prot · GL0933 · 1997-11-25 00:00:00 — Därför är det också de respektivelänsstyrelserna och kommunerna som avgör hur resur-serna fördelas. Men eftersom även dessa fick göraordentliga besparingar för att sanera finanserna efterden borgerliga tiden har naturligtvis även de varittvungna att dra in på alla områden. Jag beklagar attdet på många områden även har drabbat miljöarbetet.För det tredje tar kalkningen somexempel. I realiteten har kalkningen haft oförändratanslag. Vi har minskat anslagen i budgeten, men dethar funnits stora reservationer somhar använts för att se till att kalkningen de facto hållspå motsvarande nivå som . Det är också vik-tigt att komma ihåg att vi faktiskt skall använda peng-ar effektivt. Kalkningsverksamheten var inte effektiv.Det måste någon våga erkänna. Kalkningspengarnaanvändes dels på ett ineffektivt sätt, och därför har viutrett frågan och försökt se till att vi gör kalkningenpå det mesta effektiva sätt, dels blev det stora reser-vationer.För det fjärde tar förorenade områ-den som exempel. Återigen är det faktafel. Vi har intekvar den speciella anslagsposten för förorenade om-råden beroende på att man nu söker förorenade områ-den genom det lokala investeringsprogrammet. Detfinns skäl att tro att vi därmed kommer att kunnaanvända betydligt mer pengar än någonsin tidigareunder ett budgetår för att faktiskt se till att vi nu bör-jar beta av förorenade områden och gamla miljösyn-der.För det femte tar upp forskningen -vi kommer tillbaka till det . Totalt sett harmiljöforskningen mer pengar i ,, än tidigare.Gemensamt för allt detta är att an-griper nedskärningar som i och för sig till viss deltillkom på grund av den tidigare regeringens ekono-miska lättsinne men som den här regeringen harlyckats att klara genom att effektivisera och genom attvända på pengarna. Därmed har inte det praktiskamiljöarbetet utsatts för sådana påfrestningar somannars hade kunnat bli fallet.Dessutom är det viktigt, vare sig det är kristidereller goda tider, att våga satsa offensivt. Det är viktigtatt man inte bara satsar på att klara de gamla mil-jösynderna utan att man också satsar på att det skallbli rätt, rent och riktigt från början och att Sverigeskall fortsätta att vara ledande på miljöområdet. Där-för är det lokala investeringsprogrammet en viktiginsats för det fortsatta miljöarbetet i Sverige.Anf. 53 ():Herr talman! Det är något märkligt, det är alltsåden tidigare regeringens fel att miljöminister har skurit ned i miljöanslagen rakt över, vilketnu hårt drabbat det kontinuerliga miljöarbetet. Det ärhelt fantastiskt att höra dessa påståenden. Det spelaringen roll vilken fråga man debatterar i den här kam-maren är allt den tidigare regeringens fel, oavsett hurverkligheten ser ut. Men , ,handlar det faktiskt om att denna regering och mil-jöministern själv får ta ansvar för sina egna beslut,som i det här fallet hårt har drabbat miljöarbetet.Jag har ju ställt frågan vad regeringen tänker göra,för regeringen har ett kollektivt ansvar för hanteringenav länsstyrelserna. Jag ser vad som händer i verklighe-ten. Det är en nedrustning. Jag har hur mångapressklipp som helst om detta. "Länsstyrelserna sak-nar pengar till miljövården. Miljötillsynen lågpriorite-ras på länsstyrelserna." Det finns hur mycket somhelst att säga om vad som händer ute i verkligheten.Det kan inte miljöministern bara springa ifrån ochskylla ifrån sig på en tidigare regering. Då värnadesfaktiskt miljöprofilen mycket kraftfullt.Vad gäller kalkningen skulle jag ha faktafel. Jagkonstaterar att egna partikamrater här iriksdagen tycker att miljöministern har fel och skjutertill ytterligare 20 miljoner. Man inser att det inte gåratt ha det på den nivå som ministern har angett.Vad gäller siffrorna är det bara att läsa innantill.Under /95 uppgick Miljödepartemen-tets samlade utgifter för miljövård till 1 511 miljonerkronor, detta enligt regeringens egen proposition. För1998 ligger de nere på 934 miljoner. Det handlaralltså om närmare 600 miljoner. Det