prot · GK0982 · 1997-03-20 00:00:00 — Detär alltså ett långsiktigt men oerhört viktigt arbete, inteminst när det gäller frågor om hur man kommer tillrätta med mobbning, främlingsfientlighet och rasism.Det handlar om att skapa ett klimat i varje skola däralla känner sig respekterade och i sin tur respekterarandra. Det är svårt, men det är nödvändigt och det ärabsolut grundläggande för kvaliteten i skolan.Jag yrkar bifall till reservation 1 under mom. 1.I reservation framförs ocksåkravet på att hemspråksundervisningen skall bytanamn till modersmålsundervisning och att undervis-ningen skall förläggas inom timplanebunden tid igrundskolan. Vi vill att den gamla hemspråksunder-visningen skall organiseras som vanlig språkunder-visning. Till min glädje har jag sett att det första kra-vet är tillgodosett i en proposition angående vissaskolfrågor som regeringen alldeles lade fram.Det är mycket bra. väntar vi bara på att också detandra kravet i den här frågan skall vinna regeringensgehör ganska snart.Jag avstår från att ta upp resten av de frågor somvi har lyft fram i våra reservationer. Det handlar bl.a.om betygssystemet, om jämställdhet, om idrott ochhälsa, om svenska 2 och en hel del annat. Men vi fårtillfälle att återkomma. Eftersom det är ont om tidavstår jag från att yrka bifall till fler reservationer.Men det är bara för att det är ont om tid. Vi återkom-mer i dessa frågor.Anf. 104 ():Fru talman! Mitt anförande kommer att blisynnerligen kort. Anledningen är att utskottet harbehandlat dessa ämnen vid flera tillfällen.UbU8 behandlar 63 motionsyrkanden om skolvä-sendet och läroplanen. Flera av motionerna behandlarområden som ej är reglerade i egna kursplaner. Mentrots detta är de klart markerade under rektors ansvar.Såväl läroplan som kursplan skall givetvis ha ettlika värde när det gäller skolans verksamhet, menfortfarande vet vi att timplanen styr mycket av hurundervisningen blir upplagd.Därför är det angeläget att områden som alkohol,tobak och narkotika, sex och samlevnad, prao, jäm-ställdhet och skolans värdegrund läggs in i den ordi-narie undervisningen.Enligt läroplanen är det rektors ansvar att det upp-rättas en lokal arbetsplan där dessa ämnesövergripan-de områden integreras i olika ämnen.Flera motionsyrkanden berör ämnet idrott och häl-sa och utökning av antalet timmar i detta ämne. Ut-skottet erinrar om att den nya läroplanen för grund-skolan har införts successivt och tillämpas för helagrundskolan först fr.o.m. nästa läsår, dvs. 1997/98.Vidare vill utskottet hänvisa till att skolministerYlva har uttalat att hon ämnar utöka antalettimmar för ämnena idrott och slöjd från höstterminen1998. Detta ser vi socialdemokrater mycket positivtpå, eftersom vi reserverade oss mot sänkningen avantalet timmar i idrott och slöjd när timplanen antogs.När det gäller hemspråksundervisningen kommerenligt vad utskottet har inhämtat en proposition attföreläggas . Propositio-nen kommer att ha betänkandet , framtidenoch mångfalden som grund.Ett antal yrkanden gäller betygen. Betygsdebatthar förts ett antal gånger i denna kammare, och jagämnar ej förlänga den här debatten.Med hänvisning till det anförda tillstyrks hemstäl-lan i UbU8 och avslag på samtliga reservationer.Anf. 105 () replik:Fru talman! Jag vill ställa två frågor till IngegerdWärnersson. Det är positivt att regeringen har tagit itumed frågan om idrotten. Det jag undrar är: När ochhur mycket tänker man förändra timplanen för attutöka ämnet idrott? Har man också för avsikt att ut-öka ämnet slöjd? Varifrån skall timmarna tas? Frånvilka områden?Anf. 106 ()replik:Fru talman! Svaret på dessa frågor kommer att få av skolminister när hon lägger fram propositionen underhösten 1998.Anf. 107 ():Fru talman! Förutom påannonserade propositionhar vi också just fått en utvecklingsplan där många avde frågor som behandlas i motionerna tas upp.Mycket av detta går i den riktning som Miljöpartiethar föreslagit i sina motioner. Jag avstår därför att taupp även de motioner som behandlar ämnet