prot · GL0949 · 1997-12-17 00:00:00 — Trots ett löfte om att villkoren skulleklaras upp skriver utskottet i betänkandet att man intevet hur länge eller hur men att verksamheten skall fåfortsätta. Jag tycker att vi kan kräva ett svar skall se ut för det nationella resurscentru-met.Anf. 167 () replik:Fru talman! När det gäller de 500 miljonerna fat-tades i första hand ett beslut i samband med tilläggs-budgeten. I det här betänkandet finns ett bemyndigan-de vad gäller . Problemet i frågaom de regionalpolitiska åtgärderna och länsstyrelser-nas beslutsfattande har varit att man under flera års tidhar bundit upp ganska mycket pengar, som inte hararbetat . Detta var ett problem som vi villekomma åt. Vi ville se till att få pengarna i omlopp istället för att de samlades på hög. Vi kunde ocksåkonstatera att en del av de beslut som fattas år 1 i enlänsstyrelse för ett särskilt projekt kanske inte blirdetsamma som man hade tänkt sig år 3. Jag tycker attde 500 miljonerna skapar en ökad flexibilitet i helasystemet. Man skulle också kunna se över själva re-gelverket kring det här. Det är också något som jagtror kommer att återkomma i den regionalpolitiskapropositionen.Tanken har varit att vi skall få pengarna att arbetai stället för att ligga på hög. Bemyndigandet i sigkommer att innebära att vi går från ett mer passivtanvändande av pengarna till ett mer aktivt. De skall juanvändas för regionalpolitiskt prioriterade insatser.Länsstyrelsernas ramar skall inte minskas.Jag anser, precis som säger, att så-väl de regionala och lokala som det nationella resur-scentrumet är oerhört viktiga och bör prioriteras. Jagförutsätter att det också kommer att framgå av denregionalpolitiska propositionen.Anf. 168 () replik:Fru talman! Vi får hoppas att har rättnär det gäller det nationella resurscentrumet. varit inskrivet i tidigare betänkanden att det härskulle åtgärdas. Det har dock rullats framåt, liksom de500 miljoner kronorna verkar göra. Problemet medBerit Andnors resonemang om dessa miljoner är ju attdet inte ligger pengar på hög hos länsstyrelserna ochväntar på att användas. Det är i varje fall inte minuppfattning eller den bild jag har fått vid kontakt medlänsstyrelser. De är uppbundna i långsiktiga projekt.De är intecknade. Det innebär att om de skall tas ianspråk måste i varje fall ett antal av våra länsstyrel-ser avbryta pågående projekt där man har samfinansi-ering med lokalt näringsliv, kommun eller annat.Annars får man välja att gå in och skära ned i någonannan verksamhet - om man inte använder nya, frä-scha pengar till att återställa det här. Det har vi intehört någonting om.Visst kan man säga att vi skall se över villkorenför stöden och hitta nya, flexibla sätt. Men enligt minmening är det ytterst olämpligt att först gå in och tapengarna när detta innebär ingrepp i planmässig verk-samhet. Det vore bättre att man först tittade på villko-ren för framtida nya pengar.Anf. 169 () replik:Fru talman! När det gäller det nationella resur-scentrumet är förklaringen att den regionalpolitiskapropositionen har blivit något försenad och intekommer förrän någon gång i februari-mars. Som jagser det är det oerhört viktigt att den här frågan be-handlas i ett sammanhang så att vi får helheten när vidiskuterar det regionalpolitiska området. Men jagförutsätter att vi kommer att få en lösning som, enligtmitt sätt att se det, är positiv när det gäller det natio-nella resurscentrumet.När det sedan gäller de 500 miljonerna har vi settatt situationen varierar mellan de olika länen och deolika länsstyrelserna. Tanken har inte varit att vi skallgå in och ta pengar från länsstyrelserna, utan syftethar varit att gå från en passivitet till en aktivitet. Vivill använda pengarna så att de inte ligger och väntarunder . Dessutom händer det saker ett tillår tre som man inte kan förutse. Det har gjort att maninte har gjort slut på de