prot · GL0939 · 1997-12-03 00:00:00 — Det står helt klart i betänkandet att det äråklagaren som skall leda förundersökningen, ochåklagaren som i varje enskilt fall skall ta ställning tillom det skall vara polisen eller skattebrottsenhetensom skall utföra förundersökningen. Det står också attfrågor om rättssäkerhet måste uppmärksammas i desärskilda utbildningsinsatser som omorganisationenföranleder.Vi har verkligen att bejaka den enskildes intresseav integritet och rättssäkerhet. I rättssäkerhetens idéligger att reglerna skall vara så fasta och så klara attmedborgarna kan förutse och förstå konsekvensernaav sitt handlande. Det får heller inte finnas risker förgodtycklig maktutövning. Det finns tyvärr sådanainslag i vår skattelagstiftning. Jag upprepar vad jagsade tidigare här : Skatteflyktsklausulen innebäroacceptabla ingrepp i rättssäkerheten och förutsäg-barheten. Den måste bort. Likaså innebär de ändringari reglerna om skatterevision och andra kontrollåtgär-der som infördes ett grundskott mot rättssäker-heten. Vi i motsatte oss detta då, och vivill avskaffa de nya reglerna om tredjemans-revision, revision av löpande period och överrask-ningsrevision som är mycket kränkandeför företagen - och då i första hand för småföretagen.Skattetilläggen är till för att inskärpa betydelsenav att lämna korrekta uppgifter till ledning för taxe-ring. De administrativa sanktionssystemen med bl.a.skattetillägg och förseningsavgifter måste naturligtvisvara så utformade att de uppfattas som rättvisa av deskattskyldiga. En förutsättning för det är att man tarhänsyn till omständigheterna. tar man ofta inte enshänsyn till krockar med god redovisningssed. Mångafall har uppmärksammats där företag hardrabbats på ett sätt som är fullständigt orimligt. Ex-perter som var knutna till Skattekontrollutredningenmenade t.o.m. att modellen med skattetillägg stridermot angående skydd för demänskliga rättigheterna och de grundläggande frihe-terna.Det är ett framsteg att tilläggen för felperiodise-ringar halveras liksom att skattetilläggen skall sesöver. Men vi i tycker inte att det är till-räckligt. Vi vill helt enkelt ta bort skattetilläggen vidperiodiseringsfel.Vi har alla i skatteutskottet fått exempel från . Jag vill dra några av dessa exempeleftersom kammaren i övrigt inte har tagit del av dem.Vid en byggentreprenad ansåg den skattskyldigeatt en slutbesiktning skulle anses vara verkställd . Fakturering skeddepå den grunden. däremot ansåg attslutbesiktningen skulle anses ha blivit gjord undermomsperioden , och att faktureringskulle ha gjorts . Den skattskyldigepåfördes ett skattetillägg på , dvs. , dåbolaget ansågs ha redovisat mervärdesskatten påentreprenaden en period . utgickalltså i straffskatt för att mervärdesskatten betalats tvåmånader , trots att företaget inte tjänat enkrona vare sig direkt eller indirekt på förfarandet!Sannerligen förlorade det en hel del pengar i stället.I ett annat fall som redovisats hade en handläggareblivit sjuk, och företaget missade att det fanns special-regler i de fall som mervärdesskatten betalades efteren räkning från tullen. Företaget fick då ett tillägg på200 eftersom mervärdesskatten betalades enperiod . ansåg inte attsjukdom var något skäl för eftergift.För alla de här mervärdesskattefallen gäller att fö-retagen bara är uppbördsmän, dvs. att de utan ersätt-ning skall ta in mervärdesskatt från sina kunder ochbetala in den till staten. Nästan genomgående är detfråga om mervärdesskatt som skulle ha betalats in eneller annan månad tidigare. Det är alltså inte fråga omnågot annat än en ränteförlust för staten. I allmänhethar företaget inte heller tagit ut mervärdesskatten avkunden tidigare. Någon räntevinst för företaget hardet alltså inte heller varit. I dessa periodiseringsfels-fall är det således inte fråga om att skatt har undan-hållits.Jag yrkar på att skattetilläggen vid periodiserings-fel skall avskaffas. Därför yrkar jag bifall till reserva-tion 5 och 7.Anf. 61 PER ():Herr talman! I föreliggande betänkande