prot · GK0990 · 1997-04-16 00:00:00 — Ettsådant samhälle vill jag helst slippa uppleva.Jag tror, möjligen till skillnad från ,att det går att åstadkomma dramatiska förändringar ifråga om arbetslösheten genom att bedriva en politiksom tar fasta på de drivkrafter som enskilda männi-skor har och som kan få dem att starta och utvecklaföretag.Anf. 89 ():Fru talman! I det betänkande somvi nu debatterar behandlas över 100 motioner, somalla berör principiellt viktiga områden inom närings-politiken. Det finns naturligtvis en ambition hos mo-tionärerna att utveckla näringspolitiken utifrån depolitiska ståndpunkter som de själva intar.När jag hörde anförande var detsom om klockan hade stått stilla. Vi hade motsvaran-de debatt , då användeprecis samma typ av argumentation som . Det ärfråga om en veklagan över den socialdemokratiskapolitiken: Ingenting har gjorts, och ingenting kommeratt göras. Görs det någonting, kommer det absolut inteatt bli bättre.Det är tråkigt att höra att inte heller de förslag somKarin Falkmer och står bakom leder tillnågon förbättring. Har glömt bort vadsom hände ?Sverige har som enda land i västvärlden gjort densannolikt största budgetsanering som över huvud tagetnågot land har gjort. Det har varit nödvändigt ochsmärtsamt. Det är nödvändigt för att vi skall ge förut-sättningar att visa att i fortsättningen skallvara ett välståndsland.Vilken politik var det, , som bidrogtill att vi tvingades göra dessa gigantiska saneringar?Jo, det var en borgerlig politik. Dess mål var att tafasta på att företagandet skulle få bättre resurser ochatt skatterna skulle lättas för framför allt dem som dåhade höga skatter, dvs. fränder.Den politik vi har fört har inneburit attvi har försökt att fördela bördorna så rättvist sommöjligt. Det har sannerligen inte varit lätt. Jag kanförsäkra att när jag åker runt i landetpå möten och träffar både företagare och fackföre-ningsfolk får jag väldigt mycket kritik. Jag får kritikdärför att det vi gör inte är tillräckligt, eller så har vigjort någonting som är för mycket. Vi har tvingats attgöra detta utifrån en ekonomisk realitet, nämligen attse till att få landet på fötter. Det tycks ha glömt bort.Nu kan vi se ett litet ljus i en tunnel. En förhopp-ning om att det håller på att gå åt rätt håll. Det ärresultatet av en mycket tuff politik som börjarskönjas. Den skall ge förutsättningar för att kunna gåvidare. Men jag kommer aldrig som socialdemokratatt ställa upp på annat än att den politiken blir fördel-ningspolitiskt riktig. Jag kommer aldrig att medverkatill att ge subventioner och förmåner åt vissa gruppermedan andra skall få stå tillbaka. Jag har fått kritik fördet, men jag tar den kritiken, och jag försvarar denpolitik vi för.Jag har fått kritik för att vi har sänkt ersättningsni-vån i transfereringssystemen: sjukförsäkringen, barn-bidrag och a-kassan. Men vi kan inte rätta till dettaförrän den ekonomiska politiken är på en sådan nivåatt det skall kunna rättas till. Jag får kritik för att inteföretagen får mer resurser. Vi kan inte rätta till dettaförrän vi har en stabil ekonomisk politik i grunden. Vihar tvingats föra den kanske tuffaste politiken i mo-dern tid beroende på att det havererade totalt med borgerlig politik.Arbetslösheten i vårt land ligger tyvärr på en all-deles för hög nivå. Det är vi alla överens om. Det harvittnats om här tidigare. Inget är viktigare, framför alltinte för oss socialdemokrater, än att pressa ned arbets-lösheten. Vi har utfäst att halvera den öppna arbets-lösheten . Vi vet att vi har satt ribbanmycket högt, och vi skall se till att vi klarar av det.Men om det skall vara möjligt att klara den mål-sättningen krävs att vi utformar en utvecklingsstrategiför ökad tillväxt, en politik som ger möjlighet tillframtidstro. Vi har över tiden sett att låg tillväxt ledertill färre jobb och dålig utveckling, och det hotar heladet gemensamma välfärdssystemet. Självklart måstenäringspolitiken inriktas så att vi får en bra tillväxtsom gör det möjligt att värna