prot · GK09102 · 1997-05-14 00:00:00 — Har något inflytande på högskolepoli-tik, har han helt ändrat uppfattning eller var det hansjälv som ansåg sig vara överflödig i styrelsen? Ochvad säger om en sådan nedvärdering avkunskap om utbildningssamhället inhämtad i t.ex.riksdagens utbildningsutskott, ?I reservationerna 2 och 4 påstås att centralstyr-ningen av högskolan ökat, och att de nya reglerna förurval till högskolan lett till en minskad mångfald iutbildningsutbudet. I själva verket är urvalsgrundernadesamma som tidigare, och vad gäller antagningen avstudenter så är den skärpning som genomförs enbartbetingad av hänsynen till studenternas rättssäkerhet.Vad slutligen gäller reservation 9 där rättssäker-hetsfrågor i ett brett perspektiv tas upp, gör utskottetsom framgår av betänkandet en mycket grundlig ge-nomgång av gällande regelverk. Avsaknaden av na-tionell reglering på vissa områden innebär ingalundaatt studenterna saknar rättsskydd. T.ex. kan ett lärosä-tes beslut vad gäller rätten att tillgodoräkna sig ut-bildning vid utomnordiskt lärosäte överklagas . Högskoleför-ordningen har ändrats vad gäller antagnings-frågor, vilket bl.a. innebär en skyldighet för universi-tet och högskolor att ha en antagningsordning. Enproposition om forskarutbildningen kommer senare iår, och i avvaktan på denna finns det nu ingen anled-ning att ta ställning till frågan om rätten att överklagatillsättning av doktorandtjänst.Fru talman! Jag ber att få yrka avslag på samtligareservationer och bifall till utskottets hemställan påsamtliga punkter.Anf. 188 () replik:Fru talman! Jag vill inledningsvis yrka bifall tillreservation nr 1 vad avser mom. nr 1.Sedan vill jag något kommentera anförande. Han sade att den eftergymnasialautbildningen i är bra. Det kan vi hålla medom, men det beror bl.a. på den mycket stora satsningsom skedde under de borgerliga regeringsåren för treår sedan, och som har lett till de här resultaten. Vikan hoppas att en sådan satsning får fortsätta också iframtiden. Vad vi är oroliga för är att det är så pass fåsom avlägger högre examina vid universiteten. Omdetta talade inte med ett enda ord.Han besvarade inte heller mina frågor i något avseen-de, och jag förutsätter att det beror på att han inte harnågonting att svara med.Jag tror också att det resonemang förde om stiftelserna innebär att han inte förne-kar att stiftelserna vid och i Jönköpingfungerar mycket bra. Om det nu är så att han anser attde fungerar mycket bra, anser han då inte att de skallfå fortsätta och att man kan utvidga de här exemplentill ytterligare högskolor och universitet? Det kangälla exempelvis , somjag nämnde i mitt inlägg.Jag vill påpeka för , vilket hantycks glömma i den här debatten, att vi befinner oss ien rätt allvarlig situation för högskolan eftersom re-geringen har gjort den största neddragningen i moderntid på tillsammans . Forsk-ning och grundutbildning är nämligen kommunice-rande kärl. Detta sade ingentingom. Han kommenterade följaktligen inte heller minoro för kvaliteten inom högskolan.Anf. 189 ()replik:Fru talman! Jag skall gärna besvara när det gäller lärarutbildningen. Han har självstått och läst upp hur man åtminstone delvis skullekunna lösa problemen, genom de synpunkter som harframförts av statssekreteraren i Utbildningsdeparte-mentet. kommer en proposition där tjäns-testruktur, anställningsförhållanden och organisationinom högskolan tas upp. Den kommer också att inne-bära en stimulans för fler lärare.Jag skall kommentera stiftelsefrågan. Stiftelsernakommer att finnas kvar. Vi har en stiftelsehögskola iJönköping och en i , nämligen Chalmers.Vad vi nu har gjort är att vi har öppnat dessa stiftelse-högskolor, så att det är samma demokratiska insynsom framöver kommer att gälla för dem som gällerför den av skattebetalarna finansierade högskolevärl-den i övrigt.Forskningen i har inte fått minskade an-slag, utan bevisligen sammantaget ökade anslag. Detkunde själv konstatera vid den hearingutskottet hade . Bilden var merpositiv