prot · GL0912 · 1997-10-08 00:00:00 — Vi saknar enövergripande strategi från regeringen. Det enda områ-de som regeringen har profilerat sig på under den härmandatperioden är försämringar och förändringarinom handikappreformen. Vi har därför i vår motionlyft fram områden där regeringens politik har uppen-bara brister och rentav är skadliga för många funk-tionshindrade.Först och viktigast har vi föreslagit ett återställan-de av handikappreformen. För bara en liten stundsedan har majoriteten beslutat om ytterligare föränd-ringar och försämringar i handikappreformen. Vårmotion stöds glädjande nog av Moderata samlings-partiet, och , och detkänns bra. anser att ett återupprättande avhandikappreformen är det allra viktigaste just nu.Handikappolitiken berör många områden. Rege-ringen har föreslagit en utredning om tillgängligheteni vardagsmiljön. Vi tycker inte att det behövs flerutredningar, utan att arbetet i stället skall inriktas påatt avhjälpa mindre hinder i offentlig miljö. Enklaåtgärder kan snabbt, men för mer omfattandekrävs . Varje ansvarig myndighet måstedärför upprätta planer som anger i vilken takt och påvilket sätt tillgänglighetsproblemet skall lösas. För detbehövs det ingen ny utredning.Herr talman! Hjälpmedel är för många helt avgö-rande för att t.ex. kunna äta, gå och arbeta. Kvalitetenpå hjälpmedelsförskrivningen är varierande. Det harvi fått exempel på från bl.a. handikapporganisationer-na. Det gäller att se till att den enskilde får rätt hjälp-medel, men också att informera om hur de skall an-vändas. Kvaliteten måste förbättras. ärväntetiderna för att få hjälpmedel orimligt långa.Folkpartiet föreslår därför att vårdgarantin skall utök-as till att omfatta hjälpmedel som är medicinskt moti-verade. De som är i behov av hjälpmedel skall fåsnabb hjälp och komplicerade hjälpmedel senast inomtre månader.Herr talman! Att ha ett arbete är viktigt för allamänniskor. För några behövs särskilda åtgärder, somlönebidrag eller arbete inom . skallge arbetsmöjligheter till dem som har de svårastefunktionshindren. Handledare för personer med funk-tionshinder, s.k. job coach, måste införas som enreguljär åtgärd och utnyttjas på bred front för att un-derlätta för funktionshindrade att få arbete. Detta kanutvecklas genom ett flexibelt utnyttjande av löne-bidragen.Det förekommer också en diskriminering av funk-tionshindrade i arbetslivet. Handikappombudsmannenhar fått in många anmälningar. Därför behövs enlagstiftning som skall gälla vid anställningar. Sammaregler mot diskriminering behövs också vid startandeav företag. Banker och andra långivare får inte försvå-ra för enskilda att starta eller driva företag med hän-visning till funktionshinder. Det behövs en lagstift-ning mot diskriminering i arbetslivet. Lagstiftningenmåste kunna användas vid uppenbar diskriminering.Vi anser också att handikappombudsmannen måsteges rätt att väcka talan om någon diskrimineras pågrund av sitt funktionshinder.Men det behövs också en lag som förbjuder dis-kriminering av personer med funktionshinder, en lagsom skall likställas med lagen mot diskriminering pågrund av kön, hudfärg eller etnisk tillhörighet. Fråganom en sådan här lag har dragits i långbänk av densocialdemokratiska regeringen. Den senaste åtgärdenär att man har tillsatt en särskild utredare för att ännuen gång utreda frågan om diskriminering i arbetslivet.Det behövs en lagstiftning som förbjuder diskrimine-ring, inte bara i arbetslivet utan i andra sammanhangockså. Det händer att t.ex. restaurangägare avvisarfunktionshindrade med hänvisning till att "de skullestöra de andra gästerna". Det är uppenbart att rätts-skyddet för människor med funktionshinder måstestärkas i . Flera länder har redan säkrat dessarättigheter i diskrimineringslagar, t.ex. , ,, och . Det är hög tidatt får en sådan lagstiftning.De psykiskt funktionshindrade är en särskilt sårbargrupp. har i sin slutrapport om handi-kappreformen anfört att gruppen psykiskt funktions-hindrade har särskilda behov av kontaktman