föreslåsatt skattemyndigheterna skall få utreda viss brotts-verksamhet. har i vanlig ordning in-vändningar. Det har de ju alltid när det gäller kampenmot den ekonomiska brottsligheten vare sig dethandlar om revisionsregler, skatteflyktsklausuler eller,som i detta fall, att skattemyndigheten skall få med-verka vid utredningar av skattebrott. Moderaternahänvisar till integritetsskäl osv. Men det är egentligeninte det som det handlar om, utan de vill helt enkeltskapa en total frihet på marknaden när det gäller möj-ligheterna för olika obskyra människor att göra somde vill.I talarstolen har det hävdats att skattemyn-digheterna ges total frihet i det här sammanhanget.Men i propositionen står det faktiskt att avsikten är attåklagaren skall kunna välja mellan att låta skatte-brottsenheten eller polisen utföra arbetet. Det stårockså att skattebrottsenheterna enligt förslaget skallvara organisatoriskt avskilda enheter som är själv-ständiga från skattemyndigheternas verksamhet iövrigt. Detta görs för att undvika att den brottsutre-dande funktionen sammanblandas med skattemyndig-heternas andra funktioner, dvs. de rent fiskala funk-tionerna. Organisationen motsvarar vad som gäller förtullen, där tullkriminalen driver sin förundersökningåtskild från fiskala utredningar.Man kan hysa vissa farhågor när det gäller möjlig-heten till vitesförelägganden. Därför har också vi iVänsterpartiet en reservation där vi tycker att manskall utvärdera skattemyndigheternas möjlighet tillvitesförelägganden och kontrollera att vitesföreläg-ganden verkligen inte används i syfte att underlätta enskattebrottsutredning. Man får nämligen inte användafiskala möjligheter, t.ex. vitesförelägganden, för attunderlätta en brottsutredning. Man kan som sagt hysavissa farhågor, även om anser att deträcker att det hela utvärderas efter ett år.Man kan fråga sig om en skattebrottsenhet behövs.Ja, det anser vi i nog att det gör. Vi vetatt man tappar mark gentemot både skatte-brottsligheten och den ekonomiska brottsligheten. Detvore ganska bra om skattemyndigheten, som har de-taljkunskaper när det gäller skattelagarna, kunde deltaockså i utredningsarbetet. Vi vet att det liggeroerhört många mål och ärenden hos de nuvarandeutredningsinstituten. De hinner inte få undan dem. Dethänder ganska ofta att saker blir preskriberade. på det här sättet får möjligheter attdelta tror vi att man skulle snabba upp processernaganska ordentligt.Det är därför med viss förvåning jag konstateraratt och , som säger sigstå för kamp mot den ekonomiska brottsligheten ochskattebrottsligheten, inte heller tycker om det härförfarandet.Det finns ett problem med skattebrottsenheternasom är alldeles tydligt. Det är att finansieringen inteär klar. Majoriteten i utskottet hävdar naturligtvis attfinansieringen är klar. Den skall ordnas genom att viskall regionalisera skatteförvaltningarna. Den debat-ten har vi haft tidigare. De vinster som finns där lärinte räcka. har ett särskilt yttrande isammanhanget där han menar att finansieringen fårske på annat sätt. Jag menar också, och det har vi sagttidigare när vi beslutade om ramarna för anslagen tillskattemyndigheterna, att det är oerhört viktigt attskattemyndigheterna tillförs pengar för att bygga uppdessa enheter. Annars kommer det att gå ut över ordi-narie operativ verksamhet. Eftersom de redan är hårtansträngda tror vi inte att det är möjligt att bygga uppen verksamhet i så fall med bibehållande av den ope-rativa kvaliteten.Vi menar att det skulle vara väldigt bra om man isamband med skattebrottsenheternas bildande redannu kunde införa möjligheter till legitimationskontroll.Vi har vissa branscher där vi vet att det förekommeren ganska omfattande svart verksamhet. Det gällerrestauranger och bygg- och anläggningsföretag. Omman vid en revision eller kontroll också kunde utföralegitimationskontroller och stämma av mot arbetsgi-varregister osv. skulle ganska mycket vara vunnet.Det är flera utredningar som har påpekat att den härmöjligheten borde införas, men