och nyanserad än den nidbild som på gatoroch torg och i salonger sprids av Moderata samlings-partiet.Svara på min fråga också, ! Varföranser han sig själv okvalificerad att sitta i en högsko-lestyrelse?Anf. 190 () replik:Fru talman! Det var några intressanta upplysningarsom lämnade - nämligen att detskall komma en proposition . Detta vet viväldigt väl, . Vi vet att det kom-mer en proposition om tjänsteförslagen och tjäns-testrukturen inom universiteten och högskolorna. Menpå ingen enda punkt, vad jag kan förstå, kommer dettaatt svara på de frågor som statssekreteraren väckte iUniversitetsläraren nr 9 av . svarar inte heller på mina frågor om hurman verkligen skall lösa det här. Om man gör särskil-da satsningar på forskarutbildningen innebär detnämligen att man tillfälligtvis drar bort lärare som nutjänstgör och som i stället skall ägna sig åt forskningunder forskarutbildningsskedet, som jag påpekade imitt anförande. Hur löser man det, ?Man skall rekrytera lärare utomlands ifrån. Jagfrågade redan i mitt anförande:Hur gör man med danskar som har mer i lön ochtyskar som har dubbelt så hög lön? Vill de komma tillSverige, med det skattesystem om vilket även andraföretagsledare har uttalat sig att det inte är särskiltfördelaktigt?När får vi se förslaget om att pensionärerna skallarbeta på universiteten och högskolorna, ? Kommer det i den proposition som läggsfram månad?Jag vill ha svar på de här frågorna, och det har jaginte fått av . Han riktar i ställetfrågor till mig.Anf. 191 ()replik:Fru talman! Man kan naturligtvis agera på det sättsom gör; att stå och läsa upp sammasaker och sedan inte lyssna på vad jagsäger. Jag säger att i den proposition som kommer tastjänstestrukturer och förhållanden mellan de akade-miska lärarnas forskning och undervisning upp. Detkommer en proposition om forskarutbildning somockså belyser de här problemen.Självfallet går det att rekrytera lärare också utom-lands. Jag råkar känna utomordentligt förträffligaforskare och vetenskapsmän, exempelvis inom histo-riska institutionen vid , som råkarkomma just från Danmark.Rune har ingen ytterligare replik, och kanalltså inte svara på min fråga.Anf. 192 () re-plik:Fru talman! Låt mig börja med att säga att jag varmycket glad över att sitta i styrelsen för Lunds uni-versitet, . Jag tyckte att jag gjordeett utomordentligt arbete där, och jag hade med storglädje suttit kvar och blivit omvald och invald igen.Är jag nu oerhört tydlig på den punkten?Jag tycker att försöker nära enmyt att det är i och med det socialdemokratiska rege-ringsinnehavet från det senaste valet som utbyggna-den av högskolan har satt i gång. Glöm aldrig att deninleddes /91 mot den dåvarande socialdemokra-tiska ministerns önskan och vilja! Det var utbild-ningsutskottet som tog initiativ och inledde utbyggna-den av högskolan. Den fortsatte mycket kraftfullt ochmycket tydligt under den borgerliga regeringen underledning av . Där har vi basen till den ut-veckling som här försöker sägahelt är Socialdemokraternas förtjänst under de senaste2-3 åren.Jag vet att jag inte har någon replik på GunnarGoude, men jag vill ändå för protokollet tala om attäven jag tycker att det finns kompetenser och excel-lenser som är viktiga i högskolan och som inte fångasi en doktorsavhandling utan kan fångas på annat sätt.Därför bör det också finnas utrymme för dessa excel-lenser och kompetenser.Anf. 193 ()replik:Herr talman! Det är glädjande att konstatera attFolkpartiet och i alla fall inte har sammauppfattning på en väsentlig punkt, nämligen den somMargitta , å vägnar hoppas jag,gör sig till tolk för. Man kan inhämta kunskap ochkompetens och vara alldeles lämplig som ledamot i enuniversitetsstyrelse om man råkar tillhöra utbild-ningsutskottet som och är en konstruktiv debattör, ochjag skall gärna ge henne rätt på den punkten att detsjälvfallet har varit satsningar av både socialdemo-kratiska och borgerliga regeringar. Sammantaget hardetta inneburit en mycket kraftig expansion av densvenska