prot · GK09110 · 1997-05-29 00:00:00 — Dåär det orimligt att ett land som , underden tidigare borgerliga regeringen, ställer sig utanfördet sociala protokollet, med grundläggande arbets-rättsliga regler. Då är det oförsvarbart att vissa länderkraftigt subventionerar företag som sedan skall kon-kurrera med andra företag på samma inre marknad.Det är därför som vi nu deltar aktivt i en process motFrankrikes beslut att subventionera det franska flyg-bolaget med mer än . Då är detförkastligt att använda illojal skattekonkurrens för attsnedvrida konkurrensen till de egna företagens för-mån. Därför är det helt oacceptabelt när vissa ländermed hjälp av banksekretess och skattefrihet drar tillsig bankkunder genom att underlätta skattefusk. Dettamisskrediterar inte bara den inre marknaden för fi-nansiella tjänster utan hela idén om fri rörlighet förkapital i Europa.Men förtroende handlar inte bara om ifall med-borgarna kan lita på att myndigheterna säkerställergrundläggande hälsa och säkerhet eller om konkur-rensen sker på lika villkor. Det handlar också om ivad mån myndigheterna sysslar med rätt saker ellerinte. Hur upplever folk den inre marknaden? Är detinte så att den inre marknaden ofta upplevs som över-reglerad och byråkratisk? Man tycker att EU är klå-fingrig och mest sysslar med sådant som uppfattassom struntsaker, t.ex. storleken på jordgubbar, medanfördelarna ofta kommer i bakgrunden och inte får denuppmärksamhet de förtjänar. Överreglering är intebara ett skäl till irritation hos medborgarna. Den hind-rar även att nya jobb växer fram. Det är därför mycketviktigt att vi fortsätter arbetet med att förenkla lag-stiftningen och undviker onödiga regleringar.Vi måste koncentrera oss på de viktiga frågorna.Arbetet skall leda till förbättringar för konsumenteroch företag. De små och medelstora företagens situa-tion är speciellt viktig i det här sammanhanget. De harinte samma resurser och möjligheter att hantera olikaadministrationer och olika byråkratier. Standardise-ringsarbetet måste därför bedrivas kraftfullare, inteminst för de små företagens skull.De olika ländernas kontrollorgan måste dessutomtillämpa reglerna på ett liknande sätt, så att sammakrav ställs inom hela unionen. Vi behöver en effekti-vare konkurrensövervakning och bättre efterlevnad avstatsstödsreglerna. Att rådet med kvalificerad majori-tet godkänt ytterligare stöd till den tyska,spanska och grekiska varvsindustrin är djupt olyck-ligt. Reglerna som öppnar den offentliga upphand-lingen för konkurrens också från andra länder måstebli effektivare. Detta är en jättemarknad på 11½ % avunionens samlade BNP som ännu inte har öppnats pådet sätt som beslutats. Det beror både på att reglernainte efterlevs och på att informationen inte är till-gänglig i praktiken för de företag som skulle kunnabjuda.Jag skulle kunna peka på fler viktiga områden därarbetet behöver intensifieras, där harmoniseringenverkligen har betydelse för konkurrens och för denekonomiska utvecklingen i unionen. Det är det somman skall koncentrera sig på. Förhållanden som intehar något inslag av diskriminering mot företag frånandra länder och som respekterar andan i fördraget,som t.ex. den svenska alkoholpolitiken, skall man intelägga sig i. Om man inte tar den i högtidstalen såomhuldade subsidiaritetsprincipen på tillräckligt all-var underminerar man förtroendet för EU. Men arbe-tet med att göra den inre marknaden bättre går vidare.Vid toppmötet kommer förhoppningsvis rege-ringscheferna att fatta beslut om en handlingsplan förden inre marknadens fortsatta utveckling. Om den fårdet politiska stöd som åtminstone vi vill ge den trorjag att många av de problem som vi ser på den inremarknaden kommer att kunna lösas, så att deninre marknaden än bättre kommer att tjäna medbor-garna.Anf. 107 ():Fru talman! I många delar är vi överens med re-geringen om synen på den inre marknaden. Men detär ganska svårt att bli klok på vad som är retorik ochvad man verkligen menar från regeringens