prot · GK09106 · 1997-05-21 00:00:00 — Det vet vi väldigtlitet om.Jag tror dessutom inte att det är säkert att de härhänsynen, den här mångfalden, är en kostnad för detsvenska jordbruket. En större variation i skogen, medolika typer av trädslag, med barrträd och lövträd, göratt den biologiska processen i vår skogsmark fungerarbetydligt bättre och därmed också tillväxten. Det ärinte bara en kostnad att ta hänsyn till naturen ochnaturens krav på hur vi skall hantera den. Det här harmånga skogsägare upptäckt långt innan skogsvårdsla-gen ändrades. Det var väldigt många av skogsägarnasom även då bedrev ett skogsbruk som kanske inte tillpunkt och pricka följde den lagstiftning som vi dåhade, men dagens lagstiftning är klart överlägsen detsom stadgades i den gamla lagstiftningen.Det har kommit in en del nya moment i naturvård.Vi har inte bara naturreservat, nationalparker ochålägganden. Vi har t.ex. naturvårdsavtal, som är ettfrivilligt avtal mellan de skogliga myndigheterna,naturvårdsmyndigheterna och den enskilde brukaren.Bekymret med dessa är att man inte vet om de ärjuridiskt bindande vid ägarskifte. Det är en fråga somvi har haft uppe i vid ett antal tillfällen.Centerpartiet var pådrivande när de här avtalen komtill. Vi har också varit det för att försöka göra demsådana att de blir säkra för framtiden, så att man kaningå de här avtalen och lita på att det finns en konti-nuitet i det hela. Vi tog upp den frågan . Dethar inte blivit något av det. Regeringen har lagt fråganpå hyllan och väntar med att göra något åt den. Vi har i en reservation försökt mana på rege-ringen. Vi hoppas att regeringen gör någonting.När människor själva kommer på att de skall göranågonting för att få det bättre i naturen eller överhuvud taget, gör de det betydligt gladare och villigare.Då blir det också bättre.Den skogsvårdslag som jag har prisat har ocksåsina nackdelar. Den blev inte riktigt bra i allt. Därförhar vi i en reservation tagit upp ransoneringsregeln,som togs bort på fastigheter under 100 ha. Vi kräveren förändring av nuvarande system.Det har gjorts en utredning. Det var Skogsstyrel-sen som gjorde den översynen. Man skulle med förturta fram förslag på just denna punkt. Det har man ock-så gjort. Sedan har regeringen inte gjort någonting åtdet. Man väntar på den totala översynen avskogsvårdslagen, vilket jag tycker är synd. De sominte köper en fastighet för att bruka och sköta, utanför att göra pengar på den, skövlar skogen. Det är intebra. Det ger skogsbruket ett dåligt anseende, och detåstadkommer skador i naturen. På det sättet kan ingenlångsiktig politik bedrivas. Därför är det viktigt attgöra någonting.Det får också en annan konsekvens. Priserna påfastigheter blir högre. Den som köper en fastighetenbart för att hugga ned skogen kan ju betala ett be-tydligt högre pris än den som har tänkt sköta fastighe-ten och leva på den . Det gör detsvårare för dem som skall starta som skogsbrukareoch jordbrukare, när de skall köpa en fastighet. Därförhar vi i en reservation begärt att regeringen skall göranågot åt det . Jag yrkar bifall till reservation 7.Fru talman! Det finns mängder av saker i dettabetänkande som det skulle vara värt att prata om. Jaghar begränsat mig. Skogspolitiken kommer vi säkertatt återkomma till i många olika sammanhang. Jagyrkar bifall till utskottets hemställan, med undantagför de punkter som gäller de reservationer jag hartalat om.Anf. 173 ():Fru talman! Detta med skog är något alldeles spe-ciellt. Särskilt känner man att skogen betydernågot speciellt för oss människor. Så är det vare sigman går i en blommande bokskog i eller på entallhed i . Det är också speciellt med svenskskog, eftersom den har sitt eget tempo. Den har ettmycket långsamt kretslopp, om man har dagens hek-tiska samhällstempo som måttstock. är intesärskilt gammalt för en skog som får växa och utveck-las naturligt. Det tillåter man inte i ett modernt skogs-bruk. Där avverkar man . Skogen får intebli mer än ungefär 100 år.I ett historiskt perspektiv