sjukvård, omsorg ochutbildning och så att vi får en bra kvalitet i verksam-heterna.Tillväxten skall också ge möjlighet att frigöra re-surser för att skapa ett ekologiskt hållbart samhälle.Att ställa om till ett ekologiskt hållbart samhälle är enuppgift som för kommer att stå alltmer iförgrunden. Den förändring som vi vet är nödvändigmåste ske med sikte på att våra industrier också blirdelaktiga i en sådan process.Herr talman! Regeringen har sedan tillträdet år1994 genomfört en rad åtgärder för att stimulera till-växten. I stor utsträckning har politiken inriktats påframför allt de mindre och medelstora företagen,varav många är tillväxtföretag. Det är också i dentypen av företag det finns många goda erfarenheteroch idéer som kan förverkligas och utvecklas. Vi vetatt många av de nya jobben kommer att finnas i småoch medelstora företag. Ofta är det fråga om en om-vandling från större enheter. Inte sällan handlar detom industriföretag som renodlar sina verksamheteroch köper sina tjänster från nya tjänsteföretag somutvecklas.Herr talman! Låt mig också slå fast att de stora fö-retagen är viktiga både som motorer och beställare.De större företagen utgör en viktig bas för andra verk-samheter. I många delar av vårt land avgörs helautvecklingen utifrån hur stora företag kommer attfortsätta med sin tillverkning. Sett ur ett annat per-spektiv är det naturligtvis någonting som vi måsteobservera. De stora företagens kraft och roll påverkaross mycket starkt. I min valkrets i skulleden kommunen raderas från kartan om skulleförsättas i en sådan situation att det inte finns kvar påmarknaden. Så pass stor kraft har detta företag. Själv-fallet måste vi se till att ett sådan företag får förut-sättningar att vara med på marknaden.I går redovisade regeringen i vårpropositionen enrad konkreta åtgärder som skall ge företagen bättremöjligheter att stärka tillväxten. Vi har också tidigarevidtagit åtgärder just i den riktningen. Låt mig genågra exempel.En omfattande utbildningssatsning som blir ettviktigt steg i det kunskapslyft som behövs för attstärka konkurrensen. Förändringar i ägarbeskattning-en i mindre onoterade företag. har avsatts för småföreta-garutveckling. Ökad teknikspridning och ökat samar-bete med högskolorna. Vi märker i regioner där hög-skolor finns vad detta betyder för de små och medel-stora företagen. Inrättandet av industriella utveck-lingscentra, IUC, på nio platser i landet är ett förstasteg. Detta sker i syfte att stimulera utvecklingen ochskapa nya jobb, och då framför allt i småföretag.Vi har avsatt till ett program fören omställning till en hållbar utveckling med inrikt-ning på aktiv miljöpolitik. Vi har avsatt 1 miljardkronor för ett utökat och utvecklat Östersjösamarbetetill nytta för samtliga länder kring och vik-tiga regioner i vårt land. Länsstyrelserna har fått re-surser för att samordna och utveckla regionala insat-ser för att öka tillväxten och sänka arbetslösheten.En särskild småföretagardelegation som skall ska-pa enkla regelverk och mindre byråkrati är tillsatt. 10miljarder kronor är avsatt i en sjätte , pengarsom skall se till att det långsiktigt finns riskvilligtkapital för små och medelstora företag. Detta gjordeKarin Falkmer ett politiskt nummer av, att AP-fonderna, dessa socialistiska fonder, skulle få använ-das och aktiveras på kapitalmarknaden.Vad är det för skillnad, , mellan attvåra gemensamma AP-fonder används på kapital-marknaden och att stora utifrån ägda utlandsfondergår in på samma marknad? Jag har inget emot att degör det. Jag har inget emot att stora pensionsfonderfrån eller något annat land verkar på vår mark-nad. Men varför skall inte vi själva med våra fondsys-tem kunna få konkurrera?Vi skall se till att vi utvecklar ännu bättre de ko-operativa företagsformerna och aktiverar bildandet avlokala kooperativa utvecklingscentrum. Särskildasatsningar skall ske på turistnäringen som en fram-tidsbransch. Precis som vittnade, ochsom vi som var med i har erfarenheter av,finns det goda förutsättningar för