idrott ochhälsa. Detsamma gäller förstärkningen avhemspråksundervisningen. Jag tror att vi där är rela-tivt överens.När det däremot gäller betyg i gymnasiet harMiljöpartiet samma inställning som beträffande betygi , att betygen har ett mycket litet värdeoch delvis är till nackdel. Vi har i en motion begärt enutredning om möjligheten att avskaffa betyg så långtdet går, även i gymnasiet. Vi har tidigare motioneratom samma sak för . Vi tillstyrker alltsåVänsterpartiets förslag i det här fallet. Men jag yrkarbifall till reservation 5 under mom. 18, där det begärsen utredning av gymnasiebetygen. Jag förutsätter attden också avslås i samma ordning som de andra.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas efter 11 §)11 § Vissa konkurrensfrågorFöredrogsNäringsutskottets betänkande 1996/97:NU9Vissa konkurrensfrågorAnf. 108 ():Fru talman! Konkurrens är bra. En bättre funge-rande konkurrens är av stor betydelse för att förbättraeffektivitet, tillväxt, dynamik och därmed skapa flerjobb i den svenska ekonomin. Då ökar förutsättning-arna för att kunna bevara eller öka välfärden för med-borgarna. En ökad produktion i internationellt kon-kurrenskraftiga företag ger nya arbetstillfällen ochökade skatteintäkter. En ökad konkurrens av denoffentliga sektorn medför att offentligt finansieradservice i form av t.ex. vård och omsorg kan produce-ras med fortsatt hög kvalitet men till lägre kostnader.Stärkt konkurrenskraft leder till högre produktionoch försäljning på olika marknader, vilket ger ökadsysselsättning och högre levnadsstandard. Det ledertill ökad lönsamhet, vilket ger utrymme för investe-ringar, som i sin tur ger fler och riktiga jobb. Dåligkonkurrens kostar åtskilliga miljarderkronor. Konkurrens leder också till lägre kostnaderför varor och tjänster, till bättre kvalitet samt tvingarfram en lyhördhet för konsumenternas krav och öns-kemål.Den borgerliga regeringen lade grunden till att effek-tivisera och konkurrensutsätta den svenska ekonomingenom att införa konkurrenslagen 1993 och inrättaKonkurrensverket. De socialdemokratiska regeringar-na har bara tillsatt nya utredningar i stället för att medkraft angripa de brister i lagstiftning som och andra påtalat. Inte minst och harpekat på stora brister. Dessa och andra utredningarvisar att stora välfärdsvinster står att finna i att utsättaden offentliga sektorn för konkurrens. De har ocksåpåtalat stora brister i konkurrensneutraliteten mellanoffentlig näringsverksamhet och privata bolag. Dettakan åtgärdas genom skärpta krav på upphandlingar,redovisningar och affärsmässighet.Huvudproblemet, fru talman, är att en alltför litendel av det svenska samhället är utsatt för konkurrens.Politiken måste därför inriktas på att konkurrensutsät-ta en betydligt större del av den svenska ekonomin.Jag vill därför fråga : Vad är So-cialdemokraterna beredda att göra för att konkur-rensutsätta en större del av den svenska ekonomin?I stat, kommuner och landsting bedrivs betydandeverksamheter som inte är utsatta för någon konkurrensalls. Hit hör en lång rad verksamheter som be-drivs i monopolform, som skola, sjukvård, åldrings-vård och barnomsorg. Detta är verksamheter som kanoch bör konkurrensutsättas. Genom friskolesystemetskapas konkurrens och privata alternativ inom ut-bildningen. Införandet av fler stiftelsehögskolor ökarmångfalden och konkurrensen inom den högre ut-bildningen. Införandet av vårdnadsbidrag och barn-omsorgspeng kan öka kvaliteten och sänka kostnader-na för barnomsorgen, som en helt ny mark-nad öppnas för tusentals nya småföretagare, oftastkvinnor. En allmän obligatorisk sjukvårdsförsäkring,fritt val av egen läkare och fri etableringsrätt för läka-re och sjukgymnaster leder till att vårdmonopolenfaller och konkurrensen öppnas.Jag vill därför fråga : Är Social-demokraterna beredda att öppna de offentliga mono-polen för konkurrens?När det allmänna uppträder som producent avtjänster samt helt eller delvis finansierar privat nä-ringsverksamhet med skattemedel uppstår stora