prot · GL0934 · 1997-11-26 00:00:00 — skall enbart slå fast måletklart och tydligt.Vi har också sett några strukturella problem medregeringens förslag om elektronikskrotet som sam-mantaget kommer att innebära praktiska problem förbranschen. Regeringen säger att en producent skall taekonomisk ansvar för s.k. historiskt skrot, dvs. pro-dukter som är sålda innan den föreslagna lagstiftning-en börjar gälla. Förutom att retroaktiv lagstiftningalltid är tveksam ur rent principiell synvinkel finns detallvarliga konkurrenssnedvridande konsekvenser medett sådant förslag.Ett annat strukturellt problem är att skrotnings-kostnaden måste tas ut redan vid försäljningen. Någotannat alternativ är inte realistiskt. Men hur kan vi vetaatt pengar finns kvar ? Många produ-center överlever inte. Som ett illustrativt exempel kannämnas att 43 av 52 distributörer av stereoanlägg-ningar inte existerar längre. Här finns detalltså en fortsatt otydlighet. Vi menar också att detekonomiska ansvaret för det historiska skrotet intekan åläggas producenterna utan får vara ett samhälle-ligt ansvar.Vi kristdemokrater har inte någon ordinarie leda-mot i jordbruksutskottet. Därför har vi inte haft någonmöjlighet att lägga våra reservationer där. Men dennagång har dock de flesta av våra yrkanden fångats uppi andra reservationer. Därför kan jag som röstförkla-ring ange att vi i händelse av votering kommer attstödja reservationerna 9, 11, 12 och reservation 14.Det är troligen reservation 14 som kommer att gå tillvotering.Anf. 122 ():Herr talman! När antagit detta betän-kande kommer vi att ha tagit ett stort steg mot dethållbara . , när alla delar i det härbetänkandet har fallit på plats, kommer det att varaslut med påspädningen av alla läckande soptippar ochslut på långa smärtsamma processer för att leta uppnya platser att etablera soptippar på för att deponeradet som vi tyckt vara värdelöst. Vikommer inte längre att betrakta det som en gång äranvänt som uttjänt. Det är i stället en ny råvara förnya produkter, bränsle eller näringsämnen för nyaväxter.Nu kommer inte allt detta positiva att hända meden gång. Det kommer att ta . Men vi fattarnu beslut om en rad instrument som gör det möjligt attkomma närmare målet, ett hållbart . Och visstkan jag dela uppfattningen att det vi nu diskuterar ärett teoretiskt resonemang. Det kan inte vara på någotannat sätt. Måhända är det därför som vi har dendebatt vi har. Vi har inte någon längre erfarenhet attluta oss tillbaka mot.Betänkandet handlar om flera lagändringar medbemyndigande till regeringen att fatta beslut genomatt utfärda förordningar. Det är naturligt när vi har ettsådant här problem framför oss, när vi skall formadenna framtid, att det måste vara på det sättet för attvi skall nå bästa möjliga resultat. Just det här harorsakat en del reservationer till utskottets betänkande.Flera vill att skall lagstifta direkt och andravill att regeringen skall återkomma med andra lös-ningar. Sammanlagt finns det 14 reservationer, meningen vill direkt motverka inriktningen på regeringensproposition.På ett område föreslås ett nytt producentansvar.Det handlar om uttjänta elektroniska produkter. Idessa finns en mängd material som kan återvinnas ochåteranvändas. Detta skall ske under ordnade formeroch genom certifierade företag. Hur detaljerna i före-skrifterna skall se ut får regeringen meddela genomförordningar.Med detta förslag får också regeringen möjlighetatt meddela förbud mot deponering och förbränningav elektronikavfall som inte demonterats av en god-känd demonterare eller, Skånberg - han gick -förbehandlats med andra miljömässigt godtagbarametoder.Det kommer att innebära att vi här i riksdagenlägger ramarna för ett fortsatt arbete för att ta handom de ökande mängderna av uttjänta elektroniskaprodukter. Vi kan inte från talarstol se allalösningar och problem som kan dyka upp i utform-ningen av detta producentansvar. Självfallet skallproducenter och importörer av elektroniska produktervara med när detaljerna skall utformas. Det