prot · GL0933 · 1997-11-25 00:00:00 — Men den tvärsäkerheten försvann ju omedel-bart i och med att en dom avkunnades sominnebär att man inte kan begära att den som har köptcigarretter i ett annat EU-land för egen del skall betaladen högre svenska skatten här i i sambandmed att han hämtar ut några limpor cigarretter.Min fråga är: Är inte detta egentligen exakt det-samma som avseende alkoholen? Det kan jag i ochför sig tycka. Men när jag följer debatten i mediernafinns det ett antal ganska erfarna jurister som säger attdessa saker är ganska lika. Mer än en advokat har sagtatt han skulle välkomna ett fall. Jag har själv tänkt attgöra en beställning, men man skall väl inte utmanaödet i onödan.Det är konstigt att myndigheterna var så tvärsäkrai fråga om cigarretterna. Men där fick de tydligenbacka. Om det nu är fråga om samma tvärsäkerhet närdet gäller privat alkoholimport, påstår en del juristeratt svenska myndigheter även när det gäller denkommer att få backa.Man kan notera att detta problem kommeratt försvinna, eftersom vi inte i evighet kan behållavåra unikt höga skatter på alkohol och tobak. Svens-karna måste ju kunna likställas med alla andra EU-medborgare med deras ansvar, förmåner, rättigheteroch skyldigheter.Vi kan också se att attackeras avsmugglare som smugglar cigarretter och alkohol. Detberor ju bara på de höga svenska priserna. Det finnsinget annat skäl till att smuggla eller att bränna hem-ma. Det är en prisfråga och ingenting annat.Häromdagen kom det besked om att myndigheteni det land som hade levererat produkten, t.ex. en lim-pa cigarretter, skulle säkerställa och inkassera punkt-skatter som sedan skulle levereras till . I dettafall handlade det om . Men jag tror inte attPortugals skattemyndigheter, som säkert har ännusämre förhållanden än sina svenska kolleger, läggerned så stor ansträngning på detta, eftersom denna typav handel är självklar inom EU. Jag tror inte att detblir någon stor aktivitet från portugisiska skattemyn-digheter i detta fall.Fru talman! vill jag säga att jag har litetsvårt att rent logiskt förstå följande. Om jag åker tillDanmark, från till , kan jag köpaen liter sprit och betalar då dansk skatt i Danmark.Sedan åker jag tillbaka med färjan. Det är fullt okej.Varför skall jag då inte i stället kunna sitta hemmaoch via min dator eller genom att skriva ett brev dansk försäljare beställa varor? Han skickar varor-na till mig, och jag betalar. I priset ingår då danskskatt. Vad är det för principiellt fel i det? Det är svårtatt förklara för medborgarna varför man inte skallkunna göra det som man tydligen kan göra i alla andraEU-länder. Jag skulle vilja ha ett någorlunda begrip-ligt svar av statsrådet på den frågan.Anf. 89 Statsrådet ():Fru talman! förde ett anekdotisktresonemang om olika omständigheter, men jag är intesäker på att har läst svaret. Det äringet tvivel om regelverket. Ett gemensamt regelverkgäller i fråga om kommersiell distansförsäljning inomEuropeiska unionen. Då är det företaget i säljarlandetsom ansvarar för att den svenska punktskatten betalas.Myndigheterna i det landet skall hjälpa myndigheter-na i det land dit skatten skall betalas.Det är klart att det finns ett problem på punktskat-tesidan i fråga om tobak och alkohol. Det är ingettvivel om att vi har fått ett ökat tryck av smugglingöver våra gränser. Det har att göra med en gemensameuropeisk erfarenhet att den fria handeln, den friarörligheten, som i huvudsak naturligtvis är oerhörtbetydelsefull för länderna och mycket positiv för våraekonomier, också medför att det blir svårare att kon-trollera den typen av punktskattepliktiga varor. Dentypen av smuggling finns i alla EU-länder, och denfinns i länder som har mycket olika nivåer på sinbeskattning.Det leder mig och regeringen till slutsatsen attbrottslighet som smuggling handlar om - grov brotts-lighet när det handlar om lastbilar och långtradare -skall inte först och främst bekämpas med skattesänk-ningar utan med sådana verktyg som sätter stopp förden. Det finns anledning