sida närdet gäller synen på Europasamarbetet. ett starkt krav om ensysselsättningsunion. reagerar arbetsmark-nadsministern skarpt när det talas om samordning iarbetsmarknadspolitiken. Man talar mycket väl i allasammanhang om gemensamma åtgärder för att skapajobb, men man uppfyller inte Essenpunkterna. Mantalar om att det är viktigt att göra EU relevant förbefolkningen. Det är sant och visst, men när man välskall konkretisera det handlar det om frågor som förde allra flesta ligger ganska långt från Europasamar-bete, som konsumentpolitik eller handikappfrågor.Jag tror att man gör Europasamarbetet en otjänstgenom att försöka lyfta upp nationella frågor som kanhänvisas till subsidiariteten på Europanivå i stället föratt engagerat arbeta för svenska intressen i de storaeuropeiska samarbetsfrågorna.Jag har också en kommentar till den nya brittiskaregeringen. Det intressanta med Labour är att mandriver en helt annan politik än den svenska socialde-mokratiska regeringen, inte minst när det gäller ar-betsmarknadsfrågor. Man säger att man inte tänkeråterinföra en rad olika jobbförsvårande regleringarsom tidigare fanns i . Man talar för enflexibel arbetsmarknad när de svenska socialdemokra-terna talar emot. Därför kan nog Labour användassom ett exempel från både höger och vänster i densvenska debatten.Anf. 108 Statsrådet ():Fru talman! Jag vet inte var jag skall börja. StenTolgfors har inte så mycket kommentarer till vad jagsäger om vår politik. Han pratar om Essenpunkternaoch säger att man i stället för att arbeta med syssel-sättningsfrågorna på europeiskt plan skall arbeta medde stora frågorna. Jag undrar: Vilka är de stora frågorsom tränger ut arbetslöshetsbekämpningen i StenTolgfors vision om samarbetet i ? För mig ärdet en självklar samarbetsfråga.Vad gäller Essenpunkterna finns det olika förslagmed olika utrymme för olika länder att bedriva sinnationella politik genom gemensamma mål. En sådanpunkt i Essenöverenskommelsen som jag tycker ärintressant är att man skall ta bort eller sänka arbetsgi-varavgifterna för lågavlönade, det som man kallar förnon-wage labour costs. Skulle vara medpå det? Såvitt jag förstår har i Sverigedrivit igenom en motsatt ordning, nämligen att vi hararbetsgivaravgifter upp till 7 ½ basbelopp för pensio-ner som sedan upphör. Det är i alla fall så det avsesatt bli. Om Essenpunkterna sade det motsatta, skulleModeraterna då vara beredda att anpassa sig efter vadpartikamraterna i har sagt och göra på detsättet?Jag tog också upp en fråga som jag tycker är vik-tig att samarbeta kring i , nämligen skattekont-rollen på ränteinkomster samt det skattefusk och denskatteflykt som förekommer. Jag har aldrig hört någonmoderat yttra någonting om detta. Det vore intressantatt höra uppfattning. Är det rimligt attdet finns länder i som tar ut noll i skatt påräntor, aktieinkomster och annat och som inte lämnarkontrolluppgifter eller insyn åt skattekontroll frånandra länder? Är det här en fråga där harnågon uppfattning tycker jag att det vore intressant attfå höra den.Anf. 109 ():Fru talman! Det var ett något disparat inlägg, fårjag lov att säga. Det spände över många olika frågor.Låt oss börja med sysselsättningen. Visst är det fråga - självklart. Det intressanta är dock attSocialdemokraterna i retorik är för samarbete, mennär det kommer till praktik, som t.ex. i Essenpunkter-na, går man hem igen och stänger dörren till det sam-arbetet. När det visade sig att en del kanske villesamarbeta litet för mycket backade vad gäller arbetsmarknadspolitiken.När det gäller arbetsgivaravgifterna tillhör ju stats-rådet en regering som började sin period med att höjadem. Om statsrådet tittar på de moderata förslagenvad gäller den samlade beskattningen av lönekostna-der tror jag han kommer att se att förnärvarande kör skjortan av regeringen vad gällerbeskattningen av lågavlönade.Han tillhör också en regering som är ytterst tvek-sam vad gäller samarbetet mot ekonomisk brottslighetpå europeisk basis. Man har t.ex. varit tveksam vadgäller bryggan mellan pelare tre och ett.