gällerockså dem som skall behandla det uppkomna skrotet.Vi får då ett system som alla aktörer känner ansvarför, och av erfarenhet vet vi att det kommer att funge-ra mycket bättre än enbart en detaljerad lagstyrning.Majoriteten föreslår att producentansvaret skallvara kollektivt. Då blir det också konkurrensneutraltoch ingen frestas att hitta kryphål för att få egna för-delar genom att inte ta sitt ansvar.Det är inte annorlunda på det här området än närdet gäller producentansvaret för papper. När vi sorte-rar papper tror jag inte det är någon som under-söker vem som har tillverkat just det papperet, dentidskriften eller tidningen.Herr talman! Vid rivning av byggnader uppkom-mer mycket avfall. En del av detta är farliga ämnensom behöver hanteras på ett miljömässigt säkert sätt.Därför föreslås en ändring i , såatt även rivning av en del byggnader kommer att om-fattas av kravet på rivningsplan. När det gäller att tahand om byggnads- och rivningsavfall har byggbran-schen tagit initiativ till att ta hand om den stora av-fallsmängd som uppstår. Det är ett lovvärt initiativ,och både regeringen och utskottet gör den bedöm-ningen att byggbranschen får fortsätta med sitt initia-tiv att arbeta vidare med kretsloppsfrågorna. Vi kan seatt byggbranschen har bildat ett kretsloppsråd somskall samordna alla aktörernas kontakter med olikamyndigheter. Man har också formulerat ett åtagandeför branschen.En annan del som kommer att få stor betydelse föratt minska volymerna på våra soptippar är att rege-ringen ges möjlighet att utfärda förbud mot depone-ring av brännbart avfall från år 2002.Vi har en stor miljöbelastning från våra de-poneringsanläggningar. Lakvatten kommer under långtid att innehålla rester av giftiga metaller, näringsäm-nen m.m. Tipparna är också den tredje största ut-släppskällan av metangas, en av de s.k. växthusgaser-na.I kommer vi att få förslag till riksda-gen om möjligheter för regeringen att utfärda före-skrifter för deponeringsanläggningar.För att minska miljöbelastningen från depone-ringsanläggningarna och öka återvinningen anser nuutskottsmajoriteten att man kan ge regeringen möjlig-het att införa ett generellt förbud mot depo-nering av organiskt avfall. har aktö-rerna möjlighet att utveckla nya återvinningsmetodereller att förfina dem som redan finns. Vi får lov attåterkomma till denna fråga i om vilkakrav som skall ställas på dessa metoder.En viktig länk i systemet för att kvalitetssäkrahanteringen av avfall är transportörerna. De har upp-giften att se till att avfallet, oavsett hur det ser ut,kommer till rätt plats och att det inte är blandat medannat avfall. Då behövs det kunskap om det gods somtransporteras för att inga olyckor skall ske. För attklara denna kvalitetssäkring anser majoriteten i ut-skottet att regeringen skall kunna utfärda föreskrifterom att det fordras tillstånd för att transportera justdetta avfall. Sådana tillstånd kan utfärdas av länssty-relserna. Det är också viktigt att transportörerna vetvad det är för avfall som skall transporteras, och där-för skall den som lämnar avfall till transport ocksålämna uppgifter om det avfall som skall transporteras.Detta blir än viktigare , då andra änkommunerna får möjlighet att hantera och omhändertaavfall som inte är hushållsavfall och som inte är be-traktat som farligt avfall.Som jag tidigare nämnde finns det 14 reservatio-ner fogade till betänkandet. Flera av dem handlar omatt vi nu skall besluta om åtgärder som är under ut-redning eller som bereds. Vi kommer så småningomatt få dessa på bord.Lennart och yrkar i en ellertvå av reservationerna på avslag på regeringens för-slag. Jag har viss förståelse för att att det hjul som ni i kretsloppsdelegationen haruppfunnit skulle snurra bättre än regeringens hjul.Men jag tycker att vårt hjul är bättre. Vi har sattett nav, ett kullager, på det, och det kullagret utgörsav att vi skall utforma de här reglerna tillsammansmed aktörerna på marknaden. Som jag tidigare nämn-de finns det betydligt större förutsättningar för att detskall kunna fungera bra. Jag delar den uppfattningsom har nämnts tidigare om att det definitivt inte finnsnågra andra ambitioner vare sig från regeringen ellerfrån den socialdemokratiska delen av utskottsgruppenän att det här skall fungera.Det vi har delade meningar om här i kammaren ärinstrumentet för att nå dit. Jag tror att det instrumentsom majoriteten föreslår har bättre förutsättningar.