prot · GK09119 · 1997-06-12 00:00:00 — Socialdemokraterna vill avveckla kärn-kraften för att säkra regeringsinnehavet, avvecklaarbetskraften för att frisera arbetslöshetssiffrorna,avveckla från för att slippa möta denopinion som de inte vågar leda eller bilda.Jag begär inte att skall peka medhela handen. Men det är ett demokratiskt anständig-hetskrav att visar sin hand och angervad han själv anser i EMU-frågan.Vi moderater begär förtroende för vårt alternativ.Vi söker den politiska makten för att vara med ochgenomdriva ett liberalt systemskifte, en nydaning avdet svenska samhället, som tar sin utgångspunkt imänniskornas talanger, behov, arbetsvilja, drömmaroch uppfinningsrikedom - en politik som ser som sinviktigaste uppgift att riva hinder för alla former avmänsklig växt. Vi vill forma ett nytt och bättre Sveri-ge, ett land där friheten är större, skatterna lägre ochregleringarna färre. Vi vill forma ett samhälle där desom råkar illa ut inte blir bortglömda av en politisksektor med ambitioner att kontrollera allt och alla.Vi har presenterat vår politik. Vi inbjuder alla in-tresserade till en allians för förnyelse. Kort sagt: Vivill utveckling, regeringen vill avveckling. Så seralternativen ut, och jag är övertygad om att medbor-garna förstår att välja mellan dem. Jag hoppas ocksåatt det kommer till uttryck i det val vi går till mötes1998, då vi kan få en start för ett nytt och bättre Sve-rige. Tack för !Fru talman! Tack också för mig! Jag hoppas påavlösning i den här rollen i fortsatta partiledardebat-ter, men jag ställer gärna upp och talar mera medGöran i fortsättningen.Anf. 32 () replik:Fru talman! Med de här debattreglerna blir detinte mycket lönt att ta replik på någon som inte harnågon tid kvar. Jag kan i alla fall hastigt säga att jaghade tänkt fråga - han kan kanskeanvända kroppsspråk: Hur har ni tänkt er att svenskafolket skall få säga sitt i EMU-frågan? Ni har ju intesagt någonting om det.Jag vet inte hur det här kan uttryckas i kropps-språk. Men jag kan ställa frågan väldigt enkelt: Kan nitänka er att svenska folket i ett val av något slag, enfolkomröstning t.ex., skall få säga sitt i EMU-frågan?Kan jag få en nick?Jag ser inget. Jag är ledsen, det gick inte att få nå-gon klarhet.Anf. 33 ():Fru talman! Det tycks finnas behov av mycketkroppsspråk i fortsättningen.Den här debattordningen gör att man måste samlaihop de bemötanden som kommit från olika håll, ochdet skall jag göra.Lars inledde med att konstatera attjobb är något som kostar. Han sade också att riktigajobb skapar resurser. Sedan gjorde han ett val mellandessa båda, och menade att det finns en motsättningmellan dem.Jobb är något som kostar. Det brukar kallas lön.Jag trodde att vi var överens om det. Riktiga jobbskapar resurser. Ja, självfallet, om det är riktiga jobb.Jag tycker inte om klyschan "riktiga". Det finns alltförmycket av nedlåtande attityd i det begreppet, och jagtycker att borde hålla sig för god föratt använda det. Det hör hemma i andra partier.Det finns ju vissa restriktioner, vissa begränsning-ar i våra möjligheter att hantera det här med att skapasysselsättning. Egentligen har vi bara möjlighet attskapa förutsättningar för sysselsättning. Skapa jobbkan vi göra i den offentliga sektorn genom att anställafler, och det kostar.Men varenda investeringskalkyl i det här landetoch andra länder är beroende av hur snabbt man kanfå tillbaka pengarna. Jag hoppas att vi är överens omsådana här elementära saker.Dessa investeringskalkyler är beroende av denlånga räntan. Det måste en ledamot av finansutskottetha funderat över . Därför måste denhållas låg, också för boendekostnadernas och andrasakers skull. Om vi då inte håller ordning på de of-fentliga finanserna blir investeringsräntan högre ochinvesteringar mindre lönsamma.Egentligen är det litet genant att behöva tala omsådana här elementära ekonomiska fakta. Men dendebatten förs ju aldrig, utan man försöker göra det retorisk fråga. Det här är inte