Återigen vill jag säga att jag tycker det råder endiskrepans inom regeringen mellan de vackra ordenoch den konkreta handlingen. Man verkar inte riktigtveta vad man skall ha EU till . Jag tror attden inre marknaden och Europasamarbetet kan betydaoerhört mycket för sysselsättningen i , men dethandlar om att stärka konkurrenskraft. Dettanämnde statsrådet över huvud taget inte som en viktigfaktor för framtiden i sitt anförande.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutNU8 , EU och handelspolitiken inför 2000-taletMom. 2 (handel och ekonomisk tillväxt)1. utskottet2. 1 (v)3. res. 2 (mp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 3 (handel och klausuler om arbetsvillkor ochmiljö)1. utskottet2. 3 (m, fp, kd)3. res. 4 (v)4. res. 5 (mp)Förberedande votering 1:21 för res. 416 för res. 5256 avstod56 frånvarandeKammaren biträdde res. 4.Förberedande votering 2:107 för res. 317 för res. 4170 avstod55 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Huvudvotering:159 för utskottet101 för res. 333 avstod56 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 17 cFör res. 3: 71 m, 21 fp, 9 kdAvstod: 17 v, 16 mpFrånvarande: 19 s, 9 m, 10 c, 5 fp, 5 v, 2 mp, 6 kdMom. 8 (svensk uranimport)1. utskottet2. 7 (mp)Votering:276 för utskottet16 för res. 757 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 71 m, 17 c, 21 fp, 17 v, 9 kdFör res. 7: 16 mpFrånvarande: 20 s, 9 m, 10 c, 5 fp, 5 v, 2 mp, 6 kdMom. 10 (marknadsföring av alkoholdrycker)1. utskottet2. 8 (mp)Votering:266 för utskottet20 för res. 86 avstod57 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 70 m, 15 c, 19 fp, 16 v, 5 kdFör res. 8: 1 c, 16 mp, 3 kdAvstod: 1 c, 2 fp, 1 v, 2 kdFrånvarande: 20 s, 10 m, 10 c, 5 fp, 5 v, 2 mp, 5 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.NU14 och den inre marknadenMom. 1 (inre marknaden och regelverket)1. utskottet2. 1 (m, fp, kd)Votering:192 för utskottet101 för res. 156 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 17 c, 17 v, 16 mpFör res. 1: 71 m, 20 fp, 10 kdFrånvarande: 19 s, 9 m, 10 c, 6 fp, 5 v, 2 mp, 5 kdMom. 2-4Kammaren biföll utskottets hemställan.8 § Ändringar i skatteregisterlagen, m.m.FöredrogsSkatteutskottets betänkande 1996/97:SkU19Ändringar i skatteregisterlagen, m.m. (prop.1996/97:116)Anf. 110 ():Fru talman! I propositionen om ändringar i skatte-registerlagen föreslår regeringen att skattemyndighe-ten skall få rätt att till sina person- och företagsregis-ter överföra uppgifter från andra register som haruppgifter om de skattskyldiga. Motivet är att underlät-ta skattemyndighetens kontrollarbete och att åstad-komma en effektivare bekämpning av den ekonomis-ka brottsligheten.Det är tyvärr så att den ekonomiska brottsligheteni vårt land har ökat och att den svarta sektorn inomekonomin är av en sådan storlek att den allvar-ligt hotar företag som följer föreskrifter i lagar ochförordningar. Den osunda konkurrensen kan bekäm-pas på många olika sätt, varav utökade kontrollmöj-ligheter är det som regeringen förordar.Ett annat sätt är att sänka skatterna och andra på-lagor samt förändra regelverket så att seriösa företagsverksamhet underlättas och underlaget för den svartasektorn därigenom minskas. Enkla regler krävermindre kontroll och skapar därigenom både bättreföretagarklimat och större möjligheter för myndighe-terna att komma åt den illegala verksamheten. Mendär är vi inte , utan på område efter område in-skränks den ekonomiska friheten i Sverige.Så sent som i förrgår - tror jag att det var - publi-cerades en internationell utredning som visar att denekonomiska friheten i ligger bland de absolutlägsta inom den europeiska unionen. Det finns ettdirekt och klart samband, fru talman, mellan denekonomiska friheten och företagens tillväxt och där-med också sysselsättningens ökning. Nåväl; regering-en vill att vi skall öka kontrollen av medborgarna ochlägger därför fram detta förslag om att för