prot · GL0945 · 1997-12-11 00:00:00 — Regeringen köröver , som först hade avstyrkt att Paja-la skulle få tillåtelse att uppföra ett flygfält. Det är bra- även det kom litet sent.Det är nämligen så att övre är det sistaområde i som saknar flygfält med reguljäraflygförbindelser inom rimligt avstånd. återstår detsvåra för en liten landsbygdskommun, nämligen attfinansiera bygget och trafiken.Det är en uppenbar orättvisa i det svenska flyg-platssystemet att de flesta kommuner har tillgång tillflygförbindelser utan kommunala kostnader medannågra, och inte precis de mest betalningsstarka, fårlägga stora kommunala kostnader på sin flygtrafik.När det gäller inlandsområdena i norra ärflyget en livsnödvändighet. De senaste årens etable-ringar, t.ex. av telefonbokningföretag i ,hade inte varit möjliga utan bra flygförbindelser. Viser med intresse fram emot vad regeringen kommeratt föreslå i den här frågan i den proposition som viväntar . Vi i anser att det är ange-läget med ett regionalpolitiskt balanserat stöd till dekommunala flygplatserna.Väntetiderna på och ovanför har nåtten sådan omfattning att behovet av en tredje banatorde framstå helt klart. De förbättringar som dennabana skulle medföra elimineras dock så gott som heltom Brommatrafiken skulle flyttas över till Arlandanär tredje banan tas i bruk. Till dess att Storstock-holmsområdet kunnat enas om en ny flygplats i regio-nen måste enligt uppfattning Brommabehållas.Konkurrensen inom reguljärflyget har ökat efteravregleringen men inte tillräckligt mycket. På grundav SAS dominerande ställning och det begränsadepassagerarunderlaget på många relationer har intekonkurrensen ännu kunnat pressa biljettpriserna till-räckligt. Det är fortfarande alldeles för dyrt att flygainrikes i jämfört med priserna i andra länder.Folkpartiet skulle välkomna nya lågprisaktörer avtypen Virgin Express och flygbolag som opererar medmindre och billigare maskiner och med högeffektivadministration. SAS behöver fler utmanare och sta-tens ägarintressen i SAS bör avvecklas.Fru talman! De statliga bolagen ochTelia AB verkar inom samhällsområden som är stad-da i en osedvanligt snabb utveckling. Sedan transis-torn uppfanns har överföringen av meddelanden, tal,ljud och bilder revolutionerats kontinuerligt. Vi kannu se fram mot en sammansmältning av TV, video,datakommunikation, radio, grammofon, telefon osv.De tidigare monopolen vittrar sönder och ersätts av ensprudlande mångfald.Utvecklingen på teleområdet har kommit längre änpå postområdet, men utan tvekan står även postverk-samheten inför svåröverskådliga förändringar. Attmånga anställda inom helst skulle vilja drai nödbromsen, om det fanns någon nödbroms, är lättatt förstå. Men i stället gäller det att se möjligheterna iutvecklingen, se konkurrensen som en stimulans ochutmaning, och ta upp kampen om kunderna i ställetför att beklaga verkligheten. Sådana faktorer somrikstäckning och stort förtroendekapital är tillgångarav stor vikt i konkurrensen med andra aktörer. Attanse att endast Posten skall kunna klara rikstäckandehopsamling och distribution av post och paket är attinte se verkligheten.Vår roll i kommer alltmer att inskränkasig till att bevaka de svaga medborgarnas rätt till godpost- och teleservice till rimliga kostnader.Fru talman! Avslutningsvis kan jag konstatera attmotiven för statliga monopol helt har förlorat rele-vans. Bl.a. av omtanke om AB:s framtid föror-dar en börsintroduktion av hela Telia.Anf. 72 ():Fru talman! Flygets stora betydelse i gäl-ler som jag ser det, och som har settdet, framför allt möjligheterna för människor iskogslänen att resa på ett bekvämt och bra sätt. Därman mer eller mindre inte har några andra möjligheteratt resa har flyget en stor betydelse.Men vad hände då efter den här avregleringen avflygmarknaden som vi fick? Alla som förespråkadeavregleringen sade att vi skulle få låga priser på dethär sättet. Priserna skulle falla. Det blev väl en san-ning med viss modifikation om man skall