retorik, det här ärekonomi, finns en annan restriktion i den ekonomiskapolitiken. Med nedvärderad krona kan naturligtvisexportnäringen sälja. Vi ökade exporten med 7 %under första kvartalet, som ett exempel. Men det är juinte någon långsiktig lösning att värdera ned kronan.Dessutom blir det mycket dyrare att betala tillbaka detvi har lånat utomlands - över 400 miljarder. Så vadskulle det vara för långsiktig lösning?Vi kan alltså inte handla så att räntan stiger ochkronan sjunker. Detta förutsätter ordning och reda ide offentlig finanserna, för annars sker just detta somgör det omöjligt att skapa förutsättningar för konkur-renskraftiga jobb i . Alltså måste man börjadär.Till sist handlar det alltså om att vi själva skallbestämma hur vi skall gynna arbete och företagandeutan att följden blir att det drabbar just dem vi villhjälpa. Det som drabbar dem är höjd ränta. Den ur-holkar dessutom statens budget eftersom vi har lånaten del som ni vet. Som lök på laxen vill Folkpartiethöja konsumentpriserna och därmed räntan genom attåtergå till när det gäller matmomsen.Jag tror att det är viktigt att vi reder ut den här ty-pen av grundläggande frågor. Självfallet är det ocksåså att nu när vi skapar utrymme i statens budget har viockså möjligheter att skapa förutsättningar för jobbutan att det drabbar dem vi vill hjälpa. Det är svarettill . 34 () replik:Fru talman! Det mesta av det som riktade sig ju inte till mig, men jag tar ändå till-fället i akt att använda den taletid som jag har kvar.Det är viktigt att reda ut saker, säger , och det tycker också jag. Eftersom har taletid kvar skulle jag väldigt gärna vilja få ersyn på den föreslagna grundlagsändringen utredd. Nihar ställt er bakom den ändring som innebär att vi ipraktiken underlättar för en annan politisk majoritetatt genom en enkel röstövervikt i anslutaSverige till den ekonomiska och monetära unionen.Det här måste vara en oerhört viktig fråga förCenterpartiets väljare och säkerligen även medlemmaratt få klarhet i. Jag vill väldigt gärna ha ett besked iden här frågan, . 35 () replik:Fru talman! Ja, varför skulle jag ta upp en debattmed statsministern i den här frågan, om jag inte villeskapa klarhet? Men skall jag inte dra in GöranPersson i det här.Vi står för att det bästa beslutet när det gällerEMU fattas i en beslutande folkomröstning på valda-gen. Det gäller att få majoritet för det. Alltså måsteman tala om det bästa beslutet. Vi kan inte tvingafram detta här, men det krävs - det vet alla som kansin grundlag - 117 röster för att en minoritet här iriksdagen skall kunna tvinga fram frågan till behand-ling.Detta är punkt ett. Vår position är klar, och det ärsvaret till . Han behöver alltså inteupprepa den frågan.Det är däremot klart att vi inte vill bryta förplik-telser. Till skillnad från menar vi attingångna avtal gäller i politiken, i grundlagsfrågoroch i fördragsfrågor med främmande länder och or-ganisationer. Det är därför viktigt att vi får klarhet iden här frågan. Blir sedelmonopolet en grundlagsfrå-ga eller ej? Vi anser att det är en grundlagsfråga. Detär detta som skall visa om vi är beredda att avståsuveränitet. Det är inte vad jurister tolkar fram, utandet är ett politiskt ställningstagande som sker här iriksdagen. Det är här som vi beslutar i frågan om viskall överlåta suveränitet eller ej.Jag håller fast vid min position att det som vi villåstadkomma är en mera långsiktig trygghet för svens-ka folket när det gäller hanteringen av EMU-frågan.Det är klart att det kan finnas skillnader mellan enregering och ett parti - därav debatten med GöranPersson, och jag lyssnade noga.Anf. 36 () replik:Fru talman! Också jag har försökt att lyssna noga,och såvitt jag har hört från är rege-ringens bedömning att det inte behövs någon grund-lagsändring för att förändra sedelmonopolet. Detinnebär att den grundlagsändring som vi har att taställning till inte är den som vare sig jag tycker är det bästa scenariot, utan vad detgäller är om