prot · GK0957 · 1997-01-30 00:00:00 — Jag ber att få tacka näringsministernför svaret.Jag hade en debatt i denna fråga med socialför-säkringsministern , meneftersom min interpellation föranleddes av närings-ministerns löfte inför småföretagarriksdagen om att"försöka hitta en mjukare lösning" tycker jag att detär riktigt att det är näringsministern som ger svaretockså.Vi moderater avvisade som bekant sjuklöneförsla-get eftersom vi var medvetna om framför allt tvånegativa effekter: dels väsentligt ökade kostnader förföretagen, dels risken för att företagen endast vågaranställa helt friska personer i fortsättningen.Vår spådom har tyvärr slagit in helt i båda avse-endena. I snart sagt varje tidning kan man finna oroli-ga uttalanden från småföretagare som helt enkelt intevågar anställa fler på grund av de ökade kostnaderna. "28 dagars sjuklön - värsta dråpslaget ",säger t.ex. , som är ordförande i , i tidskriften nr35/96. De mindre företagen har helt enkelt inte råd attstå för 28 dagars sjuklön plus semesterersättning ochsociala avgifter och dessutom betala en vikaries lön.När det gäller de anställda vet vi nu också av erfaren-het att företagen i stor utsträckning kräver friskintyginnan de vågar anställa.Vi vet nu också att det råder en tolkningstvistmellan arbetsgivarna och fackorganisationerna huru-vida den 10-procentiga tilläggsersättningen skall utgåfrån den femtonde dagen eller ej. Avtalen bygger påatt den höjda ersättningen skall betalas efter sjuklöne-periodens slut. Jag skall inte gå närmare in på denfrågan här, eftersom det är en pågående tvist.Flera riksdagsledamöter har efter beslutet deklare-rat att de ångrar sig över beslutet, och representanterfrån regeringens samarbetspartner har sagt attde har dåligt samvete och att något måste göras för attmildra effekterna. Det enda vettiga vore naturligtvisatt riva upp beslutet!Näringsministern säger nu en del vackra ord omsmåföretagen - liksom i regeringsförklaringen - mensom vanligt säger regeringen ett och gör i långastycken ett annat. Jag behöver bara erinra om fåmans-bolagsreglerna, den fortfarande alltför stela arbetsrät-ten och löneskatterna.Vi är överens om att det är de små företagen somkan skapa nya arbetstillfällen - och de behövs san-nerligen, med tanke på regeringens ambitioner atthalvera den öppna arbetslösheten . I verk-ligheten ökar arbetslösheten i stället för att minska.Näringsministern redogör nu för en del åtgärdersom har vidtagits för att åstadkomma lättnader för demindre företagen. Jag anser att en del av dessa åtgär-der är bra. Regeringen har tydligtvis insett att ökadeskatter och pålagor är ett hinder för fler jobb. När detgäller inrättandet av en sjätte anser jag attdet är löntagarfonder i ny tappning, men jag skall inteta upp den debatten här och nu.Jag är inte överens med näringsministern om attföretagen har överkompenserats. Företagenskall naturligtvis kompenseras fullt ut om den för-längda sjuklöneperioden över huvud taget skall varakvar. De små företagen har fått ned antalet sjukdagartill 2,73 och "subventionerar" därmed de större före-tagens med större kostnader.Den försäkring som näringsministern nu talar omär alldeles för dyr för småföretagen, och det var islutet av ca 8 000 företag som ansåg sig haråd att betala en sådan försäkring.Nu ser jag att näringsministern kommeratt tillsätta en utredning. Risken är då att medan gräsetväxer dör kon.Får jag fråga: Är det inte möjligt att helt riva uppdet här beslutet?Anf. 26 ():Fru talman! Jag ber också att få tacka näringsmi-nistern för svaret.Statsrådet sade i sitt svar till Gul-lan att regeringen har för avsikt att utredaoch följa upp effekterna för företagen i och med denförlängda sjuklöneperioden.I en artikel i början av i Dagens In-dustri diskuteras småföretagens problem i och medden förlängda sjuklöneperioden. Där intervjuasstatsminister , och han säger så här:"De allra minsta företagen kan drabbas av en ganskastor kostnad om de har otur. Jag är öppen för en kon-struktiv diskussion. Jag