pro-blem - livskraftiga småföretag slås ut och jobb för-svinner.När myndigheter och offentliga företag säljer va-ror och tjänster på icke-konkurrensutsatta marknaderleder det till höga priser och bristande effektivitet.Det blir problem för monopolen den dagen vi släpperin konkurrensen. Se bara på Posten och City Mail.När myndigheter och offentliga företag väljer va-ror tjänster på konkurrensutsatta marknader kan resul-tatet bli att effektiva privata företag slås ut, eftersomde inte kan konkurrera med subventionerad offentligverksamhet. Det finns ett antal exempel på kommuna-la solarier och gym som har slagit ut privat verksam-het.Drygt hälften av alla anmälningar till riktar sig mot kommuner, landsting ochstatliga organ. En del handlar om hur framför alltkommuner och landsting gynnar sina egna förvalt-ningar och bolag vid upphandlingar. Men en allt stör-re del gäller den offentliga sektorns ohämmade ex-pansion på den öppna marknaden och hur skattesub-ventionerade kommunala bolag med dumpade priserkonkurrerar ut privata småföretagare. Verkets möjlig-het att ingripa med hjälp av konkurrenslagen är när-mast obefintlig. Konkurrenslagen gäller företag och ärinte tillämplig för den offentliga sektorns konkur-renssnedvridning. Här behövs ändringar i konkur-renslagen.Jag vill därför fråga : Tycker So-cialdemokraterna att detta är bra? Är det rätt att medhjälp av skattebetalarnas pengar slå ihjäl småföretagför att kunna öka eller behålla den kommunala verk-samheten? Jag vill också fråga: Varför vill inte Soci-aldemokraterna se över konkurrenslagen, så att denblir tillämplig när kommunala och andra offentligaaktörer på dessa flagranta sätt sätter konkurrensen urspel? Varför avslås yrkanden om en sådan översyn?Enligt är det en dåligt utveckladkostnadsredovisning, i kombination med att offentligverksamhet normalt garanteras av skattemedel, somkanske utgör de främsta skälen till klagomål motoffentliga aktörers prissättning. En lag om konkur-rensneutralitet vid offentlig prissättning borde därförinföras med krav på att offentlig näringsverksamhetskall redovisas skild från annan verksamhet.Jag vill därför fråga : Är Social-demokraterna beredda att medverka till en lagstiftningsom gör det lättare att jämföra offentlig verksamhetmed privat?I vissa fall tycks myndigheters agerande främstsyfta till att öka myndighetens intäkter. när kommunala aktörer säljer tjänster på mark-naden utan att utsätta den egna delen för konkurrens.Krav borde ställas på att den egna verksamhetenmåste utsättas för konkurrens innan tjänster får erbju-das på den öppna marknaden.I går debatterades här i kammaren frågor om för-ändringar i kommunallagen, bl.a. för att göra detlättare att laglighetspröva verksamhet iegen eller i eget bolags regi. Även då framstod Soci-aldemokraterna som rigida försvarare av dagens sys-tem, som gör det möjligt för kommuner och landstingatt med egen verksamhet slå ihjäl småföretagare medhjälp av skattepengar.Privata entreprenörer skall ha rätt att utmana denoffentliga sektorn.Jag vill fråga : Varför vill Social-demokraterna förmena entreprenörerna denna rätt?När det sedan gäller kooperativ näringsverksamheti mom. 2 vill jag anföra följande.Vad gäller prissamverkan inom Södra skogsägarnapågår en rättsprocess i . Den tvistsom skall lösas avser i hög grad hur den gällandekonkurrenslagen skall tillämpas. Frågeställningarnaomfattar grundläggande rekvisit i lagen om hur denrelevanta marknaden skall definieras och om de isammanhanget aktuella produkterna skall anses somvidareförädlade i föreningens regi. Det anges i lagensmotivtext att dessa gränsdragningar får ankomma pårättstillämpningen.Vi har vid diskussioner i vår grupp konstaterat attdet inte finns någon anledning att ingripa i pågåenderättsprocess eller att föregripa den förståeliga diskus-sion som kommer som en följd av denna. Jag villdärför å gruppens vägnar avge följande röstförklaring.Vi kommer att avslå här aktuella motioner. Vikommer däremot inte att ta ställning vad gäller motiv-texten utan kommer där att lägga ned våra röster.