prot · GL0921 · 1997-10-29 00:00:00 — )8 § Beskattning av bostadsförmån, m.m.FöredrogsSkatteutskottets betänkande 1997/98:SkU4Beskattning av bostadsförmån, m.m. (prop.1996/97:173)Anf. 52 ():Herr talman! Detta betänkande behandlar för-månsbeskattning och skiktgränsen. Jag skall begränsamig till att ta upp framför allt synen på förmån i formav lånedator för privat bruk och huruvida det skallundantas från beskattning eller inte.Jag tycker att det är lämpligt, herr talman, att haett system som är enkelt och inte leder till tolknings-svårigheter. I så fall skall man följa det moderataförslaget, som innebär att erbjudanden om lånedatorerinte skall riktas till väsentligen hela arbetsplatsen,vilket lagförslaget innebär.Det är också viktigt, herr talman, att utforma enlagstiftning som ligger i tiden, vilket i det här falletinnebär att man skall kunna stimulera en datoran-vändning. Det påstås i utskottsbetänkandet att detfinns risk för att en sådan här lagstiftning skulle inne-bära en löneförmån som används i största allmänhet.Jag tror inte att den risken är särskilt stor, eftersomdet ju trots allt innebär en kostnad också för företagen- en kostnad som kan vara så stor inte har möjlighet att rikta den här typen av för-mån till hela personalen . Då är det rimligtatt man i förslaget till ändring av kommunalskattelaggör den ändring som vi har föreslagit, vilket innebäratt meningen om att förmånen väsentligen skall riktastill hela arbetsstyrkan inte skall vara med. Flera re-missinstanser påpekar också, vilket framgår av pro-positionen, att det förslag som ursprungligen togsfram i promemorian var krångligt. Regeringen juste-rade därför förslaget något. Men det är fortfarandedefinitivt inte invändningsfritt. I den här frågan tyckerjag att det är lämpligt att vi i tar ställningtill ett lagförslag som för en gångs skull tar sikte påden enskilde och inte strikt på fiskala intressen, efter-som det finns andra underliggande intressen meddatoranvändningen som det är viktigt att stimulera.När det sedan gäller skiktgränsen kan man natur-ligtvis fråga sig varför det svenska skattetrycket skallhöjas ytterligare. Vi har sett statistik på attSverige återigen har de högsta skatterna inom OECD-området. Likväl vill Socialdemokraterna ha automatiki skattehöjningarna.Detta, herr talman, tycker jag är en orimlighet.Självfallet bör skattebetalarna få hundraprocentigkompensation för inflationen. Någon annan stånd-punkt tycker jag är orimlig med hänsyn till att vi fak-tiskt lever i ett högskattesamhälle. Den debatten får vinaturligtvis anledning att återkomma till i sambandmed behandlingen av budgetpropositionen, för det ärrätteligen där som denna del av detta betänkandeborde höra hemma.Jag ber att få yrka bifall till reservation 2 undermom. För att det inte skall råda några missförståndom vad jag tycker om skiktgränsen vill jag också talaom för kammarens ärade ledamöter och för protokol-let att jag självfallet står bakom den reservation somModeraterna har fogat till betänkandet, även om mittnamn inte står med i betänkandet av någon anledning.Anf. 53 ():Herr talman! Vi i brukar säga att Sve-rige inte behöver fler skatter utan fler skattebetalare.Då måste man i varje enskilt fall se på hur man nårdet målet. Jag tror att det som propositionen underrubriken "m.m." tar upp, dvs. kompetensutvecklingoch datoranvändning, är just en liten sådan del somkan leda till fler skattebetalare i stället för fler skatter.Jag tror att det är väldigt viktigt att uppmuntra fö-retagen att ta till vara sin personal, satsa på kompe-tensutveckling och att ta till vara alla möjligheter tillenkelheter i regelverket. Här skulle man kunna slå tvåflugor i en smäll genom att ha en enklare regel sominnebär att man inte måste erbjuda datorer för utbild-ningsändamål till samtlig personal , utanman skall ha möjlighet att organisera det på ett annatsätt.Om man vill att personalen skall stå för nyaoch vidare uppgifter och en utveckling