prot · GK0977 · 1997-03-12 00:00:00 — Det är lika uppenbart att om vi lyckas fåkonsumenterna att inse att det finns vissa fördelarbåde med djurskyddslagen och med de miljökrav somställs, kommer detta att gå väl.Men vi lever i en helt ny situation där vi ocksåmåste ta hänsyn till situationen i vår omvärld. Det ärmot den bakgrunden som vi måste vara realister ochinse dagens situation. Det innebär inte att vi skallbehöva göra avkall på vår djurskyddslag.Jag delar uppfattningen som har framförts frånolika håll, att vi i EU skall arbeta för att få EU attställa upp på de krav som vi anser vara riktiga. Menvi måste vara klara över att detta är ett långsiktigtarbete. Risken är stor att medan gräset växer så dörkon. Det är den realistiska syn som vi har på detta.Anf. 43 () re-plik:Herr talman! Innan jag svarar på den fråga somjag har fått vill jag ställa en fråga till min uppfattning att detegentligen är bättre att en myndighet fastställer be-stämda krav som en verksamhet skall uppfylla närman prövar en ny teknik än att myndigheten går inoch detaljstyr? Hade man gjort så i det här fallet hademan beslutat om fasta ribbor för vad som skall gälla.Sedan hade man kunnat släppa fritt för näringen att tafram system som fungerar. Så gjorde man när det varfråga om ifall suggor skulle var fixerade eller inte. Idet här fallet har det alltså skett en helt ny teknik-provning där myndigheten har gått in och detaljstyrt.Delar min uppfattning att dettaegentligen bara har förlängt det hela och medfört attvi nu befinner oss i en situation där det är svårt attersätta burarna ?Ingvar undrade hur vi ser på framtiden.Jag är övertygad om att svensk äggnäring har enframtid. En av förutsättningarna är då att vi kan behål-la salmonellakontrollen, dvs. de tilläggsföreskriftersom man i har för salmonella. Svenskburäggsproduktion skulle få mycket svårt att konkur-rera med burägg från länder som har bättre förutsätt-ningar, bl.a. ett bättre klimat. Andra länder har ocksåen högre beläggningsgrad. Där krävs det för en höna medan det i krävs 600kvadratcentimeter. I en totalt fri marknad i EU kom-mer svenska burägg att få mycket svårt att konkurreramed utländska burägg.Jag är rädd för att det kommer att bli samma si-tuation som råder för nötköttet. Därför anser vifrån att så länge vi har "salmonellatullen"skall vi i ställa om till golvhönsproduktion.Vi måste få konsumenterna att inse att burar hör forn-tiden och inte framtiden till och att de inte skall befat-ta sig med burägg. Då skulle svensk äggnäring skullekunna gå en bra framtid till mötes. Det skulle ocksåbli möjligt för den svenska äggnäringen att börjaexportera till dem som vill betala för djurskyddet.Anf. 44 () replik:Herr talman! Det är självklart att en myndighetskall följa regeringens och beslut. Jag kantill viss del dela uppfattningen att hargjort vissa tolkningar som är diskutabla. Det var där-för som jag i mitt anförande ställde frågan direkt tillstatsrådet om hon var beredd att följa upp det beslutsom nu skall fatta. Denna fråga har ocksåtagits upp i betänkandet. Detta är mitt svar till GudrunLindvall.När det gäller svensk buräggsproduktion och dessmöjlighet att konkurrera delar jag upp-fattningen att konkurrensen är tuff. Det kan bli svå-righeter. Men vi har inte mycket att välja på . Detråder fri konkurrens.Beträffande våra krav när det gäller salmonellaoch miljö i övrigt är det alldeles uppenbart att trendeninom EU är att man går i riktning. Vikänner till de alarmerande situationer som har inträf-fat med galna ko-sjukan, salmonellan och svinpesten.Det har lett till en ökad medvetenhet och ett ökatintresse för hur vi agerar i . Jag ser fram emotdetta med vissa förhoppningar om att vi skall kunnautnyttja den svenska modellen för export i framtiden.Det är en förhoppning som jag när. Men, som sagt, vimåste vara realistiska i dagssituationen.Anf. 45 () re-plik:Herr talman! har slagit larm om dettamed salmonellaprovtagning just därför att vi vill vär-na den svenska äggproduktionen. Det är alarmerandenär går ut till länsstyrelserna ochveterinärer och kräver att de skall kontrollera att ägg-producenterna följer de lagar som gäller för salmonel-lakontroll.Jag har förstått att det finns en del äggproducentersom har givit upp och som inte tror att kom-mer att få behålla den tilläggsgaranti som man har försalmonella. Jag anser att det vore en katastrof, intebara för äggnäringen utan även för annan produktioninom jordbruket.