prot · GL0931 · 1997-11-20 00:00:00 — Vi vill ha enöppen redovisning, precis som man har fått i Norge.Vi måste kunna ta ställning till hur vi skall kunna geupprättelse till dem som orättmätigt har drabbats.Sedan finns det mängder med frågor som bordebesvaras och ses över i en sådan typ av utredning. Ensak som är positiv här är att det verkar vara enöverväldigande majoritet för att de hemliga regerings-föreskrifterna skall bort och att registerinnehållen istället skall regleras genom lagstiftning. Det är posi-tivt, men det ger inte upprättelse åt någon som tidiga-re har drabbats.Anf. 18 Justitieminister ():Fru talman! Till vill jag säga attdet är helt rätt att skall få en vidgadsammansättning. Vi överväger på vilket sätt dennautvidgning borde åstadkommas med hänsyn till detsärskilda uppdrag som har fått. Mendetta övervägande bör gälla över huvud taget på vil-ket sätt vi kan säkerställa att har enså bra sammansättning som möjligt för det uppdragsom den har generellt sett.Det är helt rätt att detta bara är början. Vi befinneross bara i början av det reformarbete som startades ioch med de utredningar som gjordes och . Dessvärre tar det ju tid, ochdet kan man känna otålighet över. förefallerdet som att man, eftersom det tar , hinnerglömma bort var man befinner sig i en process. Mankan tro att man återigen står på ruta 1 och skall börjadärifrån.En hel del av de inlägg som har gjorts här i daghar präglats av en föreställning om att det är på rutaett vi står, men det gör vi inte. Vi står ganska långtfram på den väg vi har att gå, men vi har fortfarandeen lång väg kvar att gå framåt.Vad som stör mig med är det alldelestydliga sättet att på något vis försöka frigöra sig frånansvar från sin egen historia och sitt eget ansvar. BoKönberg är företrädare för ett av de partier här iriksdagen som har haft ansvar inför medborgarna attse till att vi har en verksamhet inom ,som uppfyller de krav som uppgiften kräver mensamtidigt också sköts på ett sådant sätt som är accep-tabelt ur demokratisk synvinkel.Det som stör mig så oerhört är att man från ett så-dant parti här med förvåning säger: när vihar fått veta hur det är. Det måste störa hela svenskafolket att man från ett av de partier som har haft fol-kets förtroende - att vara den som vet hur det är -uppträder som vilken annan person som helst i vårtland som efter att ha läst tidningen sä-ger: Var det så här det var? Vad skall svenska folkettro om den parlamentariska kontrollen - har den intefungerat över huvud taget? Det tror jag faktiskt attden har gjort.Det bästa beviset för detta är ju de utredningarmed bl.a. parlamentarisk medverkan som gjordes islutet och , som leddefram till hård kritik mot det sätt på vilket delvis hade bedrivits och till det refor-marbete som vi har hållit på med. Detta bidrog juFolkpartiet till. Varför inte ta äran av att ha varit medoch granskat, insett, kritiserat och reformerar istället för att uppträda som om man inte hade någonaning om det hela. Det är oerhört störande med denattityden från ett parti som har ett parlamentarisktansvar.Som svar på frågan om hanteringen av Leanderstred mot grundlagen vill jag säga följande. Här harhela tiden krävts en oberoende, annorlunda kommis-sion. En del anser att kommissionen skall bestå avhöga jurister, andra tycker att den skall bestå av par-lamentariker medan återigen andra tycker att parla-mentariker över huvud taget inte skall ingå. Fråganhar faktiskt undersökts av alla de olika varianterna.De högsta juristerna i vårt land och egenombudsman har haft detta uppdrag och kommit framtill att hanteringen icke strider mot grundlagen. JK, vår högsta jurist i vårt land, ochden parlamentariska kommittén kom fram till sammasak. Skulle jag ha anledning att ha någon annan upp-fattning? Jag har inte det.När det gäller frågan om hur regeringen hanteradeLeanderärendet när det kom till domstolen preciserarsig nu , för han inser det obehagliga i attdet är flera regeringar som