inom företagetmåste det vara möjligt för företaget att förberedadetta. Vi kan inte ha det synsättet att företag skall bytaut sin personal i takt med att nya behov uppstår. Istället skall man se över vilka möjligheter det finns attinte bara kräva detta av företagen utan också erbjudamöjligheter. Här finns en sådan.När vi tog upp frågorna om just för-månsbeskattning av datorer som inte strikt kan bedö-mas som nödvändiga i tjänsten sade man från social-demokratiskt håll i majoritetstexten att det över huvudtaget inte fanns något problem. Därför är det väldigtbra att det nu erkänns att det finns ett problem och attdet finns en lösning på det. Men lösningen är intetillräckligt bra. Den är dålig.Det är väldigt viktigt att företag har möjlighet atterbjuda datoranvändning till mindre grupper av per-sonal, därför att för många företag kan alternativetvara att inte erbjuda datoranvändning alls. Det ärnågon sorts missriktad rättviseiver att säga att om intealla får, skall ingen få. Jag tror att det kan vara för-ödande för äldre anställda, för kvinnor osv. T.ex. kanjag tänka mig att ett företag som inte har råd att er-bjuda datoranvändning till samtlig personal kan tän-kas vilja välja ut en grupp av äldre anställda, vilkakanske inte är så flitiga användare av datorerna dag-ligdags, som kan ha datorerna hemma för att öva mer.Det gäller också för t.ex. kvinnor som har arbetsupp-gifter, vilka man långsiktigt vet kommer att försvinna.De skall kunna träna hemma på ett sätt som gör att dehar möjlighet att anta nya utmaningar inomföretaget. Då kanske någon säger att det kan bli som"fringisar", att vissa erbjuds detta som löneförmån.Men det tror jag är en oro som är fullständigt obefo-gad, för när det gäller den typ av personal som mankan tänkas vilja erbjuda fringisar är det oerhört lätt atthävda behovet av datorer i tjänsten. Det är säkert såsom det i vissa fall redan har gått till. Framför allttycker jag inte att användning av datorer är något somskall ransoneras.Om man ser tillbaka på hur det har varit här i riks-dagen, herr talman, så är det inte särskilt många årsedan som vi riksdagsledamöter inte ansågs behövadatorerna i vårt arbete utan fick vara med och betalaför dem. infördes de som sjävklara arbetsred-skap. Detta är någonting som på fler och fler ställenblir alltmer självklart.Till sist skulle det vara mycket intressant att få enjämställdhetsanalys av den lilla förändringen att manenbart behöver rikta sig till fast anställda. Vi vetnämligen att det är många fler kvinnor än män sområkar ut för att springa runt på vikariat. De skulledärmed lättare kunna uteslutas från den här möjlighe-ten med den lagstiftning som ni vill införa. Jag yrkaralltså bifall till reservation nr 2 från m.fl.När det gäller skiktgränsen måste jag som vanligtsäga att det är mycket tråkigt att socialdemokraternahar lämnat den skatteöverenskommelse som vi gjordetillsammans för . Det är desto bättreatt numera tydligen har anslutit sig tillskattereformen, inte enbart just på punkten skiktgrän-ser utan mer generellt. Men det vore ännu bättre omsocialdemokraterna också kunde återansluta sig.Vi tycker att det är viktigt att man återgår till deregler som gällde i skattereformen. Hälften kvar är enmycket viktig princip. Det är viktigt att människor vetatt de kan lita på reglerna. Det är viktigt i sak, och detär viktigt som symbol. Det måste givetvis även gällaskiktgränserna. Jag står bakom även den reservatio-nen, men yrkar som sagt var endast bifall till nr 2.Anf. 54 ():Herr talman! Jag skall uppehålla mig vid tvåpunkter. Den ena är det som också har berörts avtidigare talare, lånedatorerna.Man skulle litet högtidligt kunna säga att vi är in-ne i ett historiskt skede när det gäller datoriseringenav samhället. Man kan i och för sig hävda att princi-pen inom beskattningsområdet skall vara att man skallbehandla alla förmåner och inkomster lika i beskatt-ningshänseende. Av det skälet skulle man naturligtvisinte