Är vi överens om att salmonellagarantierna gör attvi inte har en fri marknad? Det kan inte komma in äggfrån och just därför att dessa ägginte klarar salmonellakontrollen. Är vi överens om attden konkurrens som äggproducenterna i i dagutsätts för kommer från ? Kan vi vara överensom att vi som vi har dessa salmonella-garantier skulle kunna - utan att äggnäringen riskeraratt slås ut - ställa om äggnäringen till golvhönspro-duktion? Därmed skulle man kunna skapa den skill-nad mot konventionellt lantbruk som är en förutsätt-ning för att jordbruket skall kunna leva kvar i Sverige.Det har visat sig att skillnaden mellan konventio-nellt svenskt producerat livsmedel och konventionelltutländskt producerat livsmedel värderas inte riktigt avkonsumenterna. Skillnaden är för liten. Förutsättning-en för att den svenska äggnäringen skall kunna blikvar är att man säljer på kvalitet. En del av dennakvalitet är just ett högt djurskydd. Kan vi vara över-ens om att än så länge har den svenska äggnäringen enväldigt speciell situation?Anf. 46 () replik:Herr talman! Javisst, den svenska äggnäringen haren speciell situation, men vi har ju försatt den i dennasituation. Den svenska äggnäringen står inför enormautmaningar, och det har den gjort . Det ärinte alls konstigt att en del producenter redan har gettupp.Genom det beslut som vi fattar i riksdag tror jag att vi ger svenska äggproducenter någotav ett nytt hopp. Däremot tror jag inte att vi kan ut-nyttja den här perioden då vi har fördelen att ha kvarsalmonellakontrollen för att ställa om produktionenfrån bur till golv. Det är orealistiskt, och det måsteäven inse.Jag och det parti som jag tillhör är för mångfald.Vi vill jobba för att konsumenternas fria val skallkunna medverka till att indikera de produktionssystemsom producenterna kommer att kunna välja i framti-den. Det är avgörande att konsumenterna på en frimarknad får sin chans. Det är min uppfattning, ochjag hoppas att också majoriteten av kammarens leda-möter har densamma.Anf. 47 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag tycker att anfö-rande väcker en fråga. Var det fel att sedanha höga ambitioner och stora visioner om målet medden nya djurskyddslagstiftningen? Det fanns en visston av självbelåtenhet i anförande,att minsann alltid har insett att detta äromöjligt, vilket man är stolt över.Jag delar inte den moderata uppfattningen. Det varrätt att ha visioner och höga ambitioner, och jag tyck-er att det är rätt också. Vi tvingas konstatera attvi inte har hunnit så långt som vihade velat för att kunna förena förändringen av sys-temet med en god djurhållning, som vår djurskydds-lag kräver. Men självfallet är ambitionerna fortfaran-de lika höga - vi skall nå målet. Det finns ett risk förinslag av självuppfyllande profetia i just det förhåll-ningssätt till utvecklingen som gavuttryck för.Under de gångna åren har det lagts ned mycketmöda, bl.a. från det parti som tillhör,på att misstänkliggöra och framhålla hur omöjligt detär att vi någonsin skulle kunna klara av målet att för-ändra äggproduktionen och djurhållningen inom den.Det är beklagligt, därför att om det är någonting somkan leda till att vi inte lyckas, så är det just att redanfrån början ha inställningen att vi kommer att miss-lyckas. Det ökar inte precis våra förutsättningar att nåmålet. Men är det allvar. Det hoppas jag att såvälModerata samlingspartiet som alla andra inser. Jagvet att producenterna runt om i vårt land inser det.Höga krav på djurskydd är någonting som hörverkligheten till. Konsumenter kommer att ställa kra-ven ännu mer högljutt