ändå tvekar regering-en. Man vågar inte ta steget fullt ut och verkligeneffektivisera revisionsverksamheten och kontrollen. Ireservation 3 i betänkandet föreslår vi helt enkelt attvi redan nu skall besluta om att legitimationskontrollskall få utföras av skattebrottsenheterna.Jag yrkar bifall till såväl reservation 2 som reser-vation 3.När det sedan gäller diskussionen om skattetillägghar beskrivit situationen på ett ganskatalande sätt. Det är ju en ganska absurd situation somvi har med de höga skattetilläggen. Vi är inteberedda att gå så långt som . Moderater-na är ju alltid beredda att gå längre än vad branscheroch företagare själva vill. Det kan handla om vad somhelst - man är beredda att gå längre än vad företagar-na själva föreslår. uppvaktadesade de: Inför en kostnadsränta på eller permånad! Det kan vi acceptera, och det tycker vi ärrimligt.Både jag och från Miljöpartiettyckte att det ligger något i detta. Därför har vi engemensam reservation om detta med skattetillägg. Ioch för sig hamnar vi på olika procentnivåer, men visäger att det är bra om regeringen kan återkommamed detta och införa en kostnadsränta på eller2 % . Vi kan i och för sig diskutera belop-pet. Jag har fastnat för . Den situation som finns med de höga avgifter som harredogjort för är ju väldigt knepig. Det handlar inte omundandragande av skatt. Hade det varit ett direktundandragande av skatt kan man motivera ganskahöga straffsatser och höga skattetillägg.Men här handlar det bara om att den utgåendemomsen råkar vara redovisad i stället för i marsoch tvärtom när det gäller den ingående momsen. Attdet skall leda till eller som föreslås ärinte rimligt. Den här sänkningen från till ärinte alls tillräcklig. Man har visat att man har uppfat-tat ett problem, men man har faktiskt inte gjort sär-skilt mycket åt det.Slutligen yrkar jag alltså bifall till reservation 2och 3. Jag står naturligtvis bakom samtliga andrareservationer som vi har skrivit.Anf. 62 () re-plik:Herr talman! Vi är ju vana vid att Per Rosengrentar ut svängarna i debatten. Men jag tycker att han harpasserat gränsen när han i talarstol angri-per Moderata samlingspartiet och påstår att vi vill haallting fritt så att vi gynnar olika obskyra företag.Herr talman! Jag kräver av Per att hantar avstånd från det uttalandet.När vi kommer in på hans anförande i övrigt villjag anföra det jag sade i talarstolen också, nämligenatt Moderata samlingspartiet både i regeringsställningoch i oppositionsställning har verkat för att kampenmot den ekonomiska brottsligheten skall skärpas. Vihar tagit en rad olika initiativ. Även nu vill vi attåklagarmyndigheter och polis skall få ökade resurserså att de kan bekämpa den ekonomiska brottsligheten.Men vi vill inte öka den tänkta effektiviteten sompåstås i den här propositionen så att rättssäkerhetenäventyras. Den uppfattningen är vi inte ensamma om,även om Per säger att vi alltid går så långt.Den delas av en rad olika tunga remissinstanser somhar som uppgift att slå vakt om rättssäkerheten.Anf. 63 PER () replik:Herr talman! Det är patetiskt att höra när han säger att verkar för attkampen mot den ekonomiska brottsligheten skärps. Nitog bort möjligheten till gryningsrevisioner. Ni togbort skatteflyktsklausulen. Ni gör ju allt för att gynnaden här typen av verksamhet. Vad har ni för förslag?Jo, ni säger att ni skall ge mer resurser till åklagareoch polis. Om de inte har några vapen att angripaekobrottslingarna med, har det väl ingen betydelse. dem ju inga vapen att angripa med. Ni säger attdet är för svåra integritetsproblem. Man måste ringa4-5 dagar innan och fråga om man får komma pårevision. Det är nästan löjligt att höra säga att har verkat för att kampenmot den ekonomiska brottsligheten skall stärkas. Detär precis tvärtom - ni släpper ju fram den.Anf. 64 () re-plik:Herr talman! Jag hörde inte Per överhuvud taget kommentera begäran om ett tillbakata-gande av det han påstod om att vi bara verkar för attgynna obskyr verksamhet. Han förstärker tvärtom denuppfattningen i