prot · GL0940 · 1997-12-04 00:00:00 — Att inte vara beroende av bidrag är en verkligtrygghet som människor vill känna.Likadant är det för de unga människorna. I förstahand måste vi bedriva en politik i så att deunga arbetslösa får ett jobb så att de kan betala enbostad.Vad svarar omfastighetsskattens påverkan på hyrorna? Är det rimligtatt 1-2 månadshyror går till fastighetsskatten?Anf. 215 () replik:Fru talman! Fastighetsskatten påverkar självfalletboendekostnaden. Räntebidragen trappas ju av mednaturlighet över åren. De flesta av våra bostäder iSverige har inga räntesubventioner. Subventioner harväl i så fall de som får dra av sin ränta på sin skatt.Det är ju en subvention från andra skattebetalare. Detär egentligen en väldigt liten del av fastighetsbestån-det som ingår i räntebidragssystemet. Problemet ärbara att de fastigheter som har räntesubventioner är desom är byggda under de år när man hade de högstakostnaderna och de högsta hyrorna. Moderaternasförslag skulle alltså innebära att det skulle bli kraftigtökade kostnader för de bostäder som redan är dyrast.Sedan skulle man kunna tillgodogöra sig detta imånga billiga bostäder. Vi tycker inte att den politi-ken är vare sig riktig eller rimlig.Man kan naturligtvis önska att man skall kunnaleva på sin lön. Det tycker väl alla egentligen. Men nuser inte vardagen och verkligheten ut riktigt så somInga Berggren beskriver den. Hur skall unga männi-skor som har låga löner kunna klara sig i sin bostadom man skulle avskaffa bostadsbidraget för demockså, som vill? De kan ju inte leva påsin lön ens i dag.Anf. 216 INGA () replik:Fru talman! Jag tror att unga människor gärnaskulle vilja ha en litet enklare lägenhet som inte kostarså mycket. Det borde vara möjligt för dem att kunnahitta en sådan lägenhet. Här i har det tyd-ligen blivit trassel så att man inte har kunnat komma igång med ett bygge av enklare lägenheter. De ansva-riga säger att de bygger i alla fall. Vad säger om det? Om jag inte kommer ihåg alldeles felär det HSB som tänker göra på det sättet. Så kan detju inte vara, eller hur?Lennart talar om krisårgångarna. Vad tän-ker föreslå regeringen att göra åtdem? Det kommer att bli väldigt besvärligt även ominte förslag införs. Det skulle jag väl-digt gärna vilja veta av finns ju en tänkbar möjlighet att skjuta på in-förseln av fastighetsskatten . Det är vimoderater beredda att göra. Jag tycker att jag gärnavill säga det här till hyresgäströrelsen.Anf. 217 () replik:Fru talman! Om frågar mig i egen-skap av gruppledare i bostadsutskottet, vill jag sägaatt vår ambition i de diskussioner vi för med regering-en är att vi vill medverka till att lösa problemen medkrisårgångarna. Vi är medvetna om att det finns pro-blem när det gäller infasningen av fastighetsskatten.Vi får naturligtvis avvakta och se vad det här lederfram till i propositionen framöver. Men det som ärangeläget när man diskuterar krisårgångar är ju, ochdet har ju regeringen också sagt, att det inte skall varaså att staten och samhället tar på sig kostnaden. Ävenbanker och andra finansieringsinstitut måste vara medoch ta sin del av ansvaret för att lösa dessa frågor.Men det är självfallet en angelägenhet för oss alla attreda ut de problem som finns på de olika områdena.Det finns alltså problem, och jag utgår ifrån att det ärprioriterade frågor. Sedan får vi väl se vad detta lederfram till.Anf. 218 () replik:Fru talman! Jag vill kommentera det sade om räntebidrag. har självfal-let rätt i att det får konsekvenser om man minskarräntebidragen. Det är ju kommunicerande kärl mellanräntebidragen och fastighetsskatten. Men det berorockså på i vilken takt man gör det hela.Jag vill peka på att i och i flera andrapartier har insikten funnits att om man skall försöka fålåg ränta och ett läge där det blir billigare att byggaoch billigare att bo - det är ju en inriktning som ärviktig - måste man också komma bort från de gigan-tiska subventioner som har funnits i