i det när-maste fyrtionde gången utöka skatteregis-terlagen!Den fråga som ledamöter bör ställa prövningen av skatteutskottets betänkande omskatteregisterlagen är: Hur långt kan och bör myndig-heterna tillåtas att gå in i den privata sfären i syfte attöka statens och kommunernas skatteintäkter? Finnsdet över huvud taget någon gräns?Och kan man legitimera skatteutskottets majoritetsskrivning? Den lyder: "Enligt utskottets mening vägerdet behov av förbättrade möjligheter till en effektivkontroll som finns på detta område tyngre än de riskerfrån integritetssynpunkt som registreringen kan med-föra." Det område som avses är skatteområdet.Lyssna noga en gång till. Behovet av förbättrademöjligheter till en effektiv kontroll inom skatteområ-det väger alltså tyngre än de risker från integritetssyn-punkt som registreringen kan medföra.Denna skrivning sammanfattar hur utskottsmajori-teten ser på den enskilde medborgarens och det en-skilda företagets ställning i : Staten har enövergripande rätt dels att förfoga över större delen avmedborgarnas medel, dels att utan att ta några störrehänsyn till medborgarnas integritet klampa in i denprivata sfären.Naturligtvis ligger det i såväl myndigheternas sommedborgarnas intresse både att skatter debiteras efternågorlunda vettiga riktlinjer och att man kan kommaåt fuskare. Men när man som föreslås vill skapa ettkraftigt utökat register för skattemyndigheten är detdags att sätta klackarna i marken. Det finns mångatungt vägande orsaker till att denna proposition skallavslås.Den första orsaken är att den grundläggande prin-cipen skall vara att den myndighet som önskar vissauppgifter skall hämta dem där de finns samlade. Baraprincipen att data som insamlats för ett visst specifiktsyfte automatiskt skall överföras till skattemyndighe-ternas register är fel. Det finns alla möjliga orsaker tillmissuppfattningar som i värsta fall kan leda till heltfelaktiga slutsatser hos skattemyndigheten. Olikadefinitioner, avgränsningar m.m. gör att antalet felkäl-lor ökar. Lägger man så samman uppgifter från ettstort antal olika register multipliceras givetvis risker-na för att felaktiga beslut fattas.Grundprincipen skall naturligtvis vara att man påskattemyndigheten vet vad man skall fråga om ochsedan införskaffar dessa uppgifter och inte, som nuföreslås, samla på sig en mycket stor mängd uppgiftersom eventuellt kan komma till användning. Detta ären tillräcklig anledning till att avslå propositionen.Den andra orsaken till att man skall avslå proposi-tionen är att man vare sig i den ursprungliga prome-morian från , i propositionen eller ibetänkandet har berört medborgarnas berättigade kravpå en skyddad egen zon. Det finns naturligtvis alltiden konflikt mellan det allmänna och den enskilde,som inte alltid är lättlöst. Av den anledningen måsteman också kräva mer än några allmänna fraser om atten effektiv kontroll väger tyngre än riskerna för in-tegritetskränkningar. Vi har efterlyst en utredning ochdiskussion om just integritetsfrågorna. Majoritetenstotala oförstående skrämmer.I en demokrati måste detta med den enskildes in-tegritet och privata sfär i förhållande till staten ochskattefogdens önskan om större intäkter vara en av demest centrala frågorna.I remisserna till den ursprungliga promemorianfrån har också sådana synpunkterframförts, bl.a. av Justitiekanslern. Justitiekanslernskriver: "Mot bakgrund av att de framlagda förslagenfår anses innebära en form av sambearbetning mellanolika personregister väcks också de i dessa samman-hang återkommande frågorna om integritet och data-kvalitet". slår för sin del ocksåfast att samkörning innebär risker för intrång i enskil-da personers integritet och anser det principiellt vik-tigt att den enskilde informeras om den vidarean-vändning som kan komma att ske hos annan myndig-het. Även Datainspektionen konstaterar att den per-sonliga integriteten inte alls behandlas i promemoria. Och det är inte heller mycketbevänt med den frågan i regeringens