pengar man trodde att manskulle göra.Syftet har alltså inte varit att minska länsstyrelser-nas ram, utan syftet har tvärtom varit att se till att fåen större aktivitet och förbättrade insatser inom detregionalpolitiska området.Anf. 170 () replik:Fru talman! Det finns många frågor att diskuterainom regionalpolitiken. Alla har också uttryckt för-hoppningar på den kommande regionalpolitiska pro-positionen. Vi får återkomma och diskutera mångafrågor i samband med den.Jag vill ändå ta upp det här med målområden ochstrukturfonder och fråga om hon inte ärbekymrad över att generellt ta in alla kustkommuner idet nya målområde 1. Där finns redan en bra tillväxtsedan tidigare, t.ex. i . Risken är att man drarresurser från inlandet till de tillväxtkommuner somredan är i gång.Dessutom är de medel vi har begränsade. Ävenom det kommer EU-medel till måste vi hamedfinansiering, och då är de nationella medel. Dessaär mycket hårt ansträngda, och frågan är hur dethär kommer att slå.Jag vill alltså fråga : Är hon inte be-kymrad över vad som kan hända om man tar in kust-kommunerna i det nya målområde 1?Anf. 171 () replik:Fru talman! Syftet bakom den utvidgning som re-geringen har gjort i sin förhandlingsståndpunkt harvarit att öka återföringen av EU-medel till Sverige.Det är det som är bakgrunden. Vi har den farhåga somKjell redovisar, och det är också därför vihar ett mycket klart uttalande i utskottets betänkandedär vi säger att en förutsättning för att vi skall ställaoss bakom denna utvidgning till kustområdena är attfördelningen av strukturfondsmedlen sker enligt deprinciper som gäller , dvs. Det är såmedlen fördelas . Det är den ena förutsättningen.Den andra är att det också sker en differentieringav medelstilldelningen mellan kustområdena ochinlandet. Det får inte vara så att utvidgningen på någotsätt går ut över inlandets tilldelning av resurser ochdess möjligheter att utvecklas. Jag anser att vi med dehär två inskrivna förutsättningarna har skaffat oss degarantier som krävs för att vi inte skall hamna i ensådan situation som befarar.Anf. 172 () replik:Fru talman! Men problemet är i så fall att ävenmed en differentiering, t.ex. om bara har 5 %eller i stöd, blir det ändå en mycket större kon-kurrenskraft vid kusten än vad man har i en inlands-kommun. Och hur skall man fördela de nationellamedel som måste komma till och som vi vet är be-gränsade? Risken är att man då drar pengar från deriktigt glesbefolkade områdena till de stora tätorterna.Det är det som bekymrar mig.Anf. 173 ():Fru talman! Jag har begärt ordet med anledning avmotion A 418, som behandlas i detta betänkande.Utan att gå in i någon som helst sifferexercis, och utanatt försöka slå någon fiktiv motståndare i huvudetmed skräckpropaganda om hur situationen ser ut påmånga håll i de utsatta bostadsområdena i storstads-regionerna, vill jag delta i debatten för att i förstahand tala om att jag och flera med mig känner en vissförhoppning om att ledamöterna i denna kammarefaktiskt har bestämt sig för ett visst mått av nytänkan-de vad gäller uppfattningen om vad det egentligeninnebär att hela skall må bra.Målen för regionalpolitiken är uthållig tillväxt,rättvisa och valfrihet så att likvärdiga levnadsvillkorskapas för medborgarna i hela riket. Frågor som rörsegregation och utanförskap i storstäderna måste hasin givna plats i diskussioner som handlar om attåstadkomma goda levnadsvillkor även i storstadsom-rådenas utsatta stadsdelar.Något som är mycket viktigt att slå fast är att Sve-rige är för litet för konflikter mellan regionerna. Förmig känns det självklart att motarbeta alla tendensertill ökad splittring. I stället måste vi lyfta fram endiskussion om hur en nationell arbetsfördelning skallse ut. konkurrenter är inte, skall inteoch får inte vara eller utan snarareHamburg eller Köpenhamn.För att möjliggöra en jämlik utveckling i varje re-gion måste