Även inom handeln kan och bör konkurrensenskärpas. Men det bör inte ske med lagstiftningsåtgär-der som är specialdesignade för att slå sönder ICA-rörelsen. Eventuella förändringar av gruppundantagetmåste noggrant prövas och analyseras.Vi bör vidare ägna insatser åt att göra det lättareatt etablera nya butiker och inte, som majoriteten idenna kammare har gjort, göra det lättare för kommu-nerna att styra butiksetableringar genom det återinför-da handelsförbudet i detaljplan.Den ordning som gällde och som nuåterinförts av Socialdemokraterna och leddetill att kommuners redan starka handelskedjor genomeffektivt lobbyarbete kunde utestänga konkurrenterfrån att etablera sig. Det gynnade den redan etablera-de handeln och missgynnade butiker med annorlundakoncept, framför allt lågprisbutiker. De stora förlorar-na var konsumenterna när konkurrensen inte tillätsfungera.Konkurrensen inom handeln bör underlättas, intebegränsas. Konsumenternas möjlighet att genom egnaval styra handelns utveckling bör stärkas, inte försva-gas.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till reserva-tion nr 1.Anf. 109 ():Fru talman! Detta betänkande är föranlett av ettantal motionsyrkanden angående konkurrenslagen.Det är en lag som i vissa avseenden är både komplice-rad och svårtolkad. Det framgår inte minst av vad somhar hänt efter lagens tillkomst.Jag tänker beröra två saker, nämligen de ekono-miska föreningarna och ICA-kedjorna. Jag vill börjamed att beröra konkurrenslagens tillämpning när detgäller kooperativ verksamhet och möjligheten attsamverka i ekonomiska föreningar i framtiden.Det som har aktualiserat frågan om ekonomiskaföreningars rätt att samarbeta är det beslut från som förbjudit attsamverka om försäljningspriser för såg, timmer ochmassaved.Södra Skogsägarna är en ekonomisk förening somägs av ca 31 000 skogsägare. Koncernen har en om-sättning på 5,7 miljarder varav moderföreningen sva-rar för 3,7 miljarder. Tillsammans äger medlemmarna1,. Således är med en stor och viktig verksamhet. Jag har ioch för sig inte för avsikt att diskutera den processsom nu pågår i det enskilda ärendet mellan och . Men jag anser attskälen till varför anmälan har gjorts måste diskuteras.När vi fattade beslut om den nya konkurrenslagenframgick det inte att lagen skulle få dessa konsekven-ser.Föreningen är en företagssammanslutning somkontrolleras av medlemsföretagen. Ett prissamarbete ien förening med medlemmar som bedriver ekonomiskverksamhet i någon form anses utgöra ett beslut omen sammanslutning av företag. När man tittar påskogsägarföreningarnas verksamhet villjag påstå att deras verksamhet har varit till gagn föralla parter. Genom de olika skogsägarföreningarnahar sågverksföreningar och massaindustrier kommitfram till ett baspris på virkesråvaran i de olika områ-dena. Det är ett pris som definitivt inte var det högstapå marknaden. Rotpostpriser har t.ex. oftast varitbetydligt högre. Men genom att det har funnits ettbaspris har industrin fått sin råvaruförsörjning på ettrelativt smidigt sätt.Det skall också betonas att medlemmarna i enskogsägarförening inte har någon skyldighet att säljasitt virke genom föreningen. Han eller hon kan omman så vill sälja virket direkt till respektive sågverkeller massaindustri. Det råder absolut inte någon mo-nopolställning.När man talar om skogsägare som egna företagaresom driver egen ekonomisk verksamhet äger det sinriktighet. Men många av skogsägarna äger sin skogvid sidan av annan verksamhet. Det är en stor skillnadi den egna insatsen i företaget.Det är stora skillnader ifastighetsstorlek. Den genomsnittliga storleken är ca50 hektar. Det är stora skillnader i ägarnas ålder, omman bor på fastigheten eller är utboägare, osv. Det ären mycket stor spridning i engagemanget från ägarnasom tar del i företaget.När vi beslutade om den nya konkurrenslagen ut-talade man sig också positivt om småföretagarnas rätttill samverkan. I proposition 1993/94:210 kan manläsa att