prot · GK0969 · 1997-02-26 00:00:00 — Vad vi vill för-hindra är naturligtvis en ny segregation i andra bo-stads- och planeringsområden.Rune är litet inkonsekvent. När det gäl-ler tillgängligheten skall det finnas, det har vi beslutatom, kommunala program för planering. Men när detgäller boendesegregation skall vi inte ha sådana pro-gram. Segregationen är tydligen inte så viktig i det härfallet. Det tycker jag är beklagligt.Anf. 51 () replik:Fru talman! Det är bra att Bostadspolitiska utred-ningen har tagit tag i frågan om segregationen. Hittillshar vi pratat väldigt mycket om segregation, men dethar inte kommit särskilt många konkreta förslag - inteens från . Därför tycker jag att det ärbra att den frågan nu lyfts fram ordentligt och att manär beredd att satsa resurser i detta sammanhang.Vad tar upp i sin reservation och isina motioner handlar mycket om att det framtidabyggandet skall inriktas på bevarande. Det har kanskeett samband med Bostadspolitiska utredningen, enligtvilken det räcker att bygga 20 000 lägenheter per år.Jag delar inte alls den uppfattningen, utan jag tror attvi kommer att behöva bygga betydligt mera - ungefär35 000 lägenheter, som bl.a. talar om.Owe säger att man vill ge de boende ettavgörande inflytande, men i beslut efter beslut tyckerjag att vi har gett de boende ett större inflytande överplanering och byggande. Om man lyssnar ordentligtpå vad säger, så framgår det att han ipraktiken vill flytta över beslutandet till de boende. Såkan vi naturligtvis inte ha det. Det är ändå kommun-politikerna som gör avväganden och som fattar beslutom var och hur det skall byggas, men självklart skallalla boende inom ett område vara med och säga sittoch påverka. har fattat beslut om utökademiljökonsekvensbeskrivningar. Jag undrar om OweHellberg har missat det. Vi fattade faktiskt beslut omdet för inte så länge sedan.I sitt anförande tog upp några av delagar som togs bort av den borgerliga regeringen. Isamband med Bostadspolitiska utredningen har detnämnts. Det har dock inte föreslagits att någon av delagarna skall återtas. Jag förutsätter emellertid att vifår möjlighet att återkomma till det i en senare dis-kussion.Anf. 52 () replik:Fru talman! Jag vet inte hur lyss-nade på mig. Boendeplaneringsprogrammen är jukommunala boendeplaneringsprogram, som natur-ligtvis beslutas i kommunfullmäktige. Varför skall detdå vara så? Jo, därför att man beträffande nybyggna-tion och ombyggnation skall fundera över detta medsegregation. Vi måste skapa förutsättningar för olikaformer av boende - hyresrätt, bostadsrätt osv. blandat.Vidare måste vi titta på ombyggnationen och under-söka vilka behov som finns. Vilka möjligheter harmänniskor att bo till ett rimligt pris? Det gäller då ialla delar av en kommun. Den sortens frågor är detmycket viktigt att ta upp i dessa sammanhang. Natur-ligtvis skall man också lyssna på de boendes önske-mål, men det måste finnas en övergripande planering.Så är det tyvärr inte , ! Tvärtomblir det bara sämre och sämre, bl.a. på grund av att endel av de lagar och regler som tidigare fanns nu ärborttagna. Det var den borgerliga regeringen som togbort dem, och ni har inte gjort ett skvatt åt det sedanni kom till makten.Anf. 53 () replik:Fru talman! Eftersom satt med iBostadspolitiska utredningen vet han mycket väl attden frågan varit föremål för prövning där. Frågankommer att bli föremål för prövning också i riksdagensenare i år.De frågor som tar upp är självklar-heter för kommunala planerare och kommunala bo-stadspolitiker. Självklart analyserar man situationen iden egna kommunen. Man frågar sig hur det ser ut,hur det är med segregationen, hur det är när det gällerrenovering, var det är nödvändigt att sätta in stötarna,var det skall byggas nytt osv. Alla dessa saker ärsjälvklarheter i all planering, så det behö-ver inte skrivas in i lagar.Anf. 54 () replik:Fru talman! Anledningen till att jag begärde ordetär att apropå strandskyddet sade attModeraterna vill bebygga stränderna och att Modera-terna vill