kan se problemet. "Jag tolkar detta så att ni som är regeringens före-trädare ändå har lyssnat på och tagit till er den kritiksom landets småföretagare nu har levererat.Från sida har vi underhösten tagit upp diskussionen om småföretagen ochsjuklöneperioden här i kammaren. Vi har som bekantett förslag om att befria småföretagare med högst fyraanställda från denna kostnad. Det har då inte funnitsnågot som helst intresse från Socialdemokraternassida, och inte heller från sida, att ens disku-tera den här frågan. De frågor och förslag som vi harkommit med har helt enkelt besvarats med tystnad.Det är oerhört många småföretag som har hört avsig och är oroade. Det har statsrådet själv säkert fåttuppleva. Det är viktigt att vi lyssnar på vad småföre-tagarna själva säger i den här frågan, nämligen attderas vilja att göra nyanställningar kan komma attminska eller försvinna helt och att risken för s.k. ute-stängningseffekter nu kan bli uppenbar.Statsrådet räknade upp vad manhar genomfört för att de små företagen skall kunna fåutvecklas. Det handlade om en sänkning av arbetsgi-varavgiften, om riskkapitalförsörjningen, om regel-förenklingarna och om lättnader i dubbelbeskattning-en. Men i det här fallet tycker vi från Vänstern attdetta inte är nog. Vad gäller dubbelbeskattningenberörs inte ens handelsbolag och enskilda firmor avdetta. Ändå hittar man nu bland de små företagenmånga företag just med dessa företagsformer.Det är alltså uppenbara skillnader mellan stora ochsmå företag. Regler som skapas och passar i störreföretag behöver nödvändigtvis inte stämma in på desmå. Det gör de inte heller; det finns det många ex-empel på. I det avseendet tycker jag att det är väldigtbra att man äntligen ser över regelsystemen.Den förlängda sjuklöneperioden skulle ju vara ettincitament för företagen att verkligen göra nödvändi-ga satsningar på arbetsmiljö och rehabiliteringsåtgär-der. När det gäller de stora företagen är det en riktigtanke, men för de små företagen är förutsättningarnahelt annorlunda.Fru talman! Jag skulle vilja ställa två frågor tillstatsrådet . För det första vill jag fråga omjag har tolkat statsrådet och även statsminister rätt och att det nu verkligen finns en ambitionatt komma till rätta med de problem som sjuklönepe-rioden uppenbarligen kommer att ge upphov till i desmå företagen. För det andra vill jag fråga om statsrå-det, om denna ambition finns, skulle kunna tänka sigatt utgå från ett sådant förslag som harlagt i en diskussion för att underlätta för företagen.Anf. 27 ():Fru talman! Jag vill tacka för in-terpellationen och statsrådet för svaret på den, somändå kan sägas innehålla någon öppning.Vi kristdemokrater tycker att det finns fog för kri-tik av regeringsförslaget från början, av riksdagsbe-slutet som togs och sedan av regeringens hantering avfrågan. Förslaget drevs igenom av fyra partier ochgruppledningar mot en majoritet av riksdagsledamötersom ansåg att det var ett dåligt förslag men som, avlojalitet mot partier och grupper, röstade mot sin vilja.Det framgår ganska klart av uttalanden som mångahar gjort efteråt.Inför beslutet, när förslaget låg och man visste attdet här skulle komma, gjordes undersökningar blandföretagare om hur det skulle komma att påverka före-tagen och sysselsättningen. En av de undersökningar-na visar att av småföretagarna sammantagetansåg att småföretagarklimatet hade försämrats av densocialdemokratiska regeringen. När det gäller det härkonkreta förslaget ansåg att det skulle bli svåra-re att anställa. ansåg att det skulle bli mycketviktigt att kunna förvänta sig att nya medarbetarehade liten sjukfrånvaro.En annan undersökning visar att av företa-garna menar att de nu måste kräva hälsoundersökningföre nyanställningar. I samma undersökning sade50 % av företagarna att de nu kommer att undvika attanställa. Man pekade ut tre grupper, nämligen kvinnori fertil ålder, äldre och handikappade.Det vi kristdemokrater hade de stora farhågornaför var just att detta skulle påverka urvalet av