har hanterat frågan. Jagtänker försvara alla dessa regeringar, för svaret påfrågan om de gjorde rätt är att de naturligtvis gjorderätt då, med den kunskap de hade. Detta var ju förevåra utredningars tid och före kritikens tid. Dessaregeringar utgick ifrån vad de hade på bordet då. Detär klart att de gjorde rätt, men vårt ansvar är attgöra rätt utifrån de förutsättningar som vi har i dag.Anf. 19 ():Fru talman! Det är inte så lätt att på de täcka allt som jag vill ha sagt.Bo Könberg återkommer till Leanderfallet, ochjag skulle vilja göra en komplettering. Bo Könbergtror att det är fråga om olaga åsiktsregistrering. Jaghar samma uppfattning som JO, JK, SÄPO-kommitténoch justitieministern, nämligen att det inte är fråga omnågon olaga åsiktsregistrering. Jag hävdar att BoKönberg blandar äpplen och päron här. Det som avBo Könberg kallas för olaga åsiktsregistrering skulletroligen i stället uttryckas så, att det är tveksamt omdet fanns någon relevans för just den tjänst som Le-ander sökte. Förhållandet kanske hade varit helt an-norlunda om han hade sökt t.ex. en militärtjänst elleren tjänst med ett helt annat innehåll.Kenneth tyckte att jag kom med egendomligargumentation när det gällde hans exempel . Jag beklagar, men det var faktiskt inte KennethKvists landsfogde som jag argumentera-de kring. Jag talade om att jag anser att har satt in sin fråga i det historiska sammanhang-et. Sedan övergick jag till soldater,som skulle inspärras , och talade omvad man inom KPML(r) ansåg att soldater skulle ägnasig åt under 70-talet.Allra sist, fru talman, tycker jag att den här debat-ten är viktig, som jag sade tidigare. Jag tycker ocksåatt det är viktigt att vi strävar efter öppenhet, men vimåste inse och våga stå för att öppenheten inte alltidär förenlig med vårt behov av ett skydd för demokra-tin.Anf. 20 ():Fru talman! Vi har fått veta att IB som före-teelse skall granskas. får ettsärskilt ansvar, forskare skall engageras och berördaförutsätts ställa upp och delge sina erfarenheter ochkunskaper. Det som kommer fram i en sådan forsk-ning skall naturligt leda vidare, om det håller för det.Det kan väl vara tillräckligt svar till Kristdemokrater-nas representant. Detta är vår uppfattning.Det finns starka centrifugala krafter i historien.Extremismen växer inte i takt, vare sig åt höger ellervänster. Det har vi sett i historien. Det finns starkacentrifugala krafter i politiken - även här. Det behövsinte mycket för att öka misstron och minska trovär-digheten på detta svåra område.Det kan behövas ett och annat parti som inte sökerstrid utan söker ansvar, sans och balans. Efter mogetövervägande är vår uppfattning den som jag har re-dovisat, nämligen att andra kan ägna sig åt att stormabarrikader som håller på att monteras ned.Anf. 21 BO ():Fru talman! Jag och många andra i vårt land harblivit oroade, för att inte säga bestörta, av innehållet iLeanderakten därför att den har påverkat vår bild avvad som har förekommit i vårt land.Justitieministern däremot är bestört och oroadöver att kritiserar detta. Hon vill ägna sinainlägg åt att diskutera vilka regeringar som Folkpar-tiet har varit med i och inte. Jag för gärna den debat-ten, men minuterna räcker inte till det om vi skallägna oss åt det som är huvudfrågan.Är det så att innehållet i Leanderakten tyder på attdet har förekommit olaga åsiktsregistrering, trots alldenna granskning av Justitiekanslern, och den parlamentariska kommittén, såoroar det mig.Det är möjligt att det finns någon jurist som förmig och andra fåkunniga kan reda ut det som justi-tieministern tydligen inte vill reda ut, nämligen hurdet kan komma sig att ett grundlagsförbud mot attregistrera någon enbart på grund av politisk åskådningtydligen inte betyder något. Det räcker uppenbarligen,om vi tar Leanderfallet, att man är medlem i en orga-nisation, att man har rekvirerat flygblad och att manbefinner sig på ett årsmöte för FiB/Kulturfront. Jagförstår det inte, men det är