prot · GL0926 · 1997-11-06 00:00:00 — För ett småföretag är nedläggning ofta detenda alternativet när man har kört fast ekonomiskt,men stora företag med bra vinster har en utomordent-lig rörelsefrihet när det gäller att välja vilken enhetsom skall läggas ned. Desto viktigare blir då kravet påinformation och på att nödvändiga åtgärder för attmöta svårigheterna sätts in.Jag tror inte att lösningen ligger i mer pengar. In-terpellanten ivrade för att nya statsmedel skulle utbe-talas. Jag menar att det är att göra saken alltför enkel.Jag tror att vi behöver ett nytt näringspolitiskt klimatmed positiva inslag i form av mindre krångel ochbyråkrati och en reducering av höga arbetskraftskost-nader. Inte minst borde skatten på arbete minskasrejält.Statsrådet säger i sitt svar att man inte skall för-ändra den struktur som är på gång, och det är ett vik-tigt uttalande, men det gäller också hur det då kan bli.Jag tror också att det finns en del fundamentala fel,t.ex. att det uppstår flaskhalsproblem så snart någrahundra personer anställs på mellaningenjörsnivå.Någonting måste därvidlag rättas till.Jag tror att det som vi framför allt behöver är nyajobb. Näringsministern sade inte detta tillräckligttydligt men kommer säkerligen senare att framhålladetta. När statssekreterare var hos oss i ar-betsmarknadsutskottet sade han att det är nya jobbsom vi behöver och att det gäller att finna förutsätt-ningarna för det. Då behöver vi ett nytt och merapositivt näringspolitiskt klimat, med minskat krångeloch lägre arbetskraftskostnader, något som skullemöjliggöra att företag kan både starta och utvecklas.Jag tror att det är viktigt att vi främjar just de små ochmedelstora företagen, vars närhet är en stor tillgångsom vi inte kan vara utan.Anf. 18 ():Herr talman! Vi hade debatter i det härämnet eller i varje fall i anknytning till detta. De ut-gick från situationen i i samband medEricssons varsel där. Jag tänker inte gå in i någraideologiska diskussioner om detta utan i den delenbara kort säga att det givetvis är så, som säger här, att företagsklimatet är avgörande för attvi skall få tillväxt och nya jobb. Men man måste ock-så konstatera att staten har ett ansvar för att utgöra ettslags olja i maskineriet. Staten kan genom utbild-ningsinsatser i näringslivet fungera som ett smörjme-del.Låt mig ge ett annat exempel, som jag tycker attdet är viktigt att understryka. "Såddfinansiering" är ett bra exempel på en samver-kan mellan stat och näringsliv som gör att vi får igång många nya företag.Herr talman! Jag vill gå in på frågeställningar. Jag tycker att det är bra atthan har tagit upp dem, och jag vill understryka en delav dem.Det gäller för det första stödet till småföretagen.Vi kan av de utvärderingar som har gjorts konstatera- det framhålls bl.a. i budgetpropositionen - att är det län som har varit effektivast närdet gällt att växla ut de här pengarna till nya arbetstill-fällen. Vid fördelningen av den här typen av medeltycker jag att man måste följa principen att premieradem som har varit duktiga på att hantera den här ty-pen av medel och som har byggt upp en bra samver-kan mellan näringslivet, staten och de olika organ somdet handlar om.Jag har inte riktigt samma ljusa bild som nä-ringsministern i sitt svar har givit av ochÖstergötland i stort. Man tror kanske att Östergötlandär ett län som klarar sig självt och att det inte behöverföras någon större diskussion om förutsättningarna förnäringslivet där, men vi har bekymmer i ,och det antyds också att vi kommer att få problem iLinköping. Det handlar här om tunga regioner, ochdet innebär också att det handlar om många jobb.Motgångar kan ge rätt kraftfulla utslag. Det är angelä-get att få fram ytterligare medel för att få till stånd ettsmåföretagande och därmed nya arbetstillfällen.