det regionala inflytandet över regionensframtid stärkas. Det innebär att vi måste öka möjlighe-terna för regionens folkvalda att själva fördela resur-serna inom regionen för att därmed skapa utrymmeför en långsiktig och hållbar utveckling som står iöverensstämmelse med miljöns krav. För Stockholmsläns del innebär detta bl.a. att vi socialdemokrater villbevara och slå vakt om den inomregionala skatteut-jämningen. Vi anser att regionens eget ansvar är vik-tigt. Moderata samlingspartiet däremot vill avskaffadenna princip.Det är dessa typer av frågor som visar vilka deverkliga motståndarna är. Det är socialdemokratinmot borgerligheten - ännu en gång.Fru talman! Att verka politiskt är att delta i enprocess. Det gäller att ta fasta på de små förändring-arna och de positiva tolkningsmöjligheterna. Det ärdet jag gör genom detta anförande.Jag tror att vi alla tjänar på att försöka vara öd-mjuka inför olika typer av problem i olika delar avlandet. Visst är en tillväxtregion- och det är något som hela har glädje ochnytta av. Likväl kvarstår stora problem inom sammaregion som måste lösas i särskild ordning. Vi behöverhelt enkelt också hjälp.Till m.fl. skulle jag vilja säga att maninte bör låta sig luras av den bild av verkligheten somde officiella arbetslöshetssiffrorna ger. Eftersom grupp människor i storstädernas utsatta bostads-områden inte anses stå till arbetsmarknadens förfo-gande eller själva inte uppsöker arbetsförmedlingen,eftersom dessa människor inte är kvalificerade förnågon arbetslöshetsförsäkring och eftersom de vet attarbetsförmedlingen inte har något jobb att erbjudafinns det ett stort mörkertal i statistiken.Det är så att det behövs särskilda insatser för attmotverka omfattande arbetslöshet och utanförskap idelar av storstadsregionerna. Genom lokal mobilise-ring och samordnade insatser från samhällets sidamåste segregationens negativa effekter i dessa områ-den vändas till en positiv utveckling baserad på väx-ande arbetsmarknad och nyföretagande. Om detta ärvi överens i mitt parti, och vi har ett kongressbeslut iryggen på den punkten.Vi kan inte i denna kammare fatta beslut som i ettslag löser de enorma utmaningar i form av växandeklassklyftor som hotar, som ett resultat av det tudela-de samhället. Men vi kan underlätta arbetet genom attge nya metoder och insatser en chans, vi kan förfinavår uppfattning om hur problembilden ser ut.Bara några ord i all korthet om socialbidrags- ochskattekraftsutvecklingen:Det allvarliga med det höga socialbidragsberoen-det i storstäderna är att det är strukturellt betingat.Många människor står helt utanför våra gemen-samma trygghetsförsäkringar och kommer liksomaldrig in i systemet. När konjunkturen vänder lämnasstora grupper ändå utanför, beroende på flera olikafaktorer. En förklaring är att de grupper som stårlängst från arbetsmarknaden, och som ofta är beroen-de av socialbidrag för sin försörjning, helt enkelt intefår de nya jobb som tillkommer. Trots att sysselsätt-ningen nu ökar visar socialbidragsberoendet ingatecken på att minska.Det råder inte någon tvekan om att storstädernasskattekraft har försämrats påtagligt i förhållande tillmedelskattekraften under de senaste femton åren.Stockholm och har fortfarande en skatte-kraft som är högre än den genomsnittliga, medanMalmös faktiskt ligger under genomsnittet. Detkan väl ändå inte vara något eftersträvansvärt förlandet som helhet. En del av detta kan naturligtvisförklaras genom att så många individer inte betalarnågon skatt och som genom detta inte kan göra rättför sig.Jag är helt övertygad om att det går att hitta lös-ningar som är generella. Småföretagaren från min delav , som ofta är en invandrarföretaga-re, har mycket gemensamt med sin motsvarighet iNorrbotten eller . Även om den jämförelseninte är renodlat regionalpolitisk tror jag att det är så vimåste resonera för att hela landet skall må