prot · GL0938 · 1997-12-02 00:00:00 — präglas aven sprakande mångfald av etniciteter, kulturer, språk,religioner och livserfarenheter.Denna mångfald är en stor rikedom, som bär löf-ten om en vitalisering av hela vårt samhälle. Samtidigthar nya, komplexa samhällsfrågor växt fram. Arbets-lösheten har lett till ökade klyftor i samhället. Dettahar drabbat de invandrade samhällsmedborgarnasärskilt hårt.En motsvarande situation råder också inom politikoch samhällsliv. Det finns en påtaglig underre-presentation av invandrade samhällsmedborgare inompolitiska församlingar, folkrörelser och gamla sam-hällsinstitutioner. En annan utvecklingslinje somkantas av oro är ökad segregation i boendet, ett väx-ande utanförskap, diskriminering på arbetsmarknadenoch tilltagande inslag av rasism och främlingsfientlig-het i vårt samhälle.Avsikten med den gamla invandrarpolitiken harvarit att innefatta dem som invandrat i den svenskasamhällsgemenskapen. Denna politik har fungeratframgångsrikt , men i längdenhar effekten varit den motsatta. Invandrarpolitiken,tillsammans med administration som byggts upp föratt genomföra den, har genom en ensidig fokuseringpå säråtgärder för invandrade personer medverkat tillett socialt utpekande av de invandrade samhällsmed-borgarna som en avvikande befolkningskategori ochhar bidragit till att skapa ett destruktivt vi-och-de-tänkande i samhället.Vi har ett stort behov av att komma bort från dettasegregerande vi-och-de-tänkande. Det är också nöd-vändigt att harmonisera den etniska och kulturellamångfald som präglar nya verklighet ochfinna varaktiga lösningar på de nya, komplexa sam-hällsfrågorna. Detta förutsätter ett helt nytt synsättoch en ny politik, som vida överskrider invandrarpo-litikens snäva perspektiv och omhändertagande säråt-gärder.Invandrarpolitiken har spelat ut sin roll. går vifrån invandrarpolitik till integrationspolitik.Integration är ingen invandrarfråga utan en sam-hälls- och demokratifråga som berör oss alla här i vårtland. Integration handlar inte om att den invandradesamhällsmedborgaren ensidigt skall anpassa sig i detsvenska samhället. Den nya politiken uppfattar integ-ration som en ömsesidig förändringsprocess somberör både samhället och individen, såväl den inföddasom den invandrade.För den invandrade samhällsmedborgarens delhandlar det om viljan och ansträngningen att delta isamhällslivet. För majoritetsbefolkningens och sam-hällets del handlar det om att vara öppen för denetniska och kulturella mångfalden, skapa lika förut-sättningar för delaktighet och ta till vara mångfaldensskaparkraft och rikedom inom alla samhällsområden.De säråtgärder som riktar sig till nyanlända in-vandrare kommer i den nya politiken att begränsas tillde första två tre åren. De introduktionsprogram somerbjuds till nyanlända skall vara individanpassade ochutformas tillsammans med individen och inte åt ho-nom eller henne. Medperspektivet skall genomsyrahela den framtida integrationspolitiken.Efter introduktionsfasens riktade åtgärder för ny-anlända anser inte regeringen att det behövs en sär-politik för invandrade samhällsmedborgare. I ställetskall den generella politiken gälla. Mångfaldensverklighet ställer emellertid nya krav på den generellapolitiken. Politiken måste på ett helt annat sätt änhittills utgå från och spegla mångfalden i vårt samhäl-le.Det övergripande målet för den nya politiken är attskapa lika rättigheter och möjligheter för alla oavsettetnisk och kulturell bakgrund. Ett annat viktigt mål äratt skapa en samhällsgemenskap med samhälletsmångfald som grund samt en samhällsutveckling somkännetecknas av ömsesidig respekt och tolerans.Integrationsfrågorna överskuggades tidigare av demer akuta och tidskrävande asyl- och invandringsfrå-gorna. Genom att skilja dessa frågor åt på det politis-ka planet får nu integrationsfrågorna betydligt störreutrymme i regeringens långsiktiga och löpande arbete.Detta kan även skönjas i mediedebatten. lågintegrationsfrågorna långt ute i debattens periferi. finns de i