prot · GK09118 · 1997-06-11 00:00:00 — Jag är alldelessäker på att de domedagsprofetior som framför alltModeraterna ägnade sig åt i den debatten kommer påskam.Sammanfattningsvis anser jag att vi nu genom denframgångsrikt genomförda saneringen av svensk eko-nomi har skapat oss ett handlingsutrymme för måttligaskattesänkningar, för förbättringar i våra trygghetssys-tem och för en återbetalning av statsskulden. Dessaåtgärder skall dock avvägas, så att dengenomförda saneringen inte återigen äventyras. Såbygger vi vidare på den svenska välfärden.Anf. 114 ()replik:Fru talman! hade vi en de-batt om förmögenhetsskatten här i kammaren. Jagvarnade då för att många företag nu kan lämnaA-listan på grund av den höjda skatten. Och det ärkanske ännu fler som låter bli att notera sig påA-listan.Jag vill en gång till fråga : Är denhär utvecklingen acceptabel för ? Hurskall företagen nu klara riskkapitalförsörjningen närni tvingar bort dem från A-listan? Är Centerpartietberett att ompröva sin inställning i den här frågan närman ser de negativa effekterna?Anf. 115 () replik:Fru talman! Jag ser inte den här utvecklingen somnågot större hot för den svenska riskkapitalförsörj-ningen. Det kan ju inte spela någon större roll om ettföretag är noterat på den ena eller den andra listan justnär det gäller tillgången på riskkapital.Däremot är det ett bekymmer att den här utveck-lingen nu har tagit fart. Vi behöver se över dessaförmögenhetsskatteregler. Vi har tid att följa ut-vecklingen över sommaren. Och så kan vi ta itu meddetta . Jag utgår från att det då kommer attfinnas ett förslag från regeringen som vi har kunnatpåverka i just det här hänseendet.Anf. 116 ()replik:Fru talman! Tyvärr kommer det att bli svårare förutländska investerare att investera i företag som finnspå O- och OTC-listan. En del har som regel att maninte får placera i aktier som inte är börsnoterade. Ochenligt formalian är aktier som är noterade på O- ochOTC-börsen inte att anse som börsnoterade här iSverige.Det kommer alltså att bli problem för dessa före-tag att locka till sig kapital när företag med huvudäga-re som betalar mycket pengar i skatt tvingas bort pådet här sättet.Det låter ju bra att man nu skall följa frågan. Mendet är mer akut än så. Det borde ske en förändring nu.Anf. 117 () replik:Fru talman! Jag vill bara göra ett kort tillägg.Det här är i och för sig ingen ny företeelse. Denhär skillnaden mellan A-listan och de andra listornahar ju funnits . Den har accen-tuerats ytterligare , men problemet harvi kunnat leva med under en . Jag utgårfrån att vi genom ganska måttliga justeringar i nuva-rande förhållanden kan komma till rätta med denströmning som vi nu talar om.Anf. 118 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig börja med att tacka helaskatteutskottet för ett mycket gott arbete under helaåret. Det har varit mycket att göra . Dethar som vanligt varit en tidspress. Men ni har gjort enmycket god insats när ni har behandlat flera rege-ringsförslag under en mycket kort tid.Jag vill förstås rikta ett särskilt tack till och den socialdemokratiska gruppen men ocksåett varmt tack till och för ett gott samarbete!Ni har ju tagit del av och beslutat omen rad förslag som rör viktiga delar av regeringenshela politik. Det är den stora fördelen för skatteutskot-tet; ni behandlar just allmänpolitiska frågeställningar.Låt mig ge några exempel på vilken typ av frågor somni har tagit ställning till under våren.Jag tänker förstås på den statsfinansiella sanering-en. Ni har återigen bidragit till att se till att statenkommer ut ur det kaos som vi befann oss i för bara ettpar . Ni har gjort det genom att ocksåbidra till fördelningspolitiken. Vi har en riksdagsom förstår hur viktigt det är med en god fördelnings-politik för att man skall kunna få en uppslutning kringde oerhört svåra beslut som har fattats i den här riks-dagen.Ni har förbättrat villkoren för de små och medel-stora företagen. Tack vare just stärkta statsfinanserhar det varit möjligt