vi skall göra det möjligt för en enkelmajoritet i den svenska att efter valet 1998ansluta till EMU utan att ha hörtsvenska folket.Det är den fråga som man måste ta ställning till.Vi säger nej. Man skall inte genomföra en grund-lagsändring som gör att detta över huvud taget blirmöjligt. Det gör vi med hänsyn till demokratin och föratt ge svenska folket möjlighet att på ett korrekt sätt taställning.Jag tycker att sätt att resonera gårut på att det är viktigare med fempartiuppgörelsen änatt svenska folket får delta i en demokratisk process.Härvidlag måste ta ställning, och jagtror att det vore lämpligt att göra det just här och justnu.Anf. 37 () replik:Fru talman! Till skillnad från jag för ingångna avtal och förpliktelser. Detta harGudrun inte velat höra, men jag tror att detär helt avgörande för en demokratisk stats trovärdig-het i det internationella umgänget att man följer denregeln.Anf. 38 () replik:Fru talman! Jag konstaterar att nuställer sig bakom en beslutande folkomröstning omEMU på valdagen och att det nu handlar om att fåihop 117 röster i kammaren. Det är ett bra besked frånCenterpartiet. Så har det nämligen inte låtit tidigarenär jag har frågat.Jag skulle vilja ställa en annan fråga till , och den gäller energiuppgörelsen. Jag förstårinte varför i de diskussioner man harhaft med regeringen inte har sett till att få stöd förinvesteringsbidrag för solvärme och bibehållet stödför vindkraft.Är så fruktansvärt ensidigt inriktatpå just biobränslen att allt annat känns litet menings-löst? Varför slår man annars sönder förutsättningarnaför sol och vind? Det är egentligen väldigt tragiskt.Jag skulle vilja få ett svar på det.Dessutom förstår jag fortfarande inte varför Cen-terpartiet som enda stödparti för Socialdemokraternaaccepterar att småföretagare skall få ansvaret försjukersättningen för den tredje och fjärde sjukveckan.Vi hade kunnat hitta en annan majoritet i kammaren,. 39 () replik:Fru talman! Det här var som BirgerSchlaug ställde samma frågor. Jag skall gärna svarapå dem.För det första skall vi förhoppnings-vis få ett bättre fungerande energiskattesystem. Detavgör prisrelationer mellan det som skall in och detsom skall ut. Vind och sol samt biobränslen skall in,och en del annat - uran och fossilbränslen - skall ut.Det avgör naturligtvis på vilken nivå man skall läggastimulansbidragen.Jag tycker att det är litet sanslöst att bara dela utpengar utan att ha den här relationen klar för sig. Denmåste komma först. Dessutom är det här ett sjuårigtprogram, som mycket väl kan plussas på under tidersom kommer.När det gäller sjuklöneperioden tycker jag att detfinns en naivitet hos . Det är inte bra,eftersom det kan komma att kosta statskassan mycketpengar. Det handlar om ett par miljarder kronor.Nu håller parterna på att diskutera om det är möj-ligt att vidmakthålla det här som en privat försäkring.Låt dem komma till skott i den här frågan! Jag kanförsäkra att vi kommer att göra alltsom står i vår förmåga, tillsammans med socialdemo-kraterna eller med vilka som helst, för att se till att demindre och medelstora företagen inte drabbas av denökade risk som ligger just i att de är små.Men låt parterna ta ett ansvar! Varifrån vill annarsBirger ta de 2 miljarder som är kostnaden idetta sammanhang?Anf. 40 () replik:Fru talman! Eftersom både , åtmins-tone verbalt, och är positiva till skatte-växling, är det väl rimligt att man, som vi vill, läggerin borttagandet av ansvaret för den tredje och denfjärde veckan som en del i en skatteväxling. Dettasäger man från småföretagarhåll är det största pro-blemet just nu för småföretagare, och det är allvarligt.Jag förstår fortfarande inte energipolitik.Problemet med argumentation är attden slår sönder det som just nu pågår. Just nu har viett uppsving för vindkraft och solvärme, och det slåssönder genom att säger att man skallåterkomma sedan.