prot · GL0943 · 1997-12-09 00:00:00 — Men innan förslaget lades fram har det ocksåförekommit kontakter med flertalet partier här i kam-maren för att vi skall veta hur partierna ställer sig tilldetta förslag. Det är därför jag kan uttrycka mig pådet sätt som jag gör. Även harfått förhandsinformation. Många partier har redanuttryckt sin uppslutning kring detta förslag.Anf. 17 (v)replik:Fru talman! Jag vill passa på att säga här i kamma-ren att jag är mycket glad att vi får möjlighet att satsajust på public service . Men det är ocksåviktigt att det kommer en proposition till riksdagenoch att vi får ta ställning till vart och hur de här peng-arna skall fördelas osv. Annars är jag glad, och medi-efrågor, och särskilt public service, är våra absolutstörsta kulturbärare.Anf. 18 () replik:Fru talman! När det gäller länsmusiken säger vårkulturminister att pengarna inte räcker till och attdepartementet och kulturutskottet har arbetat tillsam-mans för att försöka fördela de pengar vi har. Men jagmenar att det finns pengar. Det finns mer pengar. Detberor alldeles på vad man vill prioritera. pengar inom kulturutskottets egen budget. Var-för i hela fridens namn skall vi ge skattemedel till defackliga organisationerna och spara på länsmusik? Jagkan inte begripa att det är en angelägenhet för riksda-gen, och i synnerhet inte för kulturutskottet.När nu utvärdering visar att justlänsmusiken kanske är de som mest uppfyller dekulturpolitiska målen, tycker jag att det är olyckligt attvi inte har kunnat komma längre eftersom det finnspengar. Det gäller t.ex. Musik i Skåne.Det är viktigt att lyfta fram det positiva som hän-der i landets kommuner. Men ett femtontal kommunerhar lagt ned sina kommunala musikskolor och kultur-skolor. Vad skall vi säga till dem när vi själva spar påmusik här i ?Sedan undrar jag också om vi inte kan kalla dettamed public service för allmäntelevision och allmän-radio i stället.Vi pratar om språk. Jag tycker att det kanske bästasättet att stötta det svenska språket är genom läsning.När man tog bort bokmomsen i ökadeläsningen betydligt. Jag undrar om det finns någotspeciellt skäl till att vi här i skall ha Europashögsta bokmoms.Anf. 19 Kulturminister ():Herr talman! Jag förstår inte riktigt vilka fackligapengar till LO, TCO och fiskares riksför-bund som talar om. Det är i alla fallingen del av kulturbudgeten som jag har något ansvarför. Möjligen kan det ha att göra med några folkbild-ningspengar eller arbetsmarknadspengar över vilkajag inte har något precist inflytande. Om kulturutskot-tet inom sitt utgiftsområde kan finna andra pengar attomfördela är man självfallet välkommen att göra det.Om dessa pengar ingår i förstår jaginte varför det skulle vara fel att människor som äraktiva eller anslutna till dessa organisationer skulle fådel av . Eller skall vi utesluta männi-skor som är anslutna till t.ex. dessa fackliga organisa-tioner?När det gäller länsmusiken tycker jag som sagt attvi kom fram till en bra lösning. Vi tvingades skjuta endel andra satsningar något . Tyvärr drab-bar det dem som inte har så många röster i dennakammare och inte heller i regeringen, nämligen deunga. Men jag tror att det ändå var riktigt att göra pådet här viset. är jag naturligtvis litet bekym-rad över hur vi skall få extrapengarna till t.ex. tea-terinstitutioner att räcka i en svår situation. Men jagutgår från att vi skall kunna lösa även de frågorna påbästa sätt.Jag är litet förvånad över att i sitt ti-digare inlägg egentligen framhöll länsmusiken somviktigare än kultur- och musikskolorna. Det är intemin mening. Musik- och kulturskolorna utgör precissom folkbiblioteken en av de viktigaste kulturellainfrastrukturerna i vårt land. Länsmusiken kan stöttaoch komplettera, men jag tycker att prioriteringen ärhelt klar.Anf. 20 () replik:Jag återkommer till min fråga om det finns någotspeciellt skäl till att vi i skall ha Europashögsta bokmoms.Sedan vet jag inte hur ministern hör. Jag har överhuvud taget inte tagit