vara ärlig -och snäll. Man skulle kunna vara väldigt elak också.Man kan se på vissa delar i landet. Det är faktisktbilligare att flyga från till än attflyga inrikes på vissa områden, och det var väl aldrigmeningen från början. Det tycker jag sammanfattarallt det här med avregleringen på ett väldigt bra sätt.På vissa områden kanske det är bra med en avregle-ring, och på vissa områden får det helt andra konsek-venser som man aldrig hade tänkt sig.Då går man in och säger: Det skall staten skall taett ansvar för. Olönsam flygtrafik skall staten ta handom. Det som går bra skall däremot konkurrensutsättasmer. Den här avregleringen i Europaperspektiv somman sade skulle komma har vad jag vet bromsats uppganska kraftigt i vissa länder. Där slår man vakt omde egna trafikbolagen och vill inte ha mer konkurrens.Det är väl så att luftrummet på vissa ställen över Eu-ropa är ganska fulltecknat som det är , och detfinns alltså inte plats för mycket mer flyg. Konkurrenshar också kunnat leda till att det finns en del flygtrafiksom kanske inte är så bra av säkerhetsskäl.Under det här avsnittet skulle det väl också handlaom Posten. Jag tänkte kort ta upp något om Posten. Vihar varit överens om att post- och kassaservice skallfinnas i hela landet. Det är oerhört viktigt att den finnskvar. Det gör att människorna har en trygghet. I bud-getpropositionen skrev man bl.a. också om lantbrev-bärarservicen. står ungefär 1 200 personer utandaglig service. Med daglig service menar man femda-garsutdelning. Detta skulle inte få öka. Jag tycker attdet är en bra markering i budgetpropositionen att denhär dagliga servicen för människor som bor i gles-bygd är oerhört viktig för deras möjligheter att bokvar. Deras möjlighet att betala till lantbrevbärarser-vicen är också en förutsättning.Beträffande de tankegångar och idéer man har haftom att man skall ta ut avgift för dem som bor i gles-bygden har man också vad jag förstår kommit på attdet inte skall ske. De skall ha sin service ändå.Nu är det tal om att vi skall få en ny postlag tillvåren. Då kommer väl de här frågorna kanske ocksåupp. Men jag tror att det i det sammanhanget är väl-digt viktigt att man skyddar konsumenterna. Det gäl-ler framför allt adresser. Med fler postoperatörer kandet bli stora problem.Det är många människor som vill ha skydda-de adresser. De vill inte lämna ut sina adresser avolika skäl. Det kan vara kvinnor som har blivit utsattaför våld i samhället som är rädda för att deras adressskall bli igenkänd. Det är samma sak med invandraresom mer eller mindre lever under mordhot. De villheller inte att deras adresser skall komma till offent-ligheten. Jag tror att det blir oerhört svårt om manskall släppa in flera postoperatörer på den här mark-naden om man inte på ett säkert sätt kan skyddaadressregister så att de inte kommer på avvägar.För de här människorna som på ett eller annat sätttvingas leva under ständiga hot är det oerhört viktigtatt i ett samhälle som vårt kunna känna en trygghet attingen lämnar ut deras adressuppgifter. De har det nogsvårt att leva under det tvång och de hot som redanfinns riktade mot dem. De skall inte behöva vararädda för det här också. Det är oerhört viktigt fördessa människor att de känner en viss trygghet ävennär det gäller den här delen.Anf. 73 ():Fru talman! Vi i anser att flyget är braoch nödvändigt i vissa fall. Flygets snabbhet lockarstarkt, minst sagt. Men vi anser inte att flyget, och dåframför allt inrikesflyget, skall öka i nämnvärd om-fattning. Det är av miljöskäl.I fråga om energieffektivitet är flyget inte särskiltlyckat. Vår slutsats angående flygets framtid är en deli vår globala solidaritet. Vi i de rika länderna måsteminska vår konsumtion av naturresurser och vårautsläpp i naturen. Därmed minskar vi på vår komfort.Vi i de gröna tar bladet från munnenoch står för att vår komfort och bekvämlighet skallminska. Naturresurserna är ändliga, och det vill vikompensera med livskvalitet. I ett grönt samhälleskall det