bra.Fru talman! Jag tycker att utskottets betänkandeandas nytänkande och förståelse. Det känns mycketbra. har gjort en markering i det härläget. Jag tänker naturligtvis på det tillkännagivandesom berör de frågor som jag pratar om. Och vi fåranledning att återkomma i ett senare skede. Jag haralltså inget annat yrkande än utskottets, och jag villsäga att jag känner mig ganska nöjd med det tillkän-nagivande beträffande storstäderna och regionalpoli-tiken som riktas till regeringen.Det är majoriteten i den här kammaren som till-sammans med regeringen kan se till att, som jag harsagt tidigare, hela landet mår bra, att alla människorbehövs, att glesbygd och storstad kompletterar var-andra.Tack!Anf. 174 ():Fru talman! Jag vill vända mig till var litet sen med att anmäla mig.Även jag står bakom det särskilda yttrandet om de500 miljonerna som man drar in från länsstyrelserna.Jag har besökt några länsstyrelser i min region, bl.a.Göteborgs, och Skaraborgs.I kommer man att dra in 11,9miljoner. I 20,5 miljoner och i 4,7 miljoner. kommer attdras in. Det innebär en 50-procentig indragning av detilldelade medlen för det nya län som skall bildas,. Jag undrar först och främst vadde skall användas till. Pengarna är faktiskt redan in-tecknade. Beslut har redan fattats. De här länsstyrel-serna är mycket förtvivlade över detta. Bl.a. för bildar det nya tycker mandär nere att man kanske kunde behålla pengarna. Detkommer att bli ett mycket stort slag annars för läns-styrelserna.Anf. 175 ():Fru talman! Som jag sade tidigare var syftet medatt göra det här bemyndigandet i samband medtilläggsbudgeten, som vi också följer upp i det härbetänkandet, att vi skulle få en större aktivitet när detgäller de regionalpolitiska medlen. Det är på det sät-tet, och det har också blivit vidimerat från i stort settalla län, att man fattar beslut år 1 som man så att sägaintecknar framöver. Under den här tidenanvänds inte pengarna. I stället för att låta pengarnaligga passivt och vänta har tanken varit att vi undertiden skulle kunna använda medlen till viktiga regio-nalpolitiska åtgärder. Det är det som har varit syftetmed hela den här förändringen.Det jag sade var också att det kan komma att be-hövas en del kompletterande beslut och att jag förvän-tar mig att de i så fall kommer upp till diskussion isamband med den regionalpolitiska propositionen.När påstår att man har dragit inpengar som man inte får lov att använda skulle jagnog vilja säga att det bemyndigande som vi i dagfattar beslut om ger länsstyrelserna det här störrehandlingsutrymmet de kommande åren.Anf. 176 ():Fru talman! Om jag tolkar rätt skallde få behålla dessa pengar genom ett särskilt beslut.De är som sagt ganska förtvivlade. När det nya länet,, skall bildas tycker de naturligt-vis att det är en speciell anledning att behålla de härpengarna. När det är en så stor indragning som det härär fråga om, av de redan intecknade medlen,undrar vi hur det skall gå i det nya länet.Anf. 177 ():Fru talman! Enligt de uppgifter som jag har fåtthar den här situationen retts ut med de berörda läns-styrelserna. Tanken är att de inte skall bli drabbade avden här indragningen. finns det möjligheter attanvända dessa pengar på precis den nivå som man harhaft tidigare. Det är det som är syftet med det be-myndigande som vi antar i dag.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutAU1 Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vidarbetslöshet och utgiftsområde 14 Arbetsmarknadoch arbetslivMom. 1 (allmän inriktning av politiken)1. utskottet2. 