upp kultur- och imitt anförande. Det görs under nästa avsnitt. Så omministern sitter kvar under alla fyra arbetspassenskulle det underlätta för den här debatten.Jag tycker att det är ett problem att departementeninte kan samarbeta över gränserna bättre än vad somsker. Det gäller inte bara folkbildningsfrågor utanockså arbetsmarknadsfrågor och hanteringen av vårtgemensamma kulturarv, ekologisk hållbarhet ochsådant. Men det kommer upp senare i debatten.Jag pratar nu till kulturministern, om kulturminis-tern vill höra vad jag säger. Jag trodde att det skullebli lättare när man döpte om departementen till Rege-ringskansliet. Det är ju dit vi ringer nu mera.Medge ändå att det är märkligt och att det t.o.m.kan uppfattas som muta när socialdemokrater ochcenterpartister ger skattemedel för uppsökande verk-samhet till LO, TCO, , och . Det är samma LO som ger 20 miljo-ner tillbaka till det socialdemokratiska partiet i valrö-relsen. Vad får av LRF vet jag inte, men detkanske någon centerpartist kan svara på.Anf. 21 Kulturminister () replik:Herr talman! Som sagt var, dessa medel ingår ikunskapslyftet. Jag tror att det finns andra deltagare idenna debatt som i detalj kommer att kunna ge EwaLarsson de besked hon efterlyser. Jag tycker inte attdet är muta att LO får pengar i . Jagtycker inte heller att det är muta att Industriförbundeti hög grad är involverat i en stor satsning som ocksåär del av och som handlar om attraktivutbildning i ny teknik.Ewa nämnde kulturskolorna och mu-sikskolorna i en av sina repliker. Hon var bekymradöver att 15 av landets skolor hade fått reducerad verk-samhet eller hade lagt ned sin verksamhet.Jag har tillsammans med skolministern träffat re-presentanter för kultur- och musikskolornas intresse-organisation . Vi är fullständigtöverens om hur viktig denna infrastruktur är. Gruppenspelar också en central roll i aktiviteterna under i Kultur i hela landet- arrangemanget,men också på andra sätt. Flera av er som är riksdags-ledamöter kommer också att vara engagerade i derasverksamheter under året.Vi har också varit överens, när vi har träffats i denlilla gruppen med kultur- och , om inte får några rubriker därför att man inte kanvisa att det har blivit så eländigt som vi ett tag kundemisstänka att det skulle bli. De allra flesta kommunerhar behållit sina höga ambitioner när det gäller kultur-och musikskolorna. Några har valt att höja avgifterna.En del har höjt litet för mycket, andra har fortfarandeen acceptabel nivå. Några har också valt att samarbetamed studieförbunden. Det förändrar verksamheten,men det tar inte död på verksamheten.Vad gäller bokmomsen skall jag be att få åter-komma också som svar på den fråga som tidigare tog upp i sitt anförande.Anf. 22 ()replik:Herr talman! Låt mig börja med att säga några ordom , som både kulturministernoch tidigare nämnde. Jag tyckerockså att det är en väldigt bra satsning. och kulturministern nämnde projektet ihela landet. Låt mig i högsta grad instämma i det. Låtmig även ha den sidomeningen att jag också tror ochhoppas att skall skapa störreförståelse för vad som huvudstad kanbetyda för kulturutvecklingen i hela vårt land och attden Stockholmsfientlighet som vi tyvärr märker frånalla partier skall minska ganska väsentligt.Så över till några av de andra frågorna som kul-turministern tog upp. Vi moderater skiljer ut oss,säger hon. Ja, det gör vi kanske, framför allt när detgäller - som var uppe förut - att sänka skatter och attsänka bidrag. Det är ju inte så som socialdemokrater-na ofta påstår att det är de högsta inkomsttagarna somfår mest nytta av skattesänkningar. Eftersom kommu-nalskatten är så tung som den är, är det de som har delägre inkomsterna som bäst behöver det. Visst kanman om man har höga inkomster få mycket pengar,men man är inte så beroende av en skattesänkningsom just de som har de lägsta inkomsterna är beroen-de av sin skattesänkning.Jag nämnde de pengar som kommer från Framti-dens kultur och från Kultur och näringsliv. De