landet. Detta harhängt ihop, och det har inneburit att ränteläget harpressats uppåt rent nationalekonomiskt. Den insiktentror jag att den parlamentariska utredning som Len-nart själv satt i också kom fram till. Framti-den var inte att man skulle ha nya statliga subventio-ner i boendet.Lennart har ju kritiserat Danell-systemetsinförande. Många socialdemokratiska politiker somsatt i den parlamentariska utredning intog successivten inställning som låg ganska nära syn påbostadspolitiken. Vi kan kanske få en samordningframöver som innebär att vi kan driva en ekonomiskpolitik i landet som också grundlägger att vi får en lågränta. Då är det billigare att bo och billigare att bygga.Då är det ibland litet smärtsamt när det gäller ränte-bidragen.Det värsta förslaget för att minska räntebidragen ilandet står ju den socialdemokratiska regeringen förnär man säger att om ett kommunalt bostadsbolagsäljs till en privat ägare kommer man att ta bort helaräntebidraget. Vad innebär det för de människor somskall bo i den fastigheten, ?Anf. 219 () replik:Fru talman! återkommer när detgäller just den del som hänger ihop med allmännyttan.Det är möjligt att det kommer att bli minskadesubventioner utifrån de gigantiska tal vi har haft tidi-gare.Det verkar som om har glömt bortvad som har hänt . Det har ju varit endramatisk nedgång av räntesubventionerna beroendepå att räntorna har sjunkit tack vare den politik somhar bedrivits. De stora vinnarna på grund av att rege-ringen har kunnat föra en bra ekonomisk politik ärnaturligtvis statskassan eftersom subventionernasandel har minskat totalt sett. Bostadssektorns andel avutgifterna har minskat . Det gör den fortfaran-de.Det som och är inne på äratt förändra de villkor som gäller. Det kommer att slåväldigt hårt på de årgångar som är dyrast . Dethandlar ju om att förändra spelreglerna för dem somredan har fått åtaganden när det gäller den s.k. garan-terade räntan som ingen egentligen tror på medutgångspunkt i att man har förändrat villkoren.Det man skulle önska sig är att politiken förhopp-ningsvis blir så framgångsrik framöver att räntornasjunker ytterligare. är det ganska stabilt. Jag utgårifrån att om räntorna blir bara ett par procent behövsdet inga subventioner om man skall bygga nytt.Anf. 220 () replik:Fru talman! Jag kan hålla med omatt det kan vara vanskligt att göra beräkningar på hurmycket räntebidragen kan minskas. Vi har ju sett attminskningen inte sker som i en skidbacke utan som ien störtloppsbacke. Vi beräknar att räntebidragenminskar från årets 18 miljarder till 11 miljarder pånågra få år. Det är en stor minskning, som också ärglädjande.Också fastighetsskatten, , påverkarmänniskors boendekostnad. Det är viktigt att ni soci-aldemokrater tar det till er. Jag tror att vi är nära enskatterevolt i vårt land. Människor som bor i vissaområden har fått sådan storlek på fastighetsskatten attde inte klarar att bo kvar.Lennart kommer från . Jag hartidigare här i kammaren nämnt paret på somhar ringt mig och berättat att de får betala ifastighetsskatt för att de bor i sin gamla trävilla påDyrön. Frun har varit hemmafru, mannen har varitfiskare. De har liten ATP, nästan ingenting. De kanvisserligen titta på , mendet kan man inte leva på.Om vi här i landet har ett fastighetsskattesystemsom innebär att man skall betala för att bo isitt egnahem, som är betalt och som man inte harnågot lån på och vi inte tar till oss att detta är galet,tror jag att det kan sluta illa.Anf. 221 () replik:Fru talman! Det är just den här problematiken somman håller på och ser över i . Jagutgår ifrån att det kommer förslag som förhoppnings-vis kommer att lindra avarter i detta. Det finns natur-ligtvis problem inom fastighetsskatteproblematikensom man ständigt måste se över. I grunden är detinget större problem för de allra flesta. Det finns somsagt sådant som tar upp. Men jag utgårifrån att det kommer förslag kring de här frågornaframöver.Anf. 222 () replik:Fru talman! Jag