tillåta några avsteg. Om en medarbetare får endator som kan användas för privat bruk i hemmet,skulle den naturligtvis enligt den här principen omfat-tas av beskattning.Nu har vi redan här i fattat beslut om attvi skall göra avsteg från detta. Om man kan hävda attdet är av väsentlig betydelse för den anställde fårdenne inte någon förmånsbeskattning, trots att datornkan användas fullt ut för privat bruk. är värdenainte så hisnande stora. Det kanske rör sig om för en hyfsad dator som kan användas pådet här sättet.Man kan då fråga sig varför vi från Miljöpartietssida har lagt fram ett förslag om att man faktiskt skallkunna ge samtliga anställda eller vissa grupper endator. Det beror på hur man själv har sitt företag or-ganiserat. Skälet är helt enkelt det jag sade inled-ningsvis, att vi är i ett skede där datoriseringen iprincip är en nödvändighet för de flesta företagen. Detär svårt att klara av konkurrenssituationen om maninte tar till de administrativa hjälpmedel som datorer-na är.Då kan man fråga sig hur man löser detta. Det enasättet är att man säger att företagen får klara dettautbildningsvägen. Man får hyra utbildningslokaler,anställa folk, köpa datorer och ställa på kontoret ochsläpa dit folk och sätta dem på skolbänken. Det andrasättet är att man ger människor möjlighet att ha endator hemma att sitta och leka med. Det är på detsättet som de flesta är överens om att man lär sig hurman hanterar en dator. Det är grundutbildning i dato-risering. Det handlar om att man får möjlighet attpröva och göra fel och pröva igen. Jag tycker att manskulle kunna gå vidare med det undantag från för-månsbeskattning av fri dator som man har gjort tidi-gare, nämligen att låta alla medarbetare som får dettaerbjudande omfattas av denna skattefrihet.Det här behöver naturligtvis inte gälla för all evig-het. Om fem har vi väl inte den situationen attfolk är ovana vid datorer. Det kanske är tvärtom. Dåär de vardagsvara. Men i det här skedet, som jaghögtidligen kallade historiskt, kanske det är lämpligtatt göra ett avsteg från den här principen. Och varförinte göra det? Några hisnande belopp skulle det knap-past kunna vara fråga om. Som tidigare talare ocksåvar inne på har väl de som skulle omfattas av dettasom en fri förmån redan hittat motiven för att ha endator . Så det torde inte vara något störreproblem. Därför har vi sagt att detta borde vara möj-ligt.Det är bra att regeringen i och för sig ger möjlig-heten, men att föreslå en begränsning som innebär atthela företaget, all personal på företaget, skall ha den-na möjlighet blir ju litet snurrigt. Det skapar konstigagränsdragningsproblem. Ett företag som väljer att haen nyckelkategori personer anställda inom företagetkan förmodligen inte ge dem dessa datorer. Men omman köper detta som en konsulttjänst av ett företagmed några få anställda omfattas de av detta. Det finnsen mängd sådana gränsdragningsproblem som mankunde ha undvikit med ett något generösare synsätt.Jag medger att detta är en bedömning. Jag har för-sökt att ärligt redovisa hur vi ser på det här, att det ären utvidgning av det avsteg som man har gjort tidiga-re.Över till den andra reservationen vi har till det härbetänkandet. Det gäller förmånen av biobränslen. Vitycker att detta är litet märkligt, men naturligtvis ärförmånsbeskattningen en intressant fråga.Vi var emot den ändring av förmånsbeskattningensom regeringen tillsammans med inför-de, därför att vi ansåg att den var skadlig ur miljösyn-punkt. Den leder till ökade utsläpp. Men vi skall inteta den diskussionen här.Det man nu försöker diskutera är användning avalternativa bränslen. Reglerna säger att om arbetsgi-varen tillhandahåller fritt bränsle skall förmånen avdetta värderas till en faktor 1,2 av marknadsvärdet. är det så eländigt att t.ex. etanolbränsle, som ärett biobränsle och bättre ur miljösynpunkt, är dyrareän bensin. Med den här uppräkningsfaktorn förstärksprisskillnaden mellan fossilbränslen