prot · GK0970 · 1997-02-27 00:00:00 — Men det är få områden som jag ser såstor möjlighet i när det gäller att utveckla , attklara sysselsättningen och ta fram nya produkter, somjust en omställning av energisystemet. Det är en spän-nande uppgift, och det är naturligtvis rimligt att in-dustrin deltar i den. Jag har alltså ingenting emot attbjuda in till den typen av seminarium och diskussion- avspänt och generöst. Jag tror att vi har all anled-ning att försöka samverka.Citytunneln i MalmöAnf. 57 ():Herr talman! Jag har några frågor till statsministerGöran . Den gäller generaldirek-tör, som i ett uttalande påstår att regeringen har ageratoetiskt. Det handlar om den finansiering av Citytun-neln som haft att ta ställning till.Man beräknar att man skulle behöva uppta lån viaSvedab på 1,7 miljarder. egna experterbedömde detta som ett mycket riskfyllt och äventyr-ligt projekt.Enligt uppgifter skall ett regeringsbeslut ha påver-kat att godkänna det avtal somförhandlats fram, varpå generaldirektören meddelatatt hon kan vara kvar.Jag vill fråga statsministern följande:Vilket underlag använder regeringen vid sinaställningstaganden, om myndigheternas egna exper-ters underlag inte duger?Med anledning av den proposition om Citytunnelnoch som regeringen kommer att lämnatill längre fram i vår frågar jag:På vilket sätt kommer regeringen att ta ansvar föratt får en lämplig, sanningsenlig och realis-tisk ekonomisk redovisning att ta ställning till?Har regeringen vid det här agerandet gett uttryckför sin syn på ämbetsverkens självständighet ochintegritet gentemot den politiska makten?Anf. 58 Statsminister ():Herr talman! Regeringen har fattat beslut vid tvåtillfällen om i - dels under hösteni form av en avsiktsförklaring, dels iår i form av ett bemyndigande för att ingåett avtal om . Detta är regeringsbeslut, ochde verkställs av myndigheten - i det här fallet . Det finns alltså ingen som helst koppling avdet slag som frågeställaren pekar på.Det vore en sensation om det omvändagällde, att regeringen fattar beslut vid flera tillfällenoch att myndigheten sedan inte verkställer dem. Detär i så fall anmärkningsvärt.Sedan handlar ju det här i sak om att klara kollek-tivtrafiken i som är ett av mest tätbe-folkade områden. I anslutning till , somdet visserligen har stått strid om men som är ett fak-tum, skall stora kollektivtrafikfrågor lösas för Malmöoch för regionen i övrigt. Jag tycker att det är bra attvi har kommit till punkt i den frågan. Det är bra attden spårbundna trafiken i den här regionen ges deförutsättningar den skall ha. Det är den enda rimligamiljöpolitiska inriktningen i det långa loppet.Anf. 59 ():Herr talman! Jag skulle gärna vilja ha en ingåendeoch intressant debatt med såväl statsministern somkommunikationsministern om trafikförutsättningarna iSkåne, men är det inte det saken gäller. Det gällerinte heller vara eller icke vara. Vad jaghar förstått har experter inte uttalat sig omdet. Det gäller trovärdigheten hos det ekonomiskaunderlaget och det avtal man förhandlat fram.Om egna experter karakteriserar avta-let som äventyrligt och mycket riskfyllt, vilket under-lag använder regeringen i så fall för att anse att manändå bör genomföra projektet med denna ekonomiskautgångspunkt?Anf. 60 Statsminister ():Herr talman! Jag kan inte redogöra exakt för hurberedningsarbetet har gått till i Kommunikationsde-partementet. Det skall kommunikationsministern göra.Däremot vänder jag mig emot den svepande be-skrivningen av relationen mellan regeringen och denstatliga myndigheten som frågeställaren inledde med.Jag vill bestämt tillbakavisa det. Så ligger det inte till,och så har det inte gått till. Sedan finns ju alltid dela-de meningar om projekt, inte minst dessa större pro-jekt. Ett systerprojekt till det här projektet, eller ettprojekt som har föregått det, är ju . Dethar ju minst sagt varit förknippat med den typen avdiskussioner. Ställ gärna frågan om detaljerna tillkommunikationsministern, men påstå inte att detta pånågot sätt skulle ha brutit mot konstitutionell