turistnäringen attanställa ännu fler människor.Vi har skapat en organisation för turistnäringensom är stabil. krävs det insatser för marknadsfö-ring och utveckling som lockar turister till landet,något som ger möjlighet att långsiktigt anställa flermänniskor. Vi har bildat ett förturism med i där EU-medelutgör ett viktigt inslag. Vi ökar den internationellamarknadsföringen av som turistland.Herr talman! Detta är bara några av de åtgärdersom har vidtagits. Lägger man till detta de positivaeffekterna av en sjunkande ränta och stabila statsfi-nanser finns det som jag ser det en mycket stark grundför en framsynt näringspolitik. Dessa offensiva sats-ningar ställer inte oppositionen, och framför allt inteModeraterna, upp på. Det är samma lista som tidigare.Det har sagts tidigare i denna talarstol, och det sades idag.Skatterna skall sänkas mer för företagare och före-tag. Reglerna på det arbetsrättsliga området skallförändras radikalt till förmån för dem som anställer.Ta bort statliga och kommunala verksamheter somkonkurrerar med det privata! Öka avregleringen!Listan kan göras hur lång som helst.Träffar några löntagare? TräffarKarin Falkmer några konsumenter? När jag hör KarinFalkmers lista tror jag faktiskt inte att hon gör det -det är inte dem hon pratar för. Arbetsrätten skall intevärna löntagarna, och vi skall inte ha en politik somgynnar konsumenter; i första hand är det för företagensom talar.De här gamla kända ståndpunkterna ger ingen of-fensiv näringspolitik. De ger inte fler jobb. Den härpolitiken har tidigare slagit ut människor från arbets-marknaden. Inemot 400 000 människor var faktisktarbetslösa när socialdemokratin tog över regerings-makten. Vi kan beklaga att vi på grund av konjunktur-förändringar och strukturförändringar inte har lyckatsatt klara arbetslösheten så snabbt som vi hade ambi-tionen att göra, men målet står fast: Vi skall se till atthalvera den öppna arbetslösheten fram ,och vi skall göra det med en näringspolitik som är braför landet - för landets företagare, löntagare och kon-sumenter.Därmed yrkar jag avslag på samtliga motioner ochreservationer till detta betänkande.Anf. 90 Tredje vice talman () replik:Herr talman! utnyttjar natur-ligtvis de få ljusglimtar som finns. Det är förstås litetdjärvt att försöka använda arbetslöshetssiffrorna i detarbetet.När man tar del av statistiken är det också litetsvårt att förstå och regeringensförnöjsamhet, inte bara när det gäller sysselsättningen.Sverige har en högre arbetslöshet än EU:s ge-nomsnitt och 40 000 fler arbetslösa än för ett årsedan. Det är ett av de få EU-länder där arbetslöshe-ten ökar. 1996 hade vi den näst lägsta tillväxten avalla EU-länder.Investeringsnivån är inte heller vad den borde vara- den är bland de lägsta i . Antalet inregistrerade bolag har sjunkit se-dan 1994, och den här negativa utvecklingen fortsät-ter, såg jag . Dessutom är spädbarnsdöd-ligheten bland de företag som trots allt startar förfä-rande hög. Det är som överlever tioårsda-gen, såg jag.Det här visar att de åtgärder som före-slår för att förbättra företagsklimatet är absolut nöd-vändiga. Varför då den mycket defensiva hållningsom de åtgärder som föreslogs i går visar på, Rey-noldh Furustrand? Av de 16 miljarderna går mindreän en enda till ett bättre klimat för småföretagarna.Det visar på den prioritering som regeringen ochsocialdemokraterna gör. Inte är det tilltro till småföre-tagaren som är det mest kännetecknande!Anf. 91 ()replik:Herr talman! Som jag sade i mitt inledningsanfö-rande beklagar jag djupt att vi inte så snabbt som viönskar kommer till rätta med arbetslösheten. Jagbeklagar också att vi ligger på samma nivå som andraländer i när det gäller arbetslöshetens storlek.Men vi kommer inte att slå oss till ro med detta. Denpolitik som vi nu lägger fram förslag om syftar till attskapa bättre förutsättningar.Christer Eirefelt kan i och för sig beklaga sig överatt det i vårpropositionen är bara en miljard som an-vänds till företagandet. Men om den miljarden till de