prot · GL0946 · 1997-12-12 00:00:00 — Förhoppningsvis kan nu kun-skapslyftet, med den mer individuella utbildning somdet skall vara, ta väl hand om dessa människor.Ett förslag till folkbildning är utlovat. I den pro-positionen vill jag och se att man använ-der folkbildningen fullt ut. Där finns erfarenheter aven metodik som passar dem som inte är så studievanaeller har dåliga erfarenheter av tidigare studier. Hosdessa människor finns ett mycket stort inre motståndsom måste övervinnas. Folkbildningens metodik harvisat sig passa bra för dem.Dessutom får vi inte glömma att utbildningssats-ningar för vuxna kräver att det finns en grundläggan-de ekonomisk möjlighet att studera. Utan ett stabiltoch flexibelt studiefinansieringssystem blir det tyvärrinte en reell möjlighet för alltför många att kunna gåvidare som vuxen. Det handlar t.ex. om min gamlakäpphäst, barntillägget i svux och svuxa som abrupttogs bort. Effekterna av det har blivit att alltför mångakvinnor har fått låta bli att läsa eller fått sluta. Jagtycker att det är en viktig del att uppmärksamma.Herr talman! Även alla utbildningsväsendets för-valtare - och då talar jag om lärare, rektorer, admi-nistratörer och också studerande, både barn, vuxnaoch föräldrar - måste också ha rimliga, långsiktigaoch förutsägbara spelregler. Där tycker jag faktiskt attYlva har misslyckats. Det har varit förmycket fram och tillbaka, hit och dit, för mycketpucklar, för mycket löften som sedan har tagits tillba-ka för att sedan komma tillbaka igen. Det har gått åten oerhörd massa energi i systemet för att hanteradetta. Ena stunden skulle vi ha 1 000 eller 10 000platser till och i nästa skulle vi inte ha det. skulleman ta bort 10 000 platser.I ett system där oro för framtiden råder finns riskatt kvaliteten viker. Det i sin tur påverkar de stude-randes behållning av sin utbildning.När det gäller var utgångspunktenför , och säkerligen alla andra, att verk-samheten där skulle kunna utföras på ett nytt sätt. Detskulle vara något annorlunda än det gamla vanliga.Det skulle vara ett lyft för kunskap och ett lyft förmänniskor i syfte att nå en högre utbildningsnivå föratt möta framtidens utmaningar. Tyvärr har det påmånga ställen visat sig att detta inte har skett. Kom-munerna har fyllt i hål, som har bildats genom tidigareindragningar av ordinarie budgetmedel, med pengarde har fått. Den här avsikten att finna det nya ochspännande har tyvärr väldigt ofta inte uppfyllts.Jag befarar att den utlagda modellen, den som manoftast använder sig av, i det långa loppet visar sig varakontraproduktiv mot de mål och de ambitioner somjag menar måste finnas i ett livslångt lärande för att geden enskilda självständiga möjligheter.Herr talman! Jag vill så gå över till gymnasiesko-lan. Vi har i tidningarna lästartiklar på temat att man bör återgå. Man skall återgåtill det relativa betygssystemet, återgå till ett förstatli-gande och återgå till en centralisering. Man skallnaturligtvis inte ha treårsprogram för alla. Det sägs ivissa artiklar att av våra ungdomar skulle varaför obegåvade för att gå i gymnasieskolan. Jag villsäga att det är omöjligt att återgå.När jag hörde tala om framtiden fickjag något av en kick. De ungdomar som börjarskolan kommer att pensioneras , och år 2060är vi allihop döda för länge sedan. Då är vi historiaeller bortglömda. Det är klart att vi inte kan troatt vi kan använda ett system som redan är passerat.Vi måste så långt vår fantasi, vår kunskap och vårmöjlighet att förutsäga räcker till se till att någontingnytt växer fram. Det måste vi förbereda våra barn ochungdomar för, t.ex. i gymnasieskolan.Jag tror att vi i ganska stor utsträckning kan göradetta, t.ex. genom att, som här har sagts,bygga en bättre grundskola. Det räcker kanske inteens med att ha Godkänd i läsning, skrivning och räk-ning för att komma vidare till ett program. Man måstekanske ha Godkänd i alla de kärnämnen som manbestämmer sig för att behålla.Dessutom måste vi inse att gymnasieskolan är envuxenskola eller åtminstone