högskolan. När man nu bejakar detta frånborgerligt håll, och samtliga partier står ju bakomdetta, är det rent fantastiskt att andra partier samtidigtondgör sig över lärarutbildningen.Det pågår också en utredningen över hela linjenom lärarutbildningen över huvud taget och satsningarpå högskolan. I konsekvens med detta - om man nuvar orolig för lärarutbildningen - skulle man ju yrkaavslag, eller åtminstone något dämpa den expansionpå utbildningssidan som sker. Det är någontingsom inte stämmer. Det är alltså en motsägelse som äralldeles uppenbar, åtminstone från en del av de bor-gerliga partierna.Anf. 194 () re-plik:Herr talman! Jag blev tillfrågad av om jag ansåg mig kompetent att sitta i . Det är det jag har yttrat mig om.Jag har ingen aning om mitt parti tyckte att jag vardet, men det utgår jag ifrån. Det är det jag har svaratpå.Anf. 195 () replik:Herr talman! Jag har en kort fråga till . Han talar varmt och vackert om utbyggna-den av och högskola och antyder,vilket är alldeles riktigt, att vi, om satsningen med de60 000 platserna genomförs, nästan kommer att nåmålet om att av de som lämnat gymnasiet kanberedas plats på en eftergymnasial utbildning vidhögskolor och universitet.Men jag tycker också att det finns ett behov av attBengt Silfverstrand uppmärksammar att det som dåpågår är en revolution när det gäller högre utbildning iSverige. Det går alltså inte att föreställa sig att det ärdet gamla och den gamla högskolan medde strukturer och den undervisningsmetodik vi harsom skall kunna ta hand om dessa kullar. De kommerinte att få den undervisningssituation som de så välbehöver. Där har vi ett stort problem som man inte fårsopa under mattan.Jag tycker att det vore bra om vi fick litet tydligareanvisningar om hur man tänker lösa det här proble-met. Jag tycker att det nästan är på gränsen till litetskamligt när departementet slänger ut att vi får välskaffa pensionerad och utländsk arbetskraft som kla-rar lärarsituationen. Problemet är betydligt större änså.Anf. 196 ():Herr talman! Jag håller med om en del av detGunnar har sagt om behovet av att också tahänsyn till andra faktorer, t.ex. lärarutbildning ochorganisation, nu när vi har något av en utbildningsre-volution. Det är precis detta som är på gång. Meneftersom expansionen är så kraftig och det är så storuppslutning bakom denna dynamiska utveckling, ärdet väl också rimligt att man utnyttjar alla möjlighetertill lärarrekrytering. Det handlar dels om att förbättrautbildningen, dels om att utnyttja de reserver somonekligen finns och att se över hela tjänstestrukturenså att det blir mer attraktivt att kombinera en forska-rinsats med en undervisningsinsats. Det är alltså re-former över hela linjen.Sedan har jag en kommentar till det sade tidigare. Det sker ju en försöksverksamhetsom också expanderar när det gäller kvalificeradeftergymnasial utbildning. Därmed har ju GunnarGoude också fått svar på frågan ? ?att sker förändring-ar. Man har alltså ett särskilt angreppssätt just för denyrkesinriktade utbildningen. Det är också en förnyelsesom tar hänsyn till förändringarna i och iomvärlden.Anf. 197 ():Herr talman! Jag skall inte försöka hålla någotslags räfst- och rättarting över vad man har missat.Men det är litet förvånansvärt att man inte anade skulle göra denna kraftiga insats och därför i godtid, t.ex. , startade med lärarutbild-ningar och en genomtänkt omorganisation avgrundutbildningen vid högskolor och universitet. Manhar missat det. Det må vara förlåtet, men litet förvå-nansvärt är det med tanke på de erfarenheter vi harhaft t.ex. från utbyggnaden . Då gjorde manjust de här misstagen. I viss mån har vi sett sammamisstag upprepas när gymnasiereformen genomfördesutan ordentliga förberedelser.Jag skulle vilja ha litet klarare tecken på vad mantänker göra. Det duger inte med att bara referera tillpensionärer, utländska lärare och sittande utredningar.Det vore bra med någon liten antydan om hur manskall ta hand om dessa stora skaror.Anf. 198 ():Herr talman! Man skall