debattens fokus.Av samma skäl anser regeringen att det krävs endelning även på myndighetsplanet. Integrationsfrå-gorna är av den art att de behöver stå i myndighetensfinrum och inte på dess bakgård, som har varit falletmed hantering av integrationsfrå-gorna.Statens invandrarverk, som ansvarar för delar avintegrationsfrågorna, har som huvuduppgift att hante-ra invandrings- och tillståndsfrågor. Invandrarverketsmigrationsprofil har förstärkts ytterligare sedan verkettog över ansvaret för grundutredningar och förvar avasylsökande, som tidigare hanterades av Polisen.Regeringen anser inte att det är lämpligt att enmyndighet som hanterar polisiära frågor, som förvarav asylsökande, skall arbeta med frågor omintegration. Integration är ingen invandrarfråga utanen mycket viktig samhällsfråga. Därför är det intelämpligt att en utpräglad migrationsmyndighet ansva-rar för en samhällsfråga som är av stor vikt för Sveri-ges framtid.Regeringen har dragit slutsatsen att en ny statligmyndighet behövs som får ansvar för att de integra-tionspolitiska målen får genomslag och som aktivtkan stimulera integrationsprocesserna i vårt samhälle.De integrationspolitiska målen kommer inte attkunna uppnås utan ett aktivt förändringsarbete somberör hela samhället. Detta kommer emellertid inte attske automatiskt bara därför att en ny politisk slås fastoch mål och synsätt görs bekanta. Regeringen hardärför starkt betonat vikten av att kontinuerligt följaupp vad som sker såväl över tiden som på olika om-råden och nivåer i samhället. För att uppföljningenskall kunna fungera som ett viktigt instrument i för-verkligandet av integrationspolitiken måste resultatetav uppföljningen återföras både till de olika aktörerna- kommuner, organisationer arbetsgivare etc. - samttill regering och riksdag. Genom återföringen skapasincitament till förändringar, och kunskaper erhållssom kan ge vägledning för det fortsatta arbetet. Viskapar också de goda exemplen.Den nya myndigheten skall inte ta över uppgifterfrån andra myndigheter, såsom har hörts i flera debatt-inlägg från talarstolen här . Myndighe-tens uppgift är att se till att andra tar ansvar för att dei den egna verksamheten utgår från och speglar mång-falden - detta oavsett om det handlar om åtgärderinom den generella politikens ram, särskilda insatserför nyanlända eller andra aktiviteter och verksamhe-ter. Myndigheten skall alltså inte själv vara operativ,utan den skall fungera som en motor för integrations-arbetet och följa upp och utvärdera andras operativaarbete.Myndigheten kommer också att ha det övergri-pande ansvaret för att motverka och förebygga främ-lingsfientlighet och rasism och vara en drivande kraftför att sådant arbete bedrivs kontinuerligt i samhället.För att kunna fullgöra detta arbete bör den nya myn-digheten ägna kraft åt att utveckla ändamålsenligametoder och arbetsformer.I linje med integrationspolitikens mål och inrikt-ning är det inte invandrare som är myndighetens mål-grupp, utan det är kommuner och andra aktörer medansvar för att förverkliga de integrationspolitiskamålen. I centrum för myndighetens verksamhet stårenligt regeringens förslag att främja lika rättigheteroch möjligheter för alla, oavsett etnisk och kulturellbakgrund, samt att följa samhällsutvecklingen ochutvärdera åtgärder och insatser mot bakgrund av denetniska och kulturella mångfalden i vårt samhälle.Detta är en annorlunda och betydligt bredareuppgift än att ta ansvar för invandrares integration isamhället. Integration syftar ytterst till att skapa ett"vi" av samhällets etniska och kulturella mångdfald.Det är enligt mitt sätt att se en ödesfråga för Sverige.Integration handlar om deltagande och delaktighet.Att öka de invandrade samhällsmedborgarnas delak-tighet i alla samhällsområden och nivåer är en av vårtsamhälles stora utmaningar. Därför är integration enfråga som angår oss alla.Palme konstaterade attSverige var ett mångkulturellt samhälle. Han sade attdet är svårt att leva i ett sådant samhälle och att det ärnågonting