praxis!Anf. 61 ():Herr talman! Jag vill fråga statsministern om re-geringen står bakom de uttalanden som harkommit via TT från om att en gene-raldirektör har lydnadsplikt gentemot regeringen. I ettannat uttalande har de också sagts att allt som ett verkgör, görs på order av regeringen. Är detta regeringensuppfattning? Det gäller framför allt detta med lyd-nadsplikt. Jag undrar vilken självständigt tänkandemänniska som skulle vilja vara generaldirektör ochleda ett verk om detta är regeringens uppfattning.Anf. 62 Statsminister ():Herr talman! Jag kan inte utveckla begreppet lyd-nadsplikt. Det känns litet anfrätt på något sätt. Det gerinte direkt några positiva associationer. Jag kännerinte till om det finns i lagstiftningen eller i några för-arbeten. Jag tycker att det är viktigt att göra klart attnär regeringen kollektivt har fattat ett regeringsbeslutskall det verkställas. Det är våra myndigheter somskall se till att så sker.I den här frågan är det otvetydigt så att det finnsminst två regeringsbeslut fattade - det finns säkertfler. Det finns ett gott formellt stöd för Banverketsstyrelse att ingå de avtal som har tecknats.Jag kan för litet om vad som har förevarit omkringden aktuella frågeställningen förvåga ha en uppfattning om de närmare turerna.Sänkta bostadsbidragAnf. 63 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsrådet . Vi har tagit del av en rapportsom visar att de sänkta bostadsbidragen drabbar barn-familjer som bor i småhus hårt. De påverkas förutomav regler om generella inkomstgränser också av reg-lerna om begränsning av räntekostnader och ytgrän-sens storlek.Med de nya reglerna beräknas ca 40 000 hushållfå sänkt bostadsbidrag med per månad.80 000 hushåll förlorar bidraget helt och hållet. Det ärlåg- och medelinkomsttagare som drabbas. Det är jude som uppbär bostadsbidrag. Anser statsrådet verkli-gen att det är fördelningspolitiskt acceptabelt attminska och ta bort bostadsbidraget för dessa grupper?Anf. 64 Statsrådet ():Herr talman! De förändrade regler för bostadsbi-draget som har genomförts är ju ett led i denmycket omfattande sanering av statens finanser somvi har genomfört. Jag vet inte om jag skall tolka Mi-chael fråga så att inteställer upp på budgetsaneringen, åtminstone inte i dethär avseendet. Då är det naturligtvis också intressantatt få klart för sig hur har tänkt sigen alternativ finansiering om det nu är så att mananser att den här summan pengar behövs för den tota-la saneringen av statsfinanserna.Skall man spara så mycket som 2,3 miljarder påde behovsprövade bostadsbidragen får det naturligtviseffekter. Jag vill betona att den här rapporten är pre-liminär. Den visar att de hushåll som har de lägstalönerna - det gäller väldigt många av de ensammamammorna och de som bor i hyreslägenheter - harklarat sig utan sänkningar av sina bostadsbidrag.Många av dem som har fått sänkningar i varierandeomfattning är villaboende. Ett resultat av vår kraftful-la sanering är de kraftiga räntesänkningarna.Det innebär att den här gruppen har möjligheter atttillgodogöra sig dessa effekter. De bor i villa, de harlån och de har möjligheter att omplacera sina lån.Nu tänker jag noga analysera och gå igenom denhär rapporten och inhämta ytterligare kunskaper avden slutliga rapporten som jag räknar med skallkomma när vi har haft möjlighet attgå igenom alla behandlade bidragsansökningar. Sedanfår vi ta ställning till om justeringar behöver göras. Iså fall kommer de förslagen i vårbudgeten.Anf. 65 ():Herr talman! Jag vill rekommendera statsrådet attläsa motion. Där finns det fleraförslag, och vår budget är starkare än regeringens.Jag får inget svar på frågan om det verkligen ärfördelningspolitiskt acceptabelt att sänka bidraget förjust låginkomsttagare och medelinkomsttagare. Detvore intressant att höra om det verkligen kommernågot förslag till förändringar eller till att riva upp dehär reglerna i vårpropositionen. Vi fick inget beskedom det heller.Det är någonting som jag inte förstår. Finns detnågot motiv bakom att slå särskilt hårt mot