självfallet agera över helalinjen. Man skall förstärka lärarutbildningen. Manskall göra det mer attraktivt att bli lärare och verkasom lärare. När det gäller högskolevärlden skall mange möjligheter till både forskning och undervisning,eftersom det är kommunicerande kärl, som flera harvarit inne på.I den proposition som läggs fram kom-mer det förslag om en förändrad tjänstestruktur sominnebär väsentligt ändrade möjligheter och bättreförutsättningar för att bedriva undervisning. Detkommer att positivt stimulera rekryteringen.Det här går hand i hand. Men det är ganska fan-tastiskt att höra det från borgerligt håll och från Mil-jöpartiet sedan de har ställt upp och i vissa samman-hang även kommit med överbud när det gäller ut-vecklingen och platsantalet. Vi ser det inte minst närdet gäller motionerna. har vi inte haft någon för-delningsdiskussion, men vi kommer att få en sådandebatt igen. I de sammanhangen är det överbuden närdet gäller platserna det handlar om. Det handlar aldrigom lärarutbildningen i de sammanhangen. Man kansäga att jästen kommer efter brödet även hos Miljö-partiet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )26 § Lokala styrelser med elevmajoritetFöredrogsUtbildningsutskottets betänkande 1996/97:UbU10Lokala styrelser med elevmajoritet (prop.1996/97:109)Anf. 199 ():Herr talman! betänkandehandlar om regeringens förslag om inrättande avlokala styrelser med elevmajoritet för gymnasieskolanoch den kommunala vuxenskolan.En majoritet av utskottet föreslår nu attanta förslaget. Avsikten är att öka elevinflytandet iskolan, säger man. Att elevinflytande behöver öka trorjag att vi alla är överens om. har äventidigare uttalat sig för att elevinflytandet skall öka.Samtidigt visar utredningar att eleverna anser att dehar litet att säga till om i skolan. försöker manalltså att tillgodose elevernas och önske-mål.Det är viktigt att öka elevernas inflytande överundervisningens innehåll och arbetsform. Det skriveräven regeringen i propositionen. Men man väljer ändåatt lägga fram ett förslag som inte rör det som ansesmest väsentligt för att skapa verkligt elevinflytande.Man väljer nämligen styrelsevägen.Majoriteten har valt att formalisera framför att taelevernas berättigade krav om ökat inflytande påallvar. Den väg man valt leder till en återvändsgränd.Vi förleds lätt att tro att regeringen medvetet valt deninslagna vägen därför att man inte vill ge eleverna deinstrument som är nödvändiga för att utöva verkligtinflytande. Det utskottsmajoriteten nu gör är att byggaupp kulisser - Potemkinkulisser. Där för avvisar viförslaget.Vad som är viktigt är inte styrelsemajoritet ellerrepresentation i nya styrelseformer. Det riskerar istället att skapa bilden av att verkligt inflytande utöv-as bäst i form av sammanträden, av representation isnöpta styrelser. Det är en felsyn som leder arbetetmed elevinflytande bakåt, inte framåt. Det begränsadeinflytande som det möjligtvis kan bli fråga om ärdessutom förbehållet några få som återfinns i styrel-sen. Övriga får vackert stå vid sidan om.Minderåriga, som det kan bli fråga om i dessa nyastyrelser med elevmajoritet, är bara ett av problemen.Dessutom skapas nya konfliktsituationer, nya pro-blem. Elevens tid i skolan är relativt kort. Det uppstårett konkurrensförhållande mellan studier och led-ningsfunktionen för skolan. Detta anser vi vara tillnackdel för såväl elever som är engagerade i styrel-serna med elevmajoritet som det flertal som inte gesdenna möjlighet. Det uppstår även nya konfliktsitua-tioner mellan elever i majoritet och personalgrupper iskolan.Skolkommittén ligger ursprungligen bakom för-slaget. Jag har ställt mig undrande till för-slaget om nya styrelser med elevmajoritet. Som jaguppfattar det har diskussionen med eleverna handlatom att utveckla inflytandet när det gäller elevernasstudier och vardag. Det har inte handlat om att forma-lisera.Herr talman! För oss moderater är elevinflytandemycket av en process. Det handlar om att lägga utarbetsuppgifter