyra subventioner av ny kraftproduktion som därföreslås. Vi säger nej till statsbidrag av den bisarra artsom vi nu ser prov på och som innebär att t.o.m. villa-ägare med direktverkande el som ställer om till olje-uppvärmning får statsbidrag. Vi säger givetvis ävennej till den nya energimyndighet som regeringen harfattat beslut om att inrätta i Eskilstuna.Tillsammans med och Kristdemokra-terna har vi avgivit reservation 5 i vilken vi förordarett avskaffande av det s.k. tankeförbudet i kärnteknik-lagen. Jag skall inte fördjupa mig i den frågan heller.Den har också debatterats vid upprepade tillfällen ikammaren. Det är en styggelse att vi i en säkerhetslaghar bestämmelser som lägger en hämsko på den friaforskningen. De tre partierna menar att detta tanke-förbud skyndsamt bör avskaffas.Vi är positiva till en ökad biobränsleanvändning idet svenska energisystemet. Men , begär att vi skall få enmiljökonsekvensanalys av vad en mer storskalig in-troduktion av biobränslena i det svenska energisyste-met innebär för biologisk mångfald, för utsläpp ochför andra miljöaspekter som kan uppkomma.Fru talman! Med det anförda ber jag att få yrka bi-fall till den moderata reservationen 1 om energipoli-tiska riktlinjer och till den gemensamma borgerligareservationen 5 om avskaffande av tankeförbudet. Vistår givetvis bakom även de övriga reservationernasom vi har fogat till betänkandet, men jag begränsarmig till att yrka bifall till dessa två.Anf. 176 ():Fru talman! Det är egentligen två områden som viskall fatta beslut om , dels det som vi har disku-terat färdigt och fattat beslut om, dels det som merhänger samman med den budget som kan relateras tillenergiområdet. Därmed kan man säga att den diskus-sionen illustrerar de två spår som det under vårenfattade beslutet om omställningen av energisystemetföljer. Det handlar om det litet spetsiga spåret sominnebär en omställning av kärnreaktorer. Det handlarockså om det litet mer utvecklande spåret, nämligenutvecklingen av nya energikällor och en effektivareenergianvändning. Det är det som kommer till uttrycki det betänkande från näringsutskottet som vi nu dis-kuterar.Jag tycker att detta är spännande. Det är en riktigutveckling att vi nu kan satsa resurser på att utvecklaenergisystemet och ge det en ny inriktning där effek-tivisering och en riktig användning av energi, dvs. rättenergiform på rätt plats, kommer till uttryck, samti-digt som vi förmår att stimulera nya energikällor in isystemet - de uthålliga, de mer miljöriktiga.Man har två vägar att arbeta med. Man har deekonomiska styrmedlen, och man har lagen. Jag tror igrunden att det är den ekonomiska verkligheten somkommer att medföra en omställning av energisystemetpå litet sikt. Men på kort sikt är det lagstiftningen somär det spetsiga instrumentet och det instrument somger konkreta resultat bundna i tid.Men i den här delen av energibeslutet som vi harframför oss ser vi hur även ekonomin kan utnyttjas förförändringen av systemet. tror inte jag, fru talman,i längden på bidrag och olika former av stöd för attåstadkomma en omställning. Men i början av en om-ställning kan och är en sådan inriktning nödvändig,och det är det som kommer till uttryck i utskottetsbetänkande.Fru talman! Den andra delen som jag vill ta uppgäller det som kanske är den mest spännande delen,nämligen de mycket stora forskningsresurser som nuläggs på utvecklingen av energisystemet. Det ärforskningsresurser som ger möjlighet till en grundläg-gande forskning men också till en tillämpad forskningoch teknisk utveckling. Det är i själva verket där somde stora resurserna satsas. En mindre del under denkommande perioden satsas ju på stöd vid omställ-ningen. Den större delen satsas på förnyelsen genomny kunskapsuppbyggnad, forskning och