att samarbeta internationelltnär det gäller t.ex. transitsystemet inom Europeiskaunionen. Men det finns också anledning att se översvensk lagstiftning och svenska kontrollmöjligheter,och det arbetet pågår i Regeringskansliet.Sedan vet både och jag - vi hardiskuterat denna fråga - att egentligen inte ser någon anledning att föraen alkoholpolitik över huvud taget. att det vore bekvämt att kunna köpa billigalkohol på ett enkelt sätt. Det är klart att det vorebekvämt. Det vore bekvämt även för mig. Det kan vialla erkänna. Men vi vet också att det finns ett pris iform av sociala konsekvenser. Kraftigt lägre priser påalkohol leder till mer skador och mer våld. Det ärmöjligt att och jag är så lyckligt lot-tade att vi slipper möta detta. Men vi vet att detta ökarom vi inte bedriver någon alkoholpolitik över huvudtaget. Det leder mig till att mena att solidariteten meddem som inte är så lyckligt lottade som och jag ändå bjuder att man accepterar att vi intehar fri försäljning av alkohol och att priserna blirhögre än vad de annars skulle ha varit. Det tycker jagär en grund för den svenska alkoholpolitiken somfortfarande är giltig.Smugglingen skall mötas med bättre regler, bättrelagar och bättre metoder för att sätta stopp för den.Det arbetet pågår i . Smugglingenskall också mötas med bättre internationellt samarbeteoch även med bättre samarbete myndigheter emellan.I vissa fall handlar det om samarbete skattemyndighe-ter emellan.Men se inte så glad ut, , för att detsmugglas. Om vi inte kan hantera en sådan situationbetyder det att även den socialpolitiska dimensionen ialkoholpolitiken får problem. Då finns det anledningför både mig och att låta leendenafrysa till litet grand.Anf. 90 ():Fru talman! Jag är inte glad över att vi har smugg-ling till . Det innebär att vi som beslutsfattarehar fattat felaktiga beslut som har en bristande för-ankring hos det stora folkflertalet. Jag tror att t.o.m.statsrådet i ett anfall av klokhet, som han säkert kandrabbas av, inser att så är fallet.Jo, jag har förvisso läst svaret. Men jag har ävenläst resonemang som många erfarna jurister för i me-dierna. De ifrågasätter om den tolkning som svenskamyndigheter gör verkligen håller dels i en konflikt isvenska domstolar baserat på EU-lagstiftningen, dels ien konflikt med EU-domstolen.Det är ändå så, herr statsråd, att vi förr eller senaremåste acceptera priserna inom EU. EU kommer inteatt acceptera dessa skillnader i all evighet. Jag trorinte heller att svenska folket kommer att accep-tera de enorma prisskillnader som finns.Jag skall ge ett tips angående punktskatter tillstatsrådet, om han skall göra sig ännu mer impopulärän han redan är.Man kan tänka sig alla de svenskar som åker påsemester med privata personbilar till på som-maren. Alla ser ju till att bensintanken är i princip tomnär de lämnar - de ser till att de har bensinsom räcker för att köra upp på färjan och av den iDanmark eller . Sedan tankar de fullt iTyskland och till mycket lägre priser än iSverige. När de sedan kommer tillbaka till serde till att tanka bilen och alla reservdunkar fulla medbilligare dansk och tysk bensin. Men det innebär attden bensin som de faktiskt konsumerar i harde betalat skatt för i eller . även i detta fall försöka få tag i några skat-tepoliser som skall kontrollera hur mycket bensin detfinns i våra bensintankar när vi kommer till Sverigeoch hur mycket av den som kommer från utlandet?Det är exakt samma problematik som när det gäl-ler alkoholen.Till sist återkommer jag till en fråga som jag noginte riktigt fick svar på: Varför skall den som offrartre eller på att åka över till föratt köpa sprit - eller annat som man fullt lag-ligt, alltså utan att vara kriminell, kan tjäna en tusen-lapp på - få göra det, medan den som hemifrån pertelefon, genom brev eller via Internet beställer exaktsamma produkt hos samma företag får betala mycketmera i skatt? Det måste väl ändå helt och fullt stridamot EU:s regler.Anf. 91 Statsrådet ():Fru talman! Till viss del påminner den