kan inte hellerministern förneka.Att göra rätt från början, säger ministern. Ja,självklart, men varför ser man inte till att ha en or-dentlig avbetalningsplan för miljöskulden? har gjort en ordentlig inventering. Vi vetvar vi har miljöskadade förorenade områden. Dethandlar om att försöka betala av också denna skuld,inte bara nationalskulden. Det kan man inte hänga upppå enskilda lokala projekt. Dessutom vet vi inte hurman kommer att fördela pengarna. Det har funnitssignaler tidigare som tyder på att dessa pengar inteskulle användas till det. Det handlar om det kontinu-erliga långsiktiga arbetet, inte att satsa på några pro-jekt som blossar upp och sedan försvinner.Miljöministern var ansvarig för att vi inte fick enny samlad och offensiv miljöbalk . Viär alltså efter. Vi har ännu inte fåtten propositionen på bordet. Det är en anledning till attmiljöarbetet har gått i stå. Ministern har inte orkat fåfram detta till bord, trots att riksdagenfaktiskt har uttalat att det skulle vara framme nu.Varför stoppades det 1994? Varför kunde vi inte göraupp om det här i ? Det fanns skavankerockså i det andra förslaget, men det hade funnits storamöjligheter att få en bra samlad miljöbalk som nukunde ha varit i kraft och verka. Därmed hade vi fåttoffensiv i miljöarbetet i stället för den nedrustningsom nu de facto sker på område efter område.Jag tog bara några exempel förut på grund av tids-bristen, men jag kan räkna upp fler. Reservatsansla-gen har stått stilla trots att vi vet om de stora behovsom finns, som också påpekats i Riksrevisionsverketsrapport. Vi kan nämna Östersjöåtgärderna, där maninte kommit till skott. Vi har inte fått de mottagnings-anläggningar på andra sidan som skulleförhindra de ständiga oljeutsläpp i som vikommer att ha även fortsättningsvis. Det finns flerexempel.Koldioxidutsläppen återkommer jag till undernästa interpellationsdebatt.Anf. 54 Miljöminister ():Herr talman! upprepar här att miljö-arbetet försvåras. Men de få konkreta exempel somhan ger är fortfarande felaktiga.Sedan säger att man inte skall skyllade nödvändiga besparingarna på den tidigare rege-ringen. Det var faktiskt den som gjorde att vi vartvungna att genomföra besparingar, . Detansvaret kommer varken eller de partiersom var med och fyrdubblade budgetunderskottet ochfördubblade statsskulden ifrån. klarar vi miljöntrots det ekonomiska moras som vi tog över när detgäller miljöfrågorna.Ifråga om tillsynen är det de generella medel somlänsstyrelser och kommuner har som avgör till-synsverksamheten. Men här är ett område där vi kanse problem. Därför skall vi nu också se över till-synsverksamheten. Det hoppas jag att vi skall kunnagöra med ett gemensamt intresse. I och med den nyamiljöbalken skall också tillsynsarbetet kunna fungerabättre. Därför lägger vi fram ett antal förslag sominnebär att det blir lättare för länsstyrelserna att utövatillsynen, t.ex. genom generella föreskrifter, tydligaremiljökonsekvensbeskrivningar och annat.Naturvårdsverket har fått i uppgift att komma medförslag till hur tillsynen skall förbättras. Man skallockså titta på hur tillsynen i större utsträckning skallkunna avgiftsbeläggas. Allt detta är förslag som syftartill att effektivisera och förbättra tillsynen. Oavsett detekonomiska läget är det verkligen någonting sombehövs.I det här sammanhanget är det också viktigt attnämna . Det miljöbalksförslag som dentidigare regeringen lade fram var ett väldigt dåligtförslag. Det tycker t.o.m. , eftersom hanstår här och säger att det kunde ha ändrats i riksdagen.Det innebär ju att själv inte tror att detförslag som han m.fl. lade fram skulle ha gått igenom,utan det borde ha gjorts om i efterhand under riks-dagsbehandlingen. När förslaget är så dåligt att mansjälv anser att det måste tas upp och omarbetas i riks-dagen är det faktiskt bättre att grundligt göra om för-slaget från början. Varför kan inte er-känna det?Nu kommer att få se ett miljöbalks-förslag som på ett mycket bättre sätt tillgodoser mil-jöns intressen och