tyckerjag att kulturministern såg förbi ganska snabbt. Det äri alla fall 215 miljoner, respektive 175-200 miljoner.Hon jämställde dem med de 150 miljonerna frånstaten till . Jag tycker inte attdessa miljoner är sämre än de som kulturhuvudstad-såret har fått. Jag är litet ledsen över den här inställ-ningen, att pengar som kommer till kulturen den härvägen inte är lika bra. Det ger inte samma kultur. Såvitt jag kan förstå måste det bero på att de kanskepasserar och ges ut utan att politiska instanser harnågon möjlighet att bestämma. I stället är det demänniskor som själva ger bort pengarna som får varamed om att fördela dem.Anf. 23 Kulturminister () replik:Herr talman! Jag delar för-hoppning när det gäller kulturhuvudstadsarrange-mangen, trots att det alltid drar till sig kritik och ocksånegativ uppmärksamhet när man drar i gång ett såspektakulärt projekt som det handlar om. Men jagdelar ändå hennes förhoppning om att kulturhuvud-staden skall bli en händelse som ger mersmak ochsom gör att vi permanent kan öka resurserna för kultu-ren främst genom att fler människor blir intresseradeav kultur och genom att det också kan vara en häv-stång för kulturlivet i hela landet.Jag tänker inte ge mig in i någon skattepolitisk de-batt med . Jag kan bara konstate-ra att moderat kulturpolitik skiljer ut sig från allaandra partiers.Vad gäller näringslivets sponsorpengar gjorde jagen jämförelse mellan vad det står för jämfört med vadkulturbudgeten i stort uppgår till. Det handlar om tillskott. Det är inte oviktigt. Men det visar ändåpå vilken marginell betydelse dessa pengar har ochhur fattigt svenskt kulturliv skulle bli om vi inte hadeden offentligstödda basen för kulturlivet. Vi skulle fåen elitkultur och en geografiskt mycket koncentreradkultur.Anf. 24 ()replik:Herr talman! Det är inte oviktiga pengar, sadeministern. Naturligtvis är de inte det. Vi skall hellerinte glömma bort att den kulturbudget som vi harmöjlighet att hantera här kommer från våra skattebeta-lare. Den kommer från svenska medborgare. Denkommer från alla de eldsjälar som bl.a. så förtjänstfullt nämnde. Det är eldsjälar somligger bakom mycket av det som sker på kulturensområde.Sedan hade jag en fråga i mitt huvudanförande.Den gällde hur vi skall kunna behandla alla de kost-nadsövervältringar som sker från Östasiatiska museetsbudget när det jobbar ihop med , ochom resultatet blir att de förs till iGöteborg och samma myndighet. Jag räknade upp enlång rad kostnadsanslag. Det gällde administrativatjänster, registratorservice, fondförvaltning, transport,post, teleservice, elektriker, snickare, centralförrådoch mycket mer.Oroas kulturministern av att det kan betyda enväldigt svår situation både för det museum som förlo-rar dessa möjligheter och framför allt en ökad kostnadför kulturbudgeten?Anf. 25 Kulturminister () replik:Herr talman! Jag noterade att sitt inledningsanförande, tror jag det var, sade: Vifrån Moderata samlingspartiet vill ha strukturföränd-ring på kulturområdet. Det orkar och vågar inte rege-ringen. Just på museiområdet har vi från regeringenssida lagt fram ett antal förslag som är just av struktur-förändrande slag. Där talar Moderata samlingspartietför status quo som på så många andra områden.Jag skall inte föregripa alla de mycket konstrukti-va förslag som världskulturmuseikommittén nu pre-senterar fortlöpande för att se till att det museum somriksdagen har beslutat skall byggas i kansamarbeta och ta ansvar för de tre museerna i Stock-holm och se till att de får all den service och allt detstöd de behöver och en kraftfull samarbetspartner. Jagär fullständigt övertygad om att det är en strukturför-ändring som alla museerna kommer att tjäna på.Anf. 26 () re-plik:Värderade talman! Jag vill inte utnyttja replikom-gången till att ta upp en hel del av de ärenden somstår på talarlistan i kommande avsnitt. Det vore enkonstig poäng med vår överenskommelse här i dagom vi så fort kulturministern kom in i debatten skallhaspla ur oss