för oss att ta ytterligare steg föratt förstärka entreprenörens ställning i , för attstärka de nytillkomna, de små och medelstora företa-gen.Ni har förbättrat användningen av de ekonomiskastyrmedlen. Ni har alltså tagit nya steg för att stimule-ra till att bli ett ekologiskt uthålligt samhälle.För det är just så: Skattepolitik kan man inte se skildfrån övriga politikområden. Ni är priviligierade somarbetar med frågor som rör hela den samlade politi-ken.Det största oppositionspartiet, , gillaratt lyfta ut skattepolitiken. Så var det under periodennär ansvarade för skattepolitiken i denborgerliga regeringen. Den seglade i väg, bort frånden ekonomiska politiken, alldeles för sig själv. Idebatten kommer det, liksom tidigare, omfattan-de skattesänkningsförslag. talar ni om vad somhänder på den andra sidan. Vad innebär era förslagför välfärden? Om man kopplar loss skattepolitikenfrån den övriga politiken kan man förstås bekym-merslöst föreslå skattesänkning efter skattesänkning.Man slipper konfronteras med skattepolitikens effek-ter.Det moderata skattemålet på kort sikt, ,är att minska skatteintäkterna med 37 miljarder. , , handlar det om närmare 100miljarder. På litet , oklart hur lång, villModeraterna enligt motioner till nå enskattekvot i på av BNP. Det innebär attvi förlorar skatteintäkter motsvarande 250 miljarderkronor.Gång på gång har jag här i kammaren, vid debatterute i landet och i alla möjliga sammanhang bett Mo-deraterna att beskriva det samhälle vi får när vi hardragit ned de offentliga utgifterna med 250 miljarder.Beskriv konsekvenserna för välfärdssamhället! Talaom vad som händer med äldreomsorg, utbildning,vård och socialförsäkringar! Jag hoppas att kan bidra till det i dag.För samhällets sammanhållning är det viktigt att vifinansierar våra utgifter och att vi gör det på ett rätt-vist sätt. Bördorna måste fördelas efter bärkraft. Dethar varit oerhört viktigt avstatsfinansiell sanering. Men det gäller också i ett landsom har starka statsfinanser.Det saneringsprogram ni har fattat beslut om,sammanlagt 126 miljarder, har krävt allas deltagande.Det har krävt både skattehöjningar och utgiftsned-skärningar. Nedskärningarna har drabbat dem som hardet sämst allra hårdast. Att använda skattepolitikenhar inneburit att det har varit möjligt att fördela bör-dorna.Och det är just så: Att få uppslutning kring ett så-dant här saneringsprogram kräver att man orkar ochvågar fördela bördorna rättvist på alla medborgare.Hade inte vi t.ex. återställt skattereformen och fått enlikformig kapitalbeskattning, återställt aktieutdel-ningsbeskattningen och reavinstskatten på aktier m.m.hade vi aldrig fått en uppslutning kring den här politi-ken. Hade inte vi bevarat förmögenhetsskatten i ställetför att avskaffa den, som och möjligenäven de andra borgerliga partierna vill, hade vi intefått en uppslutning kring saneringen.Men fördelningspolitiken handlar också om andrasaker. Skattepolitiken har , med ganskasmå förslag, gett ett par bidrag till fördelningspoliti-ken, och jag skulle vilja nämna dem. De är exempelpå hur skattepolitiken kan rycka in och stötta upp denövriga politiken.För att stärka ställning som ett utvecklatIT-samhälle är det viktigt att de som inte dagligenkommer i kontakt med datorer får en möjlighet attdelta när företag gör ett kunskapslyft för sina anställ-da genom utbildning och hemlån av datorer. Rege-ringen lägger fram förslag om att hemlån av datorerskall vara skattefria för att underlätta det kunskapslyftvi behöver.Ett annat förslag, som kan tyckas litet men somockså har stor betydelse, handlar om självförvaltningoch de konsekvenser som självförvaltningen hadeunder . Vi vill uppmuntra självförvaltning ibostadsområden. Vi vill få miljonprogramsområdenaatt lyfta genom att människor själva tar ansvar i deområdena. Genom skatteförslag har vi nu gjort detmöjligt att klara det utan att drabbas av skattekon-sekvenser.En klok skattepolitik kan på så vis också upp-muntra andra delar än dem vi