här debat-ten om föregående debatt, inte bara därför att det ären moderat företrädare i båda fallen och inte baradärför att de båda moderata företrädarna har missförs-tått dagens regelverk och gör en felaktig analys utanockså därför att det handlar om att bli populär. Det ärklart att det är lätt att bli populär om man, utan att tahänsyn till finansieringen, sänker skatter så att folk fårmera i plånboken eller om man bestämmer sig för attfullständigt avreglera alkoholpolitiken för att i ställetlåta priserna bli vad som marknaden bestämmer. Påkort sikt blir man nog populär på det sättet, men pålitet finns det nog både en skatteparadoxoch en alkoholparadox.Då ni sänkte skatter hej vilt och då effekterna blevuppenbara för dem som fick ta konsekvenserna -benen slogs ju undan för småföretagare när räntornasteg därför att ni inte kunde hålla ihop budgeten - fickman möta skatteparadoxen. Ett samhälle som helt ochhållet överger en alkoholpolitik som ändå syftar till attbegränsa konsumtionen skulle också möta en alko-holparadox. Den glädje som vi först ser stelnar nog såatt säga när vi ser en del av de sociala konsekvenser-na.I den typ av utveckling som vi har, med en alltstarkare internationalisering och en allt starkare integ-rering, skulle jag tro att vi värderingsmässigt närmaross många andra länder. Vi reser mera och vi träffarvarandra mera. Det finns inga självklara sanningar idetta med att svenska folket alltid kommer att stödjatraditionell svensk alkoholpolitik. Denna kan mycketväl behöva förändras. Det kan mycket väl bli så får en förändrad tyngdpunkt, dvs. att det går motmer av information och mindre av traditionella gamlamedel. Jag är öppen för en sådan diskussion. Det ärnaturligtvis som i regeringensvarar för den samlade alkoholpolitiken. En sådan typav politik måste alltid följa med sin tid och moderni-seras. Det viktigaste fundamentet är att folk ställerupp och tycker att det är en rimlig politik.Jag tror att många känner att solidariteten bjuderatt man också själv accepterar ett litet högre pris ochlitet mera olägenheter än det skulle vara om den härmarknaden var totalt fri och utan några som helstambitioner att minska konsumtionen.Sten tar upp frågan om införselregler-na. Dessa gäller just när man reser och själv bär medsig alkoholen. För detta har vi införselregler om dekvoter som får tas in i . För de införselreglernafick vi undantag i medlemskapsförhandlingarna. Denborgerliga regeringen, som då förhandlade, förhand-lade till de undantagen. Man gav sken av attdet var eviga undantag, men det har visat sig vid testatt så enkel är inte sanningen. Den här regeringen harlyckats få dem förlängda. , när det är dagsatt återuppta diskussionen med kommissionen, kom-mer vi att ha en ny diskussion om införselreglerna.Men det är klart att de bara gäller när man själv reseröver gränsen. Det handlar ju ändå om att begränsainförseln av mycket billigare alkohol från andra sidangränsen. Om vi har full införsel via postorder är detnaturligtvis, som säger, omöjligt attupprätthålla en traditionell alkoholpolitik. Det ärskälet till att regeringen har slagits för, och fått behål-la, införselreglerna; detta trots att den borgerligaregeringen utförde, måste jag säga, ett ganska svagtförhandlingsarbete på den punkten. Det var ju inte ensjälvklarhet att få den vinsten med sig hem till Sveri-ge.Sten vill vara populär och han harmånga förslag som kortsiktigt skulle kunna göra ho-nom populär. Men tänk efter litet grand! Det gäller attbetänka konsekvenserna och att försöka närma sig enmera rimlig hållning och se till att människor skall haen bra service. Det skall vara rimligt att få tag i devaror som man vill ha. Men det handlar också om ensolidaritet med dem som så behöver.Anf. 92 ():Fru talman! Jag skulle vilja rekommendera stats-rådet en kvällsläsning. Jag råder nämligen statsrådetatt innan han går och lägger sig läsa vad ordet popu-lism betyder. Det handlar inte om den populistiskabetoning som statsrådet här faktiskt försöker göragällande.Kan