Östergötland har varit duktigt i det sammanhanget,och jag hoppas att det kan räknas oss till godo närman ser att det här behövs mer av insatser.När det för det andra gäller ett industriellt mikroe-lektronikcentrum - det som menar är ettsvårt ord - vill jag, herr talman, bara påminna om attjag tog upp den frågan. Jaglade fram förslaget att staten tillsammans med nä-ringslivet skall avdela särskilda resurser för att etable-ra denna typ av kvalificerade utvecklings- och pro-duktionscentrum på elektronikområdet. Jag föreslogockså en förläggning till Norrköping.Det är bra att detta nu följs upp. Jag tror att det härvore väldigt välgörande och kanske skulle innebäraatt det i någon mån lossnar. Vi skulle i fåen litet ljusare syn på det här, om ministern ger be-sked om att man från statens sida är beredd att göra enkonkret insats. Jag vill markera att näringsministern iden frågan har stöd från i varje fall mitt parti.Anf. 19 Näringsminister ():Herr talman! Jag tycker att vi för tre debatter sam-tidigt. Det handlar för det första om hur skallhävda sig när de transnationella bolagen, de somElver kallar de fjärrstyrda, gör förändringar isin struktur.Det handlar för det andra om hur vi skall se till attentreprenörer, småföretagare och innovationsklimat ärså bra att de frön som finns i växer till riktigaplantor.Det handlar för det tredje om hur vi klarar de ortersom drabbas av stora omställningar.Jag skall börja med den första frågan, om de tran-snationella bolagen. är kanske det land somhar mest i världen av transnationella företag. Detförsta som är viktigt att konstatera är att vi faktisktgillar att de åstadkommer en högre produk-tivitet och ett bättre resultat. Det är grunden för att deblir transnationella. De som lever i en global konkur-rens är också de mest framgångsrika.För att de skall bli framgångsrika måste de inves-tera mer i sin omvärld än vad de har gjort tidigare,dvs. de måste själva på de orter och i de regioner därde är verksamma i större omfattning än tidigare inves-tera i ett bra lokalt näringsklimat. De är beroende avatt de frön som gror längs staketen runt dessa storaföretag också växer upp till plantor.Vi behöver bara titta på olika bruksmiljöer runtomkring oss för att se utvecklingsskillnaderna mellanå ena sidan företag som målmedvetethar investerat i fröna och plantorna vid fabriksgrin-darna och å andra sidan företag som har haft enbruksmentalitet och förhindrat ett bra näringsliv runtomkring det transnationella bolaget. Jag sade också imitt inledande inlägg att man måste ha ett ansvar försina anställda och för sin bygd för att lyckas. Jag ärövertygad om att det är så.Den andra frågan handlar om att natur-ligtvis måste vara mer aktivt i internationella sam-manhang och driva kraven på en bra arbetsmiljö, pålöner och arbetsrättslagstiftning liksom på miljölag-stiftning, så att vi lyfter den nivå som skallgälla ute på den globala marknaden. Det tycker jag ärväldigt viktigt. I det sammanhanget tror jag att EU-medlemskapet är oerhört viktigt för . I EUbedrivs av all handel mellan eller inomEU-länderna. Kan vi där åstadkomma en bättre ar-betsmiljö och en bättre miljö över huvud taget, enförbättrad levnadsstandard för befolkningen, ökarockså konkurrensförmåga.Den tredje frågan gäller investeringar i kunnandeoch kompetens. i världen bestod tillgångarna ibalansräkningen av skogen, järnet, malmen och kapi-talet, men ligger de i medarbetarnas hjärnor, i denkunskap som de har, och vi måste investera hårt idessa kunskaper. har utmärkta möjligheter attjobba med dessa frågor.Får jag svara på den tredje frågan som gäller be-rörda orter och ställdes av . Ja, statenär under en mycket viktig förutsättning beredd attmedverka till en etablering av IMC i ,nämligen att också näringslivet deltar i den finansie-ringen. Det skall inte bara vara symboliskt utan medengagemang.Anf. 20 ():Herr talman! Det sista var ett bra besked. Vi ärhelt överens om att näringslivet också har ett ansvar.Det är nödvändigt för att kunna förverkliga detta.Elver sade att jag är ivrig att få nya stats-medel. Riktigt så enkelt är det inte. Det är intressantatt studera vad som har hänt i . Det