sitt senaste inlägg.Vi tycker om att leva i ett rättssamhälle där allamedborgare skall ha rättigheter. Man skall inte gemyndigheter rätt att klampa in till oskyldiga männi-skor och utföra olika saker. Det måste finnas ett rätts-samhälle. Det måste finnas regler kring detta. Jag troratt de flesta medborgare i det här landet ställer sigbakom detta. Vi har läst tillräckligt mycket i tidning-arna om hur helt oskyldiga personer har blivit utsattaför olika typer av åtgärder, både på skatteområdet ochpå andra områden. Att värna om medborgarnas in-tegritet är en av samhällets basfunktioner.Då kan det hända att vissa obskyra element, låt osskalla dem så, kan få ett utrymme att agera. Men låtdem då få det! Det är bättre än att helt oskyldigamänniskor försätts i trångmål och får gå i konkursberoende på ovederhäftig rättsutövning.Anf. 65 PER () replik:Herr talman! Det är betydligt fler seriösa företaga-re och andra civilpersoner som drabbas av den eko-nomiska brottsligheten på grund av att man inte harkraft att sätta stopp för den. Jag är betydligt mer räddför den typen av verksamhet än om man skulle hamnai gränslandet. Jag vill också ha ett rättssamhälle ochen rättsstat där staten inte skall ha all makt och därman verkligen värnar rättssäkerheten.Men jag är betydligt mer rädd för den ekonomiskabrottsligheten och allt vad den för med sig och förModeraternas slapphänthet mot detta. Jag tänker intebe om ursäkt. Det är min bestämda uppfattning attModeraternas politik leder till att den här typen avverksamhet släpps fram i betydligt större omfattningän vad vi skulle behöva. Ni tillåter inte gryningsrevi-sioner, ni vill inte ha en skatteflyktsklausul, ni vill inteha någonting. Ni vill ha mer resurser till åklagare ochpolis, men ni vill inte ge dem maktmedel och möjlig-heter att granska, göra utredningar och revisioner påett sådant sätt att de kan komma åt detta. Nej, då talarni om den personliga integriteten och kommer med enmassa andra ursäkter. Men det är inte det ni egentli-gen är ute efter. Ni vill i princip att det här skall fåflyta fritt. Annars skulle ni ha tillgripit de möjlighetersom finns. Men det gör ni inte. Ni släpper fram det.Anf. 66 ():Herr talman! Det här betänkandet är av den karak-tären att vi alla, tror jag, är överens om målet, nämli-gen att vi skall bekämpa ekonomisk brottslighet. Detär helt uppenbart att vi är rätt oense om medlen förhur det skall gå till, för hur vi skall uppnå målet. Vi ärtydligen också rätt oense om var gränserna går för vadsamhället kan tillåtas göra, vad den offentliga verk-samheten kan tillåtas ha för maktmedel för att bekäm-pa den här brottsligheten. Det intressantaste att disku-tera är väl därför vilka skillnaderna är i synsätt.Vi har tillsammans med moderater och kristdemo-krater till det här betänkandet fogat en reservationsom går ut på att vi ställer oss tveksamma till att manskall bekämpa ekonomisk brottslighet på det här sät-tet. Skälet är helt enkelt att vi inte tror på den härformen av sammanblandning av myndighetsfunktio-ner.Skattemyndigheten är en fiskal verksamhet därman har till uppgift att se till att människor och före-tag betalar den skatt som de är skyldiga att göra ochatt de deklarerar den på rätt sätt. Att man också skallha polisiära befogenheter och att man skall syssla meddet som vi traditionellt sett har varit noga med attendast polisen och andra rättsvårdande myndigheterskall syssla med tror vi är en dålig väg. Det leder bl.a.till en ökad splittring av skattemyndighetens verk-samhet.Som framgick av den tidigare debatten och betän-kandet om resurserna till skattemyndigheterna är vialla besjälade av idén att vi måste bedriva skatteverk-samhet effektivt. Då ter det sig litet märkligt att man inästa andetag säger: skall vi ge skattemyndighetenytterligare uppgifter och splittra verksamheten ytterli-gare.Mot bakgrund av att vi har fattat beslut om att viskall inrätta en ekobrottsmyndighet tycker jag även attdet är litet märkligt att man väljer att också på skatte-myndigheterna