inte vara så lätt att förstöra så mycket. Flygetmåste därför minska på korta sträckor och ersättas avbättre tågtrafik.Mot bakgrund av detta kan vi inte acceptera prognos om flygets utveckling. I dennaingår t.ex. ingen påverkan av ekonomiska styrmedeltill förmån för miljön. Med nuvarande prognos kom-mer ökningen att ske fram ochdärefter inom närmast fördubblas.Med de ensidiga analyser som Luftfartsverketframför kommer miljön inte särskilt långt. Vi anserinte heller att de mål som utskottet förordar är lämpli-ga i det hänseendet. är en myndighetpå trafikområdet och inte ett statligt bräckjärn motandra transportslag. De överenskommelser som tecknar med flygindustrin och diverseolika flygföretag om rabatter för att öka flygandet -som t.ex. skedde , då det gjordes en överens-kommelse med inrikesflyget om att sänka avgifternasom verket tog ut om flyget i sin tur förband sig att imotsvarande mån sänka passagerarpriserna för att ökaflygandet - innebar t.ex. att många barnfamiljer somnormalt skulle ha valt tåget tog flyget. Det tycker vivar oerhört beklagligt.Det här innebär att flygsektorn expanderar ochdärmed tar marknadsandelar från tåget. Överens-kommelserna skall finansieras så att ökad trafik gerstörre intäkter tillbaka. Det blir ett nollsummespel. Vihar i trafikutskottet, mig veterligen, inte fått någonredovisning eller ens en indikation på vilket utfall deekonomiska överenskommelserna fått. Vi vet alltsåinte om det har blivit ett minus eller ett plus. Vi menarockså att överenskommelserna är en dold form avindustristöd som vi anser genast måste upphöra.Med hänvisning till det jag har sagt omflygets expansion och utveckling vill jag också hävdaatt vi inte stöder en investering i en tredje rullbana påArlanda. Vi menar att kapacitetsproblemet skall lösasgenom att överföra det behovet till andra trafikslagoch därmed som en konsekvens av det måste störresatsningar göras på alternativen - och det föreslår vi.I fråga om telekommunikationer har höstens de-batt präglats av debatten om Telias nya taxor ochtaxepolitik. Det som har debatterats har varit att sam-tal till angränsande riktnummerområden blir väsent-ligt dyrare . Det har fått företrädare förriktnummertäta regioner att reagera kraftigt - och detmed rätta. Det skulle vara en orimlig situation omglesbygdsbor och människor som bor i små riktnum-merområden skulle få avsevärt högre kostnader änresten av landets invånare.Vi har relativt sett mycket låga samtalspriser iSverige, inte bara i rent faktiska jämförelser utan äveni förhållande till vår disponibla inkomst.Problemet i debatten och som har gjort kommuni-kationsministerns uttalanden svårtolkade är att detinte finns något underlag offentliggjort om hur storaökningarna kommer att bli för olika hushåll. Det finns de som menar att det kommer attröra sig om . Det finnsde som menar att det kommer att röra sig om betydligtlägre summor än så. Så länge vi inte har några beräk-ningar att tillgå är det i princip omöjligt att föra enseriös debatt.Men i och med att vi har en telelag som inte regle-rar prissättningen men ändå talar om rimliga priser ärdet fullt i sin ordning att vi som ansvariga politiker fåren insyn i hur de nya taxorna kommer att påverkahushållen. Jag uppmanar övriga ledamöter i trafikut-skottet att sluta upp bakom denna begäran att så snartsom möjligt få ett underlag att ta ställning till hur denframtida telelagen och telepolitiken skall utformas.Jag har redan yrkat bifall till de motioner jag hadeavsett att yrka bifall till i det här avsnittet.Anf. 74 ():Fru talman! Jag tänkte i första hand hålla mig tillluftfarten och ge en bakgrund till utvecklingen där.Luftfarten är en verksamhet som inte skall ses somett fristående kommunikationssätt utan en del av ettväl fungerande kommunikationsnät i och ivärlden. ökade antalet flygpassageraremed till 17,8 miljoner vid de statliga flygplatser-na. Detta är den högsta siffran någonsin och innebäratt hela den nedgång som noterades nu är