barnfamil-jer som bor i villa? Vill regeringen att barnfamiljerskall bo i lägenhet i stället för i villa?Anf. 66 Statsrådet ():Herr talman! Den omfattande sanering av statsfi-nanserna som regeringen har genomfört har till hälf-ten bestått av skattehöjningar, dvs. intäktsökningar,och till hälften av besparingar. Pengar via t.ex. debehovsprövade bostadsbidragen går naturligtvis tillmänniskor som behöver dem. Det är framför allt låg-inkomsttagare. Annars är man inte berättigad att fåbostadsbidrag.Den här rapporten visar att det är de som har delägsta inkomsterna som har klarat sig bäst inom ramenför våra bostadsbidrag. De har inte fått några sänk-ningar av sina bostadsbidrag. Som jag sade skall vi nuse över de totala effekterna.Riksdagsbehandlingen innebar en skärpning av yt-normen för barnfamiljerna i villa. Vi skall naturligtvisockså noga pröva vad det kan ha fått för effekter, menjag kan inte ge några besked om vilka eventuellaomprövningar av de här reglerna som vi kommer attfatta beslut om i regeringen. Vi skall pröva detta, ochblir det några omprövningar kommer vi att återkom-ma med dem i vårbudgeten.Anf. 67 PER ():Herr talman! Den här rappor-ten visar att det är som råkar väldigt illa ut, omjag har läst den rätt, och kanske hälften av dessa 15 %är den lilla grupp som drabbas så hårt att de får gåfrån hus och hem. De klarar helt enkelt inte av eko-nomin.Är det möjligt att ha några övergångsregler, t.ex.en spärregel eller något liknande, som kan räddadessa hushåll? sade statsrådet att man skulle åter-komma till detta i vårpropositionen. Min fråga är då:Kan man införa en spärregel eller övergångsregel?Från när kan man i så fall genomföra den? Är det såatt regeringen kan tillföra det här anslaget pengar frånnågot annat anslag, något annat utgiftsområde, i bud-geten?Anf. 68 Statsrådet ():Herr talman! Per ställer en rad frågor tillmig som jag inte har underlag för att svara på.Vi vet med den rapport som har kommit att dengrupp som har fått vidkännas de största minskningar-na består av ungefär 2 000 hushåll. Det är klart att detdå är viktigt att noggrant analysera vad det är som harförorsakat att den här gruppen har fått så pass kraftigasänkningar.Men jag vill än en gång betona att de hushåll somhar de lägsta inkomsterna har klarat sig bäst. Vi har juändå sparat så mycket som 2,3 miljarder på bostads-bidraget.EU och asylfråganAnf. 69 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsministern.Vid Dublinmötet bestämde sigdet för att undanta EU-området frånasylrätten. Man uppdrog då åt regeringskonferensenatt försöka förändra fördraget så att det här blir möj-ligt. håller nu på att arbeta meddetta.Det innebär att en individ som har behov av skyddinte kan söka asyl i ett annat medlemsland. Det kannaturligtvis inte röra sig om så många människor iEuropa . Men situationen kan ju förändras. Om vifår nya medlemsländer som t.ex. och Bul-garien, som ibland är flyktingproducerande, kommermänniskor där naturligtvis inte att kunna söka asyl iandra medlemsländer. De får i stället söka sig tillAfrika, eller andra länder.Det här har föranlett protester från UNHCR ochfrån en rad organisationer i som ,Svenska Röda korset, ochRädda Barnen.Min fråga är: Hur tänker regeringen hantera denhär situationen? Ser man några möjligheter att förenadet här med de internationella konventionerna ochmed de principer som har slagits fast om tillämpning-en av dessa av UNHCR och t.ex. FN?Anf. 70 Statsminister ():Herr talman! Det är möjligt att jag blir svaretskyldig. Bland de hundratals frågor som diskuteras ide sammanhangen erinrar jag mig att detta egentligenhärstammar från en dispyt mellan och Spani-en - om jag inte missminner mig, men låt det vara enreservation för detta. Där finns det en tvist om justasylfrågan.Löser man ut den här frågan tycker i alla fall jagatt om man har en europeisk union där medlemslän-derna samarbetar kors och tvärs om egentligen alltingär det inte rimligt att människor börjar söka asyl län-derna emellan, att de lämnar ett land för att söka asyl