inrätta den här typen av ekobrottsbe-kämpningsenheter. Det vore mer naturligt, som vi iMiljöpartiet ser det, att man samlar alla de resurserman behöver för en effektiv bekämpning av skatte-brott under den nya ekobrottsmyndigheten. Det är vårtförslag och den linje som vi har drivit tidigare bådehär och i justitieutskottet när frågan har debatterats.Vi vill också att man anstränger sig ytterligare föratt ge tydligare och enklare regler. Det är ju inte heltobekant för kammarens ledamöter att skattesystemetoch regelverket är ganska komplicerat. Det är ofta detsom leder till att vi får bekymmer med tillämpning avskattelagarna. De felaktigheter som uppstår beror intealltid på brottsligt uppsåt eller på att man harbrottsavsikter. Men att skilja ut detta är inte så heltenkelt. Därför är det viktigt att ekobrottsmyndighetenfår tillräckliga resurser för att kunna göra en kraft-samling och verkligen skilja ut det som är brottsligverksamhet och bekämpa det på ett effektivt sätt.Rättssäkerheten har diskuterats i det här samman-hanget. För oss är det en mycket viktig punkt. Det ärett av huvudskälen till att vi avvisar förslaget ominrättande av skattebrottsenheter. Vi tror nämligen attdet i praktiken blir svårt att hålla isär verksamheternasom ändå skall finnas under samma organisatoriskahatt. Det är ändå så att det finns olika kulturer när detgäller de här myndigheterna. Polisen och åklagar-myndigheterna har en typ av kultur, skattemyndighe-terna har en annan. Det är naturligt, och så skall detvara. Man har ju olika uppgifter och olika roller.I praktiken torde det här alltså bli ganska svårt.Man hänvisar ibland till att tullen gör detta, att manhar tullkriminal. Jag tycker inte att den jämförelsen ärriktigt relevant. Tullen bedriver en annan typ av verk-samhet där det kanske är relevant på ett annat sätt attbedriva spaning för att förhindra smuggling och inför-sel av varor. Av det skälet tror jag att det kan varalitet bekymmersamt.Jag noterade att någon nämnde den personliga in-tegriteten. Den är för oss i väldigt viktig idet här sammanhanget. Det är viktigt att man är nogamed att den inte kränks. Att den skulle vara en ursäktför att säga nej till det här förslaget tycker jag är ettlitet märkligt synsätt. Värnandet av den personligaintegriteten kan aldrig, åtminstone inte för mig ochMiljöpartiet, vara en ursäkt för att avstå från någon-ting som vi anser kan göra just det, nämligen kränkaintegriteten.Det är alltså oerhört viktigt att vi diskuterar vargränsen går för vad vi tillåter oss att tillsammans göragentemot den enskilde individen. Vi har uppenbarli-gen olika åsikter om var den gränsen går. Jag tror attCarl var inne på att det kanske är så i enrättsstat att vi får acceptera att vi inte kommer åt var-enda brottsling. Vi vet att så är det också . Detfinns många exempel på det, där vi i och för sig ocksåibland ändrar lagstiftningen. Men det är faktiskt ettpris man får betala i en rättsstat att vissa brottslingarkommer undan därför att vi inte vill att oskyldigaskall drabbas.Jag tycker att det kanske är viktigare att manskyddar den enskilde individen än att man till varjepris skall jaga människor på ett sätt som kan leda tillatt man kanske helt omkullkastar deras framtid ochödelägger det arbete som de har lagt ned.Jag tycker inte att det är acceptabelt att man sättergränsen där. Det är ett av skälen till att vi har diskute-rat detta mycket ingående och kommit fram till att detär en vettigare modell att skärpa lagstiftningen, hållaisär myndighetsutövningarna och förvaltningsverk-samheterna och dessutom förstärka och kraftsamla påden ekobrottsmyndighet som vi nu har bestämt oss föratt inrätta. Vi tror att det är en modell som både på ettbättre sätt tillgodoser de intressena och på ett bättreoch effektivare sätt tar oss till det mål som jag inled-ningsvis sade att vi är överens om, utan att för denskull ifrågasätta eller åsidosätta rättssäkerheten ochkränka den personliga integriteten.Avslutningsvis vill jag nämna den reservation