funderar litet över verklighetsbe-skrivningen. Har inte uppmärksam-mat det hundratal nödropsskrivningar som vi alla harfått från barnfamiljer och egnahemsägare? Har inteLennart lyssnat till erkända familjeekonomersbeskrivning av konsekvenserna av de nya bostadsbi-dragsreglerna?Från sida vill vi kompenseraneddragningen av de generella bidragen genom att geriktade bidrag i form av bostadsbidrag. Sådant gällersjälvklart även dem i som är beroende av det.Socialdemokraterna vill ju ge ökade barnbidrag.Skillnaden är ju bara att barnbidrag, som vi i och försig inte har något emot att man ökar, går både tillmiljonärer och dem som inte har några tillgångar alls.Det vore intressant att höra om verklighetsbeskriv-ningen och de skrivningar vi fått. Är det bara skojalltihop?Anf. 223 () replik:Fru talman! Jag tar alltid sådana här brev på all-var. Det gör vi förhoppningsvis allihop. En del avproblemen rättade vi till.Människor som behöver bostadsbidrag är ju oftalågavlönade, så det kanske är fel att prata om fördel-ningspolitik i de här delarna. Men det är självklartingen som önskar att man drar ned på bostadsbidra-gen. Poängen i min argumentation när det gäller Jär-fällabygden handlar inte bara om att det finns barn-familjer i samhället. Det är snart en liten del av dentotala befolkningen. Många lågavlönade människorsom bor i och kanske har en lön somär ganska låg kommer inte över huvud taget i åtnju-tande av bostadsbidrag. Det innebär givetvis att de fårdet ännu svårare att klara av sin situation.Bostadspolitik kan inte enbart handla om att viskall ha en politik inom familjepolitikens ram. Dethandlar om andra människor också, och inte barabarnfamiljer.Självklart syftar vår politik till att man skall kunnaklara av att leva och bo i en bostad till rimlig kostnad.Det vill jag hävda att i stort sett de flesta gör i vårtsamhälle i dag.Anf. 224 () replik:Fru talman! Det är väl ändå så, ,att när man pratar om kärva ekonomiska tider och småramar för ekonomin måste man prioritera. Från krist-demokraternas sida har vi sagt att det faktiskt är barn-familjer vi i första hand måste se till i ett sådant läge.Dessutom har man målsättningar som man står fastvid, som säger att barn, särskilt i skolåldern, bör hatillgång till ett eget rum. Om man skall klara de mål-sättningarna måste man se till att man skapar reglersom gör det möjligt och inte bara vifta med vackraord. Det är faktiskt verkligheten som gäller.Jag uppfattade att sade att vi haratt hålla oss till strama ramar. Det är den argumente-ringen jag för. Då är det i första hand barnfamiljernasom måste garanteras en god boendemiljö.Anf. 225 () replik:Fru talman! När det gäller att prioritera vill jag sä-ga att förslag ju innebär att manskall ta ifrån även barnfamiljerna ett antal hundralap-par. Om det enbart skall handla om dem som harräntesubventioner kan det rent av röra sig om tusen-lappar.De bostadsbidrag som och Krist-demokraterna föreslår kommer inte att kunna kom-pensera dem som bor i de dyraste husen och dem sombor i de senaste årgångarna. Det är de som har ränte-subventioner. Det kommer att innebära att de som borbilligare naturligtvis får en del av kristdemokraternasförslag. Jag utgår ifrån att de allra flesta som bor i deräntesubventionerade husen kommer att gå back, ävenom man höjer bostadsbidragen med tillämpningen avatt man skall minska räntesubventionerna.Anf. 226 PER () replik:Fru talman! Eftersom tog uppfrågan om fastighetsskatten, som egentligen inte hörhemma i den här debatten, vill jag nämna att Miljö-partiets idé om att fasa ut fastighetsskatten ser heltannorlunda ut än de andra partiernas.Vi vill ju växla ut fastighetsskatten mot energiskat-ter och kommunala miljö- och infrastrukturavgifter.Det är något helt annat.Vi vill alltså se till att boendet i sig inte skattebe-lastas om det inte innebär en miljöbelastning. Självamiljöbelastningen är något som vi skall beskattas för,men inte om vi lever miljöriktigt