iett annat. Det känns inte som en särskilt realistisksituation.Och att vi i EU skulle släppa in exempelvis ländersom pekade på, som inte är så demokratisktmogna att de behandlar sin befolkning på ett anstän-digt sätt, kan jag inte se kommer att ske. Jag kan intetänka mig att vi öppnar EU:s medlemskrets för ländersom beter sig så mot sin egen befolkning.Så egentligen är den här frågan, så som jag erinrarmig den, mycket mindre, och den rör ett mycket spe-ciellt problem. Min generella reaktion är att vi i EUrimligen inte skall behöva ha ett asylförfarande län-derna emellan. Då bryter ju så att säga hela idén meden europeisk union samman.Anf. 71 ():Herr talman! Så som de här organisationerna tol-kar det går det inte att undanta vissa länder från denhär möjligheten, att man med hänvisning till ur-sprungsland inte kan ta upp och behandla frågan omasyl. Det är ju tänkbart att det uppstår en situationmed förföljelser - t.ex. i där en region ärganska högerextremistiskt orienterad - då människorsöker skydd och då staten eller samhället inte förmåreller inte visar intresse för att ge skydd. Så helt uteslu-tet är det naturligtvis inte, även om det sannolikt rörsig om mycket få fall.Anf. 72 Statsminister ():Herr talman! förstår jag frågan bättre. Utifrånden dimensionen kan man se några fall. Man kanockså se några fall där ett land kanske plågas av internterrorism - det förekommer ju i - och därsådana personer får skydd i ett annat europeiskt land.Då har man en konflikt av det slaget på halsen.Samtidigt är det naturligtvis som säger; detär inte så där alldeles attraktivt att se framför sig attEU blir ett undantag från generella UNHCR-regler.Däri finns målkonflikten i den här frågan.Men här finns inte någon prestige eller låsningfrån regeringens sida. Vi får försöka att åstadkommaett vettigt beslut som vi kan leva med. Rimligen är detsom säger; detta skall inte ha någon störrepraktisk betydelse. Men frågan kan naturligtvis ha enprincipiell dimension som man inte skall underskatta.Anf. 73 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Innan vi går vidare vill jag påpeka att vi har 14minuter kvar av frågestunden. Det är ungefär 20stycken som har anmält sig och som ännu inte har fåttordet. Att alla inte kommer att få ordet beror icke pånågon ovilja från talmannen, utan på att vi har beslu-tat att frågestunden skall vara . Dessutomberor det i någon mån på hur länge man pratar.EnergipolitikenAnf. 74 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsministern. Energiöverenskommelsen har lett tillett markant ökat intresse och engagemang kringenergisparande och alternativ energi. finnsdet en oro för att den kan leda till ökade kostnader förden energiintensiva industrin. Därför är det viktigt,som har skett, att det efter avstängningen av det förstaaggregatet skall finnas en kontrollstation före beslutetom det andra Barsebäcksaggregatet.Jag vill bara fråga statsministern hur regeringenskall säkra en reell prövning av förutsättningarna föravstängning av det andra Barsebäcksaggregatet, sam-tidigt som man inte äventyrar tempot i utvecklingenav energisparande och förnybar energi.Anf. 75 Statsminister ():Herr talman! är vi inne på den energipolitiksom just har presenterats och som läggs fram somproposition i kammaren alldeles snart. Men IngerLundberg tar upp en bra fråga. Det finns kanske an-ledning att förhålla sig litet odramatiskt till den frå-geställningen.Om man tittar på hur kraftproduktionen har sett uti har det förekommitvåldsamma variationer när det gäller produktion avkärnkraft eller vattenkraft. Det har svängt upp ochned, och det har varit mycket större svängningar än de3 TWh som första aggregat representerar.Det har vi levt med, och det har vi kunnat hantera.Den typen av svängningar har inte påverkat elprisetpå något nämnvärt sätt. Vi skall också erinra oss omatt stod, tror jag, sex av våra kärn-kraftsaggregat stilla på grund av en ganskaomfattande översyn till följd av tekniska problem iden mycket känsliga kraftproduktionen.Aggregat nr 1 och nr 2 