anställ-da och arbetsgivarnas benägenhet att anställa. Det ärde två stora farhågorna, plus att det naturligtvis inte ärbra att höja företagens kostnader, allra minst i det lägevi har . De här farhågorna har sedan också be-kräftats från forskarhåll, bl.a. av professorn i nationa-lekonomi vi nu har det här är ett minimikrav naturligtvisfull kompensation och en bra försäkring eller någonform av undantagsregler för de mindre företagen.Regeringen säger att det här är bra och att försäk-ringen fungerar tillfredsställande. Men ändå går manmed på att följa upp effekterna.Att man är beredd att göra detta är ändå ett fram-steg för alla oss som har kritiserat beslutet från börjantill slut. Att det inte kommer tycker jag ärsynd. Det har att göra med min kritik av hanteringen.Vi fick beslutet. Sedan fick vi näringsministerns utta-lande i samband med småföretagarriksdagen ochintervjun i Näringsliv, med öppningar till förändring-ar. Sedan sade ansvarigt statsråd att det alls inte skallkomma några förändringar. Sedan uppvaktade ensmåföretagardelegation . Företa-gare bl.a. från mitt hemlän fanns med. Man ingav demförhoppningar om att det kanske skulle komma för-ändringar redan den 1 juli 1997.För företagarnas skull är dessa besked hit och ditväldigt olyckliga. Våra småföretagare förtjänar attbehandlas på ett mer respektfullt sätt, tycker jag.Anf. 28 ():Fru talman! Även jag vill framföra ett tack tillstatsrådet för interpellationssvaret.Så något kort om syn i aktuell fråga:Centern har medverkat till att sjuklöneperioden inför-des och förlängs. Dåvarande regering, såväl somriksdag, försökte när sjuklöneperioden på 14 dagarinfördes att hitta ett skyddsnät för bl.a. småföretagar-gruppen. Detta gjorde vi därför att det då såväl somnu bl.a. är småföretagargruppen som många av oss iriksdagen oroar oss för.Samtidigt skall vi konstatera att den sänkning avarbetsgivaravgiften som genomfördes då låg ochfortfarande ligger i småföretagarnas intresse. De ficktidigare vara med och betala för de stora företagensofta mycket höga sjuktal. Då fanns det företag somhade upp till och kanske t.o.m. över peranställd och år. är situationen annorlunda. Sjukta-len har sjunkit rejält.Riksdagen har med anledning av detta sagt att enförlängning av sjuklöneperioden bör kombineras medutvidgade möjligheter för arbetsgivare att tecknaförsäkring, samt ett förbättrat högriskskydd.Ministern har i sitt interpellationssvar sagt att re-geringen avser att lämna ett utredningsupp-drag, för att följa upp effekterna på småföretagen avden förlängda sjuklöneperioden samt småföretagsför-säkringens utformning. Med anledning av detta svarblir mina frågor följande: När är ""? Vad fårutredaren för direktiv? När kommer de att lämnas?När skall uppdraget redovisas? När avser regeringenatt förstärkningen av småföretagarförsäkringen - jaganser att har gjort en sådan beställning -skall träda i kraft? Jag anser att det är bråttom med attde förstärkningar som har beställt träder ikraft.Anf. 29 Näringsminister ():Fru talman! Jag skall försöka att besvara alla fyrasfrågor. Innan jag gör det skall jag säga något till fram-för allt och , varsuttalanden jag reagerade litet grand emot.Om man frågar företagen om de gillar att man läg-ger ökade bördor på dem är det klart att det är ganskalätt att få en majoritet att svara nej. Det är ungefär likalätt att få det svaret om man frågar de arbetslösa omde tycker att det är bra att vi minskar vårt stöd i formav ekonomisk ersättning till dem, eller om man frågarpensionärer eller sjuka.Det märkliga är att ni bara blir upprörda om engrupp reagerar mot detta. Det var därför som det gickåt fanders för er när ni regerade.Vi har haft tålamodet att också gå till våra egna -t.ex. till våra fackliga organisationer - och säga att demåste ställa upp på besparingar. De har inte gillat det.Det går säkert i en opinionsundersökning att visa attdet är en majoritet av dem som inte vill göra det. Menför att det skall vara någon helhet i politiken måsteman faktiskt också våga