ellernågon form av personligt ombud som kan företrädaden enskildes intressen i kontakter med myndigheter-na. En kontaktperson kan också vara ett sätt att få enbättre samordning av vårdinsatserna. Därför anser vi iFolkpartiet att kontaktpersoner/ombud bör erbjudasalla personer med svåra psykiska sjukdomar. Dettaunderlättar ett självständigt liv för dessa människor.Herr talman! Vi har många fler förslag som be-handlas i detta betänkande, och vi har ett stort antalreservationer. Vi står naturligtvis bakom dem, menjag yrkar nu bifall till reservationerna 6 och 16.Anf. 115 ():Herr talman! tyckte att skri-velsen från regeringen var tunn, och jag kan dela denuppfattningen. Det framgår också av antalet reserva-tioner. har ett flertal reservationer lik-som och även övriga partier. Jag tror att vii många stycken är överens. Jag skulle kunna instäm-ma i många av de andra partiernas reservationer. Detmåtte vara ett tecken på att skrivelsen är tunn.I en del av motionerna tar man upp diskrimine-ringen i arbetslivet. tog upp detmycket utförligt. Vi har också skrivit under reserva-tion 13 om antidiskrimineringslag.När det är tuffa tider, med besparingsprogram somdrabbar de sämst ställda i samhället, går det natur-ligtvis också ut över de handikappade. Vi ser på ar-betsmarknaden att risken ökar för ett elitsamhälle, attde som inte platsar på arbetsmarknaden har svårare attkomma in där. Samhället hjälper inte heller till sär-skilt mycket, om man ser till hur de här frågornahanteras.Vi vill ha en antidiskrimineringslag. Vi tror att detär dags för en sådan. Det är sådana områden somsamfärdsel, ekonomi, arbete, tillgång till varor ochtjänster, till ny teknik och teknikutveckling, till bostä-der och bostadsstöd, till offentliga miljöer och äventill politiken, till maktens centrum. Vi vill då ha en lagsom innebär sanktioner och talesmöjlighet för enhandikappombudsman, som togupp.Ingrid kommer litet längre fram att ta upplönebidragssidan, och kommer attbehandla tillgängligheten. Därför uppehåller jag miginte vid de frågorna.Jag vill passa på att ställa några frågor till Liselot-te Wågö och tar upp bl.a. hjälpmedelsgarantin. Det låterväldigt bra, och det skulle jag också vilja vara medpå. Men vad innebär det? Skjuter ni till några pengartill det i årets budget? Vi har t.ex. skjutit till ett antalmiljoner till , för att de där skall fåmöjlighet att följa med i den tekniska utvecklingen,utveckla IT-program, osv.Jag skulle gärna vilja ha svar på frågan: Vad inne-bär det att man skall ha tillgång till kompliceradehjälpmedel ? Vad innebär"komplicerade hjälpmedel"? Det är möjligt att ni harmycket bra tankar, och jag vill då ta del av dem.Jag skulle också vilja veta vad ni menar med attden som står i kö till hjälpmedelscentralen, när det ärkö till utprovning, skall kunna vända sig till andraorganisationer. Vilka andra organisationer är det?Vilka i samhället är det som kan hjälpmedel utöverhjälpmedelscentralen, ordinatörerna på rehabilitering-en på lasaretten och specialklinikerna?Jag tycker också att IT-program ärintressant och bra i många stycken, och jag skullekunna ställa upp på det. Men det är en sak som för-bryllar mig litet grand, och det är när ni säger att manskall koncentrera sig på de synskadade och ta framhjälpmedel till dem. Jag kan hålla med om att datorerär utmärkt anpassade för exempelvis blindskrift.Språken är egentligen analoga, och det är helt perfekt.Jag tycker att man skall satsa stenhårt på det. Men denya programmen och den nya tekniken passar ävenför andra funktionshindrade. Det gäller bl.a. hörsel-skadade, dyslektiker, människor med afasi och rörel-sehindrade, som också får bättre möjligheter att ta sigfram med olika hjälpmedel. Jag vill därför fråga var-för ni begränsar er bara till synskadade. Det finns enenorm utvecklingspotential på det här området.Vi har under allmänna motionstiden väckt endatamotion där vi specifikt tar upp de här frågorna.Det innebär att vi skall följa Handikappinstitutetsprogram. Det nämner ni också