en skola för vuxenliv ivardande. Det måste betyda att man ger dem somfinns där ett successivt ökat eget ansvar för sitt arbeteoch ett ökat inflytande. Man måste självklart se till attförstahandsvalet gäller. Man måste tillämpa flextid,och man kan använda sig av distansstudier. Alltingpekar fram emot att den enskilde skall ha ett egetansvar för att det går bra i studierna.Jag tror också att man måste ha en mycket störreflexibilitet. Det har här tidigare talats om att manmåste använda tiden bättre. Låt mig göra en jämförel-se med hur det är att ta körkort. Min son använde 15timmar och min , men båda fickkörkort. Inlärning tar så olika , och det måsteden få göra. Jag tycker att gymnasieskolan fortfarandeär dålig på att använda tiden som ett aktivt instrument.Jag tror också att man måste avskaffa timplanen. Iett målstyrt system är det inte vi som sitter i riksdageller regering som skall tala om hur många timmarsom krävs för varje ämne, utan det är målet som skallstyra. Man måste ha tillräckligt med tid för att nå detuppsatta målet.Man måste vidare kunna använda sig mycket merav personligt komponerade program. Sådana finns på papperet men väldigt litet i verkligheten. Ivåras gick de första elever som har haft hela sin un-dervisning enligt den nya läroplanen, med nya kurs-planer och nya betygssystem, ut. Vi har fått ett papperfrån , som har undersökt 120 skolor. Detvisar sig att av dem som gick ut hade godkändabetyg.Detta ser jättebra ut, men om man tittar litet när-mare på detta visar det sig att vissa program har klarabekymmer, t.ex. Fordon, Bygg och Industri, där Ickegodkänd är vanligt i svenska B och matematik A. Detkonstiga är dock att man även i dessa program harbättre resultat. De klarar t.ex. bättre den matematiksom finns i deras karaktärsämnen. Detta leder migfram till att varje karaktärsämne måste profilera ävenämnena svenska och matematik så att de av de stude-rande upplevs som intressanta.Jag tror liksom att det är dags för enmodern lärlingsutbildning. Det som vi hitintills setthar jag inte tyckt varit speciellt modernt. Vi har dockerfarenheter från grannländerna, t.ex. , av attdet kan fungera väldigt bra. Man har ett samarbete påskolans ansvar och i arbetslivet de avslutandeåren. Jag tror att detta är viktigt.Vi behöver självklart ha en internationellt gångbarexamen. Jag tror att det är oerhört viktigt att upp-muntra kommunerna till utökade IB-program ochäven att sporra studenter att läsa delar av sin gymna-sieexamen i andra länder.Herr talman! Tiden går fort när hjärtat är fullt. Jagvill ändå ta mig friheten att som avslutning säga någraord om jämställdhet. Jag tror att brist på jämställdhetfrån början byggs upp i hemmet och sedan byggs på iförskola, grundskola och gymnasium. Detta är bådeen pedagogisk fråga och en kunskapsfråga. Lärarnasroll är oerhört viktig i detta sammanhang, dels sommodeller, dels i sättet att hantera klassrumssituationer.Det är avgörande för om flickor och pojkar känner siglika värderade och uppskattade. Jag tror att en förbätt-rad insikt i hur man själv beter sig som lärare är avgö-rande för utförandet av ett jämställt arbete.Anf. 58 ():Herr talman! Jag kommer i mitt anförande att kon-centrera mig på de frågor som vi har tagit upp i ettsärskilt yttrande. Dessa frågor behandlades i sambandmed att budgeten antogs men har egentligen inte re-dovisats här tidigare. De är av en något övergripandekaraktär. Jag återkommer senare till vårt konkreta ochdetaljerade förslag till förändringar i gymnasieskolan.Dessa förslag har ännu inte behandlats i utbildnings-utskottet, och jag avstår därför från att ta upp dem justnu.En röd tråd i behandling av sam-hällsproblem är försök att analysera dessa i ett klass-och könsperspektiv. Vi är djupt oroade över de för-djupade klassklyftorna och den sociala segregationen.Vi har tidigare föreslagit att man skulle tillsätta enbrett upplagd utredning för att belysa segregationenskonsekvenser, men vi fick tyvärr inte gehör för detförslaget.Den sociala segregationen är