ta beslut som de egna kanskeinte i det korta perspektivet gillar. Detta om opinions-undersökningarna.Sedan till sakfrågorna som tarupp. Vågar företagen anställa andra än friska? Vi haralla ett ansvar för att inte sprida fördomar. I den nuva-rande försäkringen finns en möjlighet att hos försäk-ringskassan få dem som har en sjukdom klassade i ensärskild grupp, så att de inte drabbas av sjuklöneperi-oden. Därför är just den frågeställningen egentligeninte ett problem. Jag tycker att vi alla har ett ansvarför att informera om att det finns regler för att hanterade människor som ofta är sjuka. De drabbas inte avdenna sjuklöneperiod.Det andra är kostnaderna. Kostnaderna för att för-säkra sig för ett företag som har fem anställda är un-gefär . Det är mycket pengar, men detär inte en orimlig kostnad för att den vägen skydda sigför den kostnad som man drabbas av när de anställdaär sjuka - om man nu vill göra det.Jag tror inte att man skall göra den tolkning somGullan gör när hon säger att det bara är8 000 som har tecknat försäkringen. Hon menar attresten inte har råd. Som tur är är det inte så illa ställtmed de svenska företagen att det bara är 8 000 företagsom har råd med ett utlägg på i storleksordningen25 000 . De svenska företagen mår faktisktbetydligt bättre än vad säger.Det tredje är överkompensationen, som GullanLindblad inte vill dra in. Jag tycker att det känns somom har väldigt gott om pengar omhon kan sprida miljarder på det sättet. Jag kommerinte att medverka till att beslutet rivs upp, men jag ärberedd att medverka till en förbättring för de småföretagen.Marie frågade om det finns problem.Jag har svarat ja på den frågan. Det står också i sva-ret. Hon frågar också om vi är beredda att stödjaVänstern. Jag vill inte nu peka på vilken lösning viskall välja.Rose-Marie Frebran säger att man beslutade omförslaget mot vilja. Det är mer en kritikmot henne själv än mot mig. Jag tror inte att riksdagenfattar beslut mot sin egen vilja.Eskil frågar vilken dag vi kan läggafram direktiven och hur de ser ut. Det svaret får EskilErlandsson vänta på någon dag.Anf. 30 ():Fru talman! Jag måste ändå säga att eftertankenskranka blekhet tycks ha drabbat både regeringspartietoch , eftersom ni var konstruktörer avbeslutet. Jag vill gärna säga att jag är glad över börjar tänka om i denna fråga. Beslutet föregicksav en väldigt livlig debatt. Ingen kunde vara omedve-ten om konsekvenserna av ett kommande beslut.När jag talar om företagen är det faktiskt intefrämst företagens syn jag för fram. Jag tänker på allade människor som inte kan få jobb på grund av attföretagen inte vågar anställa. Vi får tycka vad vi villom att företagen inte anställer handikappade, men dethjälper inte hur många deklarationer om att vi har ettansvar vi än gör. Jag tycker att vi har ett ansvar, menvi ser ju vad som händer. Det är det som är intressant.Vi är alla besjälade av att vi skall få ned arbets-lösheten. Jag såg en siffra på att vi tjänar 1 miljardkronor om vi får ned arbetslösheten . Deskulle ju räcka till väldigt mycket.Jag kommenterar inte det näringsministern sägerom den tidigare regeringsperioden, för det finns ändåingen människa som tror på den skräckmålningen idag.Jag skulle vilja läsa upp ett litet brev som jag ochflera riksdagsledamöter, tror jag, har fått, som beskri-ver hur ett par makar - i detta fall Fred och SusanneÅhman från Lysvikshandlarn, som är ett småföretag iVärmland - känner det. Vad de säger kan stå somexempel för många småföretagares situation. De be-rättar att de hardrivit upp en lanthandel som försörjer bygden medlivsmedel, bensin, apoteksvaror, tips och allt möjligt.De arbetar , men de har varitglada över detta. De är riktiga entreprenörer och före-tagare som lever för det här. De har skapat 4-5 ar-betstillfällen i en glesbygd med stor arbetslöshet.Nu är de ängsliga för att de kanske tvingas lägganed verksamheten, inte på grund av ett vikande kun-dunderlag utan på grund av de ytterligare pålagor somde menar att regeringen och har