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottets betän-kande och avslag på samtliga reservationer.Anf. 123 () replik:Herr talman! Först har jag två struktursynpunkter.Det känns litet märkligt att man skall behöva stå idenna kammare och försvara att man diskuterar lag-stiftning, på det sätt som jag har gjort tidigare. Situa-tionen är faktiskt den att regeringen kommer till riks-dagen med ett förslag till en lagstiftning, och vi harrimligen rätt att ha synpunkter på det; det är dennakammares uppgift.Den andra struktursynpunkten gäller att förfasar sig över Kretsloppsdelegationens hjuloch snabbheten i det som utskottsmajoriteten har i sitthjul. Jag är inte ensam om att tycka att Kretsloppsde-legationens förslag var bra. Mycket av det materialsom jag har redovisat stöder sig på det förslaget. Detär många i Kretsloppsdelegationen som har varit medom delegationens förslag, inte bara jag som center-partist utan naturligtvis också partikolleger till AlfEriksson. Det kan vara värt att notera att man där harvarit med om att konstruera det hjul som jag har re-dovisat.Sedan vill jag ändå ta upp frågan hur på en del förhållanden. Låt mig bara ställa enfråga, för att undvika missförstånd om att alla aktörerskall bete sig rätt. Om jag står med CD-spelaren iKiruna, med stöd av vilken lagstiftning, antingenregelrätt lag eller förordning, kan jag göra mig av meddenna CD-spelare? Och var skall jag göra mig av medden?Jag skulle också vara mycket intresserad av att hö-ra funderingar kring stenkrossen pålastbilsflaket. Måste som kör lastbilen ha till-stånd för att köra stenen på lastbilsflaket?Anf. 124 () replik:Herr talman! Återigen gör entolkning av vad som sägs i majoritetstexten. Hansnävar in tolkningen och hänvisar till att det inte finnsnågot stöd för att skriva en förordning som skulleinrymma hans CD-spelare, som han har köpt någon-stans i sydvästra . Om studerarbetänkandet litet närmare ser han att det står så här:"Producentansvaret bör omfatta alla som yrkesmässigttillverkar, till för in eller säljer elektriska ochelektroniska produkter." Utifrån det finns det allamöjligheter att utforma en förordning som innefattardet som efterfrågar.Jag är nästan beredd att hålla med . Jag känner inte igen agerande ikammaren. Han brukar ofta hänvisa till att vi inteskall lägga oss i förordningstexter och binda uppalltför mycket. Men i det här fallet gör han det. Är detinte så att tidigare agerande här ikammaren har visat sig fungera ganska bra? Är vi inteöverens om att det brukar bli bättre när alla aktörer fårvara med och utforma reglerna och man känner ettansvar för dem?Anf. 125 () replik:Herr talman! Jag förstår inte detta. Jag har intebett att få den här propositionen på mitt bord. Rege-ringen kommer ju hit och talar om hur man tänkerutfärda tillståndsplikt för transportörer. Regeringenkommer väl inte hit för att vi skall låta bli att ta ställ-ning till det och inte ha någon åsikt om det. Det ärsjälvklart att vi skall göra det, och det är det jag gör.Jag talar om att sättet att utforma tillståndsplikten ickeär bra. Man förmår inte skilja på avfall och byggma-teriel. Det komplicerar livet för byggbranschen. SomAlf vet har de uppvaktat oss om detta, därföratt de är bekymrade.Herr talman! citerar vad som står ochvad som kommer att gälla, men han går inte helavägen. I propositionen står det följande:"Producenten bör ha en skyldighet att ta emot allauttjänta elektriska och elektroniska produkter av egentillverkning, egen införsel till eller försäljning- - -. "Det är mycket markant understruket att det är "avegen tillverkning, egen