Är det någonting som de människor som jobbarmed de här energiteknikerna behöver, är det långsik-tiga spelregler, inte spelregler som slåssönder. Det hade handlat om väldigt litet pengar menhade betytt oerhört mycket för dessa människor.Anf. 41 () replik:Fru talman! Jag har kvar.Birger vet att vi har förordat direktav-skrivning på energiinvesteringar. Det är självklart attdetta förändrar och förbättrar konkurrensförhållande-na också för sol och vind, som skall in.Anf. 42 ():Fru talman! Jag väntar mig inte några ytterligarerepliker, då jag inte tror att någon har tid kvar.Jag vill ge en upplysning till vadgäller att stå vid löften och hur man skall tolka juridi-ken, när man skall låta politiken stå över juridiken ochnär man inte skall göra det. Vi kan göra en jämförelsemed . Om vi skulle läsa det striktjuridiskt skulle vi över huvud taget inte ha diskussio-nen om skall gå med i eller inte. Enligtjuristerna står det nämligen fullständigt klart att viskall gå med. Regeringen har valt att göra en poli-tisk tolkning av detta, dvs. att vi skall bestämma själ-va. Vi tycker att det är bra, och vi stöder det. Men dåskall vi också se till att så många som möjligt kanbestämma så mycket som möjligt i denna stora ochsvåra fråga. Jag tycker att och Cen-terpartiet för en mycket vacklande tillvaro i den frå-gan.Avslutningsvis vill jag önska alla en trevlig som-mar. Jag skulle vilja att så många som möjligt av ossägnade oss åt kritiska funderingar över vad vi hållerpå med, över politikens roll. Jag tog upp det i mittinledningsanförande. Sitter vi här som proppar i sys-temen, eller är vi en förändringskraft?Jag säger det också med tanke på att jag har varitensam kvinna i den här debatten. Vi vet att mångakvinnor hoppar av politiken, av olika skäl. Men jagvet att ett skäl är att det är tungt att lägga ned såmycket tid på någonting som inte ger några resultat.Jag tror att vi skulle må bra av att politiken blevmer resultatinriktad, mer handlingskraftig, att vi intetalade så mycket om historien, inte talade så mycketom det som skall ske , utan att vi befann ossi ett här och ett , mer delade människors vardag ochföljde den diskussion som förs i vardagen, runt köks-borden, på arbetsplatserna, i fackföreningsrörelsernaoch på arbetslöshetskaféerna. Det kräver en närvaro,ett deltagande av oss.Jag tror att ledamöter och riksdagensarbetssätt skulle vinna på att utveckla en annan stil,som innebar mer närvaro och mer deltagande. Jag troratt vi borde öppna oss. Jag tror att utskotten bordevara mer aktiva och gå utanför det här husets väggar.Jag tror att vi skulle ha mycket att vinna på att kommai dialog med människor utanför de etablerade politis-ka systemen. Jag tror att vi skulle vinna mycket på attockså vara mer i dialog med varandra, att lämna kon-frontationen.Nu går vi snart in i en valrörelse; man kan säga attalla partier börjar ladda för detta. Det vore väldigttråkigt om det skulle få till följd att all handlingskraftupphörde.Anf. 43 ():Fru talman! Till statsministern vill jag säga: Tackför inbjudan till utgiftskoalition! Jag tvingas tacka nej,då jag saknar insikt om den politik som krävs för attskapa de resurser som skulle fördelas.Vad gäller frågan om min syn på det ledarskapsom utövas i , är svaret att jag tycker att det ärundermåligt. Ni tvekar och tövar, tvistar och tricksar.Det är betecknande att klassens ordningsman, "prick" , har fått anmärkning redan undersin första månad.Båda dessa skäl, dvs. bristen på insikt om vad somkrävs för att skapa resurser och bristen på ledarskap,gör att jag kommer att arbeta vidare för att fåren ny kurs och en ny regering.Med detta vill jag önska både den sittande rege-ringen och er andra en glad sommar.Partiledardebatten var härmed avslutad.2 § Meddelande om statistiska uppgifter omriksdagsarbetetTalmannen meddelade att statistiska uppgifter omriksdagsarbetet för /97 delats ut tillkammarens ledamöter. Statistiken fogades som bilagatill detta protokoll.3 § Meddelande om justering av protokollTalmannen meddelade att justeringssammanträdeskulle äga rum