hand-lar inte i första hand om att ha förlorat jobb därför attföretag har lagt ned sin verksamhet. I hardet i huvudsak handlat om att företag har flyttat sinverksamhet till andra orter. Det beror naturligtvis intepå att det saknas hjärnor i . Däremot lig-ger det mycket i det statsrådet sade att Norrköpingutgör ett illustrativt exempel. Där finns ett handikappmed en för låg utbildningsnivå. Därför är Norrköpingextra sårbart när företagen skall fundera på var verk-samheten skall förläggas.Trots att ligger nära med forskning ochutveckling råder det ett handikapp i . Detmärks vid diskussioner och samtal med företagare iNorrköping. Det är därför det industriella mikroelek-troniska centrumet är så viktigt. Det handlar inte idetta läge om att tillföra 70 nya jobb - dessutomhögutbildade människor. Det viktiga är att vi vet attett centrum fungerar som en magnet för verksamhetinom området. Vi vet att det kommer att stärka nä-ringslivet inom området i . Små och störreföretag kommer att söka sig dit. Det är ett av bidragenför att skapa det klimat som behövs för att Norrkö-ping inte skall vara så sårbart i framtiden.Jag ser detta besked som mycket viktigt. Jagtyckte att jag fick ett bra svar. Om jag kan få ett klar-görande, så blir det ett mycket bra svar. Jag kan kon-statera att det är ett mycket bra svar.Norrköping är inte i klassisk mening en krisort.Däremot finns det bekymmer som kräver näring uti-från. har vi fått beskedet att staten är beredd atthjälpa till och tillföra den vitamininjektion som be-hövs för att vända utvecklingen. återstår det attställa ytterligare krav på näringslivet att medverka. Dåkan den omställning som behövs ske på ett rimligt sättinom en rimlig tid och på socialt acceptabla villkor.Anf. 21 ():Herr talman! Jag tror att både vi i detta hus och iRegeringskansliet måste påminna oss denna märkligaparadox, nämligen att arbetslöshet inte beror på ar-betsbrist. Det är tre andra brister, nämligen brist pålönsamhet i företagen, brist på pengar i offentligakassor och brist på vår förmåga att organisera arbets-livet, inklusive arbetsrättsfrågor, småföretagareskrångel och bekymmer och vad det nu kan vara.Statsrådet sade att vi för flera debattersamtidigt. Jag uppfattade att det var ett understate-ment. Det handlar om ett helt batteri. Det är inte frågaom någon enstaka företeelse utan om insatser ochförändringar och att ta bort hinder.Det behövs helt riktigt kompetent arbetskraft. Dettalas om ett kunskapslyft. En dimension som ocksåbehöver påminnas om är omdöme och ansvar även isådan verksamhet.Statsrådet nämnde också att det gäller att vi ärmed och driver lönedebatt och arbetsrättsfrågor i ettEuropaperspektiv. Det kan vi behöva. Å andra sidanfinns det en del saker att varna för på arbetsrättensområde. Det har blivit litet för vassa hörn för att denskall fungera väl. När det gäller lönedebatten harregeringen, som jag ser det, ännu inte kommit tillnågon offensiv. Jag tror att vi behöver en ny syn -litet gammaldags tänkande. Jag syftar på förvaltarska-pet. Vi skall investera och bruka mer och inte baraförbruka och vinstmaximera. En sådan förändringbehöver vi i både arbetsliv, företag och politik. Omdet får ske tror jag situationen skulle bli mycket bättrei , och Bengtsfors.Anf. 22 ():Herr talman! Jag hoppas att ministern i sitt nästainlägg hinner med att beröra punkten 2 om hur viskall ordna så att plantorna i form av företag får dennäring som är nödvändig, t.ex. stöd från staten sida.Vi har exemplet med såddfinansiering. Det är ett braexempel. Det vore bra om ministern på den punktenkunde säga att det är något man vill satsa på ytterliga-re än vad som framkommer i budgetpropositionen.Det vore också bra med ett litet besked om småföre-tagspengarna. Skall de län som lyckats väldigt bra ochskapat flest arbetstillfällen i förhållande till penning-insatsen premieras? Det måste vara betydelsefullt attfå ned arbetslösheten. Det har gett bra effekt i Öster-götland, och jag tycker att det