införsel" och att det gällerprodukterna. Det är inte ett koppel av produkter, inteen märkesgrupp eller någonting sådant. Det gällerprodukter av egen tillverkning och egen införsel. Detär det regeringen talar om för oss, och det är det vimåste korrigera i regeringens resonemang. Det är denkorrigeringen som utskottsmajoriteten underlåter attgöra. Därmed lämnar man ifrån sig ett material somjust i vida fältet lämnar öppet för tolkningar. Det ärvår skyldighet att lämna ifrån oss ett material som ärså tydligt och precist som möjligt, som vägledningdels för regeringen när den utfärdar sina förordningar,dels för en allmänhet som har att ta del i kretsloppsar-betet och producentansvaret. Det gör man inte i dettabetänkande.Anf. 126 () replik:Herr talman! Regeringen kommer hit med en pro-position för att av få möjlighet att utfärdaförordningar. Regeringen talar också om vilken in-riktning som man vill ha. Enligt vad jag har förstått ärLennart och jag inte speciellt oense om in-riktningen. Det är bara det att inte troratt det kommer att fungera med de förordningar somskall skrivas.När det gäller att ta ansvar för egen produktionskall väl systemet byggas upp så att var och en ansva-rar för sin produktion. Men lösningen av det här börske kollektivt. Det är den diskussionen som skall förasmed samtliga producenter, importörer, försäljare osv.Jag kan se med stor tillförsikt fram mot att det härskall lösas. Om det inte blir fullfjädrat från förstabörjan har regeringen möjligheter att reagera ganskasnabbt när det gäller förordningstexten. Man behöverinte gå hela vägen till för att få de detal-jändringarna till stånd.Anf. 127 () re-plik:Herr talman! I mitt anförande bad jag regerings-partiets representant här i debatten att konkret berättavad de nya reglerna kommer att innebära för oss i vårtdagliga liv. Jag fick inget svar på den frågan. talar i sitt anförande om att det handlar omett teoretiskt resonemang, men teorin hänger inteihop. Det här kommer inte att fungera om myndighe-terna inte hittar bra principer. Vi skall här besluta omnågot slags princip, som vi bara kan hoppas kommeratt fungera. Jag tycker inte att tar sitt ansvarom man släpper igenom förslag som inte är så logisktsammanhängande som de borde vara.Jag menar alltså att regeringen inte tillräckligt hargått igenom helheten utan lämnar över till föreskri-vande myndigheter att lösa principiella problem somborde avgöras på politisk nivå. Det är alltså inte de-taljfrågor som återstår, utan det är principiella frågor.Det räcker alltså inte bara med att hänvisa till attmyndigheterna skall göra det.Sedan blir jag också litet orolig när att regeringen snabbt kan ändra förordningarnanär man har det principiella godkännandet från riks-dagen. Det må vara sant från en teoretisk utgångs-punkt, men vi vet att ett av problemen med socialde-mokraternas näringspolitik är att företag inte får till-räckligt stabila regler och tillräckligt stabila villkor.Då skall vi inte införa nya regler som skall ändrasmed kort varsel, så att företagen lever i en osäkervärld. Det kan skapa bristande sysselsättning ochbristande tilltro till som investeringsland.Anf. 128 () replik:Herr talman! Jag tycker nog att vi är ganska över-ens om principer och inriktning. Jag har inte hörtLennart Fremling säga att vi inte skall ta hand omelektronikskrotet, att vi inte skall ta in det i krets-loppstänkandet. Jag finner därför att det inte finnsnågra motsättningar när det gäller principerna, utandet är just när det gäller detaljutformningen som vihar ett återstående arbete - ett arbete som bör utförasi nära samarbete med dem som det berör.Sedan frågan om att ändra i förordningar. Ja, omvi nu är överens om principer och inriktning och detsedan visar sig att verkligheten går åt ett annat håll, ärdet väl inte helt fel att man kan reagera snabbt ochföra tillbaka verkligheten mot den inriktning somriksdagen har uttalat.Anf. 129 () re-plik:Herr talman! Visst är det bra att regeringen nu tarett steg till för att införa