som innebär en betydligt bättrelagstiftning än det förslag som tidigare lades fram.Sedan vill jag återkomma till frågan om de förore-nade områdena. Det har handlat om väldigt storabelopp för att sanera dessa. Vi har varit överens omatt detta är en miljöskuld som på ett eller annat sättbehöver betalas. Genom att regeringen nu säger attdet lokala investeringsprogrammet kan användas föratt sanera förorenade områden finns det alltså störrebelopp tillgängliga för detta än vad vare sig den tidi-gare regeringen, där parti ingick, ellervi har kunnat finansiera. Det finns alltså ett störrehopp om marksanering nu än vad vi har haft.Regeringen har också uttalat att det lokala investe-ringsprogrammet är en av de prioriterade åtgärderna.När det gäller vill jag bara påpeka attDan gör det litet lätt för sig när han ser detsom att alla problem beror på Miljödepartementetsbudget. Vi har satt i gång ett mycket aktivt arbete föratt klara och också anslagit en hel del resur-ser för att möta dessa svårigheter. Men problemetmed mottagningsanläggningar runt är ju attdet inte bara är som kan bestämma hur ochvar mottagningsanläggningar skall byggas i andraländer, utan dessa länder fordrar att få vara med ibeslutsprocessen. Därför har det också tagit en visstid.Anf. 55 ():Herr talman! Jag måste ändå påminna miljöminis-tern om att hennes parti i opposition ville späda påmed ytterligare 60 miljarder i ökade kostnader, vilketskulle ha gjort saneringen ännu tuffare under den härperioden. Logiken i socialdemokraternas agerande ärinte helt glasklar.Sedan försöker ministern svara på min fråga vadhon avser att göra mot bakgrund av de signaler somkommer från länsstyrelserna om problemen med attklara miljötillsynen. Hennes svar är i stort sett att manmåste genomföra en effektivisering. På det sättetskulle tillsynen fungera bättre. Jag kan tänka mig atthon kanske vill lägga över flera uppgif-ter på kommunerna.Men det är inte detta som är huvudproblemet. Gi-vetvis kan allting effektiviseras, men detta är en re-sursfråga. Man hinner helt enkelt inte. Det finns ingamöjligheter att klara de uppdrag som man har enligtlagstiftningen. Det beror på att det inte finns pengaroch på att personal har fått avskedas, vilket gör inte klarar tillsynen. Detta drabbar ytterst ocksåföretag och andra verksamheter som inte får sinaansökningar prövade , och det kan drabba syssel-sättningen och annat. Det borde vara angeläget förregeringen att på alla sätt se till att man inte genomneddragningar på det här området riskerar möjlighe-ten att få fram jobb. Det är den centrala frågan i dag.När lades på bord sade viatt vi var öppna för en diskussion i riskdagen. Riksda-gen är inte bara ett transportkompani, utan man kanfaktiskt diskutera frågor här och finna rimliga lös-ningar. Det hade nog funnits en relativt hyfsad majori-tet för en väldigt bra miljöbalk. Poängen är att den nuhade varit i kraft som ett bra verktyg.Till sist tar jag fasta på något som är positivt, ochdet är att det nu avsätts stora belopp för sanering avförorenade områden. Jag hoppas, , att detverkligen blir på det sättet. Det får vi väl se så små-ningom när ni har prövat dessa ansökningar.Anf. 56 Miljöminister ():Herr talman! Det var intressant att höra att DanEricsson erkänner att man i borde ha gjortom den gamla . Därmed har också DanEricsson medgett att den gamla inte vartillräckligt bra för att skulle ha kunnat fattabeslut om den.Det är klart att tillsynen, , delvis ären resursfråga. Men det är inte bara en resursfråga,utan man måste också komma till rätta med de sys-temfel som gör tillsynen onödigt komplicerad ellerineffektiv. Jag tror att de förändringar som kom-mer i och med - generella föreskrifter,tydliga villkor och möjlighet till förbättrad finansie-ring via utredning om avgifterm.m. - innebär att det blir större möjligheter att göraett bra tillsynsarbete.Det är ju viktigt att man inte bara avsätter resurser,även om det är viktigt. Man måste också se till attresurserna används på bästa