vore bra att satsa ytter-ligare där.Herr talman! Jag är glad att ministern ger ett be-sked här. Staten är beredd att medverka till finansie-ring av IMC. Det är roligt att höra detta. Det kännslitet konstigt att en socialdemokrat måste ställa fråganför att få ett positivt svar. Jag väckte en interpellationför . Då gavs det inga besked. Men detär inga hard feelings här. Det viktiga är resultatet. Jaghoppas att näringslivet antar utmaningen. Ministernhar sagt att staten är beredd att skjuta till pengar ochta sitt ansvar. Då är det upp till näringslivet att gå in ien realdiskussion och finna en bra lösning på proble-met.Jag tror att detta kommer att bli positivt för , och att det kommer att kunna lindra effekter-na av de händelser som har skett under det senasteåret.Anf. 23 Näringsminister ():Herr talman! Jag tänkte beröra den andra frågan,nämligen hur vi får fröna att växa till riktiga plantor.Vad krävs av oss?Regeringen har arbetat med en ganska omfattandedagordning. Den tunga posten på dagordningen harvarit de stora makroekonomiska frågorna, att få ord-ning på statsfinanserna, att få ned inflationen, att fåned räntorna, att se till att blir medlem i EUosv. Detta är naturligtvis viktigt. Men det krävs enmängd andra saker för att lyckas. Det är viktigt att viser till att entreprenörer, innovatörer, småföretagarefår samma möjligheter som de stora företagen. Detinnebär inte nödvändigtvis att de får bättre möjlighe-ter. Men på de allra flesta områden har de sämremöjligheter. Det är svårare att få tillgång till universi-tets- och högskolekompetens. Det är svårare att nå destora forskningsinstitutionerna. Det är svårare att nåbranschinstituten. Det är svårare att hantera byråkratioch administration. Det var några exempel. Det ärsvårare att nå ut på exportmarknaden, och det är svå-rare att få tillgång till ny teknik utifrån. Det finns ettantal områden där vi arbetar med dessa frågor mål-medvetet. Jag vill framhålla den Småföretagardelega-tion som jobbar med framför allt regelverket. Detsvåraste för småföretagen är inte skatterna eller till-gången till universitet och högskola utan det regelverksom upplevs som oerhört betungande.Det är spännande att se vilken enorm förändringsom har skett i samhället för småföretagen. När man frågar hur många av dem som gick ut gymnasiet kan tänka sig att bli entreprenörer, svarar upp-emot att de kan tänka sig bli entreprenörer.Det är en fantastisk förändring.Där har vi som politiker ett oerhört ansvar. Vi ärde som på något sätt förmedlar vilka värderingar somär acceptabla, bra och goda. Det är politikens kärnaatt diskutera värderingar. Jag i min egenskap av nä-ringsminister, och tidigare som arbetsmarknadsminis-ter, och andra har engagerat oss hårt i att åstadkommaen omställning i det svenska samhället där vi går frånatt vara löntagare till att bli företagare.Det är intressant att se hur snabbt denna föränd-ring och värderingsförskjutning i samhället ändå hargått. Vi kan konstatera att en majoritet av ung-domarna faktiskt går och funderar på att bli företaga-re. går ungefär 200 000 människor och funderarpå att bli egenföretagare, just i detta ögonblick.Vi har 800 000 människor som är ägare ellerdelägare till ett litet företag. Vi har en och enhalv miljon människor som är eller har varit ägare tillett litet företag. Det är en fantastisk resurs som vimåste utnyttja fullt ut.Vi måste klara värderingarna och se till att de småföretagen får samma villkor. Det är en bit. Det kräverockså samhällsstöd. Jag vill litet grand ta tag i debat-ten om samhällsstödet, eftersom jag tycker att vi därhar ett problem i Sverige.Vi har nämligen en debatt i som går i denriktningen att allt samhällsstöd är dåligt. Debattendrivs väldigt mycket av näringslivets organisationer.Samtidigt lyfter ni själva upp SOD-finansieringensom ett utmärkt instrument, dvs. småföretagarstödetsom har fallit väldigt väl ut.Jag träffade chefen för som justinvesterat i en ny i iUSA. Jag fick av honom