italmanskonferensens sammanträdesrum.4 § Meddelande om /98Talmannen meddelade att /98skulle inledas med upprop tisdagen den 16 septemberkl. Öppnandet skulle äga rum kl. 14.00.5 § Hänvisning av ärenden till utskott och be-slut om förlängd motionstidFöredrogs och hänvisadesProposition 1996/97:159 till justitieutskottetKammaren biföll talmannens förslag att motions-tiden med hänvisning till sommaruppehållet förovanstående proposition skulle förlängas till fredagenden 19 september.Motioner1996/97:U23 till utriksutskottet1996/97:T67 till trafikutskottet6 § Anmälan och hänvisning av motionerAnmäldesMotionermed anledning av prop. 1996/97:115 Mer tillgängligkollektivtrafik1996/97:T68 av m.fl. (kd)1996/97:T69 av och ()1996/97:T70 av m.fl. (s)1996/97:T71 av m.fl. (mp)1996/97:T72 av m.fl. (c)1996/97:T73 av Per m.fl. (m)1996/97:T74 av m.fl. (v)1996/97:T75 av m.fl. (fp)med anledning av skr. 1996/97:120 Handikappolitik1996/97:So50 av m.fl. (m)1996/97:So51 av m.fl. (kd)1996/97:So52 av Per m.fl. (mp)1996/97:So53 av m.fl. (c)1996/97:So54 av m.fl. (v)1996/97:So55 av m.fl. (fp)med anledning av 1996/97:136 Ny ellag1996/97:N41 av tredje vice talman . (fp)1996/97:N42 av m.fl. (kd)1996/97:N43 av m.fl. (m)med anledning av prop. 1996/97:137 Nollvisionenoch det trafiksäkra samhället1996/97:T76 av m.fl. (s)1996/97:T77 av Per m.fl. (m)1996/97:T78 av ()1996/97:T79 av m.fl. (kd)1996/97:T80 av m.fl. (c)1996/97:T81 av ()1996/97:T82 av och ()1996/97:T83 av m.fl. (s)1996/97:T84 av m.fl. (fp)1996/97:T85 av och ()1996/97:T86 av m.fl. (c)1996/97:T87 av m.fl. (fp, c, v, mp, kd)1996/97:T88 av m.fl. (s)med anledning av skr. 1996/97:138 Redogörelse förden svenska krigsmaterielexporten år 19961996/97:U24 av m.fl. (mp)1996/97:U25 av m.fl. (kd)1996/97:U26 av m.fl. (v)med anledning av prop. 1996/97:141 Högskolansledning, lärare och organisation1996/97:Ub30 av m.fl. (mp)1996/97:Ub31 av m.fl. (m)1996/97:Ub32 av m.fl. (c)1996/97:Ub33 av och ()1996/97:Ub34 av m.fl.(v)1996/97:Ub35 av m.fl. (fp)1996/97:Ub36 av m.fl. (kd)med anledning av prop. 1996/97:142 Handlingsof-fentlighet vid vissa stiftelser1996/97:K39 av Förste vice talman . (m)1996/97:K40 av ()med anledning av prop. 1996/97:146 Vissa frågor ompersonlig assistans1996/97:So56 av m.fl. (m)1996/97:So57 av m.fl. (kd)1996/97:So58 av m.fl. (fp)1996/97:So59 av m.fl. (c)1996/97:So60 av och ()1996/97:So61 av m.fl. (v)med anledning av prop. 1996/97:153 Ändringar ilagen om offentlig upphandling1996/97:Fi93 av ()1996/97:Fi94 av ()1996/97:Fi95 av m.fl. (v,s,fp,mp,)med anledning av prop. 1996/97:155 Enhetlig regis-terlagstiftning på socialförsäkringsområdet, m.m.1996/97:Sf41 av m.fl. (mp)1996/97:Sf42 av m.fl. (fp)med anledning av prop. 1996/97:156 Avveckling avspecialsjukhus och vårdhem1996/97:So62 av My ()1996/97:So63 av m.fl. (fp)1996/97:So64 av m.fl. (c)1996/97:So65 av och () SoUmed anledning av prop. 1996/97:160 Långsiktigthållbara trafiklösningar i och Göteborg1996/97:T89 av ()1996/97:T90 av m.fl. (fp)1996/97:T91 av och LennartDaléus (c)1996/97:T92 av m.fl. (mp)1996/97:T93 av Per m.fl. (m)1996/97:T94 av de ()1996/97:T95 av m.fl. (v)med anledning av prop. 1996/97:161 Öresundsför-bindelsen och Citytunneln1996/97:T96 av m.fl. (mp)1996/97:T97 av m.fl. (c)1996/97:T98 av m.fl. (v)med anledning av prop. 1996/97:162 Utbildning iteckenspråk för vissa föräldrar m.m.1996/97:Ub37 av m.fl. (m)1996/97:Ub38 av m.fl.(v)med anledning av prop. 1996/97:163 Den kooperativaföretagsformen1996/97:L16 av och ()1996/97:L17 av och ()med anledning av prop. 1996/97:164 Europol1996/97:Ju37 av m.fl. (mp)1996/97:Ju38 av m.fl. (m)1996/97:Ju39 av ()1996/97:Ju40 av m.fl. (c)1996/97:Ju41 av m.fl. (v)Kammaren biföll talmannens förslag att ovanstå-ende motioner skulle hänvisas till berördautskott enligt nedan:1996/97:T68-T75 till trafikutskottet1996/97:So50-So55 till socialutskottet1996/97:N41-N43 till näringsutskottet1996/97:T76-T88 till trafikutskottet1996/97:U24-U26 till utrikesutskottet1996/97:Ub30-Ub36 till