kan vi i varastolta över att vi har en gammal skogsvårdslagstift-ning. Tidigt krävde vi i lag att man skulle vara skyldigatt återplantera när man hade avverkat skog. Det ärdet som ligger till grund för vårt ekonomiska välstånd.Skogen har bidragit till att skapa det ekonomiskavälståndet i . Det är viktigt att komma ihåg.Skogen är vår allra viktigaste förnybara resurs.Den ger inte bara råvara till virke, papper, kartongoch sågade trävaror, som både och Len-nart Brunander har sagt. Den ger också textilier. Cel-lulosafibern är unik. Vi kan ha stor användning avden. Den lever i ett kretslopp, och vi kan återbrukaoch återanvända den. Det här är viktigt att kommaihåg.Vi kan tacka den skogsvårdslagstiftning vi har haftoch har för att vi har det tillstånd i skogen som vi har . Tyvärr har vi inte lika stolta traditioner när detgäller att bevara skogens naturvärden. Där har detvarit mycket okunskap, alltför strikt produktionstän-kande och snäva ekonomiska vinstintressen som harlett till att det har gjorts många misstag. Vihar tappat bort stora biologiska värden. Det finns t.ex.väldigt små rester av riktigt gammal skog kvar i Sve-rige.Det här är saker som vi i har upp-märksammat i ett antal riksdagsmotioner.Det har handlat om att skaffa fram mer pengar till attköpa in och bevara värdefulla skogsmarker. Det harvarit åtgärder mot rotsnurr, som är en liten men ändåstor fråga. Det kommer att visa sig att deberörda skogsägarna förlorar miljoner, på grund avförlorade år och förlorad skogstillväxt. Vi har ocksåtagit upp dels statens ansvar för de egna skogarna,dels ägaransvaret i , där staten är majori-tetsägare. Vi delar den kritik som reviso-rer har framfört om hur bolagiseringen och skyddet avvärdefull skogsmark har hanterats i det sammanhang-et. Vi hoppas att Miljövårdsberedningen tar tag i detpå ett bra sätt när den nu har fått i uppdrag att ocksåse över skyddet av produktiv skogsmark.Den skogsvårdslagstiftning som infördes för någraår sedan var bra, på så sätt att det infördes ett miljö-mål och att det fanns en ganska bred enighet om attgöra det. Det var ett miljömål som skulle vara jäm-ställt med produktionsmålet.Den andra stora förändringen i skogsvårdslagenvar att den enskilde skogsägaren gavs mycket störrefrihet, bl.a. för hur man skulle röja, gallra, återbesko-ga osv.Fastän det inte har gått särskilt många år sedanden nya lagen trädde i kraft har det kommit en hel deloroande signaler om konsekvenserna av den nya la-gen. Det gäller bl.a. avstyckning och skövling, somLennart Brunander var inne på. Det handlar också ombristande röjningsinsatser, olämpliga återbeskog-ningsmetoder osv. Därför har vi i krävtatt utvärderingen av skogsvårdslagen skall tidigare-läggas. Det kanske trots allt var så att avregleringengick litet för långt. Skogsägarna kanske inte var riktigtmogna för alltihop.Det hade gått sedan vi skrev mo-tionen när den kom upp till behandling, och den tid-punkt då den ordinarie utvärderingen skall ske kom-mer allt närmare. Vi har därför valt att inte reserveraoss den här gången. Utvärderingen skall ske i börjanav 1998.Däremot har vi reserverat oss tillsammans medCenterpartiet och mot avverkningsregler-na, som är en av de saker som tidigarelades i utvärde-ringen. har ganska väl redovisatmotiven för det.Vi har också en reservation tillsammans medFolkpartiet till förmån för ett yrkande om en översynav allmänningslagen. Det är också viktigt, eftersomdet är en gammal och något föråldrad lagstiftning.När det gäller miljömålet och skogsvårdslagentycker jag att det går åt rätt håll. Det finns en ökandekunskap och ett växande intresse bland skogsägareoch bland dem som jobbar med skogsfrågor för sko-gens naturvärden. Men när man ser att hoten är storatycker man inte att det går fort nog. Det tar för långtid, och vi har krävt skärpningar i skogsvårdslagen föratt få ett riktigt skydd mot unika biotoper. Det finnsinte i dag.Jag skulle vilja ta upp ett oroande inslag i den de-batt om skogen och skogens värden som har dykt upppå . Det är när miljökraven börjar ses somett konkurrenshinder. Det sker inte bara när det gällerskogsvårdslagen utan också i andra sammanhang. Idagens skogsvårdslagstiftning är det klart utsagt attmiljöhänsynen skall tas på hela skogsmarken. Men idebatten förs det av och till fram att vi skall görapå ett annat sätt, dvs. att vi skall sätta av en del förmiljöåtgärder och bruka den andra delen på ettmycket mera effektivt och intensivt sätt.Jag skulle vilja ta det här tillfället i akt att verkli-gen ta avstånd från den sortens uppfattning. Utgångs-punkten måste vara att vi har ett skogsbruk som sålitet som möjligt stör naturens egna produktionsförut-sättningar och produktionsmöjligheter och att vi skallta naturvårdshänsyn och miljöhänsyn på helaskogsarealen. Det kommer ändå att krävas att vi görordentliga avsättningar av mark för fri utveckling.Den här frågan är så pass viktig, och jag har stöttpå den så , att det skulle vara intressantatt från Socialdemokraterna få en försäkran om att deinte är beredda att ändra på den här delen utan att detockså i fortsättningen skall gälla en strikt miljöhänsynpå all skogsmark. Det skulle också vara intressant atthöra både från och från hur deser på frågan. Jag tror inte att jag behöver vara oroligför del.Anf. 174 () re-plik:Fru talman! skall visst få höravad vi i tycker. Det är väsentligt, precis somMaggi sade, att den som äger mark ochäger skog har ett ansvar för hela arealen och skall tade hänsyn som det är rimligt att ta. Den nyaskogsvårdslagen ger ju möjligheterna att göra det påett rimligt sätt.Samtidigt är det viktigt att konstatera att när detgäller större ingrepp och större ansvarstagande, av-sättning av mark till naturreservat och även viss typav biotopskydd, är det samhällets sak att gå in medpengar och ersätta för det intrång som sker. Då fårman det riktiga gemensamma ansvarstagandet. Det ärviktigt att göra klart det i det här sammanhanget.Nu räcker inte de pengar som avsätts till att köpain mark, men det kanske också är viktigt att i detsammanhanget tala om att de pengarna har ökat gans-ka kraftigt . hade vien avsättning på inte mer än 40 miljoner tillatt köpa mark. Sedan har det undan för undan steg-rats, så att vi från 1993-1994 och framåt är uppe i enavsättning på 180-190 miljoner . Jag är helt pådet klara med att det inte räcker, men det är ändå enväsentlig ökning av det ansvar som samhället har försin del. Genom inventeringar har vi nu kommit på attdet är ganska stora marker som vi vill ha, och det tarnågra år. Om vi vill göra det får vi avsätta ännu merpengar för köp.Anf. 175 () re-plik:Fru talman! Jag tackar för det svaret, . Det är bra att få klarlagt att också Centernanser att man skall ta miljöhänsyn på hela skogsmar-ken.Det är självfallet alltid en diskussionsfråga vadsom är rimliga hänsyn. Det är också Vänsterpartietsmening, som känner till, att sam-hället har ett gemensamt ansvar för att avsätta markför fri utveckling. Men frågan om hur stort ansvar denenskilde skogsägaren skall ta kan man nog aldrig fåett säkert svar på, utan det kommer alltid att vara endiskussion. Det har att göra med hur tillståndet är inaturen men också med något slags allmän miljömed-vetenhet i samhället. Det är en stor förmån att få ägamark, men det innebär också ett stort ansvar. Detmåste vara så att den som är skogsägare är beredd attta sin del av ansvaret. Jag tror säkert att man kan haolika uppfattning om hur stor den delen skall vara,men det viktiga är att hålla den diskussionen levande.Anf. 176 () replik:Fru talman! Det kom en förfrågan om vår syn påmiljömålen. Vi har en skogsvårdslag som taransvar dels för produktionen, dels för miljömålen,som vi har påpekat. Genom alla utvärderingarfrån , och andra hardet påvisats att dessa miljöhänsyn på ett mycket brasätt har slagit igenom i skogsbruket. Det är alltså denfaktiska utvärderingen. Sedan ser man själv medblotta ögat att den här revolutionen har genomsyratbåde det enskilda skogsbruket och storskogsbruket.Det är i detta sammanhang