i era motioner. Men vigår så mycket längre. Vi tar upp själva kommunika-tionen och relationerna, att lära upp och satsa specielltpå äldre och funktionshindrade, skapa miljöer med enkritisk massa, så att man kan ta till sig den nya tekni-ken och Internet och kan kommunicera med offentligservice osv.Det var några frågor, och jag ser nu att jag kom-mer att få svar på dem.Anf. 116 () re-plik:Herr talman! Det är klart att vi skall hjälpa till såatt får klarhet i sina funderingar.Om jag börjar med hjälpmedelsgarantin, vet viockså att det finns köer. Men man måste kunna hittaett bättre system för att se till att människor får dessahjälpmedel. Alla behöver dessutom inte komma till enhjälpmedelscentral. Det finns också hjälpmedel inomden kommunala biten. Det skall väl inte behöva dröjaalltför länge, utan man skall kunna lova människor attfå enkla hjälpmedel till sin bostad så fort de är i be-hov av dem. Jag tycker inte att det är några storaproblem, och det gäller inte stora resurser. Dessahjälpmedel skall de ha i alla fall.Anledningen till att vi har sagt att kompliceradehjälpmedel skall erbjudas är att detfinns hjälpmedel som inte är standard och som måsteanpassas individuellt. Då kan man inte lova att deskall komma . Så enkelt tycker jag att detär, och därför skulle kunna ställa sigbakom detta.Anf. 117 () replik:Herr talman! Det var nästan som jag trodde, att deandra organisationerna skulle vara kommunerna. Dehar också hjälpmedel, men det är enklare hjälpmedel.Kommunerna har inte den kunskap och den känne-dom och kan inte göra den individuella anpassningsom ofta krävs med hjälpmedel.Sedan hörde jag ingenting om att ni har skjutit tillpengar till det här. Så fort jag hör ordet garanti blirjag intresserad av att veta om det finns några"muskler" bakom eller om det bara är tomt prat. Hurhar ni tänkt er finansieringen? Det här kostar nämli-gen pengar.Anf. 118 () re-plik:Herr talman! Men det kostar ännu mer pengar ommänniskor skall ligga på lasarett på grund av att deinte klarar sin dagliga tillvaro. De resurserna finnsalltså och kan omfördelas.Det är väl ganska bra att kommunerna snabbt kanordna dessa hjälpmedel. Men det finns också andramöjligheter, t.ex. hörapparater. Visst skulle man kun-na se till att det finns andra än hörcentralerna på lasa-retten som provar ut hörapparater, att det finns enprivat verksamhet där människor också kan göra enkvalificerad utprovning av hörapparater, lika väl somatt de går till en optiker och får glasögon. Det skulleockså avlasta hörcentralerna och betyda att de långaväntetiderna skulle minska.Anf. 119 () replik:Herr talman! Det var bra att jag fick reda på fi-nansieringen. Jag håller med om att det finns storasamhällsekonomiska vinster att göra på hjälpmedels-området. Det har samhället betalt för. Men vi måsteändå ta fram reda pengar i en budget. Vinsterna kanman göra först , och jag vill gärna se resursernaockså.Det talades om komplicerade hjälpmedel och omatt man inte kan få fram en standard. Handikapprörel-sen är orolig för att det skall bli en produktinriktningpå hjälpmedel och för att man skall söka och erbjudastandardiserade produkter. I själva verket vet vi attmånga av dessa hjälpmedel är högst individuella. Detgår t.ex. inte att standardisera en rullstol, utan detmåste finns kanske ett hundratal varianter. Jag har fåttnågra svar på frågorna jag ställde om detta. 120 () replik:Herr talman! Jag tycker att harsvarat ganska utförligt om hjälpmedelsgarantin. Jagkan försäkra att våra förslag är finan-sierade till varje krona - pengarna till det här finns.Precis som sade är det natur-ligtvis viktigt att man får sitt hjälpmedel . Vi kantitta på vad som inträffade under den förra regering-sperioden då vi fick vårdgarantin - vilken fart detblev, vilken press den satte på sjukvården då ochvilka resultat man åstadkom. Jag är övertygad om atten hjälpmedelsgaranti skulle kunna få samma resultat.Jag går över till frågan om IT-programmen.Stig frågade varför vi skriver att vi anseratt det är