möjligt att man kan förstådet om man är en duktig jurist. Det är emellertid bra ien demokrati om det som kan förstås av jurister kanförstås av vanliga medborgare.Jag har i mitt inledningsanförande sagt att jagtycker att detta tyder på att det har förekommit olagaåsiktsregistrering. Då är det än värre om det hargranskats gång på gång och sedan godkänts. Enligtjustitieministern är det inte så, utan för henne räckersjälva faktum att det har granskats. Kan justitieminis-tern i sitt sista inlägg möjligen tala om för mig, restenav kammaren och svenska folket vad grundlagsförbu-det innebär?Frågan om hur socialdemokratiska och andra re-geringar har hanterat Leanderaffären inför får vi väl återkomma till i annat samman-hang, eftersom justitieministern inte vill tränga indjupare i frågan.Det är några bra saker som har sagts i debattenfrån justitieministerns sida, och jag har redan kom-menterat dem. Tyvärr har hon sagt nej till den kom-mission som skulle kunna genomlysa allt på en gång.Vi lär återkomma i den frågan.Anf. 22 ():Fru talman! Jag tycker att det är litet synd att jus-titieministern polemiserar mot på det vissom hon gör. I stället för att gå in på de egentligenrelevanta frågorna vill hon bara klarlägga om Kön-berg hade skuld eller inte. Men om de gjorde rätt, desom registrerade och såg till att han inte fickjobba som snickare vid ett militärt museum, varförsäger då regeringen att det var fel? i uttalanden antytt att det kan bli fråga om ska-destånd. Det kan väl inte bli skadestånd om någon ärhelt riktigt behandlad enligt den rätt som gällde närman behandlingen skedde? Det är något med detta.Man kan se till de anteckningar som har gjorts omLeander, som redogjorde för. Hans bil harvarit parkerad utanför ett årsmöte. Jag vet inte vilkamöten och annat som min bil har varit parkerad utan-för. Skulle det vara en plump i protokollet för enperson? Då är grundlagen svag.Dessutom är det allvarliga att Krönmark harsagt att politisk åsiktsregistrering fortsatte även efter1969. Man brydde sig inte om grundlagen. Det var etthokus pokus för att tillfredsställa en opinion, sade hannästan ordagrant i en radiointervju. Synnergren,gamla ÖB, har talat om samma saker. Vad man sade igrundlagen var en sak, men den praktiska hanteringenvar en annan.Det är därför vi behöver en sådan här oberoendegenomlysning också av verksamhet. Vi be-höver alltså en sorts . Jag vill frågaLaila : Varför målar ni så in er i ett hörn motdetta? Vad är skillnaden mellan och ?Varför är det omöjligt här som var möjligt där?Anf. 23 (mp):Fru talman! återvände till soldaternasom skulle hållas inspärrade. Hon försvarar detta ochtycker att det är fullt naturligt - utan kritisk gransk-ning av hur det gick till. Det är ju det som är det vik-tiga. Att två SÄPO-agenter som fanns närvarande påen värnpliktskongress i kunde antecknauttalanden från värnpliktiga och efter det göra listorför att kunna spärra in de soldater som sade något felpå denna kongress, är det rättssäkerhet? Jag anser inteatt det är det.Det är viktigt att diskutera kontrollorganens ef-fektivitet. De har ju brustit i alla dessa kontroller. Detär grundstenen i demokratin och samhället. Hållerkontrollorganen på att förlora sin legitimitet? Det ärviktigt att klara upp politiska affärer. Så länge de ärouppklarade blir det mytbildningar, och i brist påinformation växer myterna.Öppna för att visa sanningen även om den är be-svärande! Ständiga misstankar är värre. Utan utvär-deringar kan inte förtroende skapas för den legitimaövervakningskontroll som den nationella säkerheteneventuellt kräver. Förtroendet för politiken och politi-kerna är viktigt. Därför måste korten läggas på bordet.Det förekommer ett överdrivet hemlighetsmakeri.Svenska folket får inte ta del av avsnitt ur sin egenhistoria för den är sekretessbelagd. Alternativet är nya skandaler år ut och årin. Systemet med åsiktsregistrering är en intressant delav vår svenska moderna historia. Upprepade avslö-janden