teknisk ut-veckling.Fru talman! Jag är alltså glad att kunna säga att vihar fattat det första - skarpa och spetsiga - beslutet attpåbörja avställningen. Vi kommer alldeles snart att taett beslut som leder till att vägen röjs för att vi fårresurser och utrymme för att klara också den utveck-ling av vår energianvändning och av vår energitillför-sel som vi för det svenska samhällets utveckling, förnäringslivet skull och för den svenska miljön behöver.Det är ett bra beslut som vi går fram emot, fru talman.Anf. 177 ():Fru talman! i Kyoto kom framtill överenskommelser om begränsningar och reduk-tioner av utsläppen av sex växthusgaser. Det var bra.Hur kommer att göra återstår att se.Den svenska har antagit ettklimatpolitiskt mål och kommer inte att tveka attuppfylla kraven från Kyoto, om inte det senaste åretssignaler från regeringen underminerat den bastantamajoriteten för klimatmålet. Signalerna består bl.a. avinom EU tillförhandlade höjda utsläppsrätter och avhelomvändningen i fossilgasfrågan.Vid vårens statsministermöte i uttaladeGöran sitt stöd för ett utvidgat nordiskt ener-gisamarbete omfattande även fossilgas. Detta uppfat-tades av våra grannländer både i öst och i väst som ensvensk helomvändning. Frågan har utvecklats vidare,och president uppvisade ju ingen större diplo-mati i frågan utan krävde snabba svenska gasköp.Det pågår just nu två omfattande studier av gas-ledningar över och i medanslutningar till och . Den ena studi-en stöds av EU som ett s.k. Trans European Network-projekt. Den andra studien utförs av ryska Gasprom isamarbete med finska och avser en transport-ledning av stora dimensioner för gas från , viaFinland till Tyskland.Om en sådan motorväg för fossilgas läggs påsvenska fastlandet, ökar möjligheten kraftigt att ettutbyggt svenskt gasnät i blir lönsamt.Ifall regeringen stått fast vid tidigare avvi-sande inställning till ytterligare fossilgas, är det troligtatt åtminstone en av dessa studier inte kommit tillstånd och att åtminstone ledningar över svenskt terri-torium inte kommit i fråga.Nu har i stället förhoppningar väckts på olika håll,inte minst i , och näringsministern blevtvungen att underteckna ett avtal om en utredning somskulle presenteras 1999, efter valet. är detendast vänsterns som uttalat stöd förregeringens nya gaslinje, något som han i dagensdebatt något backat från. T.o.m. centerledaren har tagit avstånd trots tidigare mycketpositiva uttalanden om fossilgasen.Fru talman! presenterades en utredningbeställd av med rubriken att medverka till reducerademiljöutsläpp i och närområdet. Den visar pådet okontroversiella faktumet att bytet av dansk, bal-tisk och finsk kolkraft mot fossilgaskraft ger storamiljövinster. Våra grannländer behöver fossilgasen. Irapporten presenteras också beräkningar som visarminskade utsläpp även i om fossilgasnätenbyggs ut.Dessa beräkningar har dock utgått från attbiobränsleanvändningen inte kommer att påverkas vidutbyggnad av gasnäten över . På dennapunkt råder minst sagt delade meningar. Många, där-ibland jag själv, anser det helt klart att gasen skullekonkurrera ut biobränslena, bl.a. i värmekraftverken,på grund av den högre elproduktion som gasen med-ger och det låga priset. Eftersom just värmeverken ärdet stora underlaget för den växande biobränslean-vändningen och den därmed stora möjligheten attytterligare minska kol- och oljeanvändningen, vore engasintroduktion dubbelt negativ för utsläppen avkoldioxid och möjligheterna för oss att bidra till denglobala klimaträddningen. Olja och kol skulle dåersättas med fossilgas i stället för med biobränslen.Just gasens effektivitet när det gäller elproduktionär nog det egentliga skälet till regeringens helom-vändning i gasfrågan. Man inser att kärnkraften intenu kan ersättas