stänga in och stänga av. Det är alldeles up-penbart att det bygger på ett missförstånd. Det ärnämligen inte som säger.Vi säger i stället att det absoluta förbud mot attbebygga våra stränder som finns skall ändras såatt man har möjlighet att bygga en bostad nära enstrand. Det betyder dock inte att alla stränder skallbebyggas, och jag är övertygad om att det heller inteär så. Dessutom har vi garanterat att det inte skallkunna bli på det sättet. Vi har ju gett allakommuner rätt att i detaljplaner förhindra bebyggelsei närheten av stränder och vattendrag, därför att detanses att sådan byggnation skulle kunna innebäramenliga hinder för vegetationen. Det skulle alltsåkunna innebära men för växtligheten och för det rörli-ga friluftslivet.Vi skall inte bebygga och stänga in genom att änd-ra i strandskyddslagen, utan vi vill ge fler än det lillafåtal som det gäller möjlighet att bo längs strän-der.För några år sedan gjordes en undersökning somvisade att bara i motsvarar strändernasträckan . Vi har alltså tu-sentals och åter tusentals mil stränder i vårt land. Vikan utan mycket ansträngning ianspråkta någon litendel av dessa för att därmed tillgodose människornasönskemål om att få bo nära stränder och vattendrag.Anf. 55 () replik:Herr talman! och villinföra någon form av omvänt strandskydd, vilketbetyder att man vill ha en generell rättighet att byggalängs våra stränder. Vill kommunen inskränka dettaskall det ske i form av en detaljplan. Det är en välsig-nad tur att det bara är som har den upp-fattningen. Jag tror inte att de kommer att få stöd frånnågot annat parti i denna fråga.Knut för fram som argument att dettakommer att öka tillgången till våra stränder. För vem?Jo, naturligtvis för de människor som har råd att byg-ga för stränderna. Vanliga människors tillgång tillstränder, som är djupt förankrad hos svenska folketoch som hela svenska folket sluter upp bakom, äringenting värt för . Han vill alltså att manskall få rätt att bygga för och i princip utestänga all-mänheten från våra stränder. Det kommer vi inte attnågonsin gå med på.Anf. 56 () replik:Herr talman! har äntligen för-stått vad det är vi föreslår, och det är jag särskilt tack-sam för. Men han säger att han inte kommer att gåmed på det därför att det fortfarande kommer att ute-stänga människor. Nej, , det kommerdet inte att göra. Det kommer att ge möjlighet förbetydligt fler att bo på stränderna än det lilla fåtal,ofta ekonomiskt starka personer, som har denmöjligheten. Detta är alltså en reform som kommer attgöra det möjligt för vanliga människor att bo vid vårastränder, inte enbart för dem som har höga inkomster.Detta borde vara någonting som även Socialdemokra-terna skulle kunna ha förståelse för, men då kommerde vanliga argumenten att detta är någonting för hög-inkomsttagare. Det handlar inte om det utan om van-liga människors möjlighet att bo på ett sätt som detycker om, inte på ett sätt som överensstämmer medvad har för värderingar. Det gällerallmänna synpunkter från vanliga människor. Detskiljer och mig åt. Vi moderater tyck-er att man skall stå på de vanliga människornas sidaoch ge även dem möjligheter att bo strandnära.Anf. 57 () replik:Herr talman! Det låter något när sä-ger att han står på vanliga människors sida. Det är noginte många som tror på det.Moderaterna vill alltså privatisera stränder ochutestänga allmänheten. kommer denna fråga att såsmåningom behandlas i samband med förslaget ommiljöbalken som kommer att föreläggas . PåKnut låter det som om det här inte skall ske påattraktiva strandområden utan långt ut i markerna därtrycket på stränderna inte är så stort och där folk intevistas så mycket. Men självklart är det inte så. Det ärnaturligtvis just i de attraktiva områdena som mankommer att bygga för stränderna. Om man skulle göraså som och säger i dennafråga och släppa loss strandskyddet, då skulle det bliett enormt bebyggelsetryck i områden där det är tryck på bebyggelse. Det skulle inte finnas enrimlig möjlighet för en kommun att upprätta