har visat att politiker och ämbetsmän har ljugitoch att kontrollorgan har misslyckats. Även dennaregering blir medskyldig till att vilja dölja sanningen.Det finns ett ansvar. Tag det!Anf. 24 ():Fru talman! Det är riktigt som det har sagts attSÄPO-kommittén framförde stark kritik mot delar avunderrättelsetjänstens verksamhet. Det har inletts ettarbete som har betytt stora förändringar för verksam-heten, och det är naturligtvis bra. Men den kritikenhar inte på något sätt givit någon upprättelse till demänniskor som på ett orimligt sätt har drabbats avbristerna. Det är synd att man inte kan få svar på enenda tydlig och konkret fråga. Varken Socialdemokra-terna, eller har kunnat ge svarpå varför professor har fel när han säger attdet krävs en utredning som i ett sammanhang synarSÄPO och IB. Inte heller har justitieministern kunnatsvara på vad regeringen skall göra om ärborta.En bred kommission krävs inte bara av några per-soner som har försökt att klättra upp på några sönder-fallande barrikader här i . Jag har nämntprofessor . Vad är det för barrikader han haräntrat månntro? Eller den pensionerade hovrättslag-mannen ? Han är en av huvudförfattar-na till våra grundlagar, och han har just har åberopatdet norska exemplet med . Hanhävdar att vi behöver fullständigt oberoende ledamö-ter i en kommission, att de som framträder skall åläg-gas vittnes- och sanningsplikt och att inga politikerbör vara inblandade. Nej, det är inte folk som står pånågra barrikader som är med och kräver detta. Dethandlar om människor som har en sanningslidelse ochsom jag tror vill att vi skall få lyfta fram vår historiaäven när den är smärtsam.Fortsatt misstro gagnar inte demokratin. Tyvärrkommer vi nog ändå att få det så.Anf. 25 Justitieminister ():Fru talman! och dess registerverksamhethar varit föremål för omfattande granskningar underde . Det är mer än vad som har skettäven i våra grannländer. Till följd av den kritik somhar riktats mot har ett omfattande reformarbetegenomförts. Bl.a. har en ny säkerhetsskyddslag mednya rutiner för personalkontroll beslutats. En särskildkontrollmyndighet, , har inrättatsmed uppgift att säkerställa att personregist-rering sker på ett lagenligt sätt. register haröppnats för forskningsändamål. Det är mer än vadsom har skett i de flesta andra länder.Samtidigt skall nya reformer genomföras. Bl.a.skall registerlagstiftningen förändras så att ocksåenskilda skall få ökad möjlighet att få tillgång tilleventuella uppgifter som finns om dem i SÄPO-register. Det är mer än vad som har skett i mångaandra länder.Jag menar att detta sammantaget ger förutsättning-ar för den erforderliga demokratiska insyn i verksamhet, och också i dess verksamhet iett historiskt perspektiv, både för forskare och förenskilda som vi alla eftersträvar.Att trots detta kräva en särskild kommission skju-ter långt över målet och undviker egentligen, tyckerjag, att hantera sakfrågorna på ett verkligt ambitiöstoch seriöst sätt. Det är mer av politiskt utspel än avpolitisk realhantering.Trots detta reformarbete vill några partier att viskall ha en kommission bara för att någon annan hargjort på det sättet. Så underkänner man allt det arbetesom vi har gjort här i och som i stora delarhar kommit betydligt längre än det som man ställerfram som förebild. I får inte, på grund av vadden kommissionen har gjort, enskilda veta om de harfunnits i register. Det är en missuppfattning att tro attdet är på det viset. Så är det inte.Norges utredning har inte gett någon upprättelsetill de enskilda som kanske har blivit behandlade påett sådant sätt att vi anser att det får oacceptabla kon-sekvenser. Vi har skapat förutsättningar för att ge demänniskorna upprättelse. Betyder det ingenting? Kanvi inte övergå till att tala om realiteterna, ärligt, ochge upp prestigen om att det är en kommission detskall vara samt övergå till att enas om att steg för stegfortsätta som vi har gjort och öppna register,sätta ljus på vår historia och lära av den?Vi har ett ansvar inför oss själva, men framför allthar vi ett ansvar inför kommande generationer. Det ärdärför som vi vill att forskningen skall ta vid. Vi äricke rädda för någonting, eftersom vi tror på att dettademokratiska samhälle skall kunna försvara sin de-mokrati och kunna göra det i former som är acceptab-la i ett öppet demokratiskt samhälle. Men vi kommerinte att ge avkall på att vi har rätt att skydda oss motdem som hotar oss. Tack!