än man gör . Deproducenter som inte förmår att rätta in sig efter dettakommer inte att ha någon plats på marknaden. Det ärmin bestämda övertygelse.Jag tror att alla måste ha klart för sig att den ut-veckling som vi nu går in i inte ger någon möjlighetatt slå sig till ro och tro att saker och ting kan förblisom de har varit. Jag tror som sagt också att produ-centerna runt om i vårt land fuller väl är medvetna omatt det som krävs av dem är ett helhjärtat engage-mang i det förändringsarbete som skall genomföras.De vet också att det inte blir lätt. Att det inte blir lättkan vi alla vara övertygade om, men det kommer attgå. Om vi samarbetar bra har vi möjlighet att klaradenna omställning, vilket är det viktiga.I frågan om salmonellaprovningen vill jag barasäga att det inte är någon typ av övergångsgaranti,utan det är en garanti som vi har inom EU-systemetatt vi kan hävda vår salmonellafrihet. Men självfalletmåste vi ha lika hög ambitionsnivå själva som vi harpå det som vi importerar. Därför är det naturligtvisoerhört viktigt att salmonellaprovtagningen fungerar.Anf. 48 () replik:Herr talman! Statsrådet var litet ironisk mot migför att jag skulle ha verkat självgod. Jag tycker att detär ganska ovanligt att man i en fråga, som har ventile-rats så mycket, kan hålla i principsamma anförande. Även statsrådet måste ju inse attdet är ganska märkligt att det inte har kunnat händamer, trots stora ansträngningar från alla sidor underalla dessa år. Därför tyckte jag att det var logiskt attjag påminde om detta, inte minst därför att vi ännuinte är framme. Det gäller, fru statsråd, att man sompolitiker försöker att vara realistisk och ser den prak-tiska verkligheten och dess möjligheter att åstadkom-ma förbättringar.Vi är precis lika angelägna om att upprätthålla enhög nivå när det gäller djurskyddet och skötseln avvåra djur. Men jag tror att det är ganska klokt att varalitet försiktigt. Jag tycker ändå att det har tagits ettrejält steg framåt, inte minst från regeringspartietssida som visar en helt annan attityd än man gjorde påHellströms tid då man i stort sett presenterade endjurskyddslag som en 80-årspresent till en rekorderliggammal dam. Det, menar jag, är inte realism. Detgläder mig att regeringspartiet nu äntligen har kommitur denna fälla. Det är ett hälsotecken. Jag hoppas attden attityden skall få fortsätta.Anf. 49 Jordbruksminister ():Herr talman! Om det verkligen vore så att ingen-ting hade hänt , vore det i sanningmärkligt. Det vore inte heller roligt. Jag tycker attIngvar i anständighetens namn kunde hållamed om att det inte är roligt att ha fått rätt i dennafråga, för det är ju faktiskt fråga om ett gemensamtmisslyckande. Det hade ju varit roligare och bättre omModerata samlingspartiet hade haft helt fel och viredan nu hade kunnat genomföra beslutet såsom detursprungligen var tänkt, eller hur ?Men det är faktiskt inte så att dessa år har varitbortkastade. Vi har lärt oss en hel del. T.ex. har vikommit till insikt om att det inte enbart är en fråga ominhysningssystemet. Vi måste lägga betydligt mermöda på att fundera över avelsarbete och fodersam-mansättning. Det faktum att det har fors-kats så mycket på detta område är ett av skälen till attvi nu kan definiera åtminstone tre viktiga funktions-krav, som vi alla är helt överens om måste ingå för attvi skall kunna säga att vi tar steg i rätt riktning och atthönsen får möjlighet att uträtta viktiga naturliga be-hov. Värpbräde, sandbad och sittpinne är faktisktresultaten av att vi har lärt oss någonting. Bortkastadehar alltså inte de tio gångna åren varit. Men det harinte gått tillräckligt fort.Anf. 50 () replik:Herr talman! Jag tycker inte att jag har slagit migför bröstet och tyckt att det är roligt att vi har fått rätti den här frågan. Jag menar bara att det är beklagligtatt vi har varit ensamma om att vara realister. Detvore konstigt om jag inte fick möjlighet att tala omdet här.Sedan är jag beredd att hålla med om att det fak-tiskt har hänt en hel del. Det vore ju väldigt