detalj-planer för att hindra all kommande bebyggelse.Anf. 58 () replik:Herr talman! Jag vill till säga närdet gäller bullerfrågor och handikappfrågor att detegentligen inte torde skilja så mycket mellan majorite-ten och oss reservanter. Jag tror att även och hans parti har en vilja att förändra. Det kan-ske finns en otålighet hos oss reservanter när vi serhur sakta det går att förändra framkomligheten förhandikappade i gatumiljön. Då tror jag att det är heltnödvändigt, som vi reservanter tar upp, att beredahandikapporganisationerna bättre möjligheter att deltai hela planprocessen. Det är också viktigt att få framen tvingande lagstiftning, precis som i andra länder,så att man ser till att även de som sitter i rullstol kankomma fram i gatumiljön och kollektivtrafiken.Nu föreslår miljöministern i propositionen om in-frastrukturstödet att man skall ändra det gränsvärdeför buller som fyrpartiregeringen genomförde 1994till riktvärde. Men här urholkar man lagstiftningen,och det är en försvagning. Det är beklagligt. Det på-pekar vi och vill att man skall se till att det finns enlagstiftning om att miljökonsekvensbeskrivningar ochbullerstörning skall beaktas vid byggandet och redanvid planeringen av nya bostäder. Då får man ett in-strument som möjliggör för människor att vistas ibullerfri miljö.Anf. 59 () replik:Herr talman! Jag delar en del av de synpunktersom för fram. Jag tycker också att det ärväldigt viktigt att man inte bygger inom ett bullerstörtområde. När jag satt i byggnadsnämnd, och jag troratt samma regler gäller , fick man inte bygga därbullervärdet översteg A utvändigt och 35decibel invändigt. Det invändiga kunde man åtgärdagenom byggnadstekniska åtgärder med tjockare iso-lering och tilläggsglas. Men när man i efterhand för-söker komma till rätta med bullerproblemen genomatt uppföra fula plank har man misslyckats med bådeplanering och byggnation. Det tror jag att och jag är överens om.Det finns också avstegsfall inom befintlig bebyg-gelse. Det finns många ställen där husen uppförtsinnan trafiken kommit att alstra buller. Det finns ilagstiftningen klara avstegsfall som kan tillämpas.Men i alla dessa fall gäller inomhusvärdet under 35decibel.Vidare tycker jag att när man gör en översiktsplanoch en detaljplan måste man från början ha klart försig hur bullersituationen ser ut och redan i översikts-plansammanhang rita in bullerzoner så att man vet vardet finns stora flygplatser, vägar osv. Likadant måsteman i detaljplanen redovisa när bullervärdet översti-ger . vill sänka det till 40decibel. Det betyder att vi skulle få det väldigt be-svärligt att upprätta planer eftersom bullret från trafikpå vägar i planområden gärna överstiger 40 decibel.Anf. 60 () replik:Herr talman! I den riksdagsdebatt där man fattadebeslutet om fyrpartiregeringens förslag påpekades attdet var viktigt med den goda miljön. Man syftade påbullret.Det är viktigt att nu gå vidare. En hel del har redanhänt, som säger, när det gäller attförbättra det hela, men det återstår ganska mycket.När vi nu ser att det inför kommunernas planering avnya bostäder inte finns ett tillräckligt bra instrument,tycker jag att vi i skall se till att besluta omdetta, för det här är en brist.Låt mig också säga att det i den infrastrukturpro-position som jag nämnde föreslås ett antal miljardertill handlingsprogram för kommunerna att vidta åt-gärder för att minska buller. Det löper fram till år2002. Desto viktigare är det att kommunerna i lag-stiftningen får regler som gör att de verkligen använ-der pengarna och ser till att människor kan få bo itystare miljö.Anf. 61 () replik:Herr talman! Det som nu tog uppgäller befintlig bebyggelse, alltså inte planer ochtillkommande ny bebyggelse. Jag förmodar att de härfrågorna kommer upp även i miljöbalken.Erling talade ganska mycket om handikapp-frågor. Handikapporganisationer deltar i framta-gandet av både översiktsplaner och detaljplaner.Riksdagen har beslutat att det skall finnas till-gänglighetsprogram som en del i översiktsplanearbe-tet. Det