skapat. Demenar att de inte har de resurser som behövs om nå-gon av deras anställda blir långtidssjuk. De skriver attden försäkring som erbjuder ärmycket dyr. De har bara fyra anställda och försäk-ringen skulle kosta 15 000-20 000 kronor.Jag tycker att detta talar för sig självt. De skrivervidare:Hur har ni tänkt er att alla landets småföretagaremed 2-10 anställda skall klara av de enorma kostna-der som riskerar att inträffa? I vår lilla värld här pålandsbygden i känner vi redan till tre små-företag som skall avvecklas på grund av den nyasjuklöneperioden och rehabiliteringskravet.De berättar också att arbetsgivaravgiften somsänktes till vid den första sjuklöneperiodenhar höjts till . Makarna skriver:Den kommande s.k. kompensationen ligger ju in-om den tidigare sänkta avgiften. Vilket hyckleri!De tycker helt enkelt att de lever i ett företagsfi-entligt klimat. De tycker att det är skrämmande att vibeslutsfattare inte kan leva oss in i hur besluten på-verkar dem. De skriver:Tror ni verkligen att det är genom sådana beslutfler arbetstillfällen skapas? Vårt företag har kapacitetför ytterligare två anställda, men vi vågar inte och harinte råd att anställa.Eftersom näringsministern och alla här represente-rade partier tycker att den viktigaste frågan i är att få bukt med arbetslösheten måste vi ta bortalla hinder som är i vägen för nya arbetstillfällen.Därför vill jag till slut fråga: Kommer den här utred-ningen mycket snabbt med ett förslag, så att inte kondör medan gräset växer?Anf. 31 ():Fru talman! Det var statsrådet själv som sade attdet är klart att företagen, om man frågar dem, sägeratt de inte gillar att man lägger bördor på dem. Detvar inte jag som använde uttrycket "lägga börda på".Man trodde väl inte att regeringen skulle sysslamed att komma med förslag som skulle innebäraökade bördor på företagen i det läge som landet nu äri. Tvärtom trodde man att bördorna skulle bli lättareoch att hinder skulle röjas undan. Det är väl sådant enregering skall syssla med i tider som dessa. De skallnaturligtvis alltid göra det, men särskilt nu.Statsrådet sade också att säkert interöstade mot sin vilja och att det i så fall var en kritikmot mig själv. Jag röstade enligt min övertygelse.Mängder av riksdagsledamöter har sagt att det var ettdåligt beslut, men att de tvingades rösta för det i allafall. Det kan inte jag hjälpa. Detta har de själva sagt.Det var inget bra förslag och är det fortfarande inte.Det är naturligtvis bra att regeringen nu till slutsäger att man skall titta över det här och ge ett utred-ningsuppdrag. Tyvärr borde det ha kommit tidigare.Alla farhågor som finns nu har funnits under mer änett halvår . Beslutet trädde i kraft den 1januari, och i bästa fall kommer utredningen till ståndunder februari månad. Tyvärr kan det nog inte skenågon förändring , såvitt jagförstår. Jag hoppas ändå att regeringen skall skyndapå så mycket det går, så att man kan försöka göranågra förändringar som kan hjälpa småföretagen.Anf. 32 ():Fru talman! I svar på minafrågor konstaterar jag att han i varje fall tycker attdetta är ett problem. Det är bra att vi gemensamt haridentifierat ett problem. Men han säger atthan inte vill peka på en lösning . Det är i och för sigett diplomatiskt svar, men jag tolkar det också som atthan därmed heller inte har avfärdat den lösning somvi i har föreslagit.Det är viktigt att det händer någonting . Det kanvara viktigt med en utredning, men det är viktigt attproblemen inte göms i en utredning. Jag tror nämligenatt många av problemen är identifierade redan i dag.Detta blir litet grand en psykologisk fråga. Det gälleratt vi också bryr oss om och lyssnar till vad de småföretagen säger till oss, nämligen att viljan att göranyanställningar kommer att försvinna.Alla partier har ett gemensamt ansvar för att fåned arbetslösheten. Vi har satt upp stora mål för detta.Det är många som sätter sina förhoppningar just tillatt de nya jobben skall skapas i de små företagen. Inteminst här i kammaren hör vi företrädare