som vi måste lära oss. Jag är beredd atthålla med honom om det. Vi är inne i ett lärande. Viskall ta till vara den kunskap och kompetens somfinns, även om vi ännu inte alltid förstår att den finns.Det finns en källa att ösa ur. Vi kan göra Sverigemycket bättre och höja kvaliteten på våra liv sommänniskor i samhället.Lika rättigheter och möjligheter i mångfaldensSverige är en vision för integrationspolitiken. Var ochen av oss - självfallet hela samhället - har ett ansvaroch en uppgift.Anf. 46 (m) replik:Fru talman! Det är inte så lätt att replikera på an-föranden av den karaktär som har hållits här . Viär egentligen ense om väldigt mycket, nämligen att vivill försöka förbättra invandrarnas delaktighet i sam-hället. Det som skiljer oss åt är metoderna i det gene-rella perspektivet.Nu blir myndigheten av. Vi får önska den lyckatill. Vi får se om den gör någon nytta eller om deninte gör det. Det kan hända att den gör. Det finnssäkerligen andra bra saker.Den allra största skillnaden är ändå synen på hurvi skall förnya och på hur vi skall bedriva enekonomisk politik, en tillväxtpolitik och en syssel-sättningspolitik. Det är där vi skiljer oss åt.I dag har vi ett arbetslöshetsgap på 100 000 till120 000 invandrare om vi jämför med svenskarna. Deär utanför arbetsmarknaden. Det har inte lyck-ats vare sig för borgerliga eller socialdemokratiskaregeringar att åtgärda detta.Kommer vi att lyckas utan att reformera svensktekonomiskt system? Det kan exempelvis göras genomatt bryta ned barriärer mellan arbetsmarknaden och dearbetssökande, genom att få ned skattetrycket så atttjänster kan efterfrågas av hushållen och genom attavreglera för företag och företagare i allt ökad ut-sträckning. Det är sådana saker som gör att bådesvenskar och invandrare kan komma i gång i jobb ochatt vi kan få en tillväxt. När det gäller hur vi skall gåtill väga här skiljer regeringen och sig åt.Därför är denna integrationsdebatt nyttig och bra,men i det stora hela egentligen relativt meningslös.Anf. 47 Statsrådet ():Fru talman! Jag tycker inte att debatten är relativtmeningslös. Visst är det problem med integrationsfrå-gorna när ett samhälle inte är i balans och när allasom vill ha ett arbete inte kan få det. Visst är det ettbekymmer.Man kan också se det utifrån en annan utgångs-punkt och ställa sig frågan om vårt samhälle är rättvistsom det är . Har människor oavsett vem de äroch varifrån de kommer samma chanser, eller behand-las vi olika i vårt samhälle på olika nivåer och avolika människor, institutioner och företag?Mitt svar på den frågan är att det inte är rättvist.Man blir inte likadant behandlad. Man har inte likarättigheter och möjligheter i det svenska samhället . Särskilt utsatt är man om man har invandrat frånnågot annat land.Oavsett hur det är i övrigt i samhället måste vi ef-tersträva en rättvisa. Alla måste få komma i fråga ochvara delaktiga. Alla måste få finnas till, och alla måstekunna skaffa sig en identitet. Alla måste känna att debidrar till något i samhället. Alla måste, inte minst, fåförsöka försörja sig.Den rättvisan har vi inte, så jag tycker inte att de-batten är meningslös. Jag tror inte att vi skall uppehål-la oss alltför länge vid diskussionen om den ekono-miska politiken, avregleringar och liknande. Jag trorinte att vi löser de frågorna här i dag.Anf. 48 (m) replik:Fru talman! Jag delar statsrådets uppfattning i denfrågan.Vad jag menar är att den relativa tyngden när vidiskuterar invandrarnas framtida möjligheter liggerjust i den möjlighet som skapas med en bättre till-växtpolitik. Integrationsåtgärder, som föreslås här, ärviktiga. Staten skall tillhandahålla kompensatoriskaåtgärder för att alla skall få samma chanser och sam-ma möjligheter. Den dagen vi får se ett förslag tillriksdagen om en förändrad diskrimineringslag tror jagatt vi börjar närma oss litet viktigare saker.Det finns mycket i målbeskrivningarna som jagställer upp på och tycker är utomordentligt bra ochintressant. Vi kan diskutera hur måluppfyllelsernaskall