förslag eller iutskottets betänkande, som jag nämnde.Fru talman! Oavsett vilken slutsats man kommeratt dra måste det anses vara , regeringensoch myndigheters skyldighet att alltid ingående stude-ra ett förslags inverkan på den enskilde medborgarensintegritet. Så har inte skett, och detta är också anled-ning nog att avslå den här propositionen.Den tredje orsaken till avslag är att sårbarhetenoch bristen på säkerhet i en utvidgning av registretinte har berörts. Alla vi som har varit med om attintegrera olika dataregisters uppgifter vet att detmycket lätt kan gå fel. Statskontoret påpekar också attdet helt saknas en diskussion om de tekniska möjlig-heterna att tillgodose skattemyndighetens behov avuppgifter från olika register utan att dessa uppgifterlagras i det centrala skatteregistret. Statskontoretmenar också att integritetsskyddet kan förstärkas bl.a.genom en minskad omfattning av stora och komplexadatabaser eller lagring av samma information på fleraställen. Även bristen på analys av säkerhet och sår-barhet är således tillräckliga skäl för att avslå försla-get.Den fjärde orsaken till avslag är att företag integes samma möjligheter som enskilda att på begäran fåuppgift om vilka uppgifter som finns registrerade hosmyndigheten. Detta gäller även det s.k. fritextutrym-met, där myndigheten kan göra sina egna små kom-mentarer om företaget eller medborgaren. Dessutomkommer skattemyndigheten att märka ut vissa företagoch medborgare som alltid kommer att bli föremål förgranskning vid slumpvisa urval. Här bekräftas talesät-tet att ingenting lämnas åt slumpen. Men är det ettsådant samhälle vi vill ha, där staten agerar som enövervakare?Vi stoltserar ibland i olika sammanhang med att vihar ett så öppet samhälle. Låt oss då se hur det funge-rar när företag vill få ta del av vad som samlats hosmyndigheten! Detta är också enligt min uppfattningett tillräckligt motiv för att avslå propositionen.En femte orsak till att avslå förslaget är att det på-går ett mycket omfattande utredningsarbete på skatte-området. Vi har ,, . Alla dessa utredning-ar kommer säkert också att avsätta nya krav på skatte-register m.m. kan en liten utökning av regist-ret bli det strå som knäcker åsnans rygg, och vi fårmer eller mindre en kollaps av hela systemet. Sådanthar hänt förr, och i de bästa familjer! Det fordras entotalsyn på hela detta komplex; detta sagt ur såvälmyndighetsperspektiv som medborgarperspektiv.Även detta faktum är ett tillräckligt skäl för att avslåpropositionen.För närvarande pågår också ett utredningsarbetesom rör implementeringen av EG:s dataskyddsdirek-tiv. Vi anser att det vore mycket klokt att beakta dettaarbete särskilt med avseende på personuppgifter omfåmansföretag.Sammanfattningsvis har vi moderater yrkat på attregeringen skall tillsätta en utredning för att belysafrämst integritetsfrågorna. Innan en sådan utredningkommer till stånd bör inte tillstyrka dennaproposition. Det centrala skatteregistret, som tillkom1980, skulle enligt det beslutet vara stabilt och förut-sebart och mycket svårt att ändra. harregistret ändrats inte mindre än närmare 40 gånger.Varje förändring har inneburit utvidgningar, och allahar haft till syfte att rationalisera och effektivisera förmyndigheterna.Men det finns också en annan sida av myntet,nämligen de som är föremål för registreringen. Det ärmedborgare och företag som tillsammans utgör sam-hället, och som ytterst skall vara överordnade statensmyndigheter.Företagen har ålagts att lämna ännu fler och meromfattande uppgifter. Alla dessa ökade krav har ocksåinneburit ökad administration och ökade kostnader.Varje förändring i sig har inte verkat så dramatisk,men sammantaget växer en mycket oroande bild fram.I syfte att få fast ett antal fuskare och skattesmitareförorsakar man stora kostnader för laglydiga företagoch kränker den enskildes integritet. Det ärdefinitivt inte bra.Herr talman! Vi moderater har tillsammans medFolkpartiet liberalerna och yrkatpå avslag, och i stället hemställt om en utredning somtar fasta på de punkter om integritet, säkerhet ochsårbarhet som jag här har berört. Detta framgår avreservation 1, vilken jag härmed yrkar bifall till.