kan också ske genom att man upprättar sepa-rata tillgänglighetsprogram. De skall ange förbättring-ar för handikappade - precis som härhar tagit upp - i form av bl.a. förbättringar av trotto-arkanter.Erling sade i sitt inledningsanförande att detinte finns några handikappolitiska program eller att debara finns i mycket begränsad omfattning. Men detvar inte så länge sedan som vi fattade beslutet i riks-dagen. Vi kan därför inte begära att kommunernaredan nu skall ha hunnit ta fram alla dessa program.Lagen trädde i kraft . pågårdet en revision av översiktsplanerna ute i kommuner-na. I samband med den revisionen och framtagandetav nya översiktsplaner kan man naturligtvis ta framfullgoda tillgänglighetsprogram.Anf. 62 PER () replik:Herr talman! kommenterade minatre reservationer. Det var i och för sig rätt i fråga omtvå av dem, men den tredje reservationen, som gälldeden obligatoriska arkitektkompetensen, var jag intemed på.Sedan vill jag ta upp frågan om vindkraftverkenoch behovet av att ge vindkraften draghjälp i dagensomställningsprocess när det gäller energin. nämnde ljudet från vindkraftverken, synin-trycken och säkerhetsavståndet. Detta är uppförstora-de s.k. problem som inte alls har samma effekt i dagsom de hade . Vindkraftverken harutvecklats fantastiskt mycket på det här området.Jag tror att det vore bra med en förenklad lag-stiftning. Tillståndsprövning skall ske enligt såvälPBL som kulturminneslagen, naturresurslagen ochnaturvårdslagen. Men det behövs en samordning ochen förenkling för att man skall kunna hjälpa framvindkraften.Detta med självbyggeri har jag egna erfarenheterav. Jag har byggt ett ekologiskt hus och dåfått känna på bekymren på vägen. Jag har inte kunnatbygga huset riktigt på det sätt som jag har velat, ochdet har att göra med den lagreglering som finns. Hadelagstiftaren varit mer positiv till självbyggeri hadeförfarandet förmodligen varit mycket enklare. Det ärdet som jag är ute efter.Anf. 63 () replik:Herr talman! Vi behandlade frågan om vindkraft iPBL-utredningens sista betänkande. Vi hade nogatagit reda på förutsättningarna och kom då fram tillden slutsatsen att man inte kan ha några särregler förvindkraft. All byggnation och all planering skall be-handlas enligt samma lagstiftning. Man kan inte göraundantag för hjärtefrågor. Det måstenaturligtvis finnas en generell lagstiftning som gällerlika för alla.För inte så länge sedan svarade näringsministernpå en fråga här i kammaren, som handlade om vind-kraft. Han pekade då på att det 1988 hade gjorts nog-granna undersökningar om på vilka platser man skullekunna förlägga vindkraftverk. Men dessa platsersammanföll ofta med fritidsintressen och strand-skyddsintressen. Det fanns också en intressekonfliktmed radarspaning och telekommunikationer. Men nuarbetar i samråd med länsstyrelserna med attta fram en riksomfattande plan för placering av vind-kraftverk. I en första etapp avser man att få fram ensamlad elproduktion från vindkraft på ca omåret.Miljöpartiet har också tagit upp detta med sårbar-hetsanalyser. Det finns alltså med i PBL redan i dag.Enligt 2 kap. skall bebyggelsen utformas med hänsyntill brand, olyckor osv. I fråga om enskilda byggnadergäller motsvarande i 3 kap.Anf. 64 PER () replik:Herr talman! Det här med självbyggeri innebär ett"krångleri". sade ingenting om detta,men vi kan hoppa över det nu.Jag hoppas att införandet av vindkraft som alter-nativ energikälla inte bara är hjärtefrågautan hela kammarens och även hjär-tefråga. Det hoppas jag verkligen.Som jag sade i mitt anförande finns det inte någrasårbarhetsanalyser. De som finns tar upp brandolyck-or och andra katastrofer, men resursutarmning ochmiljökatastrofer omfattas inte. Därför måste dettaskrivas in. Den skrivning som finns är alldelesför snäv.Anf. 65 ():Herr talman! I det här betänkandet behandlas bl.a.en motion av mig själv och . Denmotionen handlar om regionplanering i . Jagmåste ju säga, herr talman, att jag faktiskt blev väldigtförvånad när jag tog del av utskottets