och bor miljöriktigt.Vi talar i internationella sammanhang om rättentill ett hem. Jag är litet bekymrad över idé att man skall lägga skatt på fastigheterna baradärför att de inte flyttar utomlands. Vore det intemycket klokare, , att lägga skatt påsådant som ökar miljöskulden till våra barnbarn, dvs.att vi i stället kom fram till ett skattesystem som befri-ade det riktiga sättet att leva från beskattning och ladeskatten på sådant som förstör en del ?Jag tycker att man skall begrunda den utformningsom föreslår. Andra partier har andraförslag till utfasning av skatten, men jag vill frånLennart få en kommentar till att han vill hållafast vid fastighetsskatten och menar att denna skallfinnas kvar så länge han finns här i . Ser haningen möjlighet att fasa ut den och ersätta den mednågot annat?Anf. 227 () replik:Fru talman! Jag inser att en fastighetsskatt som geröver 20 miljarder till statskassan inte kommer attförsvinna , i varje fall inte underden tid som jag kan finnas kvar här i riksdagen.Jag konstaterar i övrigt också att allting ju handlarom avvägningar och prioriteringar och om männi-skors förståelse för olika saker. Det som Per Lagersäger om växling av skatter kan låta sympatiskt, menjag vet vad människor tycker när de skall betala sinaelräkningar och sina oljeräkningar, och mycket avkostnaderna på dessa beror på växlingen till störreuttag av energiskatt. Man får naturligtvis alltid göraavvägningar. Totalt sett är det riktigt att vi måstehushålla med våra tillgångar och våra resurser, mendet handlar om vad människor orkar med ien kärv tid.Anf. 228 PER () replik:Fru talman! Det handlar om att med ekonomiskastyrmedel försöka lotsa oss in i det ekologiskt ochsocialt hållbara samhället. Det gör vi genom att medbeskattning belasta ett sätt att leva som skapar enstörre miljöskuld för framtiden. Det gäller då sådantsom transporter och hela energiområdet, som vi hållerpå att ställa om.Självfallet blir de ledande faktorerna i framtidenhushållning och sådant. Vad jag vill få att säga är att om vi hittar skattebaser som mot-svarar de 20 miljarderna - om vi nu behöver dessa;titta bara på EU-avgiften! - är han också beredd attfasa ut fastighetsskatten och ersätta den med ett skat-tesystem som i stället bygger på miljöbelastningen.Anf. 229 () replik:Fru talman! Jag är inte beredd att här diskuteraolika former av teknik. Jag vill bara konstatera att enav de mest grundläggande delarna i socialdemokra-ternas politik är att bygga ett ekologiskt hållbartsamhälle. Sedan får vi naturligtvis titta på vilkenteknik, vilka styrmedel och vilka metoder vi skallanvända för att klara detta framöver.Jag ser inte att det finns några skiljaktighetermellan mig och Per när det gäller inriktningen.Sedan får man naturligtvis diskutera vilka metoderman skall använda för att klara det här.Anf. 230 ():Fru talman! Jag skall säga några ord om regering-ens proposition nr 37, som vid sidan om budgetenbehandlas i det här betänkandet. sadenär hon höll sitt anförande atthon föredrog privata fastighetsägare framför de kom-munala. Hon tyckte inte att bostadsägande är enkommunal angelägenhet.Jag har inte en så dogmatisk och stelbent syn pådet här. Jag vet att det finns väldigt många privatafastighetsägare som sköter sina fastigheter bra ochsom på många sätt bidrar till att utveckla fastighetsä-gandet, men jag vet också att det finns kommunalaföretag som har varit föregångare när det gäller boin-flytande och att bygga mera miljöriktigt.Den slutsats som jag har dragit, med min pragma-tiska syn, är att bådadera behövs och att det gäller attha en rimlig blandning. Jag tycker att erfarenheternahar visat att de kommunala företagen har bidragitbåde till att på många orter hålla kostnaderna nere ochtill att upprätthålla kvaliteten.Vi har pratat väldigt mycket om bostadspolitikensbaksidor, och det är väl naturligt att vi politiker gördet, men det är viktigt att understryka det som LennartNilsson var inne på, nämligen