väsentligt att det går attganska väl kvantifiera vad miljöhänsynen kostar. Detbör alltid påpekas. Miljöministern har i något sam-manhang påpekat att skogen skall betala reservat ochannat. Då har man hävdat att den enskilde skogsbru-karen inte skall behöva betala medan bolagen, somhar större enheter, skall betala avsättningen. Vi tyckeratt det är felaktigt. Alla skall behandlas lika i detfallet.Självfallet skall all skogsmark omfattas av miljö-hänsyn. Det är skrivet så i skogsvårdslagen. Men detär ett faktum att olika fastigheter har olika värdefullamiljöområden. I det hänseendet tycker jag att en fas-tighet som har ett visst område med värdefull biolo-gisk mark naturligtvis är viktigare än en ren gran-skogsproduktion någonstans i . Därvid-lag kan man aldrig jämföra enheter rakt av.Anf. 177 () re-plik:Fru talman! Jag håller med om att detgår åt rätt håll med miljöhänsynen. Men det går försakta, som jag sade i mitt anförande, och det skerfortfarande en hel del stora misstag.Jag är inte så säker som på att mankan kvantifiera kostnaden exakt för att ta miljöhänsyn,eftersom det finns en massa faktorer som vi inte vethur de påverkar och vilken effekt de har på lång tid.Det känns i alla fall skönt att höra att det verkarbli en rejält stor majoritet för att inte ändra den delenav skogsvårdslagen. Vi kan därmed slippa motionerom att det skall tas mindre miljöhänsyn på vissa delarnär vi får utvärderingen.Vi kanske skall avskaffa granskogsplantagernahelt och hållet, därför att de innebär inte ett braskogsbruk. Väldigt mycket av miljöhänsynen handlarom att återställa gamla synder, att se till att skapa enskog som har bra miljövärden. Det tar att göradet, men det måste vi ägna oss åt för attåterskapa det som vi har ställt till med tidigare.Anf. 178 () replik:Fru talman! De siffror som jag nämnde i mitt anfö-rande har jag inte hittat på själv. Det är bara att gårunt till de olika skogsbolagen och räkna fram sum-man, som motsvarar per kubikmeter,som jag nämnde tidigare. Det är ungefär terrängtrans-portkostnaden för virke i dag.Skogsvårdslagen ger ju frihet för den enskilde.Det är bra, därför att just den friheten skapar denmångfald som är bra. Den kanske inte bara är bra frånproduktionssynpunkt. Vissa har kvalitetskriterier försitt skogsbruk, och andra kanske har kvantitetskriteri-er. I diskussionen om mångfald och miljöfrågor kan vikonstatera att den här friheten i sig skapar en biolo-gisk mångfald, som är utomordentligt önskvärd ochpositiv för det allmänna miljötänkandet.Anf. 179 () re-plik:Fru talman! Men om friheten leder till att det inteblir någon gammal skog kvar har man missat någon-ting. Det är därför som det är viktigt att ha en starkoch bra lagstiftning i botten, som kan garantera ochskydda de delar som är viktiga att skydda.Sedan handlar det också om att man på varjeskogskifte och på varje del av sin mark skall ta dennaturvårdshänsyn som krävs utifrån markens givnaproduktionsförutsättningar.Jag ser att gärna vill ha en replik till,men jag är osäker på om det går. Vi får ta den debat-ten någon annan gång. Eftersom jag vet att kan de här frågorna, hoppas jag att han också ärberedd att verka för att miljöfrågorna skall få ett stortoch starkt stöd i skogsvårdslagstiftningen och i deenskilda skogsbrukarnas sätt att sköta skogen.Anf. 180 ():Herr talman! Det är alldeles riktigt att skogen ärSveriges gröna guld. Det har också påpekats här tidi-gare. Skogen ger oss värme, papper och trä. Jag ärövertygad om att skogen kommer att få en allt störrebetydelse , även om den redan har en storbetydelse i dag.Vi som bor i södra och kan dockredan i dag se en stor förändring. En stor del av denförändringen beror på den försurning vi har. Skogenmår inte riktigt bra längre. Artsammansättningen iskogen ändras. Det är inte lika lätt att hitta svamp. Detär inte lika lätt att hitta bär. Många granar ser dåligaut. De ruttnar, och de blöder. Många hävdar också attälgsjukan har att göra med den här försurningen. Imånga skogsmarker är pH så lågt