sätt. Det fanns en hel delproblem med tillsynen, och dem håller vi nu på att seöver. Vi räknar med att detta skall träda i kraft samti-digt med den nya miljöbalken.Herr talman! Slutligen vill jag betona vikten avdet lokala investeringsprogrammet. Det är ju inte baraviktigt för sanering av förorenad mark. Det är viktigtockså för att återigen uppmuntra och engagera detlokala miljöarbetet som har bedrivits väldigt aktivtoch med ett stort engagemang och intresse lokalt ikommunerna. Vi ger nu kommunerna möjlighet attfortsätta det arbetet. De får ett visst ekonomiskt stödför att göra de satsningar som man vill göra, men somman tidigare inte har haft ekonomiska möjligheter attgenomföra för att få bättre miljö, bättre teknik ochnya jobb. Det tror jag är den riktigt offensiva fram-tidssatsningen som kommer att se till att ock-så fortsatt blir ledande på miljöområdet.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 1997/98:75 om kli-matpolitikenAnf. 57 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig om re-geringen kommer att meddela EU före Kyotokonfe-rensen att inte skall tillgodoräkna sig de 5 %ökade koldioxidutsläpp som man har en möjlighet attnå enligt EU, utan stå fast vid målsättningen att stabi-lisera utsläppen på samma nivå som 1990,för att därefter minska utsläppen. Vidare har DanEricsson frågat på vilket sätt regeringen kommer attagera för att i Kyoto på ett seriöst sätt skallkunna verka för minskade koldioxidutsläpp. Slutligenhar frågat om regeringen kommer attlägga fram förslag till om ett konkret hand-lingsprogram som verkligen kan leda till minskadekoldioxidutsläpp.Sverige har inom ramen för EU aktivt verkat föratt ett bra resultat skall kunna uppnås vid den kom-mande klimatkonferensen i Kyoto. EU är en av dedrivande krafterna i de pågående klimatförhandling-arna och en av de aktörer som pekar på de möjlighetersom finns att minska utsläppen av olika växthusgaser.Sverige har bl.a. arbetat för att ett kommande proto-koll till klimatkonventionen skall innehålla bindandeåtaganden om gemensamma åtgärder för att minskautsläppen och att industriländernas gemensammaåtaganden skall fördelas på ett kostnadseffektivt ochrättvist sätt mellan industriländerna. har imånga avseenden en särställning i denna förhandling.Vi har som ett av få länder minskat utsläppen av kol-dioxid . har sedan1970 minskat utsläppen av CO2 med och hardärmed ett av de lägsta CO2-utsläppen per capitabland industriländerna, med ca koldioxid percapita. är också ett av de få länder som harinfört särskilda koldioxidskatter. kommer attverka för att alla möjligheter till en uppgörelse tas tillvara för att skall kunna bli denmilstolpe som behövs för att bibehålla momentum iutvecklingen mot ett hållbart samhälle. Ett misslyck-ande kan innebära att hela Rioprocessen avsevärtförsvåras och försenas.EU avser att uppfylla de mål gemensamt som kanbli en följd av . EU har som för-handlingsbud föreslagit i de pågående internationellaklimatförhandlingarna att alla industriländer skallminska sina sammanvägda utsläpp av CO2, N2O ochCH4 . I en indikativ bördeför-delning, relaterad till detta förhandlingsbud, har Sve-rige getts en möjlighet att öka sina utsläpp med 5 %.Detta innebär dock inte att behöver utnyttjadetta utrymme. Bördefördelningen är inte heller slut-lig utan kommer att revideras inom EU efter Kyo-tomötet. Det finns därför ingen anledning för Sverigeatt gå ut nu och kommentera detta förslag till börde-fördelning. Det är som beslutar om Sveri-ges klimatpolitik, och klimatpolitiskabeslut (prop. 1992/93:179, s. 33, JoU19, rskr. 361) attkoldioxidutsläppen från fossila bränslen stabiliseras ienlighet med klimatkonventionen till nivå år2000 för att därefter minska står fast. EU:s förslag tillbördefördelning påverkar inte detta.Vad gäller klimatpolitiskt program har Sverigevidtagit och kommer att vidta ett flertal åtgärder föratt motverka klimatförändringarna. ener-gipolitiska beslut innefattar bl.a. enstrategi för minskad klimatpåverkan från