med något annat än fossilgas. Dettakan dock inte uttalas högt. Vart skulle då det ekolo-giskt hållbara ta vägen?Vi i motsätter oss bestämt en ytterliga-re utbyggnad av gasledningar över . Vi villuppmana regeringen att återgå till denna linje i gas-frågan, den som var gällande för tidigare.Sverige behöver inte gasen, men det gör våra grannar.Låt dem använda denna starkt begränsade naturresursi avvaktan på att forskning och utveckling ger världenbättre alternativ, som inte skadar vår miljö. Gasled-ningarna behöver inte dras över . Goda alter-nativ finns både söder och öster om vårt land.Fru talman! En liberal energipolitik utgår från denenskilda människans behov och önskningar. Vårtlångsiktiga övergripande mål är ekologiskt hållbaraenergisystem som inte ger skadliga utsläpp och avfalloch som inte förbrukar ändliga resurser. Vägen dit ärlång. Statens roll är att forma spelreglerna. De politis-ka besluten bör begränsas till att fastställa övergri-pande mål och de styrmedel som kan behövas för attnå målen. I konsekvens med detta stödjer Folkpartietde delar av regeringens omställningsprogram somavser energihushållning samt forskning om och ut-veckling av ny energiteknik. Vi anser dock att takten idessa program inte behöver vara fullt så forcerad.Vidare måste forskningen få bedrivas fritt utan tanke-förbud. Forskning kring biobränslenas miljökon-sekvenser är mycket angelägen.Elmarknadens avreglering var ett steg på liberali-seringsvägen. För oss liberaler är det en självklarhetatt man som energikonsument skall kunna välja elle-verantör på samma sätt som bensinleverantör. Omman inte gillar kärnkraft kan man välja en elle-verantör utan kärnkraft, och om man gillar vindkraftkan man välja en vindkraftsleverantör. Detta gerelkonsumenterna en stor makt över produktionsmeto-derna. Man kan säga att svenskarna folkomröstarkontinuerligt om vilken sorts elproduktion man före-drar.Regeringen och stödpartierna och Väns-terpartiet anser uppenbarligen inte att elkonsumenter-na är kapabla att själva välja utan har bestämt attBarsebäck skall börja avvecklas . Detta skall skemed lagstiftningsmakt, något som vi tidigare i dagdiskuterat här i kammaren. Det liberala alternativet ärkonsumentmakt.Fru talman! kommer i valrörelsen attargumentera för att energipolitiken ändras på väsent-liga punkter. Vår politik för flera jobb och mer resur-ser till vård och skola innebär bl.a. att våra kärnkraft-verk används under hela sin ekonomiska och säker-hetsmässiga livslängd. I våra reservationer vid betän-kandet har vi redovisat fler inslag i vår energipolitik,främst på de områden där den avviker från majorite-tens uppfattning. För att undvika meningslösa vote-ringar yrkar jag dock bifall endast till reservation 2.I detta anförande instämde ().Anf. 178 ():Fru talman! Man kan vara glad över mycket i dag- och kärnkraftsavvecklingens inledning!Men jag skall tyvärr också vara litet pessimistisk.Det är nu sedan den beslutadeenergiöverenskommelsen om en uthållig energiför-sörjning trädde i kraft.Vilken utveckling inom energisektorn var dettänkt att regeringen skulle främja? Och hur ser verk-ligheten ut? Låt mig ge några exempel:Det gäller först energipolitikens mål. Jag citerar urenergiöverenskommelsen som under punkt 1 i inled-ningen säger:"Energipolitiken skall skapa villkoren för en ef-fektiv energianvändning och en kostnadseffektivsvensk energiförsörjning med låg negativ påver-kan på hälsa, miljö och klimat samt underlättaomställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle.Härigenom främjas en god ekonomisk och socialutveckling i . ""Landets elförsörjning skall tryggas genom ettenergisystem som grundas på varaktiga, helst in-hemska och förnybara energikällor samt en effek-tiv energianvändning. ""Kärnkraften