som under 4. Detkommer naturligtvis att få betydelse för skogarna iframtiden.70 % av är beklätt med skog. Det är enhög siffra. Man kunde tänka sig att skullevara en av de nationer som verkligen hade sett till attskydda mycket av skogen. Men så är det tyvärr intealls. av den produktiva skogsmarken är skyd-dad i form av reservat eller annat. Det är endast 0,6 %av skogen nedanför skogsodlingsgränsen som ärskyddad. Det är naturligtvis väldigt litet. Vi i Miljö-partiet anser att vi gott skulle ha råd att ha betydligtstörre del skyddad. Den internationella naturvårdsu-nionen anser att borde ha råd . Vi iMiljöpartiet anser att vi borde kunna skydda påkort sikt, och på . I våra budgetför-slag har vi därför alltid avsatt ungefär 500 miljonermer än regeringen för att kunna komma upp till dethär målet. Vi anser att det är viktigt just därför att viär en stor skogsnation och har någonting att värna.Varför skall vi då värna skogen? Här finns en stordel av den biologiska mångfald som är unik för detnorra barrskogsbältet. 1 700 av de arter som finns iSverige är hotade just på grund av mänskligt skogs-bruk. Därför menar vi att det är dags för ett moratori-um för avverkning av urskog. Det är ju framför allt igamla urskogar som de här arterna finns. avmossorna är uppförda på hotlistan och finns t.ex. idessa skogar. Det är 223 arter. av lavarna, dvs.216 arter är rödlistade. De är också helt beroende avgammal urskog. Det är dags att se till att många bio-toper som saknar skydd får ett skydd. Det gällerde gammelskogar som har fört upppå sina listor över sådana som man skulle vilja göranaturreservat av.Det gäller också fjällnära skogar. Där avverkas detfortfarande trots att man är osäker på hur tillväxtenkommer att bli och trots att många avdessa skogar just är hänglavsskogar som definitivt ärunika och borde sparas. Det finns också många nyck-elbiotoper som skulle behöva sparas och som inte harnågot skydd i dag.Jag är övertygad om att den här debatten kommeratt återkomma varje gång vi diskuterar budgeten.Detta handlar ju om på vilket sätt vi vill använda vårapengar och vad vi vill prioritera.Miljöpartiet anser att den fjällnära skogen nedan-för den gamla skogsodlingsgränsen bör skyddas. Vihar tagit upp detta i en reservation. Det är en gammalfråga som var uppe valrörelse. Dåsade faktiskt alla partier att man var intresserade avatt skapa en naturvårdsgräns som skulle se till att denfjällnära skog som just är hänglavsskog, och som inte har skydd, skulle få skydd. Tyvärr har ingen-ting hänt. Vi i finner tyvärr anledning attåterkomma i den här frågan. Det kommer vi att göradärför att vi anser att vi också har ett internationelltansvar att se till att den här typen av biotoper blirskyddade.Mycket av betänkandet handlar om en stor motionsom vi i har skrivit. Det beror på att vihar fått en skogsmästare på vårt kansli som är mycketkunnig och mycket engagerad i frågorna. Vi har tagitupp en mängd frågor som säkert kommer att åter-komma fler gånger.En fråga har faktiskt blivit aktuell de senasteveckorna. Många geologer skyller den katastrof medöversvämningar som man har haft i bl.a. påskogsbruket. De menar att det inte går att avverkaskogen på det sätt som har skett på många ställen därsluttningarna är stora. bands vattnet i skogen.Men om skogen inte finns längre, och om man dess-utom har dikat, finns det ingenting som kan hållavattnet utan det forsar ned i älvar och orsakar över-svämningar. Många av de översvämningskatastrofervi har beror på mänsklig verksamhet.Här handlar det om kalavverkning, och den skullevi vilja ta bort. Vi anser att större områden än 1-5hektar inte skall kalavverkas. Dessutom bör man tahänsyn till hur naturen ser ut där man vill avverka.Man skall inte kalavverka på ett sätt som skapar dessaproblem där vattnet inte kan stanna kvar.Vi vill ha ett förbud mot stubbrytning. Vi vill inteha några dispenser för hyggesplöjning. Vi anser attkemiska bekämpningsmedel skall försvinna urskogen. Det går att bekämpa barkborrar på andra sätt.Det