återhämtad. Utrikestrafiken svarade för istort sett hela ökningen på ca 1 miljon passageraremedan inrikestrafiken endast noterade en mycket svagökning med 22 000 passagerare. Detta speglade ihuvudsak utvecklingen av den svenska ekonomin medfortsatt god exportutveckling men svagare inhemskefterfrågeökning. Privata sällskapsresor med flyguppvisade emellertid även en god till-växt. Antalet landningar i linjefart och chartertrafikökade till 221 000. Ökningenvar något större för utrikestrafiken än för inrikestrafi-ken, som dock noterade en ökning av antalet land-ningar med . Flygbolagen har efter en konsoli-deringsperiod åter ökat sitt utbud ochsatsar nu även på privatresemarknaden, bl.a. genomökningar av s.k. lågprisplatser. Denna närmast otroli-ga utveckling är inte en företeelse för enbart ett år.Jag har, i likhet med , fått infor-mation om resultatet för . Därvisas det att ökningen fortsätter. Antalet landningarhar ökat och passagerarantalet med 3 %.Även är den största ökningen på utrikestrafiken,men har även inrikesresandet ökat . Enannan verksamhet inom flyget som har ökat kraftigt äröverflygningarna. Antalet steg med10 % till 145 000, vilket är en fjärdedel av det totalaantalet luftrörelser. Ökningen beror bl.a. på ökadtrafik mellan och och mellan och samt på ökat utnyttjandeav flygvägen över de f.d. till Fjär-ran östern.För att komplettera hela flygmarknadens utveck-ling vill jag även nämna att flygfrakten har ökat med14 % till , vartill kommer ytterligare33 i flygpostbefordran.Fru talman! Jag har inte lämnat den här informa-tionen för att jag tycker om statistik. Jag gör det föratt visa vilka behov vi har av en väl fungerande luft-fart. Det ger också en fingervisning till oss om beho-ven som luftfarten har för att kunna utvecklas. Flygethar en stor betydelse för trafikförsörjningen i ,framför allt i de delar av där stora avstånd göratt alternativa transportformer är svåra att använda.Flyget har också en stor betydelse för våra kontak-ter med andra länder, inte minst när det gäller att gede företag som är verksamma i en bra konkur-renssituation.När nu flygtrafiken utvecklas måste vi prioriteramiljöarbetet. Det innebär att den ekonomiska styr-ningen genom miljörelaterade luftfartsavgifter sominfördes av nu skärps. Buller-relateringen utökas och kompletteras från år 1998med även avgasrelaterade avgifter. Därmed ökar deekonomiska incitamenten för flygbolagen att investerai flygplan med bättre miljöegenskaper. Samarbetetmellan och har un-der utvidgats, bl.a. med en strategisk plan förmiljöanpassning av den civila luftfarten och en ge-mensam analys av sektorsansvaret inom miljöområ-det. Detta är några åtgärder, men arbetet fortsätter. Vikommer i denna kammare att få anledning att åter-komma i dessa frågor.Vi behandlar även två andra delar under detta av-snitt. Den ena delen är tele, och jag vill där bara göraen kommentar.Det finns inte, som sagt var, några motsättningar ide här delarna, och vi har naturligtvis också den upp-fattningen att alla skall ha tillgång till teletjänster påsamma villkor oavsett var man bor. Den utbyggnadsom nu pågår stöder vi till . Vi är na-turligtvis måna om att man skall nå alla abonnentermed samma villkor och samma service så snart sommöjligt.När det gäller posten är det en proposition avise-rad . Vår ambition är att tillgodose en rik-stäckande service. Det motsägs på intet sätt i det nuliggande betänkandet. Vi ber att få återkomma tillteknikutvecklingen inom postområdet i den debattsom vi skall ha med anledning av den kommandeförändringen i postlagen.Fru talman! Jag ber att med detta få yrka bifall tillmajoritetens förslag i trafikutskottet.Anf. 75 () re-plik:Fru talman! Det är trevligt att att flyget är betydelsefullt. Däremot fick jaginte klart för mig hur ställer sig tillBromma flygplats. Han talade mycket om betydelsenav flyget för de långa avstånden men också för företa-gen och konkurrenskraften. Det är synpunkter som jagverkligen delar.Vad säger om flygplatsoch