energisek-torn. Av denna framgår att den svenska klimatstrate-gin skall utformas så att utsläppen begränsas så långtdet är möjligt med hänsyn till konkurrenskraft, syssel-sättning och välfärd. Beslutet innehåller förslag tillförstärkta insatser för omställningen av det svenskaenergisystemet och åtgärder i internationellt samarbe-te. I beslutet ingick ett flertal åtgärder som kommeratt få effekt på utsläppen. Områden som prioriteras ärkraftvärme med biobränslen, etanolframställning fördrivmedel i kombination med elgenerering, vindkraftoch solceller, överföring samt distribution och lagringav energi. För detta program har regeringen avsattdrygt under en sjuårsperiod.Den 1 juli höjdes också koldioxidskatten förtillverkningsindustrin och växthusnäringen från 25 till50 % av den generella nivån. Bensinskatten höjdesden med per liter.Efter kan det finnas anledningatt vidta ytterligare åtgärder. Beroende på utfallet idenna förhandling kan därför även andra åtgärderkomma att föreslås.Därmed har jag klargjort att på ett fortsattseriöst sätt kommer att verka för minskade koldiox-idutsläpp, både vid den kommande klimatkonferenseni Kyoto och här hemma i Sverige.Anf. 58 ():Herr talman! Jag vill tacka miljöministern ocksåför detta svar.Inför den stora och viktiga klimatkonferensen iKyoto får det inte råda några som helsttveksamheter om mål och avsikter i klimat-frågan. Vi måste vara delaktiga i det globala arbetetför att stoppa växthuseffekten och därmed få hejd påde förödande effekter som kan bli resultatet av enökad temperatur på jordklotet.Det är då viktigt att inte skickar andra sig-naler angående klimatfrågan. Dessvärre är det vadsom sker när ministern nu inte svarar på min förstafråga i interpellationen. Frågan är: Kommer regering-en innan att till EU meddela attSverige inte skall tillgodoräkna sig de ökadekoldioxidutsläpp som man av EU fått möjlighet till?Detta var ministerns språkbruk.Ge ett besked nu att vi inte skall använda detta!Då stärks anseende och våra möjligheter attpåverka klimatkonferensen med en viss trovärdighet ibagaget. Tala inte här om att vi inte behöver det härutrymmet och liknande formuleringar. Säg att vi inteskall använda detta!I massmedierna har ministern erkänt att det är pin-samt att utsläpp av koldioxid ökar. Men dåkan ministern inte bara skjuta detta ifrån sig, utan honmåste också agera för att få till stånd minskade ut-släpp och inte ökade. Den ökning som bl.a. beror påfossilbränslena i energiproduktionen måste helt enkeltstoppas och få en vändning. Dessvärre kommer nuregeringens energipolitik att leda till ökad fossilbräns-leanvändning. Först har vi oljan, när man ger sig påde avkopplingsbara elpannorna. Vi vet att det blir merolja. Vi kommer att få en ökad kolimport. Vi kännertill de dramatiska ökningar som hade förraåret. Vi kommer att fortsätta att importera kolkraft.Det är fossilbränsle. Sedan kommer fossilgasen, na-turgasen, med full kraft, vilket också kommer attspäda på koldioxidutsläppen. Detta går precis tvärte-mot den riktning som har lagt fast.Jag har i denna kammare tagit uppväxthuseffekten och vad som kan bli följden av den.Jag skall inte trötta er med att upprepa de problemsom vi har framför oss om vi inte får hejd på växthus-gaserna. Men jag måste fråga ministern varför honhåller frågan öppen om att skall ha möjlighetatt öka sina utsläpp, när ministern ändå känner till deförödande konsekvenserna. Här kan ministernstänga denna möjlighet definitivt, och jag tror attministern då skulle få en större uppslutning kring sinhållning också i detta parlament.För att förhindra en klimatförändring med dessförskräckande konsekvenser måste alla länder, ocksåSverige, ta ansvar för att hejda utsläppen av koldioxidoch snabbt minska dem. Vi kan inte inom vare sigenergi- eller transportsektorn tillåta ökade utsläpp,utan tvärtom måste ett kraftfullt handlingsprogramupprättas och genomföras som minskar utsläppen. Dethandlar om utfasning av fossilbränslen i såväl energi-produktionen som