utvärderas. Men den stora frågan är i alla fall hurmänniskor skall få möjlighet att ta ansvar för sinaegna liv och att utvecklas i en friare situation än i dag.Vi måste förnya på en rad olika punkter föratt både invandrare och svenskar skall komma i gångoch kunna ta ett ökat eget ansvar för sina liv. Det ärväl egentligen det som vi helst vill göra.Anf. 49 Statsrådet ():Fru talman! att avregle-ringar och försämringar i exempelvis arbetsrättenleder oss in på ett spår där människorna finner lyckaoch framgång i , oavsett om de är födda någonannanstans eller inte? Så enkel tror jag inte att verk-ligheten är. Jag tror dessutom att vi skulle hamna i ensituation där vi sannolikt heller inte skulle ha förut-sättningarna att klara de ekonomiska åtagandena närdet gäller de behov som människorna i vårt samhällehar om vi skulle genomföra det vill.Jag är ganska övertygad om att det är så.Jag är ense med om att lagenmot etnisk diskriminering i arbetslivet är viktig. I gårlade den kommitté som har arbetat med frågorna entid fram ett förslag. Jag har betraktat det som hastigastoch inte hunnit med att titta på alla detaljer, men jagkan ändå säga att man i och med förslaget på ett kraft-fullt sätt tar ett rejält kliv in i en situation där männi-skor i alla fall skall få komma i fråga när de har söktett jobb och kan befinnas ha kompetens. Om en sö-kande ratas på grund av sitt namn har arbetsgivarengjort sig skyldig till något som inte är i överensstäm-melse med lagen. Det tycker jag är ett oerhört viktigtframsteg.Om förslaget blir en realitet - om det blir en lag -flyttar samhället fram positionerna på en rad punkter.Syftet är att alla skall få konkurrera om ett jobb ochatt den bäste skall få det. Det är det som det handlarom. Ingen skall ratas bara på grund av sitt namn. Vihar anledning att se fram emot en debatt ,förhoppningsvis, när det har kommit ett lagförslag.Anf. 50 () re-plik:Fru talman! Jag tror säkert att statsrådet och jaghar litet olika syn på frågan. Jag tror att just avregle-ring skulle leda integrationen i en positiv riktning. Viskall inte sätta upp så många hinder.Statsrådet har väl arbetat på Bahcoverkstäder i . Jag tänker på hur mycket folksom kom dit från både och ochhur snabbt dessa människor integrerades i samhället,trots, eller kanske tack vare, att vi inte hade någonöverstatlig myndighet.Situationen , som var så väldigt annorlunda,var att vi behövde dessa människor här därför att detfanns arbete. Om man avreglerar och på så sätt gerstörre möjlighet att få fler jobb tror jag att det är godbit på väg. Det är inte det enda, det är vi nog överensom, men jag tror ändå att det är ett steg i rätt riktning.Jag ställde en fråga som jag inte fick svar på avAnita men som jag hoppas att statsrådet kansvara på. Direktören för har klart ochtydligt sagt att förändringen, dvs. att det kommer enny integrationsmyndighet, utan tvivel har budgetkon-sekvenser för . Den skulle totalt inne-bära ett sparkrav på drygt 36 miljoner på en budget på500 miljoner. Hon har vidare sagt: De pengarna kanvi bara hämta hem genom att spara i prövningsverk-samheten, vilket betyder att de asylsökande kommeratt få vänta ännu längre innan de får sina ärendenavgjorda.Jag vill understryka att även den förra regeringenhade problem med det här. Det är alltså inte enbartslag mot den sittande. Men vad är kommentaren frånstatsrådet?Anf. 51 Statsrådet ():Fru talman! talar om att skulle drabbas av besparingskrav om viseparerar den verksamhet som i dagsköter efter det att man har fått uppehållstillstånd iSverige. Här kan jag också svara på något som tidiga-re påstods här, nämligen att vi kommer att få en lud-dig gråzon mellan de båda myndigheterna. Gränsengår ju vid uppehållstillståndet. Det är dessutom enkeltatt med teknikens hjälp föra över information frånInvandrarverket till den nya myndigheten. Alla upp-gifter finns i en databurk, och tillgång till programmetoch informationen har man. Därför kan man på dennya myndigheten sitta och trycka på sina knappar föratt sedan