märkligtom det inte skulle ha hänt någonting när det gällertankar på nya lösningar, hur man genom avel skall fåfram nya höns osv. Det är helt uppenbart att manförhoppningsvis kommer att ta intryck av detta på denfortsatta vägen framåt.Som bekant har jag yrkat bifall till regeringensskrivelse. Men jag hissar en varningsflagg för denbegränsade möjligheten för nya innovatörer, som harnya idéer, att komma fram med förslag till ytterligarenya lösningar. Jag tycker att vi borde vara litet öppnaför dessa och inte begränsa handlingsfriheten. har redan i flera fall varit en begränsandefaktor som är litet oroande. Det är därför jag frågarom statsrådet är beredd att följa utvecklingen i enlig-het med utskottets utlåtande, så att vi verkligen kankomma fram till lösningar så snabbt som möjligt.Jag hade också en fråga som statsrådet inte svara-de på. Den gällde huruvida konsumenternas fria valkan få ökat utrymme när det gäller möjligheten attvälja produktionssystem framöver.Anf. 51 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag är inte riktigt säker på att jag harförstått vad syftar på. Men om hansavsikt är att vi skall gå ifrån den nya teknikprovning-en med dess tydliga och precisa regler för vad nyasystem måste leva upp till, vill jag säga att jag inte ärberedd att göra den typen av förändringar. Avsiktenmed skrivelsen och med förändringen av texten iförordningen har just varit att öppna möjligheterna förett friare tänkande och mer kreativitet när det gälleratt arbeta fram nya system.När det gäller konsumenternas möjligheter, menarjag att det märkningssystem som införs från årsskiftetär ett viktigt underlag. En annan viktig åtgärd är deresurser som jag inte kan precisera, men somockså berörs i skrivelsen och som vi inom en snarframtid kommer att precisera. Dessa resurser kommeratt möjliggöra att man går ut med ökad informationtill konsumenterna. Jag delar uppfattningen att det äroerhört viktigt med konsumenternas fria val.Anf. 52 ():Herr talman! Vi debatterar här , och har gjortunder , en skrivelse från regeringen därjordbruksministern beskriver hur man på ett bättre sättän skall kunna infria den djurskyddslagstift-ning som vi faktiskt har haft . Jag kaninledningsvis säga att vi från sida stö-der den inriktning som skrivelsen har och de åtgärdersom regeringen avser att vidta.Den diskussion som uppkom här mellan IngvarEriksson och jordbruksministern om huruvida det varett bra beslut som fattades 1988 eller inte är också ioch för sig intressant. Det är alldeles klart att densvenska djurskyddslagstiftningen har varit mycketvärdefull ur väldigt många synpunkter. Sedan kanman diskutera om regeringens sätt att försöka för-verkliga djurskyddslagstiftningen 1988 i alla styckenvar perfekt. Det var den uppenbarligen inte, för dåhade vi inte varit i den här situationen.Skillnaden mellan då och i det här avseendetär, tror jag, att det då inte fanns någon ordentlig dia-log mellan och näringen i denhär frågan. Det finns det . Det skapar förutsättning-ar för att vi skall kunna få en bättre lösning på pro-blemen. öppnas också, som jordbruksministernnyligen sade, möjligheten för ett litet vidare tänkandeutan att man för den skull har sagt hur det kommer attbli. Vi vet inte hur det kommer att bli förrän vi harsett om de system som kan komma till stånd är gång-bara.I botten för hela den här diskussionen har vi endjurskyddslagstiftning där vi ställer krav på att djurenskall ha goda förutsättningar. De skall kunna ha ettnaturligt beteende. De skall vara friska, och vi skallsköta dem på ett bra sätt. Vi har i botten också att detskall finnas krav på arbetsmiljön, så att de som jobbarmed det här också mår bra. Det är viktigt för ett gottresultat, och också för att djuren skall må bra, att desom sköter dem trivs med sin tillvaro. Annars blirhelheten inte alls bra.Vi ställer krav på att man i verksamheten inte an-vänder mediciner, kemikalier och annat som kan blinegativt för konsumenten eller för miljön. Vi ställerockså krav på att verksamheten