som rör elevernas vardag och derasstudier. Det är en process eftersom det handlar om attutveckla skolans arbetsformer. Det finns många fram-gångsrika exempel runt om i landet som visar att dettasynsätt är riktigt. Jag har besökt skolor som från att havarit problemskolor numera framstår som bra exem-pel på hur ökat elevinflytande och delaktighet harburit frukt. Gemensamt är att de har processat sigfram till framgång.Men elevinflytande måste också handla om atteleverna skall ha möjlighet att välja skola och skol-form. Inflytande handlar till mycket stor del om attkunna välja något annat när man inte är nöjd med detsom erbjuds. Det naturliga är att positivt arbeta för detfria valet av skola. Jag antar att det är något som ävenTomas ställer sig bakom, åtminstone om hanmenar allvar med att leva upp till bilden av sig som enförnyare av den socialdemokratiska utbildningspoliti-ken.Men det handlar också om att utveckla friskolor,att skapa möjligheter för friskolor, att ta vara påfriskolornas utvecklingskraft, att öka inslaget av ent-reprenadformer i skolan och därmed ge inflytandetden yttersta form det kan ta sig. En skola som intehåller måttet väljer eleverna bort.Avslutningsvis, herr talman, vill jag yrka bifall tillreservation 1 under mom. 1.Anf. 200 ():Herr talman! anser att frågorna omökat elev- och föräldrainflytande i skolan är mycketviktiga. när människor ser det som en självklar-het att få ta ansvar, att ha möjlighet att välja och be-stämma själva, måste detta också gälla skolans områ-de.Vi ser därför positivt på den försöksverksamhetsom pågår i med lokala skolstyrelser medföräldramajoritet. hade 15 skoloranmält försöksverksamhet till och i slutetav skolor. Men jag skulle önska att ännu flerhade kommit i gång . Från sidaborde man ge tydliga signaler om att försöksverksam-heten med föräldrastyrelser bör leda fram till en per-manentning av verksamheten. Det skulle ge föräldrar-na och skolorna besked om att det är denna utvecklingsom vill se på lång sikt, och det skulle mo-tivera flera att komma i gång med lokala skolstyrelser.Herr talman! Jag vill därmed yrka bifall till reser-vation 4.Jag vill också i detta sammanhang ställa en frågatill socialdemokraterna i , främst TomasEneroth. Vilken ambition har man långsiktigt när detgäller att öka föräldrainflytandet i ?Herr talman! I likhet med det jag nämnt inled-ningsvis anser att det är positivt att detäven lagts fram förslag om att införa försöksverksam-het med lokala styrelser med elevmajoritet inom gym-nasieskolan och komvux. ser det som ettsätt att öka elevinflytandet.Vi är också, liksom de flesta andra partier ochremissinstanser, positiva till att rektor skall komma attges ett särskilt ansvar för att utvecklingen av skolansarbetsformer gynnar ett aktivt elevinflytande.Många elever i gymnasieskolan saknar infly-tande. Det skrivs ju också tydligt i både propositionenoch utskottsbetänkandet. De känner sig inte sedda ochinte hörda. En sammanfattande bild av den forskningsom är gjord angående elevinflytande visar att elever-na inte har något egentligt inflytande på undervis-ningen, varken i eller i gymnasieskolan.Undersökningen som har gjort visar atteleverna vill ha inflytande över arbetssituationen,ämnenas innehåll och uppläggning.Skolan måste utvecklas för att kunna fylla sinuppgift och de krav som ställs på dagens skola. Ele-verna är en viktig kraft för förändring i skolan. Ele-verna är de som bäst vet hur det är att vara ung i da-gens samhälle. Deras erfarenheter behövs för att ut-veckla skolan. Elever och vuxna har olika perspektivpå verksamheten i skolan. Men de är inte varandrasmotparter, även om det kan tyckas så . De ärberoende av varandra.Elevinflytande är en rättvise- och demokratifråga,men också en fråga om utbildningskvalitet. Med infly-tande över det egna lärandet blir eleven mer motive-rad att omvandla lärarens undervisning till kunskapersom kan användas för fortsatt lärande.Det formella inflytandet behöver också utvecklas.Det markerar att eleverna