traditionellt anser varaskattepolitiska delar.Vi har också ett gemensamt uppdrag att stimuleratill omställningen till ett miljöriktigt, uthålligt samhäl-le. Skatter och avgifter är viktiga ekonomiska styrme-del i miljöpolitiken. Ni har tagit ställning till förslagom koldioxidskatten. Ni kommer framöver att få taställning till förslag om reformering av energibe-skattningen. Det arbetet pågår i Regeringskansliet.Regeringen kommer att lägga fram för-slag om en avfallsskatt. Vi föreslår att skatt tas ut påallt avfall som deponeras. Det kommer att stimuleratill bättre resurshushållning.På många sätt kan alltså skattesystemet väsentligtbidra till att vi når ett ekologiskt uthålligt samhälle.Ett starkt välfärdssamhälle kräver ett starkt privatnäringsliv. Den depression som leddes in iskadade det svenska näringslivet djupt. Det var san-nerligen inte lätt att vara företagare i . Näringsklimatet är en oerhört viktig fråga, enavgörande fråga för om vi skall nå en halvering avden öppna arbetslösheten . Det måste varagoda villkor för våra företag, stora som små, att verkai vårt land.Vi socialdemokrater har som parti traditionelltmånat om näringslivets villkor. Det ser vi t.ex. på denföretags- och bolagsbeskattning vi har, som interna-tionellt sett är mycket konkurrenskraftig. Men detfinns alltid anledning att se över hur småoch medelstora företags villkor är. Jag menar att vihar gjort det och lagt fram flera konkreta förslag. Menglöm inte att det måste vara makropolitiken, densamlade ekonomiska politiken, som är utgångspunk-ten!Jag skulle vilja pröva en teori inför le-damöter, särskilt skatteutskottets ledamöter. En godekonomisk teori skall ju gärna uppkallas efter någonperson. Jag har valt att kalla teorin Bo Lundgrensskatteparadox. Jag kan dock trösta med att det hade gått lika bra med Karl-GöstaSvensons skatteparadox. Om inte jag minns fel var juKarl-Gösta politiskt sakkunnig hos BoLundgren då den här teorin praktise-rades.Vad innebär den här teorin? Vad går den ut på?Jo, skatteparadox infaller när skatte-sänkningar leder till försämrade villkor för dem somfår sin skatt sänkt. Det var precis så det blev. Ofinan-sierade skattesänkningar spädde på underskotten,ökade upplåningsbehovet och pressade upp räntorna.Det svenska näringslivsklimatet försämrades i minsttvå helt avgörande delar , alltmedan , ivrigt påhejad av Karl-GöstaSvenson, sänkte skatter. Dels eroderade, försvann,stora delar av den inhemska efterfrågan, dels sprangräntorna i höjden. Följden blev masskonkurser, mas-sarbetslöshet och sjunkande produktion.Lågkonjunkturens effekter förstärktes dessutom avatt människor i hushållen blev litet rädda för vad desåg. De såg en regering som sänkte skatter utan att taansvar för den sammanlagda ekonomiska politiken.De insåg att det här inte skulle hålla på lång sikt ochatt det måste komma besparingar. Därförbestämde man sig för att det var bäst att börja spara.Rädslan drev fram ett sparande som minskade efter-frågan, vilket gjorde att inte minst de små företagenfick oerhört svårt att få någon avsättning för sinaprodukter.Ju mer ville gynna företagen, ju merhan sänkte skatter, desto mer försämrade han förhushåll och företag genom de stigande räntorna ochden rädsla som spreds.Men paradoxen kan också verka åt andra hållet.Tiden är ett viktigt bevis på det. Det fastagrepp vi har om ekonomin har inneburit vissa skatte-höjningar men också lett till sänkta räntor och därmedklart bättre villkor för hushåll och företag. Sedansommaren 1994 har räntorna nära nog halverats. Detär oerhört viktigt för tillväxt i framtiden.Regeringen har dessutom visat att om man håller ityglarna fast går det också att genomföra skattesänk-ningar med bibehållet förtroende utan att drabbas avBo Lundgrens paradox.För att stimulera företagandet har regeringen ivårpropositionen föreslagit ytterligare lättnader iägarbeskattningen för de onoterade bolagen. De småoch medelstora företagen, ofta familjeföretag, har fåttlättnader på . Jo,därför att de inte