den tredje rullbanan på ? Anser KristerÖrnfjäder att flyget på skall få fortsätta tillsden tredje rullbanan är klar, vilket vi vet kommer attfördröjas? Eller ser en bortre elleren främre parentes? Det vore intressant att få svar påde frågorna.Anf. 76 () replik:Fru talman! Till att börja med vill jag säga att detför närvarande pågår en kostnadsgenomgång vadgäller flyttning av verksamhet. Vi har frånutskottets sida sagt att vi vill invänta den genomgång-en innan vi går in i fortsatta resonemang.Om jag får tillfoga en helt personlig synpunkttycker jag att det skulle vara mycketsvårt att lägga ned , med det underlag som vihar fått fram när det gäller en eventuell nedläggningoch flyttning av den nuvarande verksamheten tillArlanda. Jag skulle gärna vilja se att man hittadenågon annan lösning innan man gör det, därför attkapaciteten i kommer annars attbli alldeles för liten.Anf. 77 () re-plik:Fru talman! Tack för det svaret, !Det är också så att den utredning som skall läggasfram bara handlar om vissa typer av kostnader ochinte alls tar upp kapacitetsfrågorna, som Luftfartsver-ket kommer med först . Det är glädjande attKrister Örnfjäder delar min uppfattning att Brommaför närvarande inte kan läggas ned.Anf. 78 ():Fru talman! Den motion som jag har skrivit omutbyggnad av kan motiveras av fleraolika skäl. Ett av skälen är det som utskottet också hartagit fasta på, nämligen att skulle kunna funge-ra som reservflygplats för om blir eninternationell storflygplats för godstrafik.Utskottet hänvisar till den utredning som då på-gick angående utbyggnad av . är nu klar. Utredaren föreslår att Luleåskall etableras som fraktflygplats och uppmanar rege-ringen att snabbt behandla ärendet och fatta beslut ifrågan.Våra nordiska grannländer och ärockså mycket intresserade av att få en sådan etable-ring. Ett av argumenten för att en sådan skall placerasjust i är att skulle kunna fungera somreservflygplats. Eftersom också av andra skälbehöver en längre rullbana vore det en utmärkt lös-ning att , som ligger i Luleås närområde, bliren reservflygplats.Som jag också har skrivit i motionen bedrivs rela-tivt mycket forskning i . En förlängning avrullbanan skulle vara en långsiktigt riktig investering,då mycket av den forskning som utförs, t.ex. ozon-forskningen, kräver stora plan för att kunna utföra såomfattande mätningar som forskarna vill ha.Dessutom har testgrupper som använder Kirunaför att testa nya flygplan framfört önskemål om enlängre rullbana för att kunna göra fler fullskaletesterän de kan göra.En förlängning av rullbanan i skulle dess-utom innebära att kan ta emot direktcharter-plan från olika delar av världen som inte kanlanda på grund av landningsbanans längd.Utskottet har med hänvisning till att en utredningangående utbyggnad av pågår avstyrktmotionen och anser att resultatet av utredningen ochärendets fortsatta behandling bör avvaktas.Eftersom utredningen nu är klar och en utbyggnadav förhoppningsvis inom en snarframtid får klartecken även från regeringen hyser jagstora förhoppningar om att även flygplatskommer att byggas ut för att öka möjligheterna förKiruna kommun att utvecklas positivt.Banverket, , , kollek-tivtrafiken och samhällsköpta tjänsterAnf. 79 ():Fru talman! Då växlar den trafikpolitiska debattenin på järnvägsspåret.Jag skall inleda med att konstatera att vi efter årti-onden av en nedåtgående trend på järnvägsområdetunder fick något av en renässans i tilltrontill investeringar i och satsningar på järnvägar ochjärnvägstrafik. Den borgerliga regeringen inledde enkraftig upprustning även av järnvägens infrastruktur.Vi kan kring våra storstäder konstatera att resul-tatet är att fler människor tycker att det är en brasatsning som har gjorts. Den pågår ju alltfort.Satsningarna på dubbelspåret från viaMalmö till på den nya ochvidare ut i måste, trots de temporära svårighe-ter som tunnelbygget genom innebär,betecknas som klart framåtsyftande och framgångsri-ka. Förbättrade möjligheter för snabba