inte ett resultat avuttalade regler eller förbud utan en indirekt konsek-vens av hur samhället är organiserat ekonomiskt ochpolitiskt. De negativa konsekvenserna är dock många.En av dem är okunskap om andra människors livsvill-kor.Vi har fått väldigt konkre-ta exempel på vad som kan hända. Ett sådant är detsom har hänt i kommun. Dessa frågor harbelysts på ett bra sätt i Jordbroundersökningen, somnyligen har publicerats.Vi har i vårt budgetalternativ anvisat ytterligare282 under anslaget Särskilda insatserpå skolområdet till ett särskilt utvecklingsstöd förskolor i utsatta bostadsområden. Bakgrunden till vårtförslag är den sociala segregationen som ett stort ochsnabbt växande problem, särskilt i storstadsregioner-na, men inte enbart där.När man ser på den forskning som bedrivits i Gö-teborg visar det sig att segregationen under 70-taletinte alls upplevdes som något problem. Under 80-taletframträdde allt tydligare tendenser till segregation,och är den sociala segregationen kanske detstörsta problem som kommunen har.En av rapporter visar påökade klassklyftor och ökad segregation. Inte minsthar miljonprogrammets hyreshusområden tömts påalla slags resurser. Dessa områden utmärks av att deboende har låg utbildning, har låga inkomster och oftahar invandrarbakgrund. Här finns fler kvinnor ochmän som får socialbidrag, högre kriminalitet ochstörre missbruksproblem än i andra bostadsområden.Här finns också elever med låga och ofullständigabetyg.Dessa bostadsområden hör förmodligen till demest otrygga livsmiljöerna i vårt land . Ändåvisar det sig att de flesta som bor där faktiskt trivs däroch är stolta över sin hemort och bakgrund. Men enrad rapporter visar att elever i skolorna inte får till-räckliga kunskaper i de så viktiga kärnämnena. Skill-naderna i betyg mellan eleverna i dessa bostadsområ-den och andra från mer gynnade bostadsområden kanvara mycket stora. De kan vara ett helt skalsteg enligtdet gamla betygssystemet.Skolan är inte likvärdig . Alla barn får inte li-ka möjligheter till en god start. Därmed får de hellerinte lika livschanser. En rapport som var färsk när viskrev motionen visade att Rinkebyelevernas kunska-per i svenska trots språksatsningar kraftigt försämratsmellan . Jag vill här markera attjag inte drar slutsatsen vare sig av denna eller andrarapporter att undervisningen vid skolorna i dessabostadsområden skulle vara av sämre kvalitet, tvärt-om. Det finns många goda exempel på spännandepedagogiskt nytänkande och utvecklingsarbete.Problemet som jag ser det är att boendesegrega-tionen får till följd att skolornas förutsättningar är heltolika och att befintliga resurser inte räcker till för attutjämna existerande stora skillnader. Omfördelningenav resurser med hänsyn till elever med särskilda be-hov är oftast marginell. Ofta rör det sig om en eller ettpar procent extra till skolor i utsatta områden, enligtde uppgifter jag har kunnat få fram. Dessutom liggerdessa skolor ofta i fattiga kommuner.Vänsterpartiet anser att staten måste ta ett störreansvar om talet om en likvärdig skola skall vara tro-värdigt och gå in och kompensera skolorna i de mestutsatta områdena där eleverna inte når upp till enacceptabel kunskapsnivå. Vi föreslår därför ett villko-rat riktat stöd, en omvänd skolpeng, kopplad tillSkolverkets inspektionsverksamhet till skolor sombedömts behöva höja kunskapsnivån för att målet omen likvärdig skola skall uppnås. Naturligtvis skall manfölja upp hur stödet används. Men friheten att prövaolika metoder och modeller skall vara stor och anpas-sas till de enskilda skolornas behov och förutsättning-ar.I mitt parti tycker vi att det kommunala självstyretär en oerhört viktig princip. Men segregationens kon-sekvenser är som en tickande bomb som vilketögonblick som helst kan krevera. Erfarenheterna frånandra länder, t.ex. , visar att om man inte görnågonting cementeras segregationens tragiskaeffekter och samhället brutaliseras. Skolan som mö-tesplats har här en mycket viktig roll som motkraft.För att inte