synpunkter på alla områden som kom-mer upp i debatten härefter.Jag har därför egentligen inte någon replik tillkulturministern. Om nu kulturministern inte har möj-lighet att stanna under hela kulturdebatten finns detsäkert någon på som kan läsaprotokollet. Därmed kan också våra inlägg komma tillnytta i departementets fortsatta arbete, för den händel-se vi skulle säga någonting som kan vara till nytta idepartementets verksamhet.Anf. 27 Kulturminister () replik:Herr talman! Självfallet lusläser vi på Kulturde-partementet allt som sägs av kulturutskottets ledamö-ter i denna kammare och i andra sammanhang. Jagkan nämna att jag blir kvar här i kammaren ytterligareen liten stund. Men sedan skall jag åka och träffaDario Fo, sonen till en fabulatore. Ni kanske kanursäkta om jag inte sitter kvar i kammaren hela tiden.Men ytterligare någon rubrik kanske vi hinner med.Jag går inte in på någon sakfråga just här.Anf. 28 () re-plik:Herr talman! Jag har en fråga till kulturministern.Den berör budgetfrågor litet grand och kulturhuvud-stadsåret. Som kulturministern redovisade i torsdagshär i kammaren och en del pågår en mängdföreberedelser, och en mängd aktiviteter kommer attske . Vi ser allihop fram emot det. Detkommer att vara en sjudande verksamhet, som vihoppas.Jag tänker då litet längre: Hur blir det sedan? Na-turligtvis kan mycket av detta fortsätta på egna meri-ter. Men jag är inte säker på att allt kommer att kunnagöra det. Det vore mycket olyckligt om vi startadeprojekt och lät människor engagera sig och det sedaninte finns några pengar kvar efteråt. Jag tycker det ärviktigt att fullfölja den verksamhet som startas så attkulturåret blir ett avstamp och att blir ett ännumer levande kulturland, som vi har uttryckt det i våramotioner.Hur ser kulturministern på detta? Skulle vi kunnatänka oss att medel av samma storlek som avsättstill fortsättningsvis skulle kunnaanvändas till uppföljande verksamhet? Jag menar dåverksamhet mer med betoning på hela landet än vadsjälva innebär. Jag tycker att detskulle vara ett bra sätt att få en ökad skjuts på kultur-livet och också en bättre regional spridning.Anf. 29 Kulturminister () replik:Herr talman! De pengar som och1998 har använts för och i vissmån för kulturåret i övriga landet är pengar somkommer att ingå i de propositioner som regeringenlägger fram när den återkommer till riks-dagen. Det gäller konstnärernas villkor och fortsattasatsningar på litteraturområdet. De pengarna går in ien permanent prioriterad verksamhet.Jag vill ändå inte utesluta att den stora satsningenunder som staten gör kan få betydelse förjust den utveckling som beskri-ver, och som vore mycket positiv. Det gäller för-hoppningsvis också kommuner och landsting, medtanke på att vi just nu har en ekonomisk utvecklingsom är gynnsam. Vi vet att kommuner och landstingbl.a. genom ökade statliga bidrag och men ocksågenom en egen positiv utveckling kommer att få merutrymme för nytsatsningar.Jag tror inte att det är fel att man hållerliv i det nya med hjälp av projektpengar. Det kanibland vara nödvändigt. Man kan inte alltid göra plåg-samma omfördelningar från befintliga institutioner tilldet nya som växer upp på kulturlivets område. Det harvår diskussion om länsmusiken men också om andrainstitutioner tydligt visat. Det måste till mer av nyapengar. Projektpengar kan vara en god introduktionför att hålla liv i det nya som måste få en växtmöjlig-het på kulturlivets område. Jag är sammanfattningsvisganska optimistisk.Anf. 30 () re-plik:Herr talman! Det är väl bra att kulturministern äroptimistisk. Jag förstår att de pengar som satsas pådetta sedan kommer att gå till andra angelägna saker.Att de är angelägna har vi ingen delad uppfattningom. Men det är kanske litet för mycket begärt att troatt man överallt skall ställa upp i den omfattning somman nu satsar på kulturåret. Jag skulle vilja vädja tillkulturministern och regeringen att ta det i beaktandenär man utformar nästa års budgetramar.Vi från har sagt att