centralt att forskning och utveckling på IT-området intensifieras med bl.a. de funktionshindrade iallmänhet och de synskadade i synnerhet som särskiltprioriterad grupp.Vi säger att utvecklingen skall intensifieras i all-mänhet, men självfallet är det viktigt att de synskada-de får del i den utvecklingen. Jag tyckernästan att svarade på frågan själv.Man ligger alltså långt framme med IT just när detgäller synskadade. Därför är det viktigt att utveck-lingen går framåt så att de verkligen får del av delandvinningar som gjorts på området.Anf. 121 () replik:Herr talman! Jag tror inte att vi är särskilt oense,men jag blev litet förvånad över att ni bara prioriteraren grupp när det finns så många andra som kan dranytta av detta. I en motion kan det ju förstås hända blir entusiastisk och lyfter fram en viss sak.Naturligtvis bör man få fram hjälpmedel . Jaghar själv suttit med i en hjälpmedelsdelegation i slutetav 70-talet och då vi hade gott ompengar. Det fanns två flaskhalsar. Den ena var ordina-tören, som kan ta fram och anpassa hjälpmedlen, ochdet andra var pengar. Ofta har det i sjukvårdsvärldenvarit så att pengarna är slut eller oktober.Då kan man inte få sin hörapparat utan måste väntatill nästa period.Jag har fått en hel del svar på frågorna om hjälp-medelsgarantin. Men jag tycker inte att vi skall skapanågon illusion av att bara en garanti hjälper - det villtill pengar också. Det var det jag ville ha fram. Det ärbra om vi kan satsa mer på hjälpmedel och uppmärk-samma de frågorna.Anf. 122 () replik:Herr talman! Jag tror att och jag äröverens i stort, och jag kan bara beklaga att han inteockså skrev under reservationen.Anf. 123 ():Herr talman! Detta betänkande innehåller mångabra och viktiga förslag. Jag börjar med att yrka bifalltill reservation 3, som handlar om tillgänglighet ivardagsmiljön. Jag står också bakom samtliga dereservationer till betänkandet från andra partier somjag gett mitt stöd. Det gör jag utan att ha de ekono-miska muskler som efterlyser.Det gäller hjälpmedelsgarantin, bilstödet, antidis-krimineringslagen, handikappreformen och reserva-tionen om psykiskt funktionshindrade och bostads-tilläggen. Det är viljeyttringarna jag stöder och somjag tycker är viktiga och bra.Herr talman! har i flera tidigare mo-tioner hävdat behovet av att undanröja hindren i sam-hället för funktionshindrade personer. Handikappan-passning skall vara en självklarhet, både vid nybygg-nation och ombyggnation. Det gäller speciellt i of-fentliga lokaler, affärslokaler, skolor, väntsalar ochsjukhus.Handikapporganisationerna kräver åtgärder ,och det har de gjort . delarorganisationernas åsikt att det inte finns någon anled-ning att dröja längre med handikappanpassningarna.Vi vill nu ha en lag som innebär att enkla hinder skallåtgärdas och undanröjas. Ofta är det tidigare förbise-enden som skapat dessa hinder.Med tanke på att förändringar som gäller handi-kappanpassningar sker långsamt - bl.a. beroende påatt nybyggnationen är så liten - är det viktigt med enlagstiftning som i första hand inriktar sig på att skyn-da på alla de enkla åtgärder man kan vidta. Dettamåste i första hand ske vid offentliga byggnationeroch med anpassningsåtgärder i sådana.Vi ser också allergisanering som en anpassnings-åtgärd. En väldigt stor del av befolkningen drabbas pånågot sätt av allergier eller överkänslighet på grund avsjuka inomhusmiljöer. Därför måste även fukt- ochmögelproblem åtgärdas för att man skall kunna skapatillgänglighet. Man glömmer ofta bort detta.Herr talman! Vi anser också att det skall varapraktiskt möjligt att göra hela bostadsbeståndet till-gängligt för i princip alla. Men det finns många stäl-len där detta inte är möjligt, även om man skall ha denprincipen. Det gäller förändringar i gamla kulturmil-jöer, där ingrepp skulle kräva stora åtgärder och kan-ske göra mer skada än nytta.En annan reservation jag stöder är den om enhjälpmedelsgaranti. Det är viktigt att de som är bero-ende av hjälpmedel kan få dem inom rimlig tid. Somflera