missförstås vill jag här markera attVänsterpartiet vill hålla fast vid det kommunala hu-vudmannaskapet. Vi anser inte att staten skall gå inoch detaljreglera skolområdet. Men ansvarsfördel-ningen måste tydliggöras. Vi menar att det är nöd-vändigt med någon form av sanktioner mot kommunersom inte uppfyller läroplanens mål. Vänsterpartietmenar också att det behövs ökade resurser till skolan.I vårt budgetförslag föreslår vi därför i jämförelsemed regeringen ytterligare 5 miljarder till kommuner-na.Alla problem har dock inte sin grund i minskaderesurser, även om en svag ekonomi förstärker mångaav dem. Det handlar i lika hög grad om skolans ar-betssätt och arbetsformer. Vi menar att det här behövsen förnyelse och en förändring. Både lärarnas ochskolledarnas roller behöver utvecklas för att skapa enmer stimulerande lärmiljö för eleverna. Vi skullegärna se en arbetsorganisation med mindre och själv-ständiga arbetsenheter där elever och lärare har beslu-tanderätten i pedagogiska, ekonomiska och administ-rativa frågor och där eleverna har ett reellt inflytandeöver sin egen vardag.Vi menar också att de skapande arbetsformernaoch gestaltningen av stoffet måste få ett betydligtstörre utrymme i alla ämnen. Vi vill ha in fler kultur-arbetare i skolorna. Vår dröm är att det i varje kom-mun skall finnas ett centrum för lärande och skapandedit elever och lärare kan komma för att med stöd avkulturarbetare finna nya och egna uttrycksformer.Med tanke på dessa frågors aktualitet är regering-ens kraftiga besparingar på skolforskningen för migobegripliga. Det finns en mängd intressanta och oer-hört viktiga forskningsområden inom skolans område.Vi har pekat på ett antal sådana i våra motioner. Jagvill här nämna studier som belyser gymnasieelevernasskriv-, läs- och matematiksvårigheter. Det området ärlitet utforskat. Det gäller även forskning kring utsattaelever och elever med koncentrationssvårigheter. Detär också litet utforskat.Det finns symtom som ökar i omfattning, teckenpå ny ohälsa, som har sin grund i sociala faktorer ochförstärks av segregationen i samhället. beräknasockså att av skolans elever är barn till missbru-kande föräldrar. Kunskapen om de barnens svårasituation måste också öka.Till sist vill jag lyfta fram den satsning som vi villgöra och som vi har föreslagit att det skall tillskjutas10 miljoner till. Det är också ett led i att få fler män-niskor delaktiga i den högre utbildningen. Det gällersatsningen på ett öppet folkligt universitet, ett di-stansutbildningsuniversitet med lokal förankring,gärna i samarbete med studieförbund och folkhögsko-lor. Jag vill här åberopa det som , nämligen folkbildningsarbetets suveräna peda-gogik och metodik.Vi ser den satsningen som en viktig del i en vux-enutbildningssatsning. Vi tror också att en sådansatsning skulle ge kvinnorna ökade möjligheter tillhögre utbildning. Det skulle också på ett effektivt sättmotverka den sociala snedrekryteringen till högsko-lan, något vi alla beklagar men som vi inte har lyckatslösa. Det är ett problem som är aktuellt.Tack, , för samvaron i utskottet! Jag ärjätteledsen för att du försvinner från oss. Tack för detdu sade om folkbildningen! Jag har valt att inte talaom det , eftersom gjorde deti samband med att kulturutskottets betänkande be-handlades. Men jag håller med dig i alla delar. Folk-bildningen står för något oerhört viktig.Vi har stött . Vi tycker att det är enbra satsning. Det är mycket bättre att människor äraktiva i studier än passiva i arbetslöshet. Vi tror påkommitténs möjligheter att styra detta på ett riktigtsätt. Men jag skulle vilja höja ett varnande finger.Mångfald är bra. Men det har visat sig att det finnsbefogad oro för att en del av de entreprenörer som hardykt upp inte är så seriösa som man skulle kunnaförvänta sig och att kvaliteten på utbildningen inte harblivit särskilt god.Dagens Nyheter har bl.a. haft en intressant artikel-serie om detta. Det har varit dåliga lokaler. Det harockså varit fråga om obehöriga lärare och väldigt fålärarledda