utbildningsutskottet1996/97:K39 och K40 till konstitutionsutskottet1996/97:So56-So61 till socialutskottet1996/97:Fi93-Fi95 till finansutskottet1996/97:Sf41 och Sf42 till socialförsäkringsutskottet1996/97:So62-So65 till socialutskottet1996/97:T89-T98 till trafikutskottet1996/97:Ub37 och Ub38 till utbildningsutskottet1996/97:L16 och L17 till lagutskottet1996/97:Ju37-Ju41 till justitieutskottet7 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 12 juni1996/97:627 av () till näringsminis-ternAlkoläsken1996/97:628 av () till utrikesminis-ternFörtroendet för och den palestinskamyndigheten1996/97:629 av () till statsrådetMaj-Inger KlingvallDet ökade användandet av amalgam1996/97:630 av () till justitieministernPolisens inställning till narkotikaFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 16 september.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingar till kl. 12.35.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 12.35.8 § AvslutningAnf. 44 TALMANNEN:Ärade riksdagsledamöter! Den blomstertid harkommit. är det också vår tur att gå ut och njutaav den. Låt oss bara för , i dennastund av förväntan, stanna till vid det som har varit.Höstens och vårens arbete i har präglatsav de stora förändringar som tidigare beslutats - denändrade budgetprocessen och nya roll ioch med EU-medlemskapet. Undan för undan samlarvi på oss konkret erfarenhet av hur detta arbete funge-rar i praktiken, undan för undan ser vi möjligheterna,men också problemen.Vi kan, av de statistiska uppgifter om riksdagsar-betet under detta som har delats till ledamö-terna, läsa ut att arbetet förändrats och ökat i omfatt-ning ganska mycket.Den totala plenitiden har ökat till över600 plenitimmar.Antalet voteringar har också ökat. Vi voterar nu isjälva verket nära nog på varannan reservation - näs-tan i genomsnitt . Det är natur-ligtvis inte bra, och det stämmer inte överens med deöverenskomna regler vi har.Antalet interpellationer har ökat . Inter-pellationsdebatterna har, liksom de muntliga fråge-stunderna, blivit livligare, bättre och mer aktuella. Detär bra.Över 40 % av den totala plenitiden och avarbetsplenumtiden ligger nu . Det är en storförändring, som är en följd av den nya budgetproces-sen.Det pågår nu en utvärdering av just budgetproces-sen, där vi hoppas att ledamöter, partigruppernasledningar, kammarkansli, utskottskanslier och parti-kanslier skall lämna konstruktiva bidrag, utifrån skil-da perspektiv.Det är viktigt att vi alla bidrar med synpunkter ocherfarenheter för att positivt utveckla det nya sättet attarbeta med statens budget. Det gäller bland mycketannat uppläggningen av debatterna, utskottsbehand-lingen och inte minst årsrytmen.Detta, och arbetet på att utveckla han-tering av EU-ärenden, är de viktigaste exemplen påfrågor när det gäller våra arbetsformer som vi måstearbeta vidare med för att möta nya krav. Det är en delav vardagsslitet i , för ledamöter och an-ställda, som syftar till att förbättra och effektiviseravårt arbete och därmed stärka folkstyret.Det är ju i grund och botten det som är vårt vikti-gaste - och svåraste - uppdrag. Förtroendet för politi-ken och för politikerna är enligt de senaste undersök-ningarna sjunkande.Delvis tror jag att detta är en närmast oundvikligföljd av de svårigheter och uppoffringar många män-niskor drabbats av i sin vardag på grund av arbetslös-het och besparingar.Ytterligare en förklaring är givetvis de rapporterom oegentligheter och missbruk som har förekommitpå senare år. Det drabbar oss alla - även de oförvitli-ga, hårt engagerade, som gör sitt yttersta för att mot-svara medborgarnas förtroende.Detta är inte riktigt, och det är inte rättvist. Fram-för allt sliter det på oss - på självkänslan, på lusten attjobba vidare.Vi måste hjälpas åt att bryta denna utveckling. Vimåste räta på ryggen, gå i svaromål, ge en motbildoch kräva respekt för det politiska arbetet.Få har samma möjlighet som talmannen att följadet arbete som utförs i denna kammare.