man bli beskylld för att vara populist när detenda man begär är samma rättigheter och sammaförmåner som gäller för alla andra medborgare i EU?Det kan väl inte vara populistiskt! Av EU:s380 miljoner människor är det kanske 350 miljonersom omfattar den politik som jag tycker att även Sve-rige i det här fallet borde omfatta. Någon form avpopulism kan det alltså inte vara fråga om i detta fall.Det går ju inte att skilja sig från en folklig EU-majoritet.Varje gång jag hör statsrådet eller, som ieftermiddags, socialminister tala om EUoch dess negativa alkoholpolitik får jag uppfattningenatt kulturell, ekonomisk, social och miljömässig verk-samhet inte fungerar i de övriga EU-länderna, men detgör den faktiskt. I många fall fungerar den t.o.m.bättre än motsvarande verksamhet i ; dettatrots de andra EU-ländernas alkoholpolitik.Bland alla undersökningar som har gjorts under desenaste fem-sex åren är det nog svårt att hitta enundersökning som visar på att en majoritet av svenskafolket stöder den nuvarande alkoholpolitiken. Jagskulle där vilja se det undantag som bekräftar regeln.Anf. 93 Statsrådet ():Fru talman! interpellerar om alko-holpolitik i allmänhet och om smuggling och införselav alkohol i synnerhet. Smugglingen är en fråga sominte skall bemötas med skattesänkningar, utan denskall bemötas med bättre redskap för att det skall varamöjligt att sätta stopp för smugglingen. Det handlar juom en ibland mycket grov brottslighet.Om alkoholpolitiken och den folkliga acceptansenför denna måste vi alltid föra en diskussion inomSverige. Det är klart att den politiken förändras medtiden. Vi tar över eller närmar oss andra länders vär-deringar och traditioner när det gäller alkoholbruk,och jag tycker inte att detta är märkligt. Men om manför ett resonemang i båda ändarna så att säga - intebara om priset och Systembolaget utan också omsolidariteten - märker man att det finns en folkligacceptans för en ambitiös alkoholpolitik. Dennakommer att förändras. Det kommer att bli alltmer avinsatser, t.ex. information, inte minst för att få männi-skor att inse att den som köper "svart" sprit därmedstöder den grova kriminaliteten. Den delen kommeratt bli ännu viktigare i den framtida alkoholpolitiken.Andra delar måste reformeras och förändras i taktmed att internationaliseringen och rörligheten ökar.Det finns dock ett fundament som stora delar av be-folkningen har gemensamt. Det handlar då om att viockså måste visa solidaritet med de grupper som såbehöver.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på interpellation 1997/98:64 om skat-teregler och svensk sjöfartAnf. 94 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilka åtgär-der jag avser att vidta för att svensk sjöfartsnäringskall ges möjligheter att förnya fartygsflottan.Den svenska handelsflottans konkurrensproblemhar just setts över av Utredningen om sjöfartensstruktur- och kapitalsituation (dir. 1997:37). Utred-ningen har kartlagt bl.a. hur reglerna om kapitalför-sörjning och statsstöd i EU:s medlemsstater påverkarden svenska sjöfartens konkurrenskraft. Utredningenhar redovisat resultatet och slutsatsernaav sina analyser i ett delbetänkande. Jag vill inte före-gripa den fortsatta beredningen av utredningens för-slag.Rent allmänt vill jag dock framhålla att de nuva-rande skattereglerna, som gäller för alla företag, ärfördelaktiga för hela näringslivet, alltså även för re-deriföretagen. Vi har numera internationellt sett kon-kurrenskraftiga regler, bl.a. genom en låg bolagsskat-tesats. Sänkningen av företagsskatten möjliggjordes iskattereformen genom att ett antal reserveringar togsbort och ersattes med en enda generell reserverings-möjlighet, dvs. Vidskattereformen fick alla branscher och näringar varamed och betala skattesänkningen. Rederinäringen fickavstå från kontraktsavskrivning och fartygsfonder.Jag vill också understryka att skattereglerna är in-vesteringsvänliga genom de förmånliga avskrivnings-reglerna. Reglerna innebär för rederiföretagen att ettfartyg kan skrivas