producentansvar. Folkpartietskritik mot regeringens miljöpolitik går definitivt inteut på att man kommer med för många och för snabbaförslag, snarare tvärtom. Vi har väntat alldeles förlänge på förslag till miljöbalk och en del andra för-slag.Vi vill att producentansvar införs på grupp eftergrupp av ämnen. Men eftersom förslagen ser ut somde gör i den här propositionen, kunde vi lika gärna haöverlåtit åt regeringen att successivt införa producen-tansvaret utan att återkomma till rent gene-rellt, eftersom det ger så litet vägledning och inte etttillräckligt teoretiskt resonemang för att vara heltäck-ande.Jag tycker fortfarande att vi i inte tarvårt fulla ansvar när förslagen släpps igenom såsomde är skrivna här. Därför vill jag avsluta med att frågaAlf om regeringen kommer att utvärdera hurdetta fungerar i praktiken. Kan vi räkna med att få enutvärdering som visar resultaten efter att myndighets-föreskrifterna har givits ut och trätt i kraft?Anf. 130 () replik:Herr talman! Helt kort: Utan att gå in på vad vi nudiskuterar om utvärdering ser jag det nästan som ensjälvklarhet, för det pågår just nu en utvärdering avdet producentansvar som vi redan har infört.Anf. 131 () replik:Herr talman! Jag tycker att den debatt som harföljt efter inlägg inte ger någon somhelst klarhet på alla de punkter på vilka vi har frågatoss hur problemen skall lösas och som vi har kritise-rat. Jag ställde t.ex. själv tre frågor när det gäller dettamed avfallsförbränning och förbud av deponi i fram-tiden. Dessa frågor ställer jag naturligtvis utifrån ettstort intresse hos ett stort antal kommuner som satsarpå just den teknik som utmynnar i en långvarig depo-ni, nämligen biocell, där man definitivt inte vill senågon etablering av storskaliga förbränningsanlägg-ningar eller långväga transporter till andra storskaligaförbränningsanläggningar.Frågorna gällde om nu kan garanteraatt de kommuner som arbetar med sådana handlings-metoder kommer att få fortsätta på den inslagna vä-gen. Här gäller det naturligtvis att definiera begreppetdeponi. Vi hörde att , ,ställde samma fråga: Vad är deponi? Detta måste juredas ut, också ge besked till de kommu-ner som skulle föredra att satsa på denna teknik, näm-ligen biocellteknik, i stället för förbränning?Sist men inte minst: När avfallsskatten införs,kommer den då att utformas så att den ändå omöjlig-gör biocelltekniken och en längre deponering?Jag är lika nyfiken som på att fåveta hur detta med stenkrossen egentligen skall be-traktas, eftersom vi själva också för den typen avresonemang. Vi vill ha en definition av begreppetavfall.Anf. 132 () replik:Herr talman! är en ivrigförespråkare av bioceller. Man skulle nästan kunnatro att det är en universalmetod som löser alla pro-blem.Det är möjligt att det är en bra metod. Med deskrivningar som finns i utskottsmajoritetens textfinns det inget som hindrar en fortsatt utveckling avbiocellmetoden. Det är ju självklart att om det skullevisa sig att det är en så bra metod - och jag vill sär-skilt poängtera att den inte har någon gräddfil -kommer den naturligtvis att prövas enligt alla andrabestämmelser som vi återkommer till när det gällermiljöbalken och vilka krav som vi skall ställa på av-fallsanläggningar och även andra anläggningar förden delen. Visar det sig då att metoden håller måttetkan det självklart vara en bra metod att använda.Jag vill särskilt markera för att vi naturligtvis inte är emot en positiv tekniskoch biologisk utveckling. Tvärtom är det mycketpositivt om den kommer till stånd. Men givetvis skallallting klara de miljökrav som vi också ställer på allannan verksamhet.Vi återkommer till avfallsbegreppet när det gällermiljöbalken.Anf. 133 () replik:Herr talman! Det är tydligen somskall förlösa alla de frågeställningar som vi har i dag.Då undrar man ju naturligtvis varför i hela fridenregeringen lägger fram en proposition som är så tunn,så kontroversiell och som lämnar fältet fritt för såmånga frågor. Dessutom oroar den naturligtvis alladem som är engagerade i de