för alla parti-er säga just detta. Men det får inte bara bli en läppar-nas bekännelse. är det viktigt att vi också kankomma med konkreta förslag.Anf. 33 TALMANNEN:Får jag på förekommen anledning säga att ledamö-terna får ordet i den ordning de begär det, eftersomdet är en interpellationsdebatt. De kan också välja attstå över en omgång. Därför vill jag uppmana ledamö-terna att begära ordet tydligt.Jag förstår att begär ordet.Anf. 34 ():Fru talman! Normalt brukar man tacka för svaretpå de frågor som man har ställt. Jag finner inget skälatt göra det den här gången. Svaret var ju inte särskiltkonkret. I och för sig har jag en viss förståelse för det.Det är kanske inte alltid så lätt att ge klara besked närman inte har saker och ting nedtecknade på papperoch det dessutom skall till ett och annat beslut någonannanstans innan man kan ge dessa svar.Jag hoppas att statsrådet instämmer med mig närjag påstår att det är viktigt med ett snabbt agerande idessa frågor, speciellt vad gäller en utökning ochförändring av sjuklöneförsäkringen. Det är till fördelför de små företagarna. Det är till fördel för de alltförmånga arbetslösa, och det skulle ta bort ett osäker-hetsmoment som jag vet finns hos många småföreta-gare och småföretag i dag.Det är alltså av yttersta vikt att man särbehandlarden frågan och icke låter en utredningsman jobbaunder alltför med alla de frågor som är upp-räknade i interpellationssvaret . Man skall,som sagt, ta den här frågan litet för sig själv, så att vifår ett konkret och förslag till hur detta pro-blem skall kunna lösas. Jag tänker på alla dem som nuhar drabbats av någonting som de inte tycker särskiltbra om.Anf. 35 Näringsminister ():Fru talman! Jag skall börja med att vända mig tillGullan . Först gäller det detta med att maninte vill anställa de svaga grupperna på grund av dethär. Jag tycker återigen att har ettansvar som riksdagsledamot i riksdag. För-säkringskassan har nämligen regler om att just grup-per som ofta är sjuka kan undantas från detta systemmed sjuklön. Vi skall inte sprida en falsk bild. Då görvi det bara värre än vad det är för dessa människor.De som ofta är sjuka har det tillräckligt svårt utan attvi skall föra ut en osann bild av hur det ser ut.Sedan gäller det handlarna i . Jag tyckeratt skall skriva ett brev till dem ochberätta vad den socialdemokratiska regeringen hargjort. Den socialdemokratiska regeringen har med-verkat till att dessa företagare i har fått enkraftigt sänkt ränta på sitt varulager. Räntan på detkapital som är bundet ute i lagret och i butiken harmer än halverats. Dessa företagare i har fåttsänkta arbetsgivaravgifter och lägre skatt på det somblir över sedan de har arbetat och slitit hårt underkanske . De har fått friare an-ställningsformer. De har kunnat vidkännas en ökaddetaljhandelsomsättning med under detsenaste året. Deras kunder har fått i reallöneök-ningar under det här året. Det är den högsta reallöne-ökningen . Sedan har det lagts bördor pådem. Det är visst mycket farliga ord. Det är tydligenpopulärt att säga att Socialdemokraterna lägger bör-dor. Dessa företagare har alltså också fått en börda,nämligen att de skall betala i storleksordningen 1 %mer i sin försäkring för att de skall klara av sjuklöne-perioden.Jag uppmanar att skriva det bre-vet till dessa handlare i . Jag tror faktiskt attde inser att den bördan är värd att bära om de tänkerpå den fördel som de ändå får av att staten ordnar tillekonomin.Rose-Marie Frebran tycker inte att vi skall lägganågra bördor på företagen. Det var så jag uppfattadeRose-Marie Frebran. Jag har litet svårt att förstå detresonemanget. Vi lägger bördor på alla medborgare iSverige: på sjuka, handikappade, arbetslösa, dem medinkomst av tjänst, dem med inkomst av kapital ochdem med inkomst av en rörelse. Det där förstår fak-tiskt företagarna. Jag tror däremot att detta går attklara ut i en opinionsmätning, att det inte finns någongrupp som vill ställa sig upp och säga att man inte villdelta i saneringen av statens finanser.