omperiodiseringsfel som jag har tillsammans med PerRosengren, . Jag skall inte upprepa alltklokt som sades av när det gäller ef-fekterna av detta. Det framstår som tämligen klart attdet här får orimliga effekter.Det här är ju inga skattebrott, inget undandragandeav skatter, utan det handlar om periodiseringsfel. Detär mycket lätt - det kan jag försäkra med rätt mångaårs erfarenhet av företagsamhet - att hamna i densituationen att fakturan kommer på den ena eller and-ra redovisningsperioden. Att då råka ut för den typ avstraffbeskattning eller straffavgift som det faktiskt ärfråga om är inte rimligt. Även med den sänkning somregeringen nu föreslår tycker vi att det inte är tillräck-ligt. Det kan bli oacceptabla effekter ändå.Vi föreslår därför att man skall gå på den modellsom innebär att man gör detta ränteanknutet. Dethandlar ju ändå om att man vill upprätthålla någonform av konkurrensneutralitet med de företag som hargjort en i skattemyndighetens ögon korrekt redovis-ning när det gäller perioden. Vi har landat på en pro-centsats om upp till ett tak på 5 %.Om det skall vara eller är kanske inte detviktigaste eftersom man har en takregel. Det viktiga äratt man anknyter till en ränta och ser till att man upp-rätthåller konkurrensneutralitet.Vi vill heller inte gå så långt att man avskaffardetta. Det vore inte rättvist mot dem som kanske haren bättring ordning och redovisar på ett mer korrektsätt. Därför har vi stannat för den modellen.Med det, herr talman, vill jag yrka bifall till reser-vationerna 1 och 6.Anf. 67 () replik:Herr talman! Jag skulle vilja säga till RonnyKorsberg att jag inte tror att det är någon skillnadmellan vad han säger och syn på att maninte får kränka den personliga integriteten. Det är viockså mycket noga med. För oss är rättssäkerhetsas-pekterna mycket viktiga. Det gäller naturligtvis ocksårättssäkerheten och skattemyndigheternas medverkani brottsutredningar.Skillnaden oss emellan är väl hur vi uppfattar dethär förslaget. Vi läser inte in de farhågor som RonnyKorsberg för fram. Vi läser att regeringen säger mycket noga kommer att följa upp och bevakahur rättssäkerheten påverkas av omorganisationen ochatt man med snabbhet reagerar och återkommer tillriksdagen med förslag till förändring om det skulle blinödvändigt.Vad vi har fastnat för är dock, vilket klart ochtydligt anges, att det är åklagaren som skall leda för-undersökningen. Det är i varje enskilt fall åklagarensom skall ta ställning till om polisen eller skatte-brottsenheten skall genomföra förundersökningen.Det är klart att också då frågor om rättssäkerhetenmåste uppmärksammas. Det gäller även i de särskildautbildningsinsatser som omorganisationen föranleder.Den här omorganisationen leder inte till att varjeskattebrottsling i kommer att avslöjas. Detkan väl inte ens tro.Anf. 68 () replik:Herr talman! Nej, , inte ens RonnyKorsberg tror att det blir så. Jag har dock full respektför och inställning tillbedömningen av de konsekvenser och effekter somdet här får. Jag har inget skäl att tro annat än att vi harsamma omtanke om den personliga integriteten ochrättssäkerheten, men vi gör litet olika bedömningar avhur det här bör gå till.Mot bakgrund av det av Skatteflyktskommitténframlagda förslaget ser vi detta som ett första steg.Man gick inte så långt som kommittén hade tänkt sigutan valde en mycket mer återhållsam modell, ochdetta tycker vi är vettigt. Det indikerar att det även påandra håll funnits farhågor om att det inte är heltokomplicerat att genomföra kommitténs modell.Vi är, som sagt, oroliga för att detta kan följas avytterligare sammanblandning inom myndigheten. Vigör en annan bedömning och har en annan helhetssynpå skattebrottsbekämpningen. Som jag redovisatvill vi i stället ha en kraftsamling på Ekobrottsmyn-digheten. Vi tror att det är en bättre och mer renodladmodell. Vi är beredda att medverka till att den får deresurser som behövs för att den skall klara uppgiftenpå det sätt som vi sätter förhoppningar till.Anf. 69 () replik:Herr talman!