kommer alltså inte att varadet stora bekymret. Jag tror att vi med ganska vettigametoder klarar att tillföra ny elproduktion. Det ärockså ganska lätt att se hur det skall gå till.Hela den här energipolitiken kommer ju att prö-vas, när vi kommer fram till aggregat nr 3, 4, 5, 6 osv,och när ny kraftproduktion skall vara så pass tillgäng-lig att den är på plats innan reaktor nr 3 stängs av.Jag tror att vi aldrig kommer att ha den kraftpro-duktionen på plats om man inte skickar tydliga signa-ler till marknaden och säger: börjar vi avveckla.Nu börjar vi ta in det nya. satsar vi på de framtidaenergislagen.När den signalen går ut, när den understöds avskattepolitik, avgiftspolitik, utvecklingsarbete ochteknisk förnyelse - då växer det fram en ny energi-marknad. Då försvinner den gamla tekniken och dennya kommer i stället.Det här kommer vi alltså att följa mycket noga. Vitänker aldrig från vare sig , Vänsterpar-tiets eller socialdemokratins sida äventyra elleveran-serna till industrin. Det vore uteslutet. Kom ihåg attvarannan kilowattimme som produceras i kärnkrafteni dag används för att värma upp lägenheter! Det kanvi faktiskt göra på annat sätt.SkattetilläggetAnf. 76 ():Herr talman! Skattetillägget har för inte så längesedan varit föremål för interpellationsdebatt. Då sva-rade skatteministern: Ja, ja - vi får väl se över frågan,så att det inte blir alltför ohemula resultat. Det visarpå en total missuppfattning om vad som är problemet.Problemet är att skattetilläggsreglerna strider motde mänskliga rättigheterna, dvs. mot artikel 6 i Euro-pakonventionen. Detta påpekas av höga jurister, somriksåklagaren, professor m.fl.Min fråga till skatteministern är därför: När får vien proposition där det ses till att följer deregler som en rättsstat skall följa? Det är bråttom.Anf. 77 Statsrådet ():Herr talman! Jag får börja med att tacka MargitGennser för frågan. Det är alltid trevligt att få en frågaunder frågestunden.Skattetillägget är ett väldigt viktigt redskap försvenska skattemyndigheter i kampen mot skattefusket.Det är en metod som vi har använt under en längretid, och den fungerar väldigt väl. påstår MargitGennser att den inte är förenlig med internationelllagstiftning. Det finns naturligtvis, som i många andrafall, olika tolkningar av detta, och vi har tittat närmarepå frågan i en utredning. Den utredningen visar attdetta inte strider mot den internationella konventio-nen. Men det är klart att den frågan kan prövas.Jag tycker att skattetillägg är en viktig del avskattemyndigheternas möjligheter att stävja skatte-fusk. Det är en viktig principiell fråga, inte minst förföretagsklimatet. Att få marknadsfördelar för sjystaföretag, som inte fuskar med skatten, och faktisktkomma åt dem som försöker fuska är viktigt.Samtidigt har jag i en interpellationsdebatt sagt,och kan säga det igen, att det är klart att ett sådantredskap måste vara välbalanserat. Det finns i dagsignaler från småföretag om att de tycker att detibland tas för hårda tag, och det har jag tagit till mig.Jag har träffat och lyssnat på många företagare, och vitittar närmare på frågan om vi kan förändra skatte-tillägget så att det inte får ohemula konsekvenser, somjag uttryckte mig i den interpellationsdebatt somMargit hänvisade till.Anf. 78 ():Herr talman! Tack för svaret. Det gav mångaupplysningar. Man måste hålla fast vid sina priorite-ringar. Den första är faktiskt rättsstaten, och den and-ra är statens inkomster. Det är inte jag som sagt attskattetillägget strider mot artikel 6 i Europakonven-tionen, utan en rad mycket kompetenta jurister plus istort sett hela Skattesverige, som haft frågan på re-miss.Vi har fått den utomordentliga upplysningen atträttsstaten, the rule of law, är av mindre betydelse förskatteministern än 3,5 miljarder på två år.Anf. 79 Statsrådet ():Herr talman! tolkning är natur-ligtvis alldeles uppåt väggarna. Alla som suttit här ochhört vad jag har sagt kan intyga det.Men det finns en viktig skiljelinje mellan modera-terna och socialdemokraterna, och den gäller synen