hantering avmotionen. I ärlighetens namn skall jag t.o.m. erkännaatt jag blev litet upprörd.Jag skall först gå in på delar av motionen.I motionen visas på de goda förutsättningar somfinns för att utveckla det sammanslagna Skånelänet iskilda hänseenden, men också på alla de problem somfinns till följd av motstridiga intressen.På relativt begränsade yta finns en storvariation av naturtyper och en vacker och omväxlandenatur. Inte minst har ett gammalt och uniktkulturlandskap. Planeringen i västra har lett låg andel kollektivtrafik och ett stort bilberoende. Isynnerhet i västra råder stor brist på allemans-rättslig mark. Anspråken på att utnyttja marken blirännu större när nu öppnar sig ännu mera motEuropa. bästa exploateras, ochbåde kulturhistoriskt värdefulla miljöer och den bio-logiska mångfalden hotas. Konflikterna är alltsåmånga. Miljösituationen är ytterst ansträngd, framförallt till följd av luftföroreningar.Samtidigt som sydvästra bedöms stå infören betydande befolkningstillväxt finns det andra om-råden i - särskilt i dess östra del - som harstora sysselsättningsproblem och vikande näringsliv.Det är nödvändigt att förbättra livsvillkoren i helaSkåne, och för att nå dithän är behoven av att sam-ordna de olika kommunernas översiktliga planeringutomordentligt stora.De frågor som jag här har tagit upp har under desenaste åren varit föremål för en mängd utredningar.Särskilt den förra fyrklöverregeringen tillsatte fleraviktiga utredningar som finns klara. Av specielltintresse är Skånedelegationen som i sin utredningSOU 1995:62 Ett klart visar på ochframför en mängd olika skäl till att det behövs enomsorgsfull regionplanering för . Det är ocksåbråttom att få i gång en sådan, eftersom alltför mångaplaneringsmisstag redan har begåtts. finns detäntligen möjligheter att få i gång det viktiga arbetetefter att har slagits samman till ett län. Det nyasjälvstyrelseorganet, som träder i kraft i åroch som skall styra Skånelänet fram till 1 januari1999, bör nu ges befogenheter att utarbeta en region-plan för . Och det är precis vad som begärs imotionens yrkande 1.Utskottet har valt att inte behandla yrkandet. Ut-skottet har i stället totalt misstolkat motionen såvittgäller initiativfrågan och skriver att motionsförslagettycks utgå från uppfattningen att en erforderlig regi-onplanering i inte kommer till stånd med mind-re än att den initieras av riksdag och regering. Så stårdet inte i motionen. Därefter följer i betänkandet ettlångt stycke i vilket erinras om vilka frågor som kantas upp i en regionplan och att en sådan kan kommatill stånd på initiativ från kommunerna. Det hela av-slutas med att utskottet skriver att man anser att dennaordning skall bestå. Jag vet inte för vem det här ärskrivet. Vi som har väckt den här motionen är välmedvetna om denna ordning, och den har vi hellerinte ifrågasatt.Herr talman! I kommentaren till 7 kap. 1 § PBLstår: "I första stycket avhandlas regeringens befogen-het att utse ett regionplaneorgan med uppgift att tahand om regionplaneringen. Det finns inga regler omvem som är behörig att ta initiativ till ett beslut omregionplanering." Detta måste innebära att regionför-bundet i län hos regeringen kan initiera fråganom att utse förbundet till regionplaneorgan även omnågon enskild kommun - märk väl! - skulle motsättasig beslut om regionplanering. Jag antar att utskottetsledamöter håller med mig om denna tolkning, och detär precis det här vi har föreslagit i motionen. begär att få bli regionplaneorganskall det av regeringen bemyndigas detta.Jag är därför mycket förvånad över att det i betän-kandet inte alls nämns att regeringen straxefter att den här motionen väckts lade fram proposi-tion 1996/97:36 Den regionala samhällsorganisatio-nen. I denna föreslogs att regionförbunden i Kalmarlän och län skall kunna utses till regionpla-neorgan enligt . Beslut om dettafattades i kammaren . Med andra ordär yrkande 1 i vår motion tillgodosett, vilket såvitt jagkan bedöma också borde komma fram i betänkandet.Herr