uformningen avramarna kommer att innebära en ökadsatsning på kultur även från statens sida. Jag hoppasverkligen att regeringen skulle kunna ta samma greppsom vi i detta avseende.Anf. 31 () replik:Herr talman! Kulturministern sjunger bokens högavisa, och den vill jag instämma i. Vi har fått löfte omett besked om hur det står till. Jag tror att stödet tillbokhandlar, författare och allt detta kanske är bra -det får vi inte veta förrän sedan. Men glädjen att få, geoch äga böcker är för många människor mycket stor.Därför hade jag önskat att vi fått ändra på sakernastillstånd.Kulturministern sade något om att det var en lyck-lig lösning för länsmusiken. Jag citerar det kanske inteordagrant, men det var något i den riktningen. Jag villfråga vem som är tillfredsställd med den här lösning-en för länsmusiken.Anf. 32 Kulturminister () replik:Herr talman! formulerade i sitt in-ledningsanförande en fråga om bokmomsen, somsedan återkom till. Varför utreddes intebokmomsen? frågade beräkningar utifrån de uppgifter vi hade frånbranschen gav vid handen att bokmomsen innebar enintäkt på ca till statskas-san, naturligtvis att användas för bl.a. kulturpolitik.Det var en mycket stor summa pengar. Bokutredning-en försvårade det ytterligare för oss genom att visa attuppgifterna från branschen var ofullständiga. I självaverket ger bokmomsen ett inflöde på ca 1,4 miljarderkronor.Att ta bort bokmomsen och åstadkomma ett sådanthål i statskassan och därmed sannolikt också urholkaresurserna på kulturområdet tror jag vore fel i dettaläge. har jag vid ett antal tillfällen offentligtdeklarerat att min ståndpunkt som kulturminister -och jag tror att de flesta kulturministrar skulle delamin uppfattning - är att momsen på böcker inte bordevara högre än den moms vi har på andra livsmedel.Som bekant ligger den på drygt 12 %.Det är en långsiktig ambition från min sida att för-söka verka för en lägre bokmoms, men kanske integenerellt. Det skall vara lättare för folk att faktisktockså köpa böcker och inte bara låna dem. Men jag ärrealist nog att inse att det kan ta sin tid.Anf. 33 () replik:Herr talman! Jag är också realist, och därför sattevi som mål att man kunde titta på barnboksmomsen.Jag anser fortfarande att det hade varit bra om utred-ningen fått visa klart och tydligt vad som gäller, närman nu inte var enig om hur mycket pengar bokmom-sen verkligen drar in till statskassan.Anf. 34 ():Herr talman! Jag tänkte tala om kultursamhälletsom väsentligt mycket större än just bara statens of-fentliga utgifter. Jag tänkte tala om en mycket viktigdel i kultursamhället i modern tid - radio och televi-sion.Radio och television innebär för de allra flestamänniskor det viktigaste och mest omfattande mötetmed kulturlivet och ger fördjupade kunskaper om hurvårt samhälle fungerar. Det finns inga andra mediersom är så dominerande som just radion och televisio-nen. Därför är det självklart att man också resonerarom radio och TV i detta sammanhang.För att man skall ha vidast möjliga frihet i kul-tursamhället är det viktigt att man har vidast möjligafrihet för radio och television. Det är ett av skälen tillatt vi går emot den typ av markbunden digitaliseringvars konsekvens blir en begränsning av antalet möjli-ga kanaler och medier för olika människor att nå utoch en begränsning av publikens möjligheter att ta delav vad som skapas.Ett annat skäl till denna vår syn är public service-televisionens och public service-radions roll i den nyamediemiljön. Där har vi inte något monopol utan enmångfald av kanaler som ger publiken underhållning,nyheter och information på en bred skala. Vi menaratt det är centralt att public service-verksamhetenkoncentrerar sig på vad som är unikt för den och somandra inte bidrar med i det nya mediesamhället.Detta är också ett av skälen, herr talman, till att vigår emot förslaget om en höjd licensavgift. SverigesTelevision måste nu koncentrera sig på sina uppgifteroch på det som gör speciellt. Detskulle kunna innebära