de omständigheter som utmärker dessa mark-nader medför att samverkan mellan dessa små företaggenerellt sett är så positiv att det bör säkerställas attjust dessa företags samverkan i allt väsentligt kanfortsätta. Med anledning av denna bakgrund är detnågot märkligt att dessa skogsägare inte skall få sam-verka.I samma proposition kan man också läsa att kon-kurrenslagen är neutral till skilda associationsformerså tillvida att konkurrensbegränsande samarbete intebedöms utifrån den ram som valts för samarbetet utani förhållande till effekterna på marknaden med hänsyntill omständigheterna i det enskilda fallet. Hade denekonomiska föreningen i stället varit ett aktiebolaghade det hela varit legalt, eftersom det då inte varit ensamverkan i samma bemärkelse.Den prövning som gjort avsamverkan i i förhållande i kon-kurrenslagen uppfyller inte de intentioner som lågbakom legalundantagets införande. Jag finner detorimligt att ett stort och långsiktigt kooperativt före-tag skall tvingas bedriva sin kärnverksamhet på dis-pens. Det är uppenbart så att legalundantagets reglerinte är utformade på ett sätt som passar kooperationensom företagsform, och i synnerhet inte primärföre-ningar inom skogsbruket.Vi har erfarit att det pågår ett beredningsarbete iNäringsdepartementet i dessa frågor. Jag har ocksåhört att näringsministern har uttalat sig positivt tillsamverkan mellan småföretag och ekonomiska före-ningar. Jag hoppas därför att denna beredning kom-mer att arbeta skyndsamt. Jag har svårt att förstå OlaKarlsson, som säger att man vill avvakta i detta ären-de. Processen kan ta . En skogsägarföreningmåste veta om man kan fortsätta eller inte, inte minstför att fatta olika investeringsbeslut.Jag anser heller inte att man behöver inväntarättsprocessen i . Inriktningen påberedningsarbetet bör byggas upp kring tre prioritera-de frågor med särskild inriktning mot skogsbruketsprimärföreningar. För det första måste legalundanta-get reformeras så att bestämmelser införs som gertillåtelse till prissamverkan. Den andra uppgiften äratt på ett tydligare sätt anpassa konkurrenslagen tilllagen om ekonomiska föreningar. Ett tredje syfte skallvara att anpassa legalundantaget till den rättsutveck-ling som ägt rum inom EU och som också har inne-burit utvidgad handlingsfrihet för de producentkoope-rativa företagen. Jag yrkar därför bifall till reservationnr 3.Sedan hoppas jag att också sågverken skall hamöjlighet att samarbeta. fanns det förhand-lingar mellan t.ex. en sågverksförening och en skogs-ägarförening där man kom överens om ett baspris.Det var en ordning som fungerade bra och som gav ettsäkert tillflöde av virke över året. Därför tycker jag attdet är angeläget att medge sågverken att även de, somi många fall också är småföretag, får rätt att samverka.Ett annat område som jag gärna vill beröra ärgruppundantaget för kedjor i detaljhandel. kon-kurrerar inte butiker inom livsmedelshandeln påsamma villkor. som Konsumoch 7-Eleven har helt olika möjlighet att agera påmarknaden jämfört med frivilliga kedjor av typenICA. kan arbeta med gemen-samt sortiment och gemensam prissättning i sina buti-ker, men det kan inte de frivilliga kedjorna göra enligtgällande regler. Med drygt tre års erfarenhet av dennya konkurrenslagen och gruppundantaget för kedjor idetaljhandel kan man fråga sig om gruppundantaget ärtillräckligt för t.ex. ICA-handlarna.I den departementspromemoria som har lagts framföreslås att reglerna för gruppundantaget för ICA-handlarna skall ändras. Inom gruppundantaget ryms kedjor med en marknadsandel på upp till 35 %.Nu vill man sänka gränsen till . Därmed åkerICA-handlarna automatiskt ut. De har en mark-nadsandel på . Dessutom föreslår man en änd-ring av definitionen av marknad och utesluter helttorghandel m.m., vilket ger ICA-handlarna ännu hög-re marknadsandel.Om promemorian skulle genomföras skulle det in-nebära följande.Inga gemensamma inköp. ICA-handlarna tappardärmed möjligheter att pressa priser mot starka, oftamultinationella, leverantörer. Det