talman! Jag har inget yrkande att ställa, mensammanfattningsvis vill jag säga följande. Som jagtidigare sade framgår det av en rad utredningsuppdraghur viktigt det är med en samordning av planeringen iSkåne län. I motionen har vi följt upp detta, och vi harbegärt tydliga uttalanden om vikten av regionplane-ring i län och om att det skall finnas beredskapför ett beslut om detta skulle initieras av det regionalasjälvstyrelseorganet. Det hade naturligtvis varit enfördel om utskottet hade uttalat sig om detta i ställetför att ägna sig åt en närmast teknisk genomgång avvilka frågor en regionplan kan omfatta. Eftersomyrkande 1 har blivit tillgodosett genom regeringensproposition hade naturligtvis en positiv skrivning ibetänkandet om behovet av regionplanering varitvärdefull för utvecklingen i det nya Skånelänet. Nogborde vi väl alla i denna kammare, herr talman, varaangelägna om att försöksverksamheten med de nyalänen som vi har beslutat om skall falla väl ut.Anf. 66 ():Herr talman! Jag har lyssnat på vad har sagt. Hon har klart beskrivit de problemoch konflikter som finns i och även Skånespositiva sidor, skönhetsvärden och annat.Som framgår av betänkandet är ändå den regionalaplaneringen en regional fråga. Det är alltså kommu-nerna som måste gå samman och utföra denna plane-ring. Lagen ger också utrymme för detta. Det skallalltså bestämmas regionalt och inte av regering ellerriksdag. Visserligen kan regeringen gripa in om detskulle behövas för att en sådan planering skall kommatill stånd, men det vore väl verkligen att undervärderaskåningarna. Nog borde väl skåningarna klara dettasjälva, utan någon hjälp från regeringen. Det tror jagockså alldeles säkert att man klarar.Det har redan begåtts planeringsmisstag, sägerKerstin Warnerbring. Jag menar att det då inte finnsanledning att vänta . Jag förstår inte vad manväntar på egentligen. I motionen har man tagit upp attregeringen borde ta tag i den här frågan, men jag villhär säga att ni inte behöver gå till regeringen. Sätt igång att planera bara!Anf. 67 ():Herr talman! Det är alldeles uppenbart att RuneEvensson inte ens har lyssnat till vad jag precis haranfört från talarstolen. Vi har alltså inte i denna mo-tion sagt att regeringen skall ta något initiativ till attutföra en regionplanering, men vi har begärt att rege-ringen skall ligga i beredskap för att tillåta det själv-styrelseorgan som tillträder att få vara regi-onplaneorgan. Jag skall läsa upp ordagrant det somstår i motionen, vilket naturligtvis ochutskottet borde ha läst innan betänkandet skrevs:Det borde vara en av det nya självstyrelseorganetsförsta uppgifter att initiera en regionplanering. Enregionplanering måste kunna knytas till självstyrelse-organet. Regeringen kan på olika sätt redan nu beredamarken för en regionplanering, så att ärendet efter enframställning från detta självstyrelseorgan snabbt kanbehandlas och arbetet komma i gång.Det här har t.o.m. blivit tillgodosett, i och med attregeringen i sin proposition, som jag också sade fråntalarstolen, nu har sagt att om det kommer ett sådantinitiativ får självstyrelseorganet direkt befogenheteratt utföra en regionplan. Alltså är yrkandet redantillgodosett, och följaktligen har vi i den här motioneninte på något sätt frångått plan- och bygglagen.Anf. 68 ():Herr talman! Som jag sade alldeles var dettaur det perspektivet en onödig motion. Det är nämligenen självklarhet att det här organet skall kunna ha denhär befogenheten.Anf. 69 ():Herr talman! Nej, motionen var inte onödig, efter-som regeringens proposition inte var avlämnad närmotionen väcktes. Det var i allra högsta grad nöd-vändigt att få tillrättalagt av regeringen i propositio-nen att det här självstyrelseorganet, dvs. regionför-bunden i län och län, skall få vararegionplaneorgan. Det står nämligen i kommentarentill 7 kap. 1 § i ingenting om attett regionförbund kan initiera en regionplan. Det ärdärför motionen har kommit till. Tack och lov blevden så att säga ändå bifallen i och med regeringensproposition.