skall ersättas med effektivisering avelanvändning och utveckling av all energiteknik. "Vi har i dessa tre inledande avsnitt tre grundläg-gande tankar:Den första tanken är: Regeringen har tagit på siguppgiften att skapa förutsättningar och villkor för attenergiomställningen till ett uthålligt energisystemskall kunna ske.Den andra tanken är: Regeringen har beslutat attenergiomställningen skall ske genom först och främstinhemska och förnybara energikällor.Den tredje tanken är: Regeringen har beslutat attkärnkraften skall avvecklas och ersättas med en ef-fektivare energianvändning, dvs. energisparåtgärderskall främjas och forskning och vidareutveckling skallske inom sektorn för energiteknik.Så är målsättningen.Vad har då hänt i verkligheten?I verkligheten har man praktiskt taget stängtNUTEK:s energieffektiviseringsenhet, som underledning av , en internationellt erkändenergiexpert, framgångsrikt hade arbetat bl.a. medenergiomställningsprogram i de baltiska länderna,och . Det var program som kort sagtgick ut på att undvika de smutsiga kilowattimmarnaoch minska de överflödiga. Det kallas för att jaga"negawatt". Decentralisering, snabb och betalbarhjälp till självhjälp, tillförlitlig teknik - det var nyck-elbegrepp i denna energieffektiviseringsenhet påNUTEK, som arbetade med såväl inhemska sominternationella projekt och som fick sina anslag dras-tiskt reducerade , efter att ha varit utsatt för 17verksamhetsgranskningar under fyra år.Samtidigt är för den omdis-kuterade och hårt kritiserade Polenkabeln. Ett projektsom går ut på att statliga ska öppna endörr för import av billig, polsk kolkraft, alternativtrysk kärnkraft, via denna 600 mW-kabel till Sverige.Projektet symboliserar dock på ett mycket påtagligtsett dubbelmoralen i energipolitiken och har därförvarken kunnat förankras regionalt i eller i Sve-rige.Att strypa en internationellt erkänd och uppmärk-sammad energieffektiviseringsenhet på å enasidan, och planera ett tremiljardersprojektsom går ut på att importera visserligen smutsig menbillig polsk kolkraft, alternativt rysk kärnkraft, ochsälja den dyrt i å andra sidan: det är i prakti-ken vad som sker efter energiöverenskommelsen.I en DN-intervju med Carl-ErikNyquist, vd för statliga , bekräftadedirektörn för statligt ägda den smartaaffärsidén bakom kabelprojektet. Detta är hur rege-ringen i praktiken gynnar "varaktiga, helst inhemskaoch förnybara energikällor samt en effektiv energian-vändning".I realiteten har vi dessutom kunnat se hur den av-reglerade elmarknaden i blixtsnabb takt köper uppoch införlivar mindre energiproducenter runt om ilandet och även utomlands.Ett exempel: , som till stor del ägs av tys-ka har köpt upp det skåns-ka elbolaget avLandskrona kommun. Affären är ännu inte godkändav men kommer förmodligen att blidet med nuvarande brist på klara rambetingelser somkan garantera mångfald även vad gäller den regionalaoch lokala energiproduktionen.På den internationella arenan har statliga , vars hemmamarknad ju skall vara , desenaste tre åren satsat föratt köpa upp eller fusionera med utländska, utomnor-diska fossilenergiproducenter: tyska kärnkraftverk,tyska och polska kolkraftverk, m.m.Allt färre producenter, alltfler storkoncerner medalltmer invecklade, ogenomskinliga internationellaägarstrukturer, en allt större maktkoncentration tilldessa stora transnationella energiproducenter, ochdärmed självfallet även ökade politiska styrmöjlighe-ter för dessa stora giganter, är resultatet.Så ser verkligheten ut. Politiker och beslutsfattareser sig omkörda, överkörda av en fak-tisk energipolitik, en energipolitik som sker där ute iverkligheten och som sätter helt andra ramarför framtiden än vad regeringen hade tänkt sig. Tran-snationella storkoncerner som springer med en