är kompetenta att ta ettstörre ansvar. Genom att ge eleverna mer ansvar ochfå dem att känna delaktighet i organisation och plane-ring förbereds de bättre för de uppgifter som vuxenli-vet medför, som motivationen i skolarbetetökar.Jag tycker också att ett TV-inslag omelevinflytande i gymnasieskolan var ganska talande.En gymnasietjej sade att på de flesta platser i samhäl-let betraktas hon som vuxen, men inte i skolan.Barnombudsmannen har uttalat sitt stöd för rege-ringens förslag till försöksverksamhet, men under-stryker att det endast skall ses som en del i arbetetmed att förbättra elevinflytandet i skolan.Jag tycker att vi skall ge eleverna möjlighet till enstark ställning. Arbetet med lokala styrelser medelevmajoritet i gymnasieskolan tror jag kan vara ettsätt. Det har från olika håll framförts oro angåendedenna försöksverksamhet. har uppfattatden oron. Men vi ser försöksverksamheten som enmöjlighet till ökat inflytande och som en möjlighet attöka motivationen i skolarbetet.Anf. 201 () replik:Herr talman! Jag är litet förvånad över den redo-visning som har lämnat av synpå medinflytande. Det är en prestation att kunna dis-kutera det utan att komma in på något som åtminstoneför mig är en självklarhet, nämligen det fria valet avskola. Eller skall jag se tystnaden från sida iden debatten så att , som åtminstone i en tidi-gare regering har framstått som en vän till utvecklan-de av andra skolformer, värnande av elevens fria valoch förkovran av friskolorna, nu tar avstånd från denpolitiken?Anf. 202 () replik:Herr talman! Nej, det skall integöra. Det räcker med att läsa i betänkandet, där viklart har redovisat vår hållning i friskolefrågorna. Detfördes en mycket stor friskoledebatt vid antagandet avfriskolebeslutet, som vi inte tyckte var bra. Vi hållerfast vid den åsikt som vi har om friskolorna. Det bor-de vara bra också för att det finnsen samsyn i de frågorna. Det finns alltså ingen åsikts-skillnad när det gäller friskolorna.Anf. 203 () replik:Herr talman! Det hade varit bra om man frånCentern under behandlingen av det här ärendet haderedovisat den synen, i stället för att nu i efterhand mereller mindre be om ursäkt för att man inte har gjortdet.Anf. 204 () replik:Herr talman! Jag ber inte om ursäkt för att vi intehar gjort det. I det här betänkandet behandlas främstlokala styrelser med elevmajoritet i gymnasieskolan.Jag tyckte att det var rimligt att diskutera den frågan,inte att nu ta upp en ny friskoledebatt.Anf. 205 ():Herr talman! Det blev ingen guldmedalj till Sveri-ge i , och det blir inte heller nå-gon guldmedalj för utskottsmajoritetens förslag. Jagtycker att förslaget i betänkandet är ett svar på enfråga som aldrig har ställts.Betänkandet är rubricerat "Lokala styrelser medelevmajoritet". Det skulle lika gärna kunna heta Lo-kala styrelser med skolledare i minoritet eller Lokalastyrelser med professionella lärare i minoritet. Dethandlar faktiskt också om det, något som det sällanhar talats om i debatten.Det svaras på en fråga som aldrig har ställts. Jaghar aldrig hört en skolledare säga: Det här med bud-getfrågor är så svårt att det skulle vara väldigt skönt,om jag slapp sitta i majoriteten och besluta om dem.Eller: Profilen för den skola som jag är ansvarig föröverlåter jag gärna till eleverna. Eller: Vilka ekono-miska prioriteringar vi vill ha på vår skola är för svårtför mig - det överlåter jag gärna till eleverna.Jag har faktiskt aldrig heller hört elever som harsagt: Jag känner att jag vill ha inflytande över minskola - inte alls över min egen studiesituation. Vadjag vill är att sitta i en styrelse, och det är inte nogmed det. Jag vill vara i majoritet, så att jag kan köraöver rektor och skolpersonal.Det gäller här alltså ett svar på en fråga som aldrighar ställts. Jag tycker att det är mycket märkligt ochfaktiskt litet skrämmande att det just inom skolområ-det är politiskt tillåtet att komma med alla möjligaförslag till hur verksamheten skall styras. Man kallardet elevdemokrati och annat.