andra talare har sagt är det inte rimligt att mankanske skall få vänta på sina hjälpme-del.Vad gäller bilstödet är det viktigt att regeringenkommer med förslag till ändrade regler. Det har bliviten del pengar över på just bilstödskontot, och detberor inte på att det inte finns något behov utan på attreglerna gör det omöjligt för många handikappade attutnyttja stödet. Ett av de få områden där Miljöpartietanser det motiverat med ett ökat bilåkande är just förhandikappgruppen.Det är viktigt att man får en lag mot diskrimine-ring av handikappade. Som sadeär det inte acceptabelt att man skall kunna stänga utehandikappgrupper från restauranger bara för att de ärhandikappade. Restaurangägarna måste klara av attdet kommer folk i rullstolar eller människor som ärhandikappade på annat sätt, utan att uppfatta det somatt de skulle störa de övriga gästerna på restaurangen.Därför är det viktigt att regeringen skyndsamt kom-mer med ett förslag till lag mot diskriminering avhandikappade.När de gäller de fysiskt funktionshindrades möj-ligheter till hjälp och stöd enligt LSS delar vi i Miljö-partiet uppfattningen att regeringen måste återkommamed ett förslag som stärker dessa. Samråd bör skemed gruppens intresseorganisationer, så att förslagenblir bra från början.Jag yrkar alltså bifall till reservation 3.Anf. 124 ():Herr talman! har mångabeslut fattats som gör livet lättare för de funktions-hindrade. Det är mycket positivt. Det är dock viktigtatt följa upp hur besluten verkställs och vilka förbätt-ringar det i realiteten blivit för de handikappade.Jag skall börja med att återge en lägesbeskrivningfrån som Handikappombudsmannengjort. Den visar att mer än hälften av kommunernaunder hösten saknade anpassning för rullstolsburna ibussar som går i ordinarie linjetrafik.65 % av landets kommuner rådfrågar sällan elleraldrig ett handikappråd eller en handikapporganisa-tion i ett tidigt skede, innan ett beslut fattas som rörrörelse- och funktionshindrade.Mer än hälften av kommunerna saknar ett handi-kappolitiskt program. Drygt en tredjedel av dessaavser inte heller att utarbeta något sådant med tankepå FN:s standardregler.Undersökningen visar också att nästan var fjärdelokal där kommunfullmäktige håller sina sammanträ-den inte uppfyller minimala krav på tillgänglighet förrörelsehindrade. Detta innebär i praktiken att mångafunktionshindrade stängs ute från en central del avden svenska folkdemokratin.I mindre än var tionde kommun är det möjligt fören person med hörselnedsättning att kommuniceradirekt med kommunens växel med hjälp av texttele-fon.Endast 35 % av kommunerna har genomfört enminimal anpassning för rörelsehindrade av sina all-männa bibliotek.54 % av grundskolorna i landet saknar en minimalanpassning för rörelsehindrade. Nästan var tiondesärskoleelev får sin undervisning utanför ordinarieskollokaler.Detta, herr talman, visar på att det finns väldigtmycket att göra på det handikappolitiska området. Jagtycker att det finns en samstämmighet i kammaren omatt man verkligen är mån om att det skall hända nå-gonting.Regeringens skrivelse om den samlade strategisom finns saknar enligt min uppfattning väsentligaavsnitt, som jag uppfattar som bortglömda. Jag tänkerpå dem med osynliga funktionshinder. Jag tänker påbarn som drabbats av DAMP och som helt glömtsbort.Det är oerhört viktigt att ett omfattande arbetegörs för att skapa ett samhälle som ser, bejakar ochinkluderar alla människor - även de som inte kan görasin röst hörd.De psykiskt sjuka människorna har ett stort handi-kapp, och de har det svårt . Detta är en av demest bortglömda grupperna, och dessa människorkanske är de som oftast känner sig i vägen. De kaninte formulera sina behov eller kräva sina rättigheter,och därför tycker jag att denna grupp måste lyftasfram på ett alldeles speciellt sätt. Vi kristdemokraterefterlyser alltså handlingskraftighet när det gäller denhär gruppen, så att också de här människorna skall blidelaktiga i samhället.Vi anser också att en antidiskrimineringslag