persontrans-porter och ökad kapacitet för gods att med minskadtidsåtgång nå kunder såväl inom som utom landetleder naturligtvis till att järnvägens konkurrenskraftsom ett bra transportalternativ ökar.Utvecklingen på järnvägsområdet kan trots dessastora satsningar inte i alla avseenden betraktas sompositiv. redovisning för senaste verk-samhetsåret kan i långa stycken betecknas omen ganska dyster läsning. På persontrafiksidan redovi-sas ett minskat antal passagerare för ,och på godssidan uppvisas ett resultat som kraftigtunderstiger vad som förväntats och även utlovats.Trots de kraftiga investeringar som tidigare nämntshar järnvägen som transportalternativ inte lyckatskapa åt sig nya och ökande marknadsandelar.Fru talman! I regeringens budgetproposition, sominte är höjden av vare sig klarhet eller framsynthet,letar man förgäves om man vill hitta nya förslag pååtgärder för att förändra denna negativa utveckling.Dessutom är bristen på konsekventa analyser omvarför vissa åtgärder föreslås närmast total, vilket harpåtalats tidigare i debatten. Inför ett valår väljer densocialdemokratiska regeringen att inte presenteranågra nya visioner.Regeringen föreslår åtgärder i marginalen, som jagvill kalla det, som SJ skall sätta in för att förändra sinverksamhet fram . Depar-tementschefen nöjer sig med att skriva att SJ förvän-tas förändra sin biljettadministration, sin godsadmi-nistration och titta över matartrafiken. Det är intesärskilt framåtsyftande åtgärder, även om de är riktigavar och en för sig.Som knorr på skrivelsen till SJ anger departe-mentschefen att man måste prioritera aktiviteter somsyftar till att häva den negativa resultatutvecklingen.Motsatsen till det vore naturligtvis ett rent tjänstefel.Självfallet måste man angripa en så negativ utveck-ling som den som SJ befinner sig i.Vika slag av åtgärder, fru talman, kan vi då för-vänta oss från regeringens sida? Det uttrycks inte ensen uppfattning om detta i regeringens budgetskriv-ning. , som i detta fall är talesman för densocialdemokratiska utskottsmajoriteten, har möjlighetatt förtydliga de här frågorna och räta ut de frågeteck-en som jag vet att många av oss har. Vi kommer medspänning att lyssna på det.Riksdagens beslut att avreglera godstrafiken hartill vissa delar förbättrat konkurrenssituationen pådetta område. Beslutet om överföring av trafikled-ningen från SJ till är strategiskt viktigt ochskapar möjligheter till framtida konkurrens mellanolika operatörer på banan. Genom att överföra äventrafikeringsrätterna till kan dessa efter engenomförd upphandling fördelas mellan konkurreran-de operatörer.En av de mest positiva effekterna av denna reformfinner vi på , där genom att utnytt-ja den nya konkurrenssituationen kunnat sänka sinakostnader för järnvägstransporter med nästan 40 %.Dock finns det fortfarande alltför många spärrar kvar isystemet för att full konkurrensneutralitet skall råda.Enligt vår moderata syn måste SJ:s tillgångar i formav bangårdar, fastigheter, yttre bannät och terminaleröverföras till konkurrensfördelar kan enligt vår me-ning bättre tillvaratas om fler operatörer i konkurrensbereds möjlighet att utnyttja spåren. Inte minst gällerdetta på de små matarbanorna - det som i dagligt talkallas det kapillära bannätet. Det genereras en bety-dande potential gods utmed dessa banor. Med bättresamordning, och utan straffavgifter i form av särskildaväxlingsavgifter och liknande, kan betydande gods-mängder matas in via dessa banor fram till stamnätetför att sedan slussas vidare till en slutstation.Fru talman! Regeringen fortsätter dock att köra igamla hjulspår eller, som man skall säga i järnvägs-debatter, på gamla järnvägsrälsar. Man vågar eller villinte - vilket det är får vi veta - pröva nya grepp föratt utveckla järnvägstrafiken. Det finns inte en rad omatt en fortsatt avreglering och en utveckling av nyakonkurrensmedel kan stimulera till att ny och meralönsam trafik skapas. Tvärtom slår regeringen vaktom SJ:s monopolsituation.