rasan-de fart åt ett håll, som inte har det minsta att göra meden "omställning till ett uthålligt energisystem", somhar "långtgångna planer", som det vanligtvis uttrycks,som man meddelar medier och politiker näravtal för nya storskaliga energiprojekt är så gott somklubbade och klara. En energipolitik som görs bakomlykta dörrar i dessa stora transnationella bolagsstyrel-ser som inte bryr sig nämnvärt om att omsätta rege-ringens fagra riktlinjer i energiöverenskommelsen ipraktiken.Tänker socialdemokraterna titta på eller titta borteller skall ni ta itu med detta, ?Jag avslutar mina tankar med ett :"Marknaden är en underbar tjänare, men en fruk-tansvärd herre. "Se till, Socialdemokraterna, regeringspartiet, attenergiöverenskommelsen är värd det papper den stårpå! Låt inte de kommersiella intressena köra över ossoch svenska folket. Låt miljöhänsyn gå före penning-en!Fru talman! I detta betänkande finns några reser-vationer från som jag vill säga något om.Reservation 3 handlar om riktlinjer för energipoliti-ken. Där talar vi om att man skall skatteväxla, höjaskatter på energi och miljöutsläpp och sänka arbetsgi-varavgifter. Det gör att vi får i gång ett kretslopps-samhälle, att kretsloppsenergin stimuleras och att vifår i gång arbetstillfällena. Vi säger också att man kanavveckla tre reaktorer på fem år.Säkerhetskrav i kärntekniklagen tog jag upp i detförra anförandet jag höll.När det gäller reservationen om kärnkraftens av-fallshantering handlar det om vad som händer om detskulle bli en översvämning på grund av klimatföränd-ringar. Vad händer med befintlig kärnkraft?Sedan kommer jag till reservationen om vissabränslefrågor, som handlar om MOX-bränslen.Den sista reservationen gäller affärsverket Svens-ka kraftnät och handlar om Polenkabeln.Först vill jag säga att vi i i vårt sär-skilda yttrande har lagt på utöverregeringens budget för att kunna ställa om snabbaretill ett ekologiskt energisystem. Vi stöder satsning påsolvärme, solceller, vind, biobränslen, men ocksåforskning och teknik. Fast den viktigaste delen ienergipolitiken är ändå energihushållning och effek-tivisering - vi satsar på "negawatt". Billigt och rent!Så till reservationerna. Sommarens semesterrege-ring gav koncession för en likströmskabel mellanSverige och . Likströmskabeln berör den känsli-ga blekingska skärgården mellan två naturskyddsom-råden i en zon som skall ingå i EU:s Natura 2000-program som ett särskilt skyddsvärt område av riksin-tresse för natur- och friluftsliv. Kabeln som är ettprojekt av ingripande beskaffenhet och av betydandeomfattning har alltså ändå inte prövats enligt NRL:s 4kap., något som en majoritet av de tillfrågade remiss-instanserna uttryckligen hade krävt, däribland Bover-ket, i och de tre berördablekingska kommunerna , ochKarlshamn.Till den planerade Polenkabeln hör en elektrodan-läggning i havet som producerar klorgas och till följddärav höggiftiga klororganiska föreningar. Den skapardessutom magnetfält som i sin tur hotar allt slagsbiologiskt liv både i havet och på land. Man talar oms.k. Magnetfält påverkar fiskens vand-ringsvägar, tränger igenom cellstrukturen på allalevande varelser och ger upphov till negativa föränd-ringar i cellstrukturen, förändringar som vi vetganska litet om men har all anledning att hantera medstor försiktighet.Magnetfält ger även upphov till korrosion på me-tallföremål, dvs. förorsakar ett ständigt pågåenderostangrepp på metallföremål inom en radie på enligt SGU, geologiska undersök-ning, som har varnat upprepade gånger inför den häranläggningstypen just i Blekinge.Denna elektrodanläggning med sina utsläpp kom-mer att uppta en yta på 12 ha eller 17 fotbollsplaner iett av de sista ostörda uppväxtområdena för vildlax.Till kabelanläggningen hör även en