har tillgång till den internationellakapitalmarknaden. Det här är ett sätt att underlättaderas riskkapitalförsörjning. Det sänker investerings-kostnaden. Det ökar investeringarna, ökar sysselsätt-ningen och leder till lägre arbetslöshet. Det här är ett mycket konkret sättatt stimulera just de små och medelstora företagen.Vi tar också steg för att ytterligare sänka arbetsgi-varavgifterna, särskilt för de små företagen. Vi höjerräntesatsen för positiv räntefördelning, vilket får be-tydelse för enskilda näringsidkare. Vi inför avdrags-rätt för rån - en liten sak men nog så betydelsefull förde näringsidkare som drabbas av rån.I ett mycket ansträngt statsfinansiellt läge har vilyckats lätta på beskattningen av små och medelstoraföretag. Det har vi gjort som underskottenminskar, räntorna faller och efterfrågan på företagensprodukter ökar.Vi håller också på med ett omfattande förenk-lingsarbete för företag. Vi ser över skattereglerna förenskilda näringsidkare. Vi skall se över stoppreglernaoch har tillsatt en utredning för det.I går fattade ett beslut om skattekonto-na, som på ett radikalt sätt förenklar vardagen för denlille företagaren så att denne får möjlighet att orkamed det som är viktigast: att vara entreprenör, attsälja sina produkter och att anställa folk.En annan sak som rör näringslivsklimatet och somär mycket viktig är kampen mot den ekonomiskabrottsligheten. Även där har vi lagt fram flera förslagför att se till att det blir neutralt mellan dem som fus-kar och dem som sköter sig. De som fuskar skall vetaatt det inte går i längden. Alla de här åtgärderna är tillför att värna företagarna.Skatternas allt överskuggande syfte är naturligtvisatt se till att finansiera våra gemensamma utgifter. Detfår vi aldrig glömma. Men ett utrymme som skapas ien sund och stark ekonomisk miljö gör att man kanrikta skattesänkningar mot små och medelstora före-tag för att stimulera deras tillväxt.Låt mig säga några ord om förmögenhetsskatten.Fördelningspolitiskt är den mycket viktig. Att avskaf-fa förmögenhetsskatten i ett läge där är idesperat behov av att ta sig ur ett statsfinansiellt kaosvore dårskap. Vi har lagt fram förslag om förmögen-hetsskatt som underlättar tillväxten för de små ochmedelstora företagen. Arbetande kapital är undanta-get. Efter en mycket livlig diskussion sedanbeslöt vi även att det undantag som finns för företagpå OTC-listorna skall fortsätta, det undantag som BoLundgren och en gång införde.1991 års regel härstammar därifrån.Det är klart att den reaktion vi nu ser på börsenmåste följas mycket noggrant. Det är önskvärt med såneutral beskattning som möjligt. Den dag vi har stats-finanser som klarar det och det är fördelningspolitisktmöjligt är regeringen beredd att se över 1991 årsregel, som införde. Det är alldelessjälvklart att utvecklingen i den reala världen, påbörsen t.ex., är viktig för hur vi skall styra skattepoli-tiken.Åren som har gått har i mångt och mycket handlatom att rädda välfärdssamhället. Det har varit tunga årför , både att fatta hårda beslut och att påhemmaplan försvara nedskärningar och skattehöj-ningar. Varje del av detta saneringsprogram har varitkännbar för alla människor. Det gäller allt från sänk-ning av flerbarnstillägg till höjning av fastighetsskattoch egenavgifter. Men det har varit nödvändigt. Varjedel har varit nödvändig. Det är så oerhört lätt för enopposition att räkna upp vad den skulle önska göra,alla dessa sköna skattelättnader, alla dessa skönautgiftsökningar. Men erfarenheten av den politik niför är förskräckande, för ni får inte ihop budgeten.Jag skulle vilja avsluta med att ställa några frågortill . Det vore väldigt intressant atthöra reaktionen även från och Kristdemo-kraterna.Beskriv det samhälle där ni nått skattekvotav BNP! Vad har hänt? Hur ser det ut? Förklara på vilket sätt de skattesänkningar nigjorde förra gången, 1991-1994, medförde högretillväxt och sysselsättning! Läs gärna in siffrorna överden privata sysselsättningen i