satsningar som har gjortstidigare blir det åtskilliga miljarder som företagen,framför allt små och medelstora företag, har nytta av.Vi skall se till att de pengarna verkar. Väldigt mycketav de åtgärder vi har beslutat om har faktisktännu inte hunnit börja verka. Därför måste man sedetta i ett litet längre tidsperspektiv.Christer Eirefelt behöver inte vara orolig. År 1998skall det också läggas fram en budget. Skulle det visasig att det kommer att behövas ytterligare åtgärdersom stimulerar tillväxten tror jag inte att regeringenkommer att dra sig för att sätta in sådana.Christer Eirefelt talade också om att nyföretagan-det minskar. Ja, det kommer att vara så att vissa före-tag kommer att växa och sedanslås ut. Det är inte någonting ovanligt. Det som ärpositivt, , är att antalet konkurserfaktiskt minskar radikalt jämfört med hur det var påden tiden då partivänner satt i rege-ringen. Då duggade konkurserna tätt. har vi fåttstopp på detta. Det är någonting som för attklimatet faktiskt är bättre.Anf. 92 Tredje vice talman () replik:Herr talman! Visserligen har kurvan över antaletkonkurser nu planat ut, men antalet ligger fortfarandepå en på tok för hög nivå i förhållande till den kon-junktur vi lever i.Det faktum att beklagar attdet inte har gått att göra mer ger dessvärre inte någranya jobb. Det måste till konkreta åtgärder. Där stäm-mer inte vackra ord, texterna iutskottets betänkande eller regeringens högtidstal påolika branschorganisationers kongresser. Det händerju ingenting i form av konkreta förslag.När tänker ni rätta till t.ex. misstagen med sjuklö-neperioden eller de fullkomligt orimliga momsregler-na? När får vi en sänkning av arbetsgivaravgifternasom är tillräcklig för att ge de resultat som vi gemen-samt efterlyser och inte bara innebär att man tar till-baka en mycket liten del av de höjningar som harskett ? När får vi se en modernisering avarbetsrätten? En modernisering är just vad det handlarom; det handlar inte om att riva ned någon arbetsrätt.Och hur blir det med dubbelbeskattningen? Det är dekonkreta åtgärderna som vi efterlyser och som uteblir,en punkt skulle jag däremot vilja stryka undervad säger, och det är när detgäller att också de stora företagen har en betydelse.Det finns ibland en tendens att vi fokuserar förmycket på de små företagen. Jag tror framför allt attdet är för tidigt att räkna ut våra stora industriföretagoch bara tala om IT-utvecklingen. På den punkten ärvi alltså överens. Det är det däremot sämre med på deandra punkter vi har diskuterat.Anf. 93 ()replik:Herr talman! Som jag sade har ju rege-ringen sett till att vi har sänkt arbetsgivaravgifter ochdetta har parats med någonting annat. Ansvaret för attfå ekonomin att gå ihop åvilar ju en politiker, ettpolitiskt parti eller en regering. Eftersom vi har ensituation som är värre än vad vi kunde föreställa ossmåste vi se till att om vi nu gör någonting på ett om-råde så skall det paras med någonting på ett annatområde.Jag kan försäkra - jag upprepardet - att det inte har varit roligt att ta diskussionermed människor som har drabbats av förändringar ochnedskärningar i transfereringssystemet. Men detta harvarit nödvändigt. Stimulanser som vi har gjort haralltså parats med den här typen av neddragningar. Omvi nu kan förbättra ekonomin tycker jag som social-demokrat att det är viktigt att förbättra för flera grup-per: att barnfamiljerna får en standard som de kanleva på, att pensionärerna har en standard som de kanleva på, att arbetslösa har en situation som är dräglig,så länge de nu är arbetslösa, förhoppningsvis så korttid som möjligt. Jag kommer inte att medverka till attge extra favörer åt industrin exklusivt, utan jag måstetänka på helheten.Det är tacknämligt att kunna notera att ställer upp bakom kravet på att vi måste habasindustrier, som är viktiga motorer i vårt land.Ibland tycker jag mig märka att man i debatten anty-der att vi inte behöver de här industrierna och att deinte betyder speciellt mycket. Man tror att det är detnya - framför allt