en genomgång av hur USAställer upp för att få igång en etablering av ett företag.Det är enorma insatser som görs för att få små företagatt växa i andra länder. Jag tror att näringslivet har endel att lära av det som sker ute i världen.Anf. 24 ():Herr talman! Får jag först säga till jag är glad att han har drivit frågan om ett elektro-niskt centrum. I det sammanhanget gör det faktisktingenting att han röstar på . I denhär frågan är det bra att vi har dragit åt samma håll.Vi har fått två bra konkreta besked i debatten , t.o.m. tre om vi skall ta med det större perspekti-vet. Jag tycker att det är bra om det finns en samsynnär det gäller hur vi nationellt skall försöka bekämpaarbetslösheten och skapa ett bra klimat för företag ochsamhälle.Dessutom har det kommit två konkreta besked närdet gäller den besvärliga situationen i Norrköping.Det kommer mer stöd till småföretagsutveckling, ochstaten är beredd att gå in och engagera sig när detgäller lokalisering av IMC.Nu skulle jag väldigt gärna vilja, men jag vet attdet inte går att göra här i kammaren, att nästa gångställa en interpellation till företagsledning.Det tillåter inte parlamentets regler. Däremot kan jaginte låta bli att avstå från möjligheten att använda denfolkligaste av alla talarstolar och ändå vända mig tilldem som också behöver ge draghjälp för att vändautvecklingen i Norrköping.Jag vill uttrycka förhoppningen att andra i beslutande ställning inom förståratt det inte är något svaghetstecken att säga att man ärberedd att ta ett socialt ansvar eller ett samhäll-sansvar. Gör man det, t.ex. genom att bidra till lokali-seringen och utvecklingen av IMC, kommer det tvärt-om att bidra till ett bra företagsklimat så att fler kom-muner , precis som har gjort,är beredda att göra stora insatser när det gäller inves-teringar för att se till att företag kan fortsätta att växaoch utvecklas.Den frågan får jag inte något svar på här. Men jagär nöjd med att jag har fått ett bra svar från statsrådet.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1997/98:19 om statli-ga myndigheters ansvar för regional balansAnf. 25 Näringsminister ():Herr talman! har frågat mig delsvilka åtgärder jag ar beredd att vidta för att få statligaverk och myndigheter att ta sitt ansvar för god serviceoch regional balans över hela landet, dels vilka initia-tiv jag är beredd att ta för en bättre samordning avinsatserna för att öka arbetstillfällena i Söderhamnskommun.Bakgrunden till frågorna är att kronofogdemyn-digheten aviserat nedskärningar i verksamheten iSöderhamns kommun som arbetar med att förlägga 350 statligaarbetstillfällen till kommunen.Under de senaste tio åren har styrningen av stats-förvaltningen genomgått stora förändringar. En bidra-gande orsak till dessa förändringar är de effektivitets-krav som regering och riksdag ställt, inte minst bero-ende på de tidigare enorma underskotten i statsfinan-serna. Regeringens uppfattning är att dessa effektivi-seringar är, och har varit, nödvändiga. Samtidigtmåste naturligtvis myndigheterna i sitt effektivise-ringsarbete beakta de regler som verksförordningenanger vad gäller regionalpolitiska hänsyn.Ett särskilt problem i detta sammanhang är att detfinns alldeles för få exempel på samordning mellansektorerna. En ökad samordning skulle på ett kraft-fullt sätt kunna bidra till att verksamheter som hotasav indragning skulle kunna behållas även i landetsmest utsatta delar. Det är i det perspektivet man skallse statsmakternas strävan att utveckla verksamhetenmed medborgarkontor. Regeringen har för övrigtnyligen tagit ytterligare ett initiativ på detta områdenär i fått i uppdrag attutreda förutsättningarna för ett närmare myndighets-samarbete i Stockholms skärgård.Den s.k. (SOU1997:13) pekar tydligt på förhållandet att allt flerstyrfunktioner i den statliga sektorn förläggs till stor-städerna och regionala centrum. pågårberedningsarbetet med en regionalpolitisk propositioni vilken regeringen kommer att återkomma