i övrigt inte får hanegativa inverkningar på miljön. Det finns ganskastora begränsningar och krav i det avseendet.Vi har vidare den målsättningen att vi skall ha ensvensk äggproduktion. De åtgärder vi vidtar, skall inteinnebära att konsumenterna inte får köpasvenska ägg. Vi skall försöka bedriva en politik somskapar förutsättningar för att det inte blir på det sättet.Den djurskyddslag vi antog 1988, har vi försöktförverkliga på det här sättet under dessa år. Men vihar inte lyckats komma fram till hur vi skall ha detmed värphöns. Vi har haft ett antal system underutprovning. Jag tror att det är väldigt viktigt att mangör detta på ett sådant sätt att de producenter somsedan skall investera i de nya systemen inte skallbehöva ta de stora smällarna och riskerna. Vi skall hasystem som redan från början är så pass väl utprovadeatt vi vet att de kan fungera.Sedan är det naturligtvis så som flera här har sagt,att det inte bara är systemet i sig som bestämmer omdet här går bra. Det är naturligtvis också allt runtomkring. Det handlar om vad vi använder för djur,vad vi använder för foder, hur vi sköter djuren ochvem det är som sköter dem. Vi kommer att få varie-rande resultat hur vi än bär oss åt, men det måstefinnas en grundläggande säkerhet i att de system somvi sjösätter och skall använda oss av är sådana att vimed förtroende kan rekommendera människor attinvestera i dem. Det är nästa problem. Det är ju inteså att vi får nya system bara genom att knäppa medfingret. Det är producenter, enskilda människor, före-tagare, som skall investera pengar i det här, och detrör sig om ganska stora pengar.Att skifta från den burhållning av höns vi har i dagtar tid, och det kräver ganska stora investeringar.Därför måste det också finnas en tillräckligt långtidsrymd då det är möjligt att ge dispenser för desystem vi har . Vi bör få möjlighet att gå in i ettnytt system utan att rasera det vi har och sedan ingen-ting ha ett tag, för att sedan försöka bygga upp någotnytt. Det tror jag inte att vi kommer att kunna göra.Jag sade inledningsvis att en av skillnaderna mel-lan nu och 1988, när vi fick den förordning som rege-ringen skrev då, är att vi har en dialog mellan näring-en och regeringen. Jag tycker att det är väldigt viktigtatt det är på det sättet. Jag tycker att det är väldigt braatt äggproducenterna har ändrat sitt arbetssätt för attförsöka vara med och lösa problemet i stället för attsäga att det inte går. Vi är på talefot med varandra ,och det tror jag är den viktigaste förutsättningen föratt det här skall lyckas.Nästa sak är naturligtvis att konsumenterna köpersvenska ägg. Det är inte självklart att de gör det. Dethar ju visat sig att när finska ägg kommer in, och de ärbilligare, så köper konsumenterna dem. Då skaparman problem på den svenska marknaden och lönsam-hetsbekymmer för de svenska äggproducenterna.Detta kan naturligtvis inträffa även fortsättningsvis.Därför är det viktigt med det som har varit uppe här,och som jordbruksministern har sagt att det kommermer av, nämligen information och märkning. Dettabör ske på ett sådant sätt att den svenske konsumentenvet vad det är som saluförs, och vilka fördelarna medde svenska äggen är. På det sättet skapas förutsätt-ningar för de nya systemen. Konsumenten kommernaturligtvis att vara viktig i det här sammanhanget.I den här debatten har det också kommit upp ettförslag om att man skall återremittera ärendet. Dettycker jag inte att det finns någon som helst anledningatt göra, utan det är viktigt att vi nu får ett beslut.Hade man kunnat önska något, hade det väl varit attbeslutet kommit ännu tidigare. Då hade vi haft ännumer tid på oss. Jag tror att det är viktigt att vi fattarbeslut . Egentligen är det inte så mycket fråga omatt vi fattar beslut här i . Det är snarare så attvi godkänner den inriktning som regeringen säger sigvilja ha. Det tror jag är viktigt att vi gör , så att detblir gjort, och så att vi kommer i gång med att jobbamed de här frågorna och med att lösa de problem somfinns.Det