finns all anledning att se till att skogen som bio-top inte förgiftas.Vi är också mycket kritiska till den diskussionsom förs nu om kvävegödsling. Vi anser att försiktig-hetsprincipen skall råda där. Även här handlar detnaturligtvis också om en koppling till försurningen.Detta utvecklas i reservation nr 1. Jag vill yrka bifalltill den.Vi har också tagit upp skyddsdikningen och mar-kavvattningen som är ett stort problem. Många av deunika arter som finns i skogen är knutna till våtmar-ker. Det kan gälla vanliga våtmarker och det vi kallarför sumpskogar. Detta är biotoper som försvinner närman markavvattnar, vare sig man gör det med skogs-dikning eller med skyddsdikning. Vattnet i skogen ärviktigt för den biologiska mångfalden. Den till-ståndsplikt som finns vid skogsdikning har inte fåttden effekten att skogsdikningen har blivit mindreförekommande. Här ges tillstånd utan några undantag.Här borde man skärpa till det. Vi skulle också gärnase att även skyddsdikning var tillståndspliktig.Vi har också tagit upp en mängd andra frågor,t.ex. den fråga som brukar diskute-ra, nämligen rotsnurr. Precis som påpekat, finns det ett stort framtida problem in-byggt här. Detta är en fråga som behandlas förenklat,och vi har ett långt särskilt yttrande om detta. Jag ärövertygad om att vi har anledning att återkomma tilldetta. Precis som har sagt, kommerstora värden att stå på spel här. Om detta inte löses påett riktigt sätt så att man kan få ersättningar för det,kommer det att ha stor betydelse i framtiden.I motionen har vi också uppmärksammat att detfinns områden av en viss storlek som inte har någotskydd. Det gäller dem som är . Skogssty-relsen brukar säga att man kan lägga ett biotopskyddpå områden upp till . När Naturvårdsverketvill göra naturreservat säger de att det skall vara minst20 hektar. Detta innebär att det inte finns någraskyddsformer för områden som är . Det ärmycket olyckligt. Det måste ses över så att man kanhitta ett sätt att skydda även den här storleken påmarkområden, som kan vara mycket biologiskt värde-fulla.Vi har också en reservation som handlar om för-yngringsavverkningen. När reglerna ändrades 1994skulle man ta bort gränsen för hur gammal skogenskulle vara för att man skulle få avverka den. Det har visat sig att dettahar fått stor betydelse i skogen, och framför allt förden biologiska mångfalden. Många arter är knutna tilläldre skog. För Norrbottenskogen har detta inneburitatt den skog som avverkas är . Här nere i avverkas skog som är . Här var åldern tidigare . Detta innebär alltså att den biologiska åldernsjunker i skogen. Det innebär också att många bioto-per som innehåller många arter aldrig kommer till.Detta måste ses över så att vi återigen får en högreålder innan man får avverka. Därmed gynnas ocksåden biologiska mångfalden.Detta är några av de frågor som finns i de reserva-tioner vi har. Jag ställer mig naturligtvis bakom samt-liga reservationer, och också reservation 7 som Len-nart Brunander har yrkat bifall till och som är gemen-sam för oss. Jag vill också yrka bifall till reservation1, 8 och 11.Anf. 181 ():Herr talman! Det är kanske synd att kammarenskall diskutera en så stor och intressant fråga somskogspolitiken i en så sen timma. Fler borde få möj-lighet att delta och lyssna.Att det betänkande vi diskuterar innehåller skogsfrå-gor kan ingen tvivla på. Att det finns ett stort intresseför dessa frågor i riksdag avspeglar de 53motionsyrkanden som finns till grund för betänkandet.Vi kan också konstatera att det finns tolv reservatio-ner och fyra särskilda yrkanden. Att man inom parti-erna inte till punkt och pricka följer sina reservationervisar väl att det finns en mycket stor samsyn i utskot-tet över partigränserna när det gäller skogen och sko-gens skötsel.Den skogspolitik som fattade beslut om1993 och som trädde i kraft inne-bär rätt stora förändringar i skogsvårdslagen. Bl.a.fick portalparagrafen både ett produktionsmål och ettmiljömål, och dessa mål skall vara jämställda ochväga lika tungt.