1 (m, fp, kd)3. res. 11 i motsvarande del (v)4. res. 15 i motsvarande del (mp)Förberedande votering 1:17 för res. 1117 för res. 15270 avstod45 frånvarandeTalmannen konstaterade att lika röstetal uppkommit.Utgången skulle avgöras genom lottning.Talmannen anmodade () ochAnnika () att fungera som kontrollantervid lottningen samt () att förrättalottningen.Den upptagna lottsedeln visade ett ja och kammarenhade således antagit res. 11.Förberedande votering 2:110 för res. 117 för res. 11182 avstod40 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:168 för utskottet108 för res. 134 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 23 cFör res. 1: 1 s, 71 m, 22 fp, 14 kdAvstod: 17 v, 17 mpFrånvarande: 15 s, 9 m, 4 c, 4 fp, 5 v, 1 mp, 1 kdMom. 2 (framtidens arbetsförmedling)1. utskottet2. 8 i motsvarande del (m)Votering:232 för utskottet71 för res. 85 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 23 c, 19 fp, 17 v, 15 mp, 14 kdFör res. 8: 71 mAvstod: 1 s, 3 fp, 1 mpFrånvarande: 16 s, 9 m, 4 c, 4 fp, 5 v, 2 mp, 1 kdMonica () anmälde att hon avsett att rösta jamen markerats ha avstått från att rösta.Mom. 4 (EU-frågor m.m.)1. utskottet2. 2 (fp, kd)Votering:174 för utskottet37 för res. 297 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 4 m, 23 c, 2 vFör res. 2: 1 s, 22 fp, 14 kdAvstod: 65 m, 15 v, 17 mpFrånvarande: 15 s, 11 m, 4 c, 4 fp, 5 v, 1 mp, 1 kdBengt-Ola () anmälde att han avsett att röstaja men markerats ha röstat nej.Mom. 11 (beräkningssätt och utvärderingssystem vidarbetsmarknadspolitiska åtgärder)1. utskottet2. 13 i motsvarande del (kd)Votering:223 för utskottet14 för res. 1373 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 23 c, 22 fp, 17 v, 15 mpFör res. 13: 14 kdAvstod: 71 m, 2 mpFrånvarande: 15 s, 9 m, 4 c, 4 fp, 5 v, 1 mp, 1 kdMom. 30 (sabbatsår/friår)1. utskottet2. 15 i motsvarande del (mp)Votering:208 för utskottet17 för res. 1585 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 23 c, 22 fp, 17 vFör res. 15: 17 mpAvstod: 71 m, 14 kdFrånvarande: 15 s, 9 m, 4 c, 4 fp, 5 v, 1 mp, 1 kdMom. 33 (fördelning av arbetsmarknadspolitiskaåtgärder mellan kvinnor och män)1. utskottet2. 9 i motsvarande del (c)Votering:216 för utskottet23 för res. 971 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 22 fp, 17 v, 17 mp, 14 kdFör res. 9: 23 cAvstod: 71 mFrånvarande: 15 s, 9 m, 4 c, 4 fp, 5 v, 1 mp, 1 kdMom. 38 (arbetsmarknaden för invandrare)1. utskottet2. 10 i motsvarande del (fp)Votering:148 för utskottet22 för res. 10140 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 2 c, 1 vFör res. 10: 22 fpAvstod: 1 s, 71 m, 21 c, 16 v, 17 mp, 14 kdFrånvarande: 15 s, 9 m, 4 c, 4 fp, 5 v, 1 mp, 1 kdMom. 39 (arbetsmarknaden för yrkesdansare)1. utskottet2. 12 i motsvarande del (mp)Votering:217 för utskottet20 för res. 1271 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 21 c, 20 fp, 16 v, 14 kdFör res. 12: 2 c, 1 fp, 17 mpAvstod: 70 m, 1 vFrånvarande: 15 s, 10 m, 4 c, 5 fp, 5 v, 1 mp, 1 kdMom. 46 (högtalarutbildning)1. utskottet2. 15 i motsvarande del (mp)Votering:221 för utskottet17 för res. 1571 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 22 c, 22 fp, 17 v, 14 kdFör res. 15: 17 mpAvstod: 71 mFrånvarande: 15 s, 9 m, 5 c, 4 fp, 5 v, 1 mp, 1 kdMom. 48 (arbetshandikappades behov av arbete)1. utskottet2. 10 i motsvarande del (fp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.AU2 Utgiftsområde 19 Regional utjämning ochutvecklingMom. 1 (mål för och allmän inriktning av regional-politiken)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 i motsvarande del (c)4. res. 3 (fp)5. res. 4 (v)6. res. 5 i motsvarande del (kd)Förberedande votering 1:19 för res. 414 för res. 5277 avstod39 frånvarandeKammaren biträdde res. 4.Förberedande votering 2:24 för res. 317 för res. 4266 avstod42 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Förberedande votering 3:24 för res. 221 för res. 3264 avstod40 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering 4:71 för res. 125 för res. 2214 avstod39 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvuvdvotering:162 för utskottet71 för res. 176 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 17 mpFör res. 1: 71 mAvstod: 23 c, 22 fp, 17 v, 14 kdFrånvarande: 16 s, 9 m, 4 c, 4 fp, 5 v, 1 mp, 1 kdMom. 