måstekomma till stånd. Det är viktigt för att målen om ettsamhälle som har plats för alla verkligen skall kunnarealiseras och bli mer än vackra deklarationer. Detmåste finnas ett s.k. golv i en lag.Ett exempel som visar att situationen på mångahåll är otillfredsställande är när de syn-skadade i krävde att bussförarna skulle ropa uthållplatserna via högtalare. Då sade facket nej. Skäletvar att ett sådant krav skulle kunna leda till psykiskapåfrestningar för förare som talar dialekt.Herr talman! kanske det verkar som att detär de stora åtgärderna vi pläderar för i den här talar-stolen. Jag tycker att det är viktigt att poängtera att detibland är de små sakerna som är så oerhört viktiga förde funktionshindrade. De små justeringarna kan ledatill stora förbättringar, speciellt om flera små föränd-ringar medverkar. Med god vilja kan man kommalångt, men det krävs ändå en lagstiftning som tydligtpekar ut såväl färdriktningen som hastigheten.Herr talman! Vi är alla överens om att vi måsteprioritera inom den budgetram vi har. Ingen av ossvill medverka till att statsskulden blir större och attvåra barn och barnbarn skall behöva bära en orimligbörda.Men i samma andetag är det viktigt att säga att viinte skall lägga besparingar på den grupp människorsom har det allra svårast och tyngst. Det är en gruppmänniskor som behöver hjälp för att kunna leva ettvanligt liv, som vi andra klarar av utan hjälp. Därförhar vi kristdemokrater motsatt oss besparingar inomhandikappolitikens område. Vi tycker att det är engod etik att undanta dessa grupper från att bärastatsskulden. Vi som är friska och inte har dessafunktionshinder och som orkar bära måste också göradet.Det är viktigt att de signaler vi sänder ut visar attvi inte vill skapa en oro för alla dem som har detsvårast. Vi vet att de har oroats under de senaste åren.När besparingsförslag kommer oroas väldigt mångaoch undrar: Hur skall det bli för mig?Herr talman! Därför hoppas jag att vi i fortsätt-ningen skall kunna låta de funktionshindrade kännatrygghet i vetskapen om att vi tillsammans kommer attutveckla saker och göra dem bättre - inte avveckladem.Jag yrkar bifall till reservationerna 16 och 19.Självfallet står vi kristdemokrater bakom alla vårareservationer, men av tidsskäl yrkar vi bifall endasttill dessa två.Anf. 125 ELISEBEHT ():Herr talman! Utgångspunkten för den svenskahandikappolitiken är alla människors lika värde. Föratt begrepp som delaktighet och jämlikhet skall bli tillverklighet krävs en ökad tillgänglighet i vardagsmil-jön samt möjligheter till eget boende, möjligheter attha ett arbete, att ta del av information osv. Detta till-sammans med ett gott och vänligt bemötande ochfrihet från diskriminering redogör regeringen för iskrivelsen.De senaste årens handikappreformer har i höggrad varit inriktade på att förbättra det individuellastödet. Det är nu dags att gå vidare för att åstadkom-ma bättre tillgänglighet generellt, i olika verksamheteroch miljöer. Generella åtgärder har dessutom denfördelen att de kommer även andra, som inte direkthör till gruppen funktionshindrade, till del.I det sammanhanget är en ytterst viktig förändringpå gång, som får tjäna som en signal på ett förändratsynsätt. Det gäller färdtjänst, som framöver i förstahand skall betraktas som en transportform i stället fören form av bistånd.För att stimulera och stödja utvecklingen på trafi-kområdet fördelar regeringen påfem år.Kommunerna har ett alldeles särskilt ansvar förtillgängligheten i vardagsmiljön. Jag vill understrykaatt kommunala åtgärdsprogram bör upprättas och ingåi varje kommuns översiktsplan. Sådana program ärden mest effektiva metoden för att komma vidare ochundanröja praktiska och fysiska hinder.Boverket får nu i uppdrag att samordna arbetetmed att utforma ett program för generellt ökad till-gänglighet i kommunerna. Arbetet skall ske i närasamråd med , handikapporganisa-tionerna och andra berörda. Goda exempel på hur deteffektivt går att förbättra tillgängligheten skall sedanspridas.