av , trots att dess ekono-miska livslängd är avsevärt större. Syftet med dennamöjlighet till s.k. överavskrivningar är också främstatt underlätta företagens ny- och ersättningsinveste-ringar.Den likformiga beskattningen av företag i olikabranscher säkerställer att skattesystemet inte subven-tionerar vissa branschers efterfrågan av kapital. Sub-ventioner bör i stället, om de över huvud taget skallges, lämnas öppet och inte döljas i skattesystemet.Anf. 95 ():Fru talman! Jag ber att få tacka för svaret.I det här svaret hänvisar statsrådet till utredningensom lade fram sitt delbetänkande, jag tror att det var ifredags. Men min fråga gäller fartygsfonder. I direkti-ven till den här utredningen finns inte fonderna medalls, så behöver inte - även om det ärganska vanligt i den här kammaren - gömma sig bak-om en utredning som skall komma, utan det går braatt svara på direkten utan den hänvisningen.Även om det inte ingår i utredningen har utredarengjort uträkningar gällande tonnageskatten som skullekunna vara en hjälp vid fartygsförnyelse. Man haranvänt en norsk modell, om jag förstår det rätt. Vaddet är frågan om visas något av om man säger attsnittbetalningen av skatt för svenska rederier 1990-1997 är runt . Tonnageskat-ten, om man använder den beräkningsmodellen, skulleenligt utredarens uppgifter och uträkningar ge ungefär20 miljoner om året.EU:s nya riktlinjer medger också en övergång tillett tonnageskattesystem, och många EU-länder haranammat den möjligheten för att sörja för möjlighetenatt skaffa nytt tonnage. Senast kom fram tillatt det finns skäl att möjligt försöka placerafinländska rederier i samma utgångsläge som konkur-renter i Europa.De förändrade konkurrensförhållandena i vår om-värld skapar stor oro i den svenska rederinäringen.Utflaggning har förekommit, och risk för ytterligareutflaggning föreligger om vi inte spelar med sammaregelbok som man gör i andra länder. Om jag talar förmin valkrets kan vi titta på , och Skaftö-landet. Det är några områden på medgammal fin tradition inom rederinäringen. Då talar jaginte om stora rederier där avskrivning kan vara enmodell, utan jag talar om medelstora och små rederi-er.Västkusten kan inte leva bara i visor och ballader.De traditionella näringarna måste också finnas i mo-dern tappning. har vi ett praktiskt taget omöjligtregelverk när det gäller att skaffa nya fartyg. vi har stryper långsamt den här viktiganäringen. I detta fall påminner litet grand omsoldaten som ensam går åt ett håll medan alla andra ihans grupp marscherar åt ett annat håll. Den ensammesoldaten går och talar för sig själv och säger: Jag harrätt, jag har rätt, jag har rätt. Den svenska modellen,att vi inte anammar det internationella regelverket ochde konkurrensmöjligheter som det skulle ge, gör att vilitet grand ser ut som den ensamme soldaten.Jag undrar då: Är statsrådet beredd att arbeta föratt den svenska rederinäringen skall få samma möjlig-heter att förnya sitt tonnage som våra medspelare påden här arenan?Anf. 96 ():Fru talman! i har jagläst många interpellationer, både från f.d. socialde-mokratiska och borgerliga statsråd och från social-demokratiska statsråd igen. Det må jag säga att ett såintetsägande svar på en så stor och viktig fråga somThomas har lyckats åstadkomma här har jagfaktiskt inte sett. Men det är klart, jag kanske inte harläst alla.Framför allt är det felaktigheter i det här svaret.EU-medlemskapets påverkan på den svenska sjöfartenskriver man om i svaret. Det hade inte behövt skeegentligen, om vi hade följt de spelregler som fanns.Man var först och främst överens i ministerrådet omatt sjöfartsavgifterna och sjöfarten skulle betraktaslika. Från det mötet var holländarna de första somsade att man inte brydde sig om de här reglerna.Norrmännen, som är knutna till , sadelikadant. är och flera andra europeiskaländer på väg åt samma håll. Det betyder ju att vi intekommer att spela med samma regler.Då säger kommissionen att sjöfarten är så viktigför många länder att vi inte bryr oss om