IT - som skall utveckla allt detgoda. Så är självklart inte fallet.Anf. 94 () replik:Herr talman! började med attklaga på att debatten är sig lik. Det är klart att den ärsig lik - ingenting har ju förändrats! Tillväxthämman-de politik förs fortfarande, och arbetslösheten blirbara värre och värre.Jag börjar bli trött på Socialdemokraternas myt-bildning, som vi har hört vareviga dag i denna kam-mare. Det gäller det som hände under den borgerligaregeringen. Sanningen är den, att det är mer än tvådecenniers socialdemokratisk politik som har byggtupp den katastrofsituation som landet hamnade i.Tänk bara på bankkrisen, som exploderade i BoLundgrens knä strax efter det att vi fick en borgerligregering. Var den åstadkommen av ? Jagbara frågar.Det är en mytbildning som pågår. Sanningen ärden, att som den borgerliga regeringenkämpade med den jobbiga ekonomiska situationenförändrades politiken så att det blev en optimismbland företagen och så att man började anställa. Detkom 1 000 nya jobb före valet . Densituationen är raserad och förstörd i dag.Stora företag - basindustrin - är ryggraden i vårindustrivärld och vårt näringsliv, och där är kärn-kraftsavvecklingen ett hot. Det är inte bara LO utanockså de elintensiva industrierna och vår basindustrisom oroar sig över energipolitiken. besvarade inte min fråga. Vilket ansvar tarReynoldh Furustrand, t.ex., om det som både LO,elintensiv industri och näringslivets företrädare ängs-las för händer i och med att man raserar en bra ochsäker energiförsörjning?Anf. 95 ()replik:Herr talman! Historien är viktig, politiker måste naturligtvis vara medvetna omdetta. Vi kan inte förneka det som hände mellan 1976och 1979 och 1979-1981. Det finns en politisk histo-ria bakom detta. Det är bara att titta på hur ekonomini landet utvecklades under den perioden.Vi socialdemokrater har säkert också gjort ett an-tal missar. Märkligt vore det annars. Vi är inte ofelba-ra, vi heller. Men det är uppenbart att den politiskaviljeinriktning som fanns 1976-1979 och 1979-1981på samma sätt som skiljer sigdiametralt från den politiska viljeinriktning vi social-demokrater har. Den tar fasta på en fördelningspolitikför hela landet som inte ensidigt gynnar vissa grupper.Bo Lundgren har ingen skuld i bankkrisen. Bank-krisen är ett internationellt fenomen. Det var inte baraSverige som drabbades av bankkris. Det gjorde i stortsett hela västvärlden. Vårt grannland hadebankkris före oss. Det märkliga var att vi intelärde oss speciellt mycket av den norska situationen,så att vi var förberedda. Bankkrisen är någonting sommarknaden i sig i mycket stor utsträckning står för.Varken eller jag sade något poli-tiskt om hur vi skulle tämja denna marknad så attbankkriser inte skulle uppstå. Det hade varit viktigtför oss, men vi visste inte. Vi hade inte kunskap omhur utvecklingen skulle bli.Jag vill säga något kort om energipolitiken. KarinFalkmer behöver inte vara orolig. Vi kommer att få enmycket lång debatt i denna kammare om framtidaenergipolitik. Jag står bakom energiuppgörelsen ochden proposition som föreligger. Jag tror att det finnsenormt mycket bärkraft. Jag tror att förutsättningarnaär stora för nya företag som skall producera energi påden marknad där industrin finns och som skall garan-tera att det finns energi för dessa industrier.Det vore fullständigt fel, , om viinte tog den unika chans som detta ger oss. Det är enteknisk möjlighet att utveckla energin för framtiden.Anf. 96 () replik:Herr talman! räknade i sittförra inlägg upp en del förändringar som vi moderatervill ha. Det är sant. Vi vill ha förbättrade villkor förföretagen för att det är den enda möjligheten att skapajobb. Om löntagarna skall få jobb måste det faktisktfinnas företagare som ser vitsen med att starta ochdriva företag. Skattetrycket är ett mycket stort pro-blem i detta sammanhang. Det faktum att en företaga-re som satsar nästan inte får del av det han åstad-kommer är naturligtvis en hämsko. Hela skattetrycks-politiken är en hämsko på löntagarnas