timmar. Jag har ett skräckexempel från minegen hemkommun. Det är en kurs med väldigt mångamedelålders män med invandrarbakgrund och meddåliga kunskaper i svenska som läser på distans. Detär tänkt att man skall kunna kommunicera medelstdatorer. Lärarna finns i . Det finns alltså ingensom helst personlig kontakt. Vi vet att det är oerhörtviktigt för just den här gruppen människor för att deskall orka igenom alla de barriärer som byggs uppunder tiden. Dessutom finns det också tendenser imånga kommuner att administrationen och överbygg-naden blir väldigt tung.Anf. 59 ():Herr talman! Regeringen fortsätter utbyggnadenav den högre utbildningen och vuxenutbildningen. tider med hög arbetslöshet satsa på utbildning är brapolitik. ställer sig bakom såväl kunskaps-lyftet som utökningen av antalet studieplatser viduniversitet och högskolor.Vi har emellertid varnat för att utökningen är aven sådan omfattning att den kräver en radikal om-ställning av såväl vuxenutbildning på grundskole- ochgymnasienivå som grundutbildningen vid våra hög-skolor. Det är en omställning som borde ha förberettsgenom ändringar i organisationerna, i undervisnings-formerna och inte minst när det gäller tillgången pålärare. Detta har inte skett.Vi har stor risk för kvalitetssänkningar i ut-bildningen och att de studerande som avsätter tid ochpengar för utbildning inte får full valuta för sina sats-ningar. Fördelningen av grundutbildningsplatser påhögskolor och ämnesområden motiveras visserligennågot bättre i årets budget än i föregående års. Menden gör fortfarande ett ganska godtyckligt intryck.Miljöpartiet efterlyser ett bättre genomtänkt un-derlag för fördelningen, med bl.a. hänsyn tagen tillhögskolornas dokumenterade förmåga att verkligen geundervisning av hög kvalitet. Större kraft borde ocksåha ägnats åt analyser av vilka kunskaper, insikter ochfärdigheter det livslånga lärandet skall erbjuda. Vilkakunskaper gagnar bäst ökad livskvalitet för männi-skorna och en långsiktigt hållbar utveckling av sam-hället?Miljöpartiet har i olika sammanhang betonat kra-vet på en god förståelse av villkoren för liv på jorden,av villkoren för samexistens med andra livsformer iekologiska system och förståelse av de kunskapsteo-retiska ramarna för mänsklig kunskap och därmedockså för vilka miljöpåverkningar vi kan tillåta i våromvärld. föreslår att sådan kunskap skallges på alla stadier och i alla utbildningar, dvs. delarav ämnena biologi, ekologi och filosofi skall ingå ialla utbildningar.Gymnasieelevernas val av fortsatta studier skallnaturligtvis så långt som möjligt styras av deras egnaönskemål. För att det skall vara möjligt krävs en ökadsamverkan mellan universitet och högskolor ochgymnasiet. Där tycker jag mig se att man har missatganska kraftigt. Den typen av samverkan är dåligtutbyggd, och samarbetsformerna berörs över huvudtaget inte i planeringen av vuxenutbildningen. Dettaär speciellt viktigt eftersom gymnasierna radikalt harförändrat sin undervisningsmetodik, och jag tror attuniversitet och högskolor har mycket som de bör läraav den förändringen. Vi borde kunna se en fortsätt-ning av detta in i grundutbildningen i högskolan.Försöket med den kvalificerade yrkesutbildningenhar kommit så pass långt att också information frånden borde nå gymnasiet. Vi i har gjortbedömningen att försöket har utfallit mycket väl, ochatt man redan på det här stadiet skulle kunna bygga utden ytterligare utöver det som regeringen föreslår.Vi i föreslår också att man påskyndarinrättandet av yrkesutbildningar med ekoteknologiskinriktning för att få fram kompetens inom näringsliv, iförvaltningar och myndigheter som kan bidra till attutforma miljöanpassade produktions- och tjänstesys-tem. Vi har också föreslagit speciellt stöd till företagför utveckling av miljövänligare produkter, bl.a. iform av ett miljötekniskt institut i samverkan mednäringsliv och högskolor. Det är ett arbete som ocksåkräver nya grupper av yrkeskategorier.Jag skall nu tala om lärarutbildningen. Faktum äratt en sådan