här innebär inte, som någon har sagt, att vi ba-ra godkänner höns i bur. Det som står i skrivelsen omalternativa burar innebär att det kan tänkas att hönskan vara i alternativa burar om desa uppfyller de kravsom ställs. Jag tror att det är mycket mer förnuftigt attställa krav på hur ett system skall fungera än att vi härskall sitta och bestämma exakt hur det skall se ut. Detklarar vi inte. Däremot kan vi ställa upp krav, och detgörs på det här sättet. Det tror jag är viktigt.Fru talman! Med det här yrkar jag bifall till hem-ställan i jordbruksutskottets betänkande 9.Anf. 53 ():Fru talman! Jag fick inte tid att svara på de frågorjag fick av jordbruksministern i replikerna. Därför tarjag chansen . vill inte ha näbbtrimning.Det tycker jag är ganska självklart. Den enda somöver huvud taget har tagit upp det här med näbbtrim-ning eller näbbamputation i diskussionerna är faktisktjordbruksministern. Det är litet oroande, tycker jag.Näbbtrimning försvann i på 60-talet.Många som hade burar ansåg då att det var omöjligtatt ta bort detta, men det gick. Bl.a. professor ,som jag refererade till tidigare, kunde visa att man ivissa landsändar trimmar näbbar och i andra inte, ochdet var samma goda resultat. Detta behövdes alltsåinte.När det gäller salmonellaprovtagningar anser vi iMiljöpartiet att det är oerhört viktigt att fårbehålla sina salmonellaundantag. Jag kan läsa ur detpapper som har skickat ut till länssty-relserna:Sverige har av EU erhållit ett bra skydd för vårsvenska salmonellakontroll i form av s.k. tilläggsga-rantier. Inom EU diskuteras nu en förlängning avdessa garantier. I den diskussionen har vissa med-lemsstater ifrågasatt delar av det svenska provtag-ningsprogrammet för fjäderfä. Delvis av denna an-ledning har beslutat att på platsinspektera hela det svenska salmonellaprogrammet.Vi har alltså inte, tvärtemot vad jordbruksminis-tern säger, garantier . I så fall har helt fel, och jag förmodar att man vet vadman talar om. Dessa salmonellagarantier kommer attomprövas. Många länder ser också att det är litetunderligheter i den svenska salmonellakontrollen.Man kan se att det finns en hel del tveksamheter; detstår också i detta papper. Många sköter inte det här.Det står:Enligt uppgifter från er är det i vissa län fortfaran-de en mycket stor andel av besättningarna i vilkaprovtagning inte sker på föreskrivet sätt.Vi kan också se att svenska foderfabrikanter an-vänder salmonellakontaminerade foderpartier. Manbehandlar dem förvisso, men man använder dem.Detta har många länder ifrågasatt. Det finns anledningatt se upp. Jag hoppas verkligen att det här kommeratt åtgärdas.När det gäller Marielundsystemet, ett av de systemsom har testats, kan man titta på s. 4 i bilaga 2:2. Detstår att Marielund i kommersiella anläggningar barahar testat en hybrid, LSL. En insättning har varit enbrun hybrid, nämligen Lohman , men det var påSLU, på institutionen. Det är det som jag har sagt helatiden i debatten. Läs på s. 4 i bilaga 2:2!Oli-Voletage och Vencomatic har också testatandra hybrider. Jag är glad över att jordbruksminis-tern nu talar om att vilka resultat man får berormycket på hybrid och foder.Anf. 54 Jordbruksminister () replik:Fru talman! Låt mig helt kort säga att GudrunLindvalls argumentation är ohederlig. Det är nämligenohederligt att i motionen, i diskussioner och i andrasammanhang redovisa undersökningar och resultatsom bygger på att man har näbbamputerat höns meninte redovisa att det är de siffror som man tar sombelägg för att det är möjligt att göra på ett annat sättän vad vi gör i . Det är ohederligt, därför attden outtalade förutsättningen är ju att man då ocksåaccepterar den näbbamputation som var förutsättning-en för dessa försök där man har fått fram andra siffrorpå dödlighet i golvhönshållning respektive burhöns-hållning.Den här undersökningen, som re-fererar till, är det möjligt att spåra ursprunget till. Iövrigt svänger hon sig ganska vidlyftigt med siffrorsom man inte av motionen kan utläsa varifrån dekommer.