möjligheter attfå jobb.När det gäller de stora företagen är skattepolitikenlika vedervärdigt hemsk. Den påverkar deras möjlig-heter att få kompetent personal. på Ericssonhar mycket tydligt givit uttryck för sin oro när han serhur de höga skatterna nu gör att civilingenjörer flyrSverige. Han har väldigt svårt att hitta de högkompe-tenta medarbetare som ett företag som behö-ver. Oron för vad som händer med svenskt näringslivoch svenska företag är utbredd inte bara bland demindre företagen utan också i basindustrin och i tek-nologiföretag typ Ericsson.Bekymrar det inte ett skvattatt 102 av våra företagsledare gemensamt gör detunika att gå ut och ge uttryck för sin oro? De gör det ioch för sig inte av oro för sina egna företag, för derasföretag klarar sig oberoende av hur galen politiken äri . De kan bara flytta. De vill vara i ,och de är oroliga för att vara tvungna att flytta bortifrån Sverige.Anf. 97 ()replik:Herr talman! Nej, det bekymrar mig inte specielltmycket om 102 företagsledare går ut som de gjorde idenna debattartikel, . Jag blir mer be-kymrad när jag träffar 52 arbetslösa och 50 pensionä-rer som också har drabbats av den politik som vitvingas föra. Vi skall försöka åstadkomma förbätt-ringar för dem. De 102 direktörerna är sannolikt demest välbeställda i vårt samhälle. Vad de gör är enpolitisk inlaga. Den går i händerna imycket större utsträckning. De sitter i företag som harde lägsta bolagsskatterna i hela Europa.I detta land - i - vill de utländska företa-gen investera. Det kan inte ha gått att det ena företaget efter det andra tycker attSverige är ett bra och stabilt land att investera i. Detär fördelaktigt att vara i . Det redovisas i enISA-rapport hur dessa investeringar har ökat. Detberor inte på skatteklimatet eller företagsklimatet. Detberor nog mer på att politik skallgynna dessa grupper ännu mera på bekostnad av and-ra grupper. Det kommer vi inte att ställa upp på.Anf. 98 () replik:Herr talman! Jag vill först yrka bifall till reserva-tion nr 1. Jag står naturligtvis också bakom de övrigareservationer där mitt namn finns med, men nöjer migmed att yrka bifall till reservation nr 1.Till vill jag säga att det tilldenna dag inte finns några tecken på att arbetslöshe-ten skall sjunka på det sätt som Socialdemokraternaförutspår i tillväxtpropositionen. När Konjunkturinsti-tutet, vars prognoser ligger till grund för propositio-nen, säger att arbetslösheten kommer att vara7,säger att arbetslöshetenkommer att vara 4,5 %.Det fordras naturligtvis dramatiska åtgärder för attfå ned siffrorna på det sättet. Ett sätt är att säga att deöver inte behövs. De kan gå hem. På så sätt kanman förändra statistiken på ett sätt som underlättar fören att nå den nivå som man önskar. Ett annat sättskulle vara att man vidtar åtgärder som gör det lättareför människor att få jobb.Om kampen mot arbetslösheten är det absolutviktigaste som regeringen har att företa sig är minafrågor till följande: Underlättareller försvårar det för människor att få arbete närregeringen och fördubblar sjuklöneperi-oden? Underlättas eller försvåras kampen mot arbets-lösheten av en dubbelbeskattning som missgynnarinvesterade medel i företag i förhållande till medelsom läggs på en simpel bankbok? Underlättar dagensarbetsrätt för människor att få jobb, eller är det så attden försvårar?Anf. 99 ()replik:Herr talman! Som jag sade i min inledning tarpolitiken sikte på att pressa ned arbetslösheten. Mål-sättningen är att halvera den öppna arbets-lösheten.Jag kan tala om för att jag ärövertygad om att den regering som sitter nu kommeratt göra allt av näringspolitisk karaktär för att skapade nya jobb som människor skall komma in i. Varjetiondels procent som arbetslösheten kan pressas nedär en framgång för samhället och för människor, fram-för allt för de människor som har varit arbetslösa.De som är har diskuterats tidigare. Dehar berörts i flera av inläggen. Detta har faktiskt dis-kuterats som en partiell åtgärd. Den bygger på enfrivillig basis. Det är ingen tvångsåtgärd.