att public service-verksamheten, om den förnyas och utvecklas, tar ettmycket viktigt steg in i en ny tids kultursamhälle. Därskulle en av de viktigaste injektionerna i det svenskakultursamhället kunna vara att public service-televisionen koncentrerade sig på att genomföra dra-ma, att vara en kulturbärare i ordets bredaste bemär-kelse.Om vi såg public service-verksamheten som en avvåra viktigaste scener för kultur i en mycket vid be-märkelse, skulle vi också upptäcka att hela det svens-ka kultursamhället kunde förnyas på ett sätt som gårbortom de diskussioner som normalt förs när vi talarom statens utgifter för kultursektorn. Vi skulle runtomkring i hela landet kunna skapa förutsättningar föratt vidaresända olika produktioner och bevaka detsvenska samhället på ett sätt som vi inte kan göra idag.Public service-televisionen skulle kunna genomfö-ra dramatiseringar av en lång rad av det svenska kul-turlivets olika verk. Men det innebär att man måstekoncentrera sig och inte göra allt det man gör i dagoch som andra kanaler kan göra lika bra eller bättre.Man måste välja om man vill att public service-televisionen skall kunna vara en sådan vitalisering avdet svenska kultursamhället.För vår del stärks våra farhågor när vi nu ser attpublic service-televisionen börjar användas som ettpolitiskt verktyg för att tränga undan andra TV-kanaler, för att förändra konkurrensvillkoren så att detblir svårare för andra TV-kanaler att växa fram. Vi serockså att de nya pengar man talar om - inte för ett årsom man tidigare sade utan för en treårsperiod - skallanvändas till att inte skall kon-centrera sig på den unika uppgiften utan sprida denoch sända flera kanaler. I stället för dagens två kana-ler skall vi ha ytterligare tre kanaler: sport, nyheter,vidaresändning av utländska public service-programoch annan lokal verksamhet av olika slag.Detta innebär att blir merdominant, men det innebär inte att Televi-sion får en bättre möjlighet att vara den bärare avkultur som den skulle kunna vara. En sådan utveck-ling innebär i publikens perspektiv att man urholkarpublic service-verksamhetens legitimitet. Om intepublic service-televisionen sänder program av denarten, det djupet och den kvaliteten som publikenkänner igen, vet varifrån de kommer och vet att det ärtack vare den verksamheten som de kan se just dessaprogram - så kommer legitimiteten att urholkas. Ompubliken i kan se samma typ avprogram som man kan se i andra kanaler, försvinnerlångsiktigt motivationen att ha en särskild licensfi-nansierad verksamhet. Det är den ena invändningen.Om public service-televisionen används för att påolika sätt motverka andra kanaler, så kan man om manlyckas i praktiken också urholka den mångfald sompubliken själv önskar och skulle kunna välja mellan.Om man hindrar nya kanaler att växa fram skadar mani själva verket mångfalden. Det är en andra invänd-ning mot detta förhållningssätt.En tredje invändning, som jag tangerade förut,herr talman, är att det inte är acceptabelt att en televi-sion som till syvende och sist är kontrollerad av statenanvänds som ett politiskt verktyg för att komma åtandra, privata TV-kanaler som man av olika, mer ellermindre ideologiska skäl ogillar. Om man tar det stegettvingar man fram en mer radikal och grundläggandeomprövning av om vi skall ha public service-verksamhet i Sverige.Jag tror vi skall ha det. Men man tvingar fram enmer grundläggande debatt när det gäller om vi skallha public service-verksamhet, och även i nästa led hurden i så fall skall se ut. Använder regeringen på etteller annat sätt public service-televisionen som ettpolitiskt verktyg för sin mediepolitik skadas desstrovärdighet och legitimitet.Då måste man i ett nästa led diskutera hur en pub-lic service-television i ett modernt mediesamhälleskall se ut. För det första skall den inte se ut så att denkan användas för att skada och urholka den mångfaldsom publiken har rätt att kräva när en ny teknik germöjlighet till en mångfald av olika kanaler.