kunna operera de här frågorna på ett kon-struktivt sätt.Det innebär alltså inga sparkrav med anledning avmyndigheten att vi tar från de pengarsom den övertagna verksamheten kostar. Det är vaddet handlar om. Om det därutöver finns sparkrav påInvandrarverket har det inte något med den här pro-positionen att göra.Anf. 52 () re-plik:Fru talman! Jag tycker att det här är ganska frust-rerande. Generaldirektören för varväldigt tydlig. Hon framhöll just hur Invandrarverketoch de som gjort själva beräkningarna hade räknatolika i fråga om de pengar som skulle följa med dåman lyfter över vissa bitar från tillden nya integrationsmyndigheten. Hon sade myckettydligt att det kommer att betyda ett besparingskravpå i en redan ansträngd verksamhet. Det ärsjälvklart att de pengarna måste tas någonstans ifrån.Enligt generaldirektören var det enda område somman skulle kunna ta pengarna ifrån just ärendepröv-ningen.Anf. 53 Statsrådet ():Fru talman! Jag skall inte förlänga det här me-ningsutbytet. Det är en felaktig föreställning att detskulle innebära 12-procentiga besparingar på restenav verksamheten att ta bort verksamhet från . Det är ju resten som är den stora verksam-heten på , dvs. tillståndsgivning,asylmottagning och annan tillståndsprövning samtövriga polisiära verksamheter. Det här är en felupp-fattning som jag beklagar att den finns. Den har ingetatt göra med den här frågan. Det är möjligt att detfinns besparingskrav på av andraskäl, men de har inte med propositionen eller med dennya myndigheten att göra.Anf. 54 () re-plik:Fru talman! Jag håller med statsrådet om väldigtmycket när det gäller att med ord uttrycka hur viktigintegrationspolitiken är och att slå fast att det här intehandlar om invandrarpolitik utan om något helt annat.Det angår oss alla. Det är en fråga för alla. Det skallgenomsyra allt och få genomslag överallt. Allt dettahåller jag verkligen med om. Men att det sedan ledertill slutsatsen att vi skall ha ett integrationsverk häng-er jag inte med i.Parallellen till jämställdhetspolitiken är för migväldigt tydlig. Denna är också något som alla riksda-gens partier ställer upp för, talar om hur viktig den äroch hur den skall genomsyra allt. Regering, departe-ment, verk, myndigheter och hela den offentliga sek-torn sägs ha ett ansvar som förebild osv. Vi har intelyckats så väl , men trots det har vi inte bestämt ossför att inrätta ett jämställdhetsverk. Vi satsar i ställetväldigt mycket på . Jagtror att ingen skulle drömma om att plocka in detämbetet någonstans eller försvaga det. I stället till-skjuter vi resurser, ändrar lagen när det behövs ochsatsar verkligen här.Det jag skulle vilja se är motsvarande satsning in-om integrationsområdet, dvs. en parallell till jäm-ställdhetsområdet. Jag undrar varför regeringen inteser det som en framkomlig väg.Anf. 55 Statsrådet ():Fru talman! säger att vi skullese det här som en parallell till jämställdhetsarbetet.Det är väldigt mycket det synsättet som har präglatvårt arbete med den här propositionen. Vi har dess-utom konstaterat, och det gjorde också utredaren avlagen mot etnisk diskriminering i arbetslivet, att jäm-ställdhetslagstiftningen på det här området inte är bra.Den behöver reformeras. Det steget har hon tagit i sinutredning i och med den nya lagstiftningen mot etniskdiskriminering i arbetslivet. Vi har alltså totalt settgått ett steg längre här, och det tycker jag är bra.Sedan tycker att det är bra attdet här ligger kvar i . Invandrarverkethanterar till invandrarfrågor - invandringsfrå-gor, tillståndsgivning och polisiära frågor. Där skullealltså även samhällsfrågan, demokratifrågan och in-tegrationsfrågan ligga. Det är omöjligt för en ochsamma ledning att hantera båda sakerna. Tro mig, jagvet från då jag jobbade på departementetoch hade hand om båda frågorna. Det var bara flyk-ting- och asylfrågor och invandrarnas tillståndsfrågorsom var intressant. Resten fanns det aldrig tid attjobba med. Det gick inte. Samma situation har vi hafti . Undanträngningseffekterna harvarit