fortfarande saknas för all vuxenutbildningmed undantag av en viss utbildning av folkhögskole-lärare. Lärarna vid högskolor och universitet har alltsåinte någon ordnad professionell kompetens för sinvuxenpedagogiska verksamhet. Detsamma gäller storagrupper av lärare inom komvux och vuxenutbildning-en som helhet. När kommer regeringens förslag om enlärarutbildning för vuxenpedagogisk verksamhet?Bristen på lärare är kännbar inom hela utbild-ningsväsendet. De lärare som är verksamma inomgrundskolan och gymnasiet har fått känna av en ökadarbetsbörda i takt med nedskärningarna. När det gäl-ler gymnasieskolan har dessutom tillkommit proble-met med en reform som genomförs utan ordentligaförberedelser. har i sin budget utöverregeringens förslag anvisat särskilda medel för fort-bildning och pedagogiskt planeringsarbete för lärareinom gymnasieskolan. Det gäller såväl lärare i kär-nämnen som lärare i karaktärsämnen.Gymnasieskolan har ännu inte hittat bra arbets-former efter den reform som genomförts. Regeringenhar aviserat ett förändringsförslag, men det berörsmycket litet i årets budgethandlingar. Vi har frånMiljöpartiet i olika sammanhang tidigare framfört hurvi ser på gymnasieskolans framtid, och vi får vältillfälle att återkomma till frågan när den senarekommer att behandlas i . Vi väntar alltså påen proposition från regeringen, och tycker kanske attden borde ha kommit på bordet redan nu.Jag har tänkt behandla frågan om studiestödet un-der den här punkten, eftersom den i hög grad berörvuxenutbildningen. Men låt mig, innan jag tar uppden frågan, uppmärksamma en liten positiv händelsesom gäller lärarutbildningen, eftersom jag berört den.En majoritet i utbildningsutskottet har ställt sig bakomett förslag om ordnad lärarutbildning för Waldorflära-re i samverkan mellan ochLärarhögskolan i . har drivitfrågan, och står självfallet bakom majoritetens för-slag.Nu övergår jag till frågan om studiemedel. Miljö-partiet har i en särskild motion efterlyst en proposi-tion rörande det nya studiefinansieringssystemet.Frågan om ett sådant system är färdigutredd sedanlänge. Förslagen har diskuterats. Behovet av ett nyttsystem är mycket stort. Bristerna i det nuvarande ärpåtagliga. I årets budget kommer alltså inte någotsådant förslag. Uppräkningar har gjorts när det gällerstudiemedlen, men de är ganska marginella.Vi i finner inget skäl att i avvaktan pådet nya förslaget lägga fram förslag till ändringar inuvarande system. Men vi kan inte heller se någotskäl att, som regeringen föreslår, nu ändra reglerna förstudiemedel för utlandsstudier - och speciellt inte pådet sätt som regeringen föreslår. Här har utskottetintagit samma ställning som , och vi för-utsätter att regeringen också följer utskottets meningoch avvaktar med en behandling av studiestöd förutlandsstudier till dess att studiestödet skall behandlasi sin helhet. Vi förutsätter naturligtvis också att rege-ringen därvid beaktar de synpunkter som framförtsom utformningen av studiestödet för utlandsstudier.Regeringen föreslår också redan nu ändringar avstudiestödet på en del mindre punkter. Ett gäller in-vandrare som efter introduktionsperioden studeratsvenska för invandrare, sfi, så att de kommer att fåsamma ekonomiska förutsättningar för studiefinansi-ering som gäller allmänt.Om den nu gällande rätten till timersättning tasbort är det angeläget att den andra möjligheten verkli-gen föreligger fullt ut. Här är skrivningen litet oklar,och förutsätter att regeringen rättar tillden oklarheten.Miljöpartiet har varit emot att barntilläg-get i svux och svuxa togs bort. Effekterna av bortta-gandet har redan visat sig vara stora, och det är moti-verat att ompröva frågan.Vi i har också påtalat orättvisor imöjligheterna att få studiemedel inom kunskapslyftetför personer som är . Vi har i en särskildmotion begärt en ändring.Till sist skall jag beröra en detalj som kan varanog så viktig i sammanhanget. Hanteringen av studi-emedel har blivit allt krångligare, och det råder storabrister i Centrala arbete.