svaret, Karl-GöstaSvenson! Har ni ändrat någonting i er politik sedanden perioden, som kommer att ge en annan effekt änden vi fick se då? , visa det landdär minskade skatter har lett till större rättvisa ochstörre jämlikhet! Ge gärna ett exempel på det!Till och vill jag sä-ga: Ställer ni upp på den typen av skattepolitik? Nikommer lätt att kunna säga: Nej, det gör vi inte. Vihar våra egna motioner. Men vi vet ju att ni är bered-da att sätta er i en regering med . Tidiga-re lät ni styra skattepolitiken. Ni lätModeraterna dra ned landet i ett statsfinansiellt mo-ras. Den fördelningspolitik som bedrevs var katastro-fal när det gällde sammanhållningen i landet. Är niberedda att ställa upp på det igen?Anf. 119 ()replik:Fru talman! Den här historiska beskrivningen harvi hört förut. Den är lika osann som den vartidigare. Skatteministern är mycket väl medveten omatt det var den socialdemokratiska politiken som drevSverige in i arbetslöshetens stålbad. Vi hade enmycket djup lågkonjunktur under regeringsperioden1991-1994. Vi vände den utvecklingen genom en godnäringsinriktad politik, som gav ökat antal jobb. Till-växten ökade och framför allt minskade arbetslöshe-ten . De fördelarnafick den nya socialdemokratiska regeringen med siggenom ökad tillväxt, ökad sysselsättning och minskadarbetslöshet.Sedan kom återställarna och skattehöjningarna.Skattehöjningarna hade utlovats bli 3,7 miljarder menhar blivit 80 miljarder. Det har påverkat läget. Det ärframför allt skatten på arbete som ni har höjt, skattenpå arbete för låg- och medelinkomsttagare. Det mins-kar möjligheterna till anställning, minskar möjlighe-terna till en god lönebildning, och därmed har vi fåttdessa mycket negativa effekter i , med enrekordhög arbetslöshet. Er välfärdsstat är naturligtvisi fara genom att så många människor saknar ett riktigtjobb. De saknar en framtidstro i vårt land beroende påen felaktig politik.Vad innebär vårt sätt för välfärden? Den fråganfick jag av skatteministern. Vi visar det genom att vihar en helhetspolitik med sänkta skatter, där vi ocksåväxlar med transfereringar. Man kan sänka skatter ochsänka de bidrag som föreligger. Men vi gör ocksåsocialt genomtänkta besparingar. Vi sparar inte påänkor, handikappade och föräldralösa barn. Det ärtypexempel på den helhetspolitik som vi moderaterstår för. Ett viktigt inslag är att vi vill att vanligamänniskor skall kunna leva på sin lön.Anf. 120 Statsrådet ():Fru talman! var nöjd med ut-vecklingen 1991-1994. Det finns bara en enda orsaktill att det fanns en gnutta ljus i det totala mörker somden borgerliga regeringsperioden var ekonomiskt. Dethandlade om att ni misslyckades med att hålla denfasta kronkursen. Kronan föll dramatiskt. Det kalladeCarl Bildt ett misslyckande. Det gav naturligtvis sti-mulans till exportindustrin. Ett kronfall på gavstimulans till exportindustrin. Den gick bra därefter. Iövrigt var det ett totalt mörker.Den största orsaken till det var antagligen att maninte lyckades hålla i den ekonomiska politiken. Skat-tepolitiken fick segla i väg. Man brydde sig inte omde höjda räntorna, det räntekaos som rådde. Det dö-dade den inhemska sektorn. Det lade en våt filt överhela den inhemska sektorn.Karl-Gösta återkommer till att vi utlova-de i skattehöjningar och att visedan har höjt mer än så. Missade valmanifest, som totalt domineradevalrörelsen och fram till valet. Viredovisade besparingar och skattehöjningar tydligastav alla partier. hade inget besparings-manifest. Det var sköna skattesänkningar som singla-de omkring och mycket litet av konkreta besparings-förslag. För oss handlade det t.ex. om karensdagen iföräldraförsäkringen, som vi fick ta mycket stryk för idebatter. Men det handlade också om höjda egenav-gifter, värnskatt, återställd kapitalbeskattning. Det varskattehöjningar som vi var mycket tydliga med i val-rörelsen. Kommer inte ihåg dem?Han var kanske inte med i valrörelsen 1994.Anf. 121 ()replik:Fru talman! Jag kommer mycket väl ihåg valrörel-sen 1994. Jag kommer också