mycket tydliga . Integrationsproces-serna, och även många människor som skall leva ochbo här, har fått lida för att vi inte har tagit det härgreppet förut.Nu förändrar vi det här, precis som Rose-MarieFrebran säger. Vi tar ett steg framåt, enligt min upp-fattning, och försöker åstadkomma ett hanterbartverktyg som vi kan använda i den här processen isyfte att göra det bättre för de människor som i daginte är likabehandlade i vårt samhälle.Anf. 56 () re-plik:Fru talman! Jag och mitt parti vill framför alltförstärka ,värna självständigheten, fördubbla de ekonomiskaresurserna och se till att Diskrimineringsombudsman-nen kan arbeta offensivt, förhoppningsvis med en nyoch mycket bättre lag än vad vi har sett . Detförslag som lades fram i går ser ut att vara hoppingi-vande. Jag har själv motionerat i om dettaoch agerat på olika sätt. Det har tyvärr varit alltförtrögt att få i gång utredningen från regeringens sida.Nu har den dock kommit till en slutpunkt, och dettycker jag är bra. Jag hoppas på en snabb beredning idepartementet.Det viktiga skulle alltså vara förstärkning av , inte att fortsättningsvis skulle hantera integrations-frågor. Jag ser inga problem med att Invandrarverketskulle fortsätta ta hand om placeringen av asylsökan-de som har fått uppehållstillstånd i kommunerna, attskicka pengar till kommunerna osv., utan det viktigaskulle vara förstärkningen av DO.Anf. 57 () replik:Fru talman! Det är väldigt viktigt att här under-stryka alla myndigheters ansvar. Det är inte bara som skall ha det här ansvaret.Jag skulle vilja fråga ministern, departementet ochregeringen vad som låg bakom förslaget att integreraDiskrimineringsombudsmannen i ett nytt verk och enny myndighet. Man fick en uppfattning, när man lästedet korta avsnitt som fanns i propositionen, att detkunde ha lett till en klar försvagning av DO:s roll. Vardet också departementets mening att så skulle ske?Det vore intressant att höra litet grand om den dis-kussion som förhoppningsvis låg bakom ett sådantställningstagande, vilket nu kommer attsäga nej till. Jag tror att det är väldigt viktigt att vifrån utskottets och sida har sagt nej till ensådan försvagning som detta skulle ha lett till.Nu kommer ju förhoppningsvis ettsammanslaget förslag både när det gäller lagstiftning-en, alltså DO:s möjligheter att verka, och DO:s fram-tida lokalisering och roll. Men det vore som sagt attintressant att få lyssna på diskussionerna som lågbakom propositionsförslaget.Anf. 58 Statsrådet ():Fru talman! tar upp en väldigtviktig fråga. Jag delar uppfattningen när det gäller denhundraprocentiga friheten och självständigheten förDO. Det har aldrig funnits, och kommer aldrig attfinnas, någon åsikt om att vi från regeringens sidaskulle försöka slå ihop och binda händer och fötter påen ombudsman som är tillsatt i syfte att bevaka attsvensk lagstiftning följs inom det här området, alltsåfrågor om diskriminering riktad mot andra etniskagrupper. Det är tvärtom. Vår avsikt, som kraftigtmisstänkliggjorts, har varit den rakt motsatta. Vi harvelat göra det som tog upp tidi-gare, nämligen öka DO:s flexibilitet och möjlighet attfaktiskt göra mer.Man talar i språkbruket att vi skulle lägga DO un-der myndigheten. Det har vi aldrig sagt. Vi har sagtatt vi skall lägga DO i myndigheten med en hundra-procentigt självständig ställning i förhållande tillmyndighet, regering och andra. DO skall vara fri att ivarje stund kritisera regering eller vem det nu är sommöjligen förtjänar kritik. Vi skulle därmed ocksåkunna ställa ett antal tjänster till DO:s förfogande föratt man skall kunna gå ut med massiva informations-insatser, för att skapa möjligheter och förutsättningarför en bredare kunskapsuppbyggnad och för att in-formera om lagstiftning. Det gäller att man i samver-kan med myndigheten skall kunna åstadkomma justden här typen av aktiviteter. Det juridiska funktioner skall däremot vara hundrapro-centiga.Jag beklagar att vi uppenbarligen inte har kunnatuttrycka detta tillräckligt tydligt i propositionen.