påskattebrott och skattefusk i vårt land. Jag ser det somen viktig del av näringspolitiken att skapa ett braklimat för alla företag som sköter sina skatteinbetal-ningar, för alla dem som inte kommer undan, dvs. deallra flesta företagen. Men och jag vetatt det finns företag som försöker fuska och som pådet sättet skaffar sig fördelar. Därmed hotar de ocksåvälfärdssamhället och uppslutningen kring inbetal-ningen av skatter.För detta skall vi ha väl avvägda redskap, som ärskarpa i de fall där de behövs. De skall naturligtvisvara förenliga med rättsstatens principer, men detskall också finnas redskap för att faktiskt komma åtskattefusk.Anf. 80 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Med anledning av statsrådet glädje över attfå en fråga undrar jag om kammaren också vill glädjaCarl och . Är det några som harfrågor till dem?Redovisningssystem vid högskolor och universitetAnf. 81 ():Herr talman! Jag vill rikta en direkt fråga till ut-bildningsminister . sedanfrågade jag vad man tänkte göra åt att ekonomiredo-visningssystemen vid universiteten och högkolornalämnade en hel del att önska och fungerade mycketdåligt. har ungefär gått, och jag undrar vadstatsrådet har gjort åt detta.Den andra frågan är: har be-gärt att det skall tillsättas en förutsättningslös utred-ning om lärarutbildningarna. När kommer den atttillsättas?Anf. 82 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag tackar för talmannens ingripandeför att ge mig tillfälle att tala i . Jag villsvara på båda frågorna.När det gäller redovisningssystemet pågår det ettintensivt arbete, där också ärinblandat och där högskolorna själva tar ett ansvar föratt åstadkomma förbättringar. Mycket har gjorts, ochmer kan säkerligen komma till. Det arbetet pågår.När det gäller den av begärda utred-ningen om lärarutbildningen vill jag säga att direkti-ven till den snart kommer att beslutas av regeringen,så att utredningen kan påbörja sitt arbete.Höjda arbetsgivaravgifterAnf. 83 ():Herr talman! Jag vill ta upp villkoren för de nyajobben med anledning av att regeringen nu har skrotatDennispaketet. Man har dragit undan möjligheternatill miljöavgifter och skall i stället finansiera resternaav paketet med höjda arbetsgivaravgifter.Jag vet inte om min fråga skall riktas till socialför-säkringsministern eller till skatteministern, men jagundrar ändå: Anser regeringen verkligen att det gerbra förutsättningar för nya jobb och nya företag att20 % av befolkning - ute i förorterna, i Sö-dertälje och i skärgården - liksom friskolor, folkhög-skolor och sjukvård skall ha höjd arbetsgivaravgift?Är det rimligt?Anf. 84 Statsrådet ():Herr talman! Regeringen har givit besked om vil-ka förändringar som kommer att ske av det s.k. Den-nispaketet. En del av det är faktiskt de vägtullar somvar planerade och som skulle ge ganska drastiskafördelningseffekter och drabba delar av Stockholmmycket orättvist. Det var inget bra finansieringsför-slag.Regeringen bereder nu frågan om finansieringen.Det gäller naturligtvis ett paket som skall finansieras,och jag kan inte säga exakt hur det kommer attgå till utan återkommer med besked i den frågan.Anf. 85 ():Herr talman! Skall jag tolka skatteministern så attförortsborna i åtminstone kan känna siglugnade så till vida att det är förstahandsal-ternativet att höja skatten på jobben runt om i helaStockholms län, utan att man även är inne på andravarianter?Anf. 86 Statsrådet ():Herr talman! Jag har svarat på frågan, men mintolkning av inställning är den att ni stårfast vid vägtullarna och de konsekvenser som deskulle få för delar av . Man skulle där fåhöga avgifter med fördelningspolitiska konsekvenser.Detta är tydligen berett att ställa sig bak-om.ÄnkepensionenAnf. 87 SKÅNBERG (kd):Herr talman! Vi har hört statsministern vältaligtframhålla vikten av att sanera ekonomin. Han haräven ifrågasatt om har något alter-nativ.Vi ställer oss naturligtvis bakom att sanera eko-nomin, men det som vi tycker är upprörande är attsocialdemokraterna med hårda nypor låter dennasanering drabba de svagaste.