Överläggningen var härmed avslutad.2 § Ny ledamot, m.m.Upplästes och lades till handlingarna följande frånValprövningsnämnden inkomnaBerättelse om granskning av bevis för riksdagsleda-mot och ersättare för riksdagsledamöterTill har från Riksskattever-ket inkommit bevis om att (), Tä-by, utsetts till ny ledamot av fr.o.m. den 1december 1997 sedan () avsagt sig sittuppdrag som riksdagsledamot. Från Riksskatteverkethar också inkommit ny bilaga till tidigare utfärdadebevis för ersättare i detta fall.Valprövningsnämnden har denna dag granskatbeviset för den nya ledamoten och den nya bilagan tillbevis för ersättare och därvid funnit att de blivit utfär-dade i enligthet med 19 kap. 11 § vallagen.Stockholm den 18 november 1997Lars TottieKerstin Siverby3 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 19 novemberFiU1 Utgiftsramar och beräkning av statsinkoms-ternaMom. 1 (allmänna riktlinjer för den ekonomiska poli-tiken)1. utskottet2. 1 (m, fp, kd)3. res. 2 (v)4. res. 3 (mp)Förberedande votering 1:16 för res. 216 för res. 3261 avstod56 frånvarandeTalmannen konstaterade att lika röstetal uppkommit.Utgången skulle avgöras genom lottning.Talmannen anmodade () och KarinFalkmer (m) att fungera som kontrollanter vid lott-ningen samt () att förrätta lottningen.Den upptagna lottsedeln visade ett nej och kammarenhade således antagit res. 3.Förberedande votering 2:98 för res. 117 för res. 3181 avstod53 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:164 för utskottet99 för res. 133 avstod53 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 22 cFör res. 1: 65 m, 21 fp, 13 kdAvstod: 16 v, 17 mpFrånvarande: 19 s, 15 m, 5 c, 5 fp, 6 v, 1 mp, 2 kdMom. 3 (den kommunala sektorns ekonomiska ut-rymme)1. utskottet2. 6 (v)3. res. 7 (mp)Förberedande votering:19 för res. 619 för res. 7258 avstod53 frånvarandeTalmannen konstaterade att lika röstetal uppkommit.Utgången skulle avgöras genom lottning.Talmannen anmodade () och SiriDannaeus (fp) att fungera som kontrollanter vid lott-ningen samt () att förrätta lottning-en.Den upptagna lottsedeln visade ett nej och kammarenhade således antagit res. 7.Huvudvotering:164 för utskottet17 för res. 7113 avstod55 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 20 c, 4 fpFör res. 7: 17 mpAvstod: 2 s, 65 m, 2 c, 16 fp, 16 v, 12 kdFrånvarande: 19 s, 15 m, 5 c, 6 fp, 6 v, 1 mp, 3 kdMarianne () anmälde att hon avsett attrösta ja men markerats ha avstått från att rösta.Mom. 10 (mål för budgetpolitiken)1. utskottet2. 24 (v)3. res. 25 (mp)Förberedande votering:24 för res. 2417 för res. 25254 avstod54 frånvarandeKammaren biträdde res. 24.Huvudvotering:164 för utskottet16 för res. 24116 avstod53 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 21 c, 1 fpFör res. 24: 16 vAvstod: 65 m, 1 c, 20 fp, 17 mp, 13 kdFrånvarande: 19 s, 15 m, 5 c, 5 fp, 6 v, 1 mp, 2 kdMom. 11 (budgetförslagen för )1. utskottet2. 28 (m)3. res. 29 (fp)4. res. 30 (v)5. res. 31 (mp)6. res. 32 (kd)Förberedande votering 1:17 för res. 3114 för res. 32265 avstod53 frånvarandeKammaren biträdde res. 31.Förberedande votering 2:19 för res. 3017 för res. 31260 avstod53 frånvarandeKammaren biträdde res. 30.Förberedande votering 3:21 för res. 2917 för res. 30258 avstod53 frånvarandeKammaren biträdde res. 29.Förberedande votering 4:65 för res. 2821 för res. 29210 avstod53 frånvarandeKammaren biträdde res. 28.Eva () anmälde att hon avsett att rösta jamen markerats ha avstått från att rösta.Huvudvotering:164 för utskottet65 för res. 2867 avstod53 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 22 cFör res. 28: 65 mAvstod: 21 fp, 16 v, 17 mp, 13 kdFrånvarande: 19 s, 15 m, 5 c, 5 fp, 6 v, 1 mp, 2 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.FiU11 Tilläggsbudget 2 för budgetåret 1997Mom. 6 (regionalpolitiska åtgärder)1. utskottet2. 