(forts. )Beslut om samlad voteringPå förslag av tredje vice talmannen medgav kam-maren att skatteutskottets betänkanden SkU19 ochSkU20 fick avgöras i ett sammanhang efter avslutaddebatt.8 § (forts.) Ändringar i skatteregisterlagen,m.m. (forts. SkU19)Anf. 111 ():Herr talman! I detta betänkande föreslås, som nysshar berättats, att uppgifter från en rad myndigheterskall få hämtas in och registreras i det centrala skatte-registret. Uppgifterna skall sedan användas för attunderlätta maskinella urvalskontroller för att ta frams.k. kontrollvärda förhållanden - dvs. hitta presumtivaskattesmitare.Regeringen anser att förslaget kommer att under-lätta och effektivisera skattemyndighetens kontrollar-bete. Det kan kanske vara en riktig bedömning, mendet är inte alls säkert. Förslaget bör enligt vår upp-fattning inte genomföras. Frågor som rör datasäkerhetoch personlig integritet berörs nästan inte alls i pro-positionen. Förslaget tycks utformat från en endautgångspunkt - skattemyndighetens behov av att kon-trollera de skattskyldiga - och hela skrivningen tyckspräglad av inställningen att alla företagare är presum-tiva fifflare. Hela andan i propositionen och ocksåbetänkandet, för den delen, är långt, långt borta frånMona uttalanden om att småföretagare bordeses som hjältar.Regeringen och utskottsmajoriteten menar attskattemyndigheten bör få registrera uppgifter om t.ex.innehav av trafiktillstånd, eftersom det är ett teckenpå att någon form av verksamhet bedrivs, vilket i sintur ger indikationer på att företaget bör vara registre-rat för mervärdesskatt, att anställda kan förekommaoch att arbetsgivaravgifter och preliminärskatt därförskall betalas. På samma sätt bör uppgifter från få tas in i centrala skatteregistret,eftersom uppgifter om sjukpenninggrundande inkomstav annat än förvärsarbete indikerar att någon bedrivernäringsverksamhet, osv.I propositionen föreslås också att en bevaknings-markering skall få tas in det centrala skatteregistret.En markering kan t.ex. föras in om ett företag fått sinF-skattesedel återkallad och skattemyndigheten villkontrollera att företaget inte fortsätter att åberopa dentrots att den är återkallad. Markeringen innebär att engranskning av den skattskyldige planeras. Uppgifterom vad han eller hon eventuellt är misstänkt för skallförvisso inte få införas i registret, men regeringenföreslår att skattemyndigheten på annat sätt skall fåtillgodose de behov som finns av att enkelt kunna tafram vad markeringen avser.Den naturliga utgångspunkten borde i stället varaatt uppgifter hämtas in från den som ett ärende gäller.Kan de uppgifter som behövs hämtas från den detberör är det den vägen myndigheten bör hämta inuppgiften. Detta förslag har rakt motsatt utgångs-punkt: skall alltid få ta in uppgif-ter från andra myndigheter som eventuellt kan habetydelse för beskattningen. Man skall samla en mas-sa "bra-att-ha-uppgifter".När det centrala skatteregistret tillkom 1980 var,som har sagts här förut, ambitionen att registret skullevara stabilt, förutsebart och mycket svårt att ändra.Ändå har man gjort inte mindre än 40 lagändringar.Nästan alla ändringar har inneburit att registret harutvidgats eller att integrationen i förhållande till andraregister har ökat. har förändringarna inne-burit ökade belastningar i företagen genom mer ellermindre omfattande uppgiftslämnarskyldighet. Påsenare tid har det varit fråga om en fortlöpande utvid-gad kontrollskyldighet rörande bland annat förmåner,uppbördsregler, säkerhetsställande och momsinbe-talningar i förtid.Det nuvarande skatteregistret har en annan karak-tär än vad som avsågs vid riksdagsbehandlingen 1980.Innan nya förändringar sker borde därför enligt vårtsynsätt hela registret bli föremål för en ordentlig ge-nomlysning vad gäller integritet, säkerhet och sårbar-het.