och biobränslen.Det kan rimligen inte vara så att vi lagstiftningsvägenvill försvåra övergången från fossilbränsle. Rimligenborde vi vilja underlätta övergången och stimuleraanvändningen av biobränslen på bekostnad av fossil-bränslen.Vi menar från sida att det hade varitklokt att ta tillfället i akt och säga att om man harförmånsbil och väljer att ta ut förmånen av frittbränsle i ett alternativ som är bättre ur miljösynpunkt,dvs. ett etanolbränsle, skall man inte missgynnas utangynnas. Det borde vara den rimliga vägen. Därförmenar vi att man kanske skulle ha låtit det vara kvarpå nivån för marknadsvärdet. Det är tillräckligt. Nublir det som sagt tvärtom, man missgynnar etanol-bränslena.Man säger i sin motivering för avslaget av vårtförslag att det måste vara samma regler hela vägenoch att detta skall gynnas på annat sätt. har ju dehär biobränslena ingen beskattning i form av energis-katt. Det finns alltså inte några större möjligheter attsänka skatten på dem. Alternativet är att man införnågon form av investeringsstöd eller liknande förproduktionen av detta. Men vi vet att det inte slårigenom på det sättet. Det hade varit ett mycket effek-tivt och direkt sätt att stimulera användningen avetanolbränsle genom att göra detta undantag. Manskulle t.o.m. ha kunnat gå ännu längre och sagt skulle minska uppräkningsfaktorn. vara 0,8, om man var på det humöret. Då hademan ytterligare stimulerat detta, men är det somdet är. Jag beklagar det.Mot bakgrund av detta vill jag yrka bifall till vårreservation nr 1 och även till reservation nr 2.Anf. 55 ():Herr talman! Utskottsmajoriteten föreslår att för-månen att för privat bruk använda datorutrustningsom arbetsgivaren tillhandahåller undantas från be-skattning, om förmånen väsentligen riktar sig till heladen stadigvarande personalen på arbetsplatsen.En majoritet av remissinstanserna tillstyrker attskattefrihet för förmån av lånedatorer införs. Fleraremissinstanser anser dock att kravet på att förmånenskall rikta sig till hela personalen är olämpligt motbakgrund av dagens krav på kompetensutveckling avarbetstagare och önskvärdheten att skapa flexiblarearbetsformer.Kristdemokraterna anser inte att skattelättnadenenbart skall gälla om förmånen riktar sig mot väsent-ligen hela personalen. Med regeringens förlag skullelånet av datorutrustning kunna bli skattepliktigt omarbetsgivaren av olika skäl endast riktar sig mot delarav personalen. Vidare innebär förslaget att möjlighe-ten att erbjuda personalen skattefria lånedatorer för-svåras i stora företag med många anställda och somt.ex. kan ha arbetsplatser på skilda håll i landet.Kristdemokraterna föreslår att förmånen av att an-vända datorutrustning som arbetsgivaren tillhandahål-ler för privat bruk alltid skall undantas från beskatt-ning.Utskottsmajoritetens främsta skäl mot denna möj-lighet verkar vara risken för att någon skall byta utskattepliktig lön mot en skattefri förmån av dato-rutrustning i hemmet. Denna oro är uttryck för eninskränkt fiskal syn som gör att utskottsmajoritetenhelt missar behovet av kompetensutveckling. Det ärinte rimligt att i ord tala om kunskapslyft men i hand-ling försvåra kunskapsinhämtning.Den andra delen jag vill beröra är reallöneskyddet.Utskottsmajoriteten föreslår att det särskilda tillägget,det s.k. reallöneskyddet, vid bestämmande av skikt-gränsen för beräknad statlig inkomstskatt på för-värvsinkomster vid taxering skall höjas från1,2 procenthenheter till 1,6.Det innebär att fler människor kommer att betalaen statlig inkomstskatt på än 1997,som de som redan befinner sig över gränsenmåste betala mer än . Det drabbar arbetstagare -främst tjänstemän med måttliga inkomster - somkommer att få betala statlig skatt, som per-soner som redan nu ligger över gränsen får minskaddisponibel inkomst.Både förslaget om att enbart justera skiktgränsenuppåt av inflationen för taxeringsåret 1999och det faktum att värnskatten uppenbarligen kommeratt permanentas går