missgynnar kunder-na, som får betala mer för varorna.Inga nya gemensamma butiksetableringar. Ytterstfå enskilda handlare har råd att etablera butiker påegen hand.Ingen gemensam marknadsföring i t.ex. TV ochveckoblad. Varje handlare måste sköta sin marknads-föring och reklam själv. Det är både ineffektivt ochprishöjande.Inget ICA-kort. Gemensamma resurser och inves-teringar för effektivisering och rationalisering avdatasystemen och logistik går inte att använda.Allt detta skall ses mot bakgrund av att ,och andra helintegrerade kedjor kan göra alltovanstående och tillåts fortsätta precis som förut. Detär anmärkningsvärt att småföretagsamheten, som vialla i sammanhanget vill hjälpa, skulle särbehandlasså negativt som förslagen är utformade i departe-mentspromemorian.Om förslagen i promemorian skulle bli verklighetskulle det få betydande konsekvenser. Många småICA-butiker skulle tvingas stänga därför att de fårhögre kostnader för varuinköp, marknadsföring ochdistribution. Vissa butiker kan få svårt med varudist-ributionen över huvud taget. Man måste betänka attICA-handlarna är en mängd småföretagare som sam-verkar vid inköp och marknadsföring för att pressapriserna så mycket som möjligt. Men ut mot kund ärICA-handlarna stora konkurrenter. I t.ex. Sorselekommun finns det hela sju . Men genomatt de samverkar vid inköp m.m. och konkurrerar vidförsäljning till konsumenterna pressas priserna. Det ärockså mycket positivt för konsumenterna.Därför anser jag det nödvändigt att regeringen ef-ter den föreslagna analysen kommer fram till en lös-ning där ICA-handlarna får sådana villkor att de kanfortsätta med sin verksamhet som tidigare och fårkonkurrera på samma villkor som övriga aktörer påmarknaden. Inte minst i glesbygdsområden där ICA-handlarna är dominerande är det viktigt att de fårbehålla sina villkor. Där är samverkan med storabutiker ett nödvändigt överlevnadsvillkor. Därför ärdet viktigt att regeringen gör en ordentlig analys avkonsekvenserna för ICA- handlarna och att regeringendärefter ger dem möjlighet att vara lika effektivaframledes.Anf. 110 Tredje vice talman ():Fru talman! Det finns enklare frågor att diskuteraän konkurrenspolitik och konkurrenslagstiftning.Svårigheterna beror bl.a. på att konkurrenssituationenpå en marknad påverkas av så många olika faktorer.Det är svårt att avgöra exakt vilken betydelse var ochen av dessa faktorer har.Dessutom är konkurrenslagstiftning komplicerat,helt enkelt därför att de förhållanden den skall regleraär komplicerade. Inte sällan handlar det om svåraavvägningar - t.ex. när ett samarbete mellan företagövergår från att vara konkurrensfrämjande till att blikonkurrenshämmande.Den problematiken finns det konkreta exempel påi det här betänkandet, och jag skall strax återkommatill dem. Men först några allmänna reflexioner.Antalet aktörer på marknaden påverkar naturligt-vis konkurrensbilden. När aktiebolaget A blir så do-minerande att det kan ta oskäligt bra betalt skall, ommarknaden fungerar väl, företagen B, C, och D finnastill hands och erbjuda bättre alternativ. Då tvingas dentidigare dominanten att bli bättre och billigare. Det ärnär denna ädla tävlan fungerar som effektiviteten inäringslivet främjas och konsumenten gynnas.För att få till stånd den här viktiga mångfaldenkrävs ett bra företagsklimat. Det har inte den nuva-rande regeringen lyckats åstadkomma, och dessvärrefinns det ingenting som tyder på att man kommer attgöra det heller.Den diskussionen - den som rör Socialdemokra-ternas misslyckade näringspolitik - återkommerkammaren till . nöjer jag migmed att konstatera att denna och tidigare socialdemo-kratiska regeringar har fört en politik som missgynnarmindre företag och motverkar nyetableringar och attett av flera negativa resultat av en sådan företagsfi-entlig politik är just att konkurrensen försämras.Ett annat område där Socialdemokraternas håll-ning motverkar en effektiv konkurrens är regeringensovilja att öppna den offentliga sektorn för privataaktörer.