transportsektorn, begränsning avmetanavgång, åtgärder för att öka kolbindningen samtfortsatta aktiviteter och forskning kring återvinningoch lagring av koldioxid.Jag vill också upprepa min tredje fråga: Kommerregeringen att till komma med förslag omett konkret handlingsprogram som verkligen kan ledatill minskade koldioxidutsläpp?Till sist vill jag fråga, herr talman, varför minis-tern inte vill ta med sig en parlamentarisk delegationtill , när , och gör det.Varför tar ministern bara med sig de två partier somingick i energiöverenskommelsen? Det hade varit braom oppositionen i övrigt hade kunnat följa med ochdärmed få ökad kunskap och klarhet och också insyn ihur regeringen agerar vid klimatkonferensen.Anf. 59 ():Herr talman! När man ser framskrivningen beträf-fande koldioxidutsläppen och användningen av fossilabränslen internationellt blir man skrämd. Det är enmycket kraftig ökning av konsumtionen av fossilabränslen, kol, olja och gas, och i anslutning till dettaen alldeles naturlig negativ utveckling när det gällerkoldioxidutsläppen.Det svar som miljöministern har lämnat till DanEricsson är intressant och motsägelsefullt. På förstasidan säger ministern: "har mins-kat utsläppen av CO2 med och har därmed ettav de lägsta CO2-utsläppen per capita - - -." Det ärsant, och det är bra.Då ställer man sig frågan: Varför har ettav de lägsta CO2-utsläppen? Det analyserar inte mi-nistern. Men hon vet mycket väl att orsaken är attSverige när det gäller energiproduktionen har tvåmiljövänliga energikällor, nämligen vattenkraften ochkärnkraften. Det är just i anslutning till introduktionenav kärnkraften, i samband med det ökade behovet avenergi och elektricitet, som denna positiva utvecklingnär det gäller CO2-utsläppen i har kommit tillstånd. Ministern säger själv att tack vare denenergipolitik som har förts och framåthar lyckats begränsa CO2-utsläppen.På s. 2 i svaret säger ministern: "Riksdagensenergipolitiska beslut innefattar bl.a.en strategi för minskad klimatpåverkan från energi-sektorn." innebar det beslutet en avvecklingav kärnenergi, dvs. den energi som har gjort att Sveri-ge ligger lågt när det gäller klimatpåverkan. Kan mantänka sig någon mer schizofren inställning i ett svar iSveriges riksdag?Kan berätta för mig, för kammarenoch för frågeställaren hur i all sin dardessa båda synsätt går ihop? Det måste väl vara någonanalogi i energipolitiken. Om en introduktion avkärnkraft innebär att man minskar koldioxidutsläppen,så innebär givetvis också en avveckling av kärnkraf-ten en ökning av koldioxidutsläppen, och det är ju detsom är på gång.I planerar man nu ett kraftvärmeverk ba-serat på fossilgas. Om det kommer till stånd, herrtalman, innebär det att koldioxidut-läpp ökar från till . Dennainvestering ligger i linje med regeringens och riks-dagsmajoritetens energipolitik, att avveckla kärnkraf-ten och ersätta den med fossila bränslen.Jag tycker att det vore bättre och hederligare ommiljöministern klart gick ut och sade: Regering ochriksdagsmajoritet har övergett koldioxidmålet. Vi harprioriterat en avveckling av kärnkraften. Det innebäratt vi måste överge koldioxidmålet.En ärlig analys av svensk energipolitik och kli-matpolitik ger inget annat resultat. Sedan må AnnaLindh tala om alternativa bränslen. De är också bramen kan i dagens läge aldrig ersätta kärnkraften vo-lymmässigt, utan vi får ett fossilbaserat energisystem istörre utsträckning än . Därmed raseras detsvenska koldioxidmålet.Anf. 60 Miljöminister ():Herr talman! När man lyssnar på man återigen om att det som är en stor inter-nationell debatt, nämligen om koldioxidutsläppenglobalt och hur vi globalt skall hantera de stora ochviktiga miljöfrågorna, hos till syvendeoch sist bara kokar ihop till avvecklingen av Barse-bäck. Man har inget engagerat intresse i klimatfrågor-na som sådana. Man har bara ett intresse av att an-vända alla upptänkliga argument för att motsätta sigen stängning av Barsebäck.Men det är ju så, , att inte hellerkärnkraften är någon evig energikälla.