stick i stäv med skattereformen.Kristdemokraterna avvisar regeringens aviseradeförslag om att behålla en statsskatt på för må-nadsinkomster efter 1998.Kristdemokraternas anser att skiktgränsen skallräknas upp av inflationen fr.o.m. . Ungefär lika många människor kom-mer därmed att betala statsskatt 1998 som 1997.Skattesystemet måste ge incitament för arbete. Skatte-reformens mål om enkelhet och en maximal marginal-skatt om måste fortsatt gälla. Den statliga skat-ten skall därför uppgå till och den s.k. värnskat-ten därmed slopas.Mot bakgrund av detta yrkar jag bifall till reserva-tionerna 2 och 3.Anf. 56 INGIBJÖRGSIGURDSDÓTTIR (s):Herr talman! Beskattning av bostadsförmån m.m.tas upp i propositionen. Förutom detta ärende tasförmånen av datorer för privat bruk och skiktgränsenför statlig inkomstskatt upp. De övriga ändringarna ärav huvudsakligen teknisk karaktär.Herr talman! Jag vill redan nu yrka bifall till ut-skottets hemställan och avslag på samtliga reservatio-ner.Bostadsförmån skall även fortsättningsvis värderasefter hyrespriset på orten. Dock kan värdet sättas nedom bostaden på grund av representationsskyldighet ärstörre än normalt för den anställde och dennes familj.Den begränsning till en boyta på 100 kvm som ipraktiken tillämpats i fråga om präster får ses som enpraktiskt lösning till följd av prästernas särskildatjänsteförhållanden och prästgårdarnas allmänna be-skaffenhet.I propositionen tas det även upp vissa detaljänd-ringar i reglerna för värdering av bilförmåner, somgäller fån senaste . Förslaget har företrädes-vis teknisk karaktär och syftar till förenklingar samtförtydliganden. Majoriteten i utskottet har inte någotatt erinra mot dessa ändringar.Lånedatorer i hemmet är nästa ämne i denna pro-position. Detta är egentligen den viktigaste delen avhela propositionen. Den delen är viktig för den somhar stått utan möjlighet att låna hemdatorer av sinarbetsgivare utan att förmånsbeskattas. Det är viktigtatt så många som möjligt får god kunskap om den nyainformationstekniken. kan arbetstagarenanvända arbetsgivarens dator i hemmet utan att bliförmånsbeskattad, men då gäller förutsättningen attdatorn är av väsentlig betydelse för de normala ar-betsuppgifterna. Motsvarande gäller när arbetsgivarentillhandahåller datorn i utbildningssyfte.Det förslag som föreligger innebär att nuvaran-de undantag från förmånsbeskattning utvidgas. För atti viss mån begränsa möjligheterna att byta ut skatte-pliktig lön mot en skattefri förmån av fri datorutrust-ning har förslaget utformats så att undantaget gällerendast om erbjudandet väsentligen riktar sig till heladen stadigvarande personalen på arbetsplatsen.Till slut, herr talman, har vi skiktgränsen för stat-lig inkomstskatt, som får ses som en teknisk följ-dändring av de beslut som fattades , då riksda-gen bestämde att basbeloppet skulle uppräknas med80 % av prisändringarna, vilket automatiskt medförmotsvarande ändring i fråga om inflationsskyddet förskiktgränserna.Herr talman! Jag vill än en gång yrka bifall till ut-skottets hemställan i betänkandet och avslag på samt-liga reservationer.Anf. 57 ():Herr talman! Jag avstår gärna en del av min re-pliktid så att majoritetsföreträdaren får chansen attsvara på två konkreta frågor.Den första frågan gäller vilket förslag som stimu-lerar IT-användningen bäst. Är det ett förslag medfiskala övertoner eller ett förslag som generöst gerarbetstagaren möjlighet att använda sig av lånedato-rer?Den andra frågan gäller varför människorna i ettland som redan har världens högsta skattetryck skallbehöva bli utsatta för att inflationen höjer skatten,förutom alla de socialdemokratiska initiativ till skat-tehöjningar som vi ständigt får ta del av.Anf. 58 INGIBJÖRGSIGURDSDÓTTIR (s):Herr talman! Utskottsmajoriteten och jag tyckeratt lån av datorer är en rättvisefråga. Den får därförinte vara föremål för rent godtycke. Det är därför viföreslår att erbjudandet väsentligen skall rikta sig tillhela