med ställ-ningstaganden i frågan om regional balans.Jag har fått veta att kronofogdemyndigheten harett generellt, av beslutat, sparbeting somgjort att de regionala kronofogdemyndigheterna måstebli mer effektiva. För del handlar det omatt ett antal tjänster av administrativt slag kommer attdras in. publika verksamhetkommer dock att finnas kvar.Söderhamns kommun har inte erhållit något gene-rellt fribrev från sådana neddragningar i den statligasektorn som är en konsekvens av nödvändiga struktur-förändringar. Avvecklingen av flygflottiljgjorde dock att regeringen bedömde att särskildastödinsatser krävdes för att kompensera kommunenför det kraftiga bortfall av sysselsättningstillfällensom uppstod just i detta fall. Söderhamnskommitténhar i uppdrag att samordna regeringens insatser förSöderhamn. I uppdraget ingår att dels lokalisera 350statliga arbetstillfällen till , dels att redovi-sa och bedöma behovet av andra insatser som varak-tigt kan stärka kommunens utvecklingsmöjligheter.Jag avser inte att föregripa detta arbete.Anf. 26 ():Herr talman! Jag ber att få tacka näringsministernför svaret på min interpellation. Jag noterar att stats-rådet hänvisar till nödvändigheten av attsanera statsfinanserna och att statliga verk och myn-digheter också måste bli effektivare. Om det kan vivara helt överens. har för övrigt aktivttagit ansvar och tillsammans med regeringen medver-kat i det mycket framgångsrika arbetet med att fåordning på statsfinanserna. Det kan vi vara stoltaöver.Det jag försöker fästa uppmärksamheten på i mininterpellation är att det måste finnas en bättre utveck-lad känsla i det arbetet. Det gäller då inte bara deenskilda myndigheterna utan också regeringens ochriksdagens överväganden när de bestämmer de eko-nomiska ramarna för de olika verksamheterna. Jagmenar dels känslan för och bedömningen av var grän-sen går så att inte effektiviseringarna får mycket ne-gativa effekter på viktig verksamhet, dels att det finnsanledning att göra åtskillnad på olika delar av stats-förvaltningen.I , där jag hör hemma, har statligaverk och myndigheter närmast gått fram som en slåt-termaskin . Vart tionde arbetstillfällehar försvunnit på bara , och detta i ett län somär ett av de allra hårdast drabbade av arbetslöshet ochnedläggningar. Det är Posten, SJ, , ,åklagarväsendet, tullen, kriminalvården och andra. Nuär det fråga om kronofogdemyndigheten, och även skattemyndigheten.Det finns en del att göra när det gäller skattemyn-dighetens och kronofogdemyndighetens verksamhet.Gävleborgarna har mer än i skat-teskulder. Hälsingarna, hälften av befolkningen, harmer än 600 miljoner i skatteskulder. om för ett tag sedan.Det är naturligtvis pengar som skulle kunna an-vändas till en tryggad vård och omsorg i kommuneroch landsting. Debatten här i kammaren i går visadeju att det finns en del hål att stoppa i. Behoven ärväldigt stora. Men utsikten att få in särskilt mycket avdessa pengar förefaller att vara begränsad med deneddragningar som görs. Det gäller i synnerhet nunär det aviserats att den myndighet som ombesörjerindrivning av skatteskulder, kronofogdemyndigheten,skall banta och skära ned sin verksamhet för att klarasin budget.Jag har särskilt lyft fram ett exempel från krono-fogdemyndigheten i min interpellation. Det är ganskauppenbart att om kronofogdemyndigheten, och förden delen även skatteförvaltningen, bantas för hårt såinnebär det att de förväntade effektiviseringar-na blir en ren förlustaffär för statskassan. Det skullevara intressant att höra om statsrådet delar min upp-fattning på denna punkt.Det mest tydliga, aktuella och absurda exempletpå hur tokigt det kan bli är kronofogdemyndighetensaktuella planer på neddragning av verksamheten. FörHälsinglands del har man aviserat en halvering avpersonalstyrkan i både och Hudiksvall.Kontoret i avvecklas helt, och i för-svann kontoret sedan.Detta sker trots att den indrivningsverksamhet somkronofogdens personal arbetar med är klart lönsamför samhället.