olika näringar som pro-positionen berör.Jag tycker att jag fortfarande inte har fått någotsvar på vare sig hur avfallsbegreppet skall definieraseller t.ex. hur detta med stenkrossen på lastbilenegentligen skall betraktas, ej heller på frågan omelektroniken.Alf säger att biocellen inte är någon uni-versalmetod. Nej, det är mycket möjligt. Men rege-ringen har ju inte ens fört ett resonemang om denna isin proposition utan har endast skrivit någonting somav de flesta kommuner tolkas som ett förbud motdenna avfallshanteringsmetod framöver. Jag tyckerfortfarande inte att vi har fått ett tillfredsställande svarpå hur biocelltekniken kommer att betraktas i framti-den.Det är bekymmersamt att vi över huvud taget skallbehöva behandla en så tunn och kontroversiell pro-position, vars konsekvenser vi egentligenvet så litet om.Anf. 134 () replik:Herr talman! Jag har en känsla av att nästan vill konstruera problem. Jaghar inte svarat tidigare på frågan om stenkrossen,därför att jag upplever inte att det kommer att blinågot problem. Problemet kommer att lösa sig. Det ären skapad frågeställning, och det går säkert att skapamånga andra sådana frågeställningar när frågan ärunder beredning.Sedan uppfattar jag inte att det är en så oerhörtkontroversiell proposition som vi nu har behandlat.Som jag har sagt tidigare upplever jag attvi är ganska överens om inriktningen och vad vi villuppnå med de metoder som vi diskuterar.Jag känner stor tillförsikt när det gäller att vikommer att hitta de metoder som behövs för att uppnåvår inriktning. Att det inte finns något resonemang ombiocellen i propositionen är väl inte så konstigt. Vihar inte tagit upp och beskrivit en massa andra meto-der som också finns. Men det som är gemensamt föralla metoder är att de skall vara bra för miljön och fördet hållbara Sverige.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 15 §. )15 § Miljöredovisning och miljöinformation inäringslivetFöredrogsJordbruksutskottets betänkande 1997/98:JoU8Miljöredovisning och miljöinformation i näringslivet(prop. 1996/97:167)Anf. 135 ():Herr talman! I det betänkande som vi nu skall be-handla föreslås att företag som har verksamhet som ärtillstånds- och anmälningspliktig enligt miljöskydds-lagen och omfattas av årsredovisningslagen skalllämna upplysningar om verksamhetens påverkan påden yttre miljön.Att företagen lämnar redogörelser för den mil-jöpåverkan som deras verksamhet åstadkommer ärbra. Ännu bättre är det när de kan redovisa hur deåtgärdar den påverkan som deras verksamhet gerupphov till. Så sker också i i väldigt storomfattning . Man arbetar mycket seriöst med attkomma bort från miljöstörande produktionsmetoder,och företagen försöker att få en så miljövänlig pro-duktion som möjligt. Man är dessutom stolt över attvisa upp arbetet i ett miljöbokslut. Man använder iallra högsta grad miljövänlig produktion som ett kon-kurrensmedel.Många företag deltar i EMAS-systemet om frivil-lig miljöstyrning, och fler företag överväger att anslu-ta sig. Inom EMAS-systemet skall de deltagandeföretagen lämna en miljöredovisningenligt EMAS, som kontrolleras av en extern, ackredi-terad miljökontrollant. Regeringens förslag till regle-ring av företags skyldigheter att upprätta miljöredo-visningar tycker vi moderater är en senkommen reak-tion av symbolkaraktär. Förslaget gäller enbart före-tag som bedriver tillstånds- eller anmälningspliktigverksamhet enligt miljöskyddslagen. Det finns mångaandra företag vilkas verksamheter på olika sätt harstor indirekt betydelse för den yttre miljön. De lämnasutanför den här regleringen.Den föreslagna lagen kan dessutom påverka dennu så positiva utvecklingen i negativ riktning genomatt lagens krav kan komma att uppfattas som en norm.En lagreglering är också i sig negativ. Den ökarden redan tunga bördan av formella regleringar somligger på företagen. får man intrycket att arbetetmed att förbättra miljön i produktionen upplevs somtrevligt ute i företagen. Det är roligt, och man är stoltöver de framgångar man når.