strömriktarstationpå land som skall omvandla likström till växelströmoch viceversa. Även det en anläggning med betydan-de storlek, nämligen 7 ha, som skall placeras i ettområde som är klassat som riksintresse för natur ochfriluftsliv.Kabeln har inte prövats enligt Esbokonventionen,som säger att man måste pröva den om det har gräns-överskridande karaktär. Den har inte prövats enligtMKB och försiktighetsprincipen. Man har inte hellerkopplat in havsrättskonventionen.Vi anser att det tillstånd som regeringen gav isomras inte är aktuellt , eftersom Mielno kom-mun i , där kabeln skulle kommit i land, inte äraktuell längre.Nya förslag är eller Ustka, öster omMielno. Det betyder en omväg öster om det storadumpningsområde för ammunition och stridsgas somfinns öster om . Tillståndet gäller den ka-belsträckning "som framgår av till ansökan hörandekarta och förteckning över berörda fastigheter". Medandra ord måste en ny koncessionsansökan behandlasav regeringen om kabeln får en sträckning över fas-tigheter som inte fanns i den ursprungliga ansökan,vilket är fallet.Koncessionen kan inte anses vara giltig, enligt vårtsätt att se på saken. Att dess-utom sagt nej till en strömriktarstation och vägrargodta en likströmskabel på grund av de effekter somjag har berättat om gör det ännu mer prekärt för rege-ringen.Fru talman! Jag skall gå över till att tala omMOX-bränslet. Kraftgrupp, OKG,skickade omkring 1980 ca svenskt använtkärnbränsle till , tidigare kallat Windscale.Där har det förvarats utomhus i behållare i närhetenav havet med dess salt och klorider som påverkarkonditionen hos behållarna. I ett brev från det brittis-ka företaget daterat sägs detatt en del av bränslet läckte redan vid transporten tillEngland.För ett år sedan presenterades en utredning omförutsättningarna för att återföra det svenska kärn-bränslet från för slutförvaring i utanatt det upparbetades. Då framgick det att det skulle blimycket dyrt att återta dessa kärnbränsle ochatt en omkonditionering hade varit nödvändig.Enligt ursprungligt avtal med BNFL skall kärnav-fallet upparbetas, och plutoniet samt uranet därefterskickas tillbaka till . Halva upparbetningenbetalas av OKG. gav regeringen klarteckenför en sådan upparbetning. Regeringen bedömde dettydligen som alltför dyrt att åstadkomma en föränd-ring av kontraktet som OKG upprättade 1969. Detbetyder att det produceras plutonium av detsvenska avfallet.Risken finns att plutoniet kommer att används förframställning av MOX-bränsle, som består av 5 %plutonium och uran.Regeringen har tidigare fattat beslut om direktde-ponering i stället för upparbetning efter 1980. Vd:nför OKG har emellertid meddelat att han planerar attsöka myndigheternas tillstånd för att använda pluto-niet som MOX-bränsle. MOX står för mixed oxidefuel. Han ansåg det vara bäst ur miljö- och säkerhets-synvinkel samt ur ekonomisk synvinkel. Detta är heltbarockt.Fru talman! Två personer som forskar om an-vändningen av MOX-bränsle i lättvattenreaktorer ochdess påverkan fick årets alternativa . Tagaki,japan, och , tysk boende i , träffadesförsta gången i på en konferens om plutonium.De upptäckte likheten mellan och Japanbeträffande hanteringen av kärnkraftsfrågan och bör-jade samarbeta med anledning av skeppningen avplutonium från till . Tagaki vill införamoratorium för plutoniumprogram, vilketnyligen resulterade i att man håller på att trappa nedplutoniumprogrammet.Det är mycket farligt att använda MOX-bränsle,men många länder ser här en möjlighet att göra godaaffärer. De argumenterar med att man kan minskaplutoniumberget genom att använda MOX-bränsle.Men sanningen är att man brukar köra med en tredje-del MOX och två tredjedelar vanligt kärnbränsle. Dåminskar plutoniet i MOX-bränslet, men växer i detandra bränslet.