vilka reglersom skall gälla, utan det får varje land självt bestäm-ma. Det är sanning. När kommissionen går in på dettasätt lämnar man öppet för att betrakta den här näring-en som vissa gör, de gör den helt skattebefriad. Detinnebär i klartext att svensk sjöfart inte har någonmöjlighet över huvud taget att konkurrera på sammavillkor.Vad är det då som har hänt? Jo, att många rederi-er, framför allt de på som , flaggar ut till . Det här är en överlev-nadsfråga.Sedan skriver bl.a. att skattereg-lerna gäller för hela näringslivet. Ja, hela näringslivet.Sjöfarten tillhör faktiskt inte hela näringslivet. Sjöfar-ten kan man bara byta flagga på i jakten. Det är enhelt annan sak. Att säga att det här gäller hela näring-en är grovt felaktigt, vill jag påstå. Det vet alla somhar hållit på med de här frågorna.Jag menar att om hade velat sättasig in i de här frågorna riktigt ordentligt hade han inteskrivit att det gäller hela näringen. Sjöfarten är intehela näringen. Det har t.o.m. kommissionen slagitfast. Även om jag är EU-motståndare och alltid kom-mer att vara det tycker jag att eftersom vi faktiskt ärmed i EU borde vi någonstans ha samma spelreglerför svensk sjöfart. Frågan är egentligen ganska enkel:Vill vi ha en svensk handelsflotta, som vi har varitöverens om att ha i ? Då borde vi på ett enkeltsätt kunna se till att samma spelregler gäller. I andrasammanhang brukar vi säga att vi måste vara överensom spelreglerna. Vi måste spela på samma villkor.Här bryter man detta, ensidigt från svensk sida, vadjag förstår.Sjöfarten i flera länder, inte bara de tre länder jagräknade upp, är på väg att göra den här förändringen.Flera länder kommer också att införa en typ av varvs-stöd. Jag tycker inte om det här. Men någonstansmåste vi försöka, om vi är rädda om den svenskasjöfarten. vet jag inte om är deteller inte. I det här svaret ser jag inte att han vill värnaden svenska sjöfarten.Anf. 97 Statsrådet ():Fru talman! Det är klart att det finns branscher ochverksamheter som är mycket angelägna om att fåspeciella fördelar i skattesystemet. Det har vi märkt iandra typer av diskussioner här i kammaren. Denskattereform som genomförde , som strävade efter att få bort mycket av de extratyper av avskrivningar och särskilda typer av fondersom hade utvecklats under årens gång, och som visa-de sig vara skadliga för ekonomin på lång sikt, tyckerjag var en reform som har en mycket stark ställningäven . Man skall så långt som möjligt ha ett en-kelt och generellt system.Det är faktiskt så att vi har ett skattesystemsom är mycket fördelaktigt för näringslivet. Vi har enmycket låg bolagsskattesats. Jämfört med de flestaandra ligger vi mycket långt ner påskalan. Det är mycket fördelaktigt. Det har vi fått bl.a.genom att ta bort mycket av reserveringsmöjligheter-na. Orsaken är att det är mycket effektivare för eko-nomin som helhet. när man gör någotsådant sätter naturligtvis processen i gång från olikatyper av intressen för att få tillbaka olika typer avavskrivningar, olika typer av fonderingsmöjligheter.Vi har generösa avskrivningsregler för denhär typen av investeringar med tanke på deras livs-längd och i jämförelse med de avskrivningsmöjlighe-ter som finns i övrigt. Vi har också förhållandevisgenerösa reserveringsmöjligheter.Det är regeringens bedömning att stöd till bran-scher inte i första hand skall gå via skattesystemet.Jag vill säga till , moderat: skall inte gåvia subventioner som göms i skattesystemet, utansubventionerna skall lyftas fram tydligt och klart ochges i form av direkt stöd. Vi skall inte använda skatte-systemet, för det finns mängder av intressen somväntar på att få ett stöd, en avdragningsmöjlighet elleren fond. Då är vi snart tillbaka till det moras somskattesystemet efter hand blev.Jag vill i förväg nästan be omursäkt, men låt mig travestera egen inled-ning. Jag har hört många repliker på svar på interpel-lationer i kammaren, men jag har aldrig haft denkänsla som jag kände när gjordesin replik. kan inte ha läst interpellationssva-ret.