mycket väl ihåg det brevsom jag och flera andra fick av , därdet klart och tydligt stod att de skattehöjningar som enny socialdemokratisk regering räknade med var 3,7miljarder, som har blivit 80 miljarder. Det harpåverkat den situation vi befinner oss i.Det är egentligen märkligt att höra skatteminis-tern. Ingenting sade han om framtiden, inte ett ord omde hundratusentals människor utanför det här husetsom är arbetslösa, inte ett ord om de familjer ilåg- och medelinkomstklassen där många dels ärdrabbade av arbetslöshet, dels av de väldiga skatte-höjningar som de har fått vidkännas. har defått vidkännas besparingar och lever därmed påmarginalen. Inte ett ord säger skatteministern omförutsättningarna för dessa människor att få ett nyttjobb, ett riktigt jobb, ett varaktigt jobb.Vi talade här i om dennapolitik. Vi hade ett särskilt plenum omarbetslösheten, och ännu har ingenting hänt. Fortfa-rande stiger arbetslösheten. Förstår inte skatteminis-tern sambandet mellan er politik, med de enormaskattehöjningarna, och lägre tillväxt, med skatt påarbete som leder till svårigheter för företagen att kun-na anställa nya människor?Är det inte bättre att ha en likadan utveckling somi , där det inte finns reell arbetslöshet ,där människor kan känna sig trygga för att de kan gåtill ett jobb? I och är det likaså.Där har man haft en ekonomisk utveckling och politiksom har gett möjligheterna till nya, riktiga jobb.Anf. 122 Statsrådet ():Fru talman! Som vanligt var det ingen beskrivningav det samhälle som har skattekvot och harsparat in 250 miljarder kronor.Sedan var det valrörelsen . Om inte då sov, vilseför han människor medve-tet när han påstår att vi inte klart och tydligt i valma-nifesten under valrörelsen redovisade skattehöjningar.Vi bad dessutom om ett öppet mandat för att klara avatt ta ut ur den massiva kris som vi då var i.Låt mig säga följande om arbetslösheten. Vi görkonkreta och stora insatser för att underlätta för små-företagen. Jag har redovisat dem från talarstolen. Visatsar 4 miljarder och 8 miljarder på attstötta och stärka vården, omsorgen och utbildningen.Det är oerhört viktigt. Vi satsar 8 miljarder på kom-munerna. Ni vill dra ned 8 miljarder på kommunerna.Det är, vad jag kan förstå, en differens på 16 miljar-der. Hur många tiotusentals jobb kommer att försvin-na i vården, omsorgen och utbildningen om får chansen? Det talar han tyst om.Låt mig beskriva litet grand vad era skatteförslaginnebär konkret, fast då för utgifterna. Hälsa ochsjukvård, social omsorg: Nedskärningar med 3,9miljarder. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och han-dikapp: Nedskärningar med 8,9 miljarder. Ekonomisktrygghet för familjer med barn: Nedskärningar med1,2 miljarder. Studiestödet: Nedskärningar med 2,1miljarder. Kommunerna skall ha 8 miljarder mindre. Istället skall försvaret öka med 2,3 miljarder. Skattenpå pensionssparandet skall sänkas med 0,8 miljarder.Värnskatten skall tas bort med 5,6 miljarder. Förmö-genhetsskatten skall slopas med drygt 3 miljarder.Detta är moderat politik med tydlig effekt. Vi fårväl försöka beskriva den så gott det går. Ni kommerinte att beskriva den andra sidan av skattepolitiken.Men jag lovar att vi kommer inteatt ge oss i att faktiskt få en beskrivning av er vilketsamhälle ni är på väg att driva in i.Anf. 123 () replik:Fru talman! Jag förstår att om man känner sigpressad är det bättre att tala om det som har varit ochom andras upplevda brister än vad man själv håller påmed. Jag tror nog ändå, , att det ordnarsig med blommor - som man säger i - barakäringen dör.Vi har litet olika roller inom politiken. är detni som sitter i regeringsställning och som är ansvarigaoch vi som sitter i opposition. Vår roll i opposition ärinte bara att tala om när ni är duktiga utan också atttala om vad vi tycker är mindre bra och vad vi tyckerman borde göra i stället. Naturligtvis är er roll att justlyfta fram hur duktiga ni är.Vi fick några exempel, t.ex. datorer hemma ochsjälvförvaltning.