den ordinarie personalstyrkan.Skulle en arbetsgivare vilja dela upp genomföran-det i omgångar tror jag inte att det finns något somhindrar detta. Det man huvudsakligen riktar in sig påär att hela personalstyrkan skall få ta del av det hela.Gör arbetsgivaren upp en plan tror jag nog att det kangenomföras, men det bör inte ske efter godtycke.Anf. 59 ():Herr talman! tror inte attdet kommer att vara något problem om arbetsgivarenvill genomföra användningen av lånedatorer i olikasteg, men det är just det som är problemet. Vi skallinte ha ett system som innebär att man skall tro ellertycka, utan det skall vara klart och entydigt. I detfallet hade det varit enkelt att välja det moderata för-slaget, som innebär en klar och tydlig förenkling.Ingibjörg Sigurdsdóttir avstod från att svara påfrågan huruvida vi skall ha ett skattesystem där barainflationen gör att skatten stiger, utöver alla de skatte-höjningar som gör att vi har världens högstaskattetryck. får återigenchansen att svara på den frågan.Anf. 60 ():Herr talman! Det gäller det jag berörde i mitt an-förande om biobränslen. Jag skulle vilja fråga Inge-björg Sigurdsdóttir och Socialdemokraterna varförman väljer att avhända sig ett konkret verktyg för attstimulera övergången till bättre bränslen för bilar.Socialdemokraterna talar mycket - det välkomnar viverkligen från sida - om övergången tilldet ekologiskt hållbara samhället. Vi vet alla att bil-trafiken är en källa till farliga utsläpp. Vi vetockså att det vore alldeles utmärkt om vi fick flermänniskor att köra på biobränslen i stället för fossilabränslen.Nu hade man en möjlighet att konkret, i praktiken,visa att man är beredd att i handling stimulera till ensådan övergång, om än för en liten begränsad del avmarknaden. Jag medger att det inte är många som harmöjlighet att köra på etanol. Det är framför allt i före-tagsbilar som denna möjlighet finns i dag.Då skulle man kunna tänka sig att man gjordedetta lilla undantag i beskattningshänseende, nämligenatt man inte räknar upp drivmedelsvärdet med faktor1,2 och därmed förstärker prisskillnaden. Varföravhänder man sig detta verktyg, som man har, ochhänvisar till att det skall göras på annat sätt? Man kanju göra både-och - eller hur?Anf. 61 INGIBJÖRGSIGURDSDÓTTIR (s):Herr talman! Jag kan känna viss sympati för Ron-ny Korsbergs synpunkter. Det kan jag visst göra. I dethär läget finns det dock inget utrymme för att ta uppnågra ändringar. Kanhända att kanåterkomma med förslag på andra sätt att göra det härän genom inkomstbeskattningen.En annan sak är att av de remissinstanser som hartillfrågats - det här har ju gått ut på remiss - har iprincip samtliga antingen tillstyrkt eller inte lämnatsvar. Till den senare kategorin, de som inte har svarat,hör Stiftelsen etanolutveckling. Man kan jufundera över varför man där inte har tyckt att den härfrågan var viktigare.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 14 §. )9 § betänkande 1997/98:JuU2Europol (prop. 1996/97:164)Anf. 62 ():Herr talman! Ett av Moderata samlingspartietsskäl till varför borde gå med i Europeiskaunionen var att vi eftersträvade ett effektivt polis-samarbete mellan EU-länderna - detta för att länder-na, tillsammans och var för sig, skulle kunna stå bättrerustade i kampen mot den organiserade, gränsöver-skridande brottsligheten, t.ex. narkotikahandeln. Se-dan anslutit sig till EU har vi från moderathåll med en viss otålighet följt framväxten av Euro-polkonventionen. Vi ser mycket positivt på att arbeteti den delen nu är slutfört och att det praktiska Euro-polarbetet kan komma i gång och börja fungera.Trots vår positiva inställning har vi i anledning avEuropolkonventionen lagt fram en motion, i vilkentvå för oss viktiga krav förs fram.Enligt Europolkonventionen skall Europols an-ställda ha rätt att åtnjuta immunitet och privilegier isin tjänsteutövning. De närmare villkoren har utfor-mats i ett protokoll, som också har överlämnats tillriksdagen.