2 (allmänt om strukturfonder och målområden)1. utskottet2. 6 (c, fp, kd)Votering:167 för utskottet59 för res. 682 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 17 v, 4 mpFör res. 6: 23 c, 22 fp, 14 kdAvstod: 71 m, 11 mpFrånvarande: 15 s, 9 m, 4 c, 4 fp, 5 v, 3 mp, 1 kdMom. 5 (Organisation m.m. av resurscentrum förkvinnor)1. utskottet2. 2 i motsvarande del (c)Votering:203 för utskottet25 för res. 279 avstod42 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 22 fp, 17 v, 6 mp, 14 kdFör res. 2: 23 c, 2 mpAvstod: 71 m, 8 mpFrånvarande: 17 s, 9 m, 4 c, 4 fp, 5 v, 2 mp, 1 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringPå förslag av talmannen medgav kammaren att ar-betsmarknadsutskottets betänkande AU4 och nä-ringsutskottets betänkande NU1 fick avgöras i ettsammanhang efter avslutad debatt.12 § Lag om rätt till ledighet för att bedrivanäringsverksamhetFöredrogsArbetsmarknadsutskottets betänkande 1997/98:AU4Lag om rätt till ledighet för att bedriva näringsverk-samhet (prop. 1997/98:27)Anf. 178 ():Fru talman! I har vi en rätt omfattande rätttill ledigheter av olika slag. Där finns semesterlagen,studieledighetslagen, föräldraledighetslagen, sia-lagen, sfi-ledighetslagen, närståendevårdslagen m.fl.Listan skulle kunna göras mycket lång - längre än inågot annat land. Alla dessa ledigheter leder samman-taget till att vi svenskar har en mycket kort faktiskarbetstid vid en internationell jämförelse.Den omfattande rätten till ledighet leder till ökadekostnader för svenska arbetsgivare. Den leder tillminskad produktivitet. Den leder också till ett bety-dande administrativt krångel, som särskilt för de småföretagen kan vara svårt att hantera.I den senaste regeringsförklaringen påstår stats-ministern att ett ökat småföretagande skall stärkas idialog och samarbete med näringslivet. Men vad görsocialdemokraterna i praktiken? På område efterområde införs regler som försvårar företagandet. Ochnu kommer man med ett förslag till ytterligare en rätttill ledighet, nämligen för att bedriva näringsverksam-het. Högtidstalens dialog med näringslivet är sombortblåst. Alla de tunga remissinstanserna avråderfrån att införa den aktuella rätten till ledighet, menregeringen lyssnar inte. Det står t.o.m. i propositionenatt det är oundvikligt att en arbetstagares frånvarofrån arbetet innebär olägenheter förarbetsgivaren - men detta får arbetsgivaren i principtåla! Så står det faktiskt i propositionen.Tydligare kan det inte illustreras att socialdemo-kraterna helt saknar förståelse och intresse för företa-gandets villkor. Den företagsexpansion som Sverigeså väl behöver förutsätter att företagens villkor för-bättras. finns alltför många hinder för att företa-gandet skall kunna utvecklas. En alltför omfattandearbetsrättslagstiftning är ett sådant hinder. Och villregeringen lägga sten på börda. Regeringen har i ochför sig det lovvärda syftet att det skall startas ochutvecklas fler företag i , men det är som vi serdet orimligt att starta denna process med att ytterliga-re försämra villkoren för de företag som redan finns.Rätten till ledighet för att bedrivanäringsverksamhet kommer inte att skapa några nyaarbeten. Det tror inte vi moderater. Det tror knapptnågon av remissinstanserna heller. T.o.m. LO anseratt det finns åtskilliga andra förslag till sysselsätt-ningsskapande åtgärder som borde komma i frågaföre detta. Den allmänna uppfattningen är att förslagetendast innebär att ytterligare ett omfattande regelverkläggs till den redan mycket komplexa regelmassa somstyr arbetslivet.Den nya lagen föreslås vara i huvudsak tvingandetill arbetstagarens förmån. Och som vanligt är detfacket som har tolkningsföreträde. En arbetsgivaresom råkar bryta mot lagen blir skyldig att betala ska-destånd dels till den anställde, dels till den fackligaorganisationen.