3 (m, fp, mp, kd)3. res. 4 (v)Förberedande votering:116 för res. 315 för res. 4162 avstod56 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Huvudvotering:163 för utskottet132 för res. 354 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 21 cFör res. 3: 65 m, 21 fp, 16 v, 17 mp, 13 kdFrånvarande: 19 s, 15 m, 6 c, 5 fp, 6 v, 1 mp, 2 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till dåfrågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.4 § FrågestundAnf. 26 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Då besvaras frågor av statsrådet , utbildningsminister , statsrådet , inrikesminister , kommuni-kationsminister och statsrådet . Kulturminister kantyvärr inte delta på grund av sjukdom.Statsrådet besvarar allmänpoli-tiska frågor. Frågorna till övriga statsråd förutsättsberöra deras ansvarsområden inom regeringen.För att ställda frågor skall kunna uppfattas vill jaguppmana debattdeltagarna att invänta ljussignalen ibänken, som visar att mikrofonen är inkopplad, innanvederbörande börjar tala.Teletaxan och riktnummersystemetAnf. 27 ():Herr talman! Jag vill vända mig till kommunika-tionsminister . hardet förekommit en diskussion om teletaxor, riktnum-merområden osv. är ett riktnummerområ-de. kunde vi höra att kommunikationsminis-tern tyckte att skulle bli ett område - 04-nummer. Vi har också hört att andra regioner skall fåett nummer.Nu får det inte bara vara fråga om förläningar tillolika regioner. Vi måste finna principer för låga tele-taxor och att olika regioner behandlas på ett likvärdigtsätt.Vad är regeringens och kommunikationsminis-terns linje i frågan?Anf. 28 Kommunikationsminister ():Herr talman! Som jag sade vid en interpellations-debatt är det riktnummersys-tem vi har i otidsenligt. Det stammarfrån , och det måste göras om. Det är ettuppdrag som ligger hos . Menför att skynda på arbetet i Post- och telestyrelsenkommer vi i regeringen att föreslå i det regleringsbrevsom kommer att fastställas attett uppdrag skall ges till attunder 1998 skapa ett nytt riktnummersystem.Exakt hur detta riktnummersystem kommer att seut är naturligtvis omöjligt att säga. Det ligger på Post-och att ta fram ett sådant. Men det äralldeles klart att de 260 riktnummerområden somfinns i är alldeles för många. I vissa fallkan länen vara utgångspunkten, i andra fall kan länenslås ihop för att skapa större riktnummerområden.Målet bör vara att vi har ett gemensamt rikt-nummer i hela landet, dvs. Men detär långt dit.Anf. 29 ():Herr talman! Det är bra att det blir ett uppdrag iform av ett regleringsbrev. har vi sett att Skåneskall särbehandlas. Jag hoppas att det inte bara ärvissa storstadsområden eller län som skall gå före.Det är inte bara antalet riktnummerområden som kanskapa problem. Det måste vara möjligt att inom ettoch samma län behandla alla medborgare lika, dvs. attdet blir en taxesättning som är likvärdig den som finnsi storstadsområden. Ingår också det i det uppdrag somkommer att finnas i regleringsbrevet?Anf. 30 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag vill med emfas betona att Skåneoch inte skall särbehandlas. Detta är enfråga som gäller hela landet. Men det är klart att varjelokalt medium tar upp sin del av landet. Denna frågagäller hela landet.Det hela handlar om möjligheterna att ringa inomdet egna länet men också för privatpersoner att kunnaringa till grannen i kommunen bredvid till en rimligkostnad. Därför har det blivit aktuellt att tillämpa 19 §telelagen att pröva rimligheten i det som - den stora operatören - har tänkt sig i fråga om taxor-na. Det arbetet pågår på PTS och på Kommunika-tionsdepartementet.