att vi lever i ett landmed en väldigt hög boendestandard, också för sämreställda. Jag tror att vårt kommunala bostadsägande,våra allmännyttiga företag, har spelat en väldigt storroll när det gäller att höja bostadsstandarden i vårtland.I propositionen och i utskottsmajoritetens förslagföreslås att de kommunala bostadsföretagen även ifortsättningen skall spela en viktig roll. De får ökademöjligheter att stärka sin ekonomiska ställning i defall där det behövs. De får fortsatt möjlighet att släppain andra ägare, och det tror jag på många ställen kanvara värdefullt, dock utan att de för den skull förlorarsin ställning som allmännyttiga företag.Dessutom tycker regeringen och även utskottsma-joriteten att om någon kommun planerar och genom-för försäljning av stora delar av bostadsbeståndet, kanman riskera att förlora de bidrag som man en gång harfått från staten för att bygga upp sina företag. Jagtycker att det är en ganska rimlig ordning. Har manfått ett bidrag för att utföra något som man sedanbestämmer sig för att sluta med att utföra, förlorarman den fördelen. Jag tycker att regeringens resone-mang är ganska logiskt, och det är rimligt att denordningen får gälla även i fortsättningen.Vi skall dessutom minnas att bakgrunden till attdet här infördes var att ett antal Stockholmskommunerumgåtts med planer på och i några fall också genom-fört stora utförsäljningar av kommunala företag. Pånågra ställen sade man dessutom - enligt mitt sätt attse oerhört cyniskt - att man var medveten om att dettafick sociala konsekvenser för många i de egna kom-munerna men att det ansvaret får andra ta; det tar intevi.Ett sådant resonemang är kanske möjligt att föra iStockholm - även om jag inte tycker att man skallgöra det - där man på ett oerhört cyniskt sätt kanskjutsa människor mellan kommunerna. I andra delarav landet skulle det naturligtvis vara helt omöjligt,t.o.m. för moderater, att föra ett så cyniskt resone-mang.Man kan när man läser det här betänkandet få in-trycket att de flesta partier egentligen tycker ganskailla om regeringsförslaget, men det är inte helt riktigt.Även om det finns många reservationer, visar det signär man läser det finstilta att man är kritisk av olikaskäl och har väldigt olika lösningar. Moderaternalyckas dessutom framföra två enligt min mening mot-stridiga uppfattningar i samma sakfråga.I reservation 7 skriver inklusive IngaBerggren tillsammans med de andra borgerliga före-trädarna: "Det borde inte råda någon tvekan om attärenden som rör de allmännyttiga bostadsföretagensägarprofil bäst kan bedömas i ett kommunalpolitisktperspektiv och inte mot bakgrund av någon mer ellermindre 'ideologisk centralistisk doktrin'. "Här säger man att staten inte skall lägga sig i frå-gan om kommunala bostadsföretag, utan detta är enkommunal angelägenhet. Jag vet - jag väntar på UlfBjörklunds instämmande nick - att en del av dem somhar undertecknat den reservationen tycker att kommu-nerna skall slå vakt om och utveckla sina kommunalabostadsföretag.Jag tror att t.ex. har den upp-fattningen. Jag vet att definitivt har den.Man säger i denna reservation att kommunernaskall ta hand om detta. Man skall inte peta i denkommunala självstyrelsen. Detta är en invändningsom jag respekterar och har stor förståelse för. Jagtycker att det vore bra om vi till kundefullfölja den, men erfarenheterna från bl.a. en delStockholmskommuner gör att jag för min del tyckeratt man just på detta strategiska område kan göra enbegränsning av den kommunala självstyrelsen.Vänder man sedan blad till reservation nr 9 skrivermoderaterna i en egen reservation apropå de kommu-nala företagen och det faktum att kommunerna ägerbostadsföretag: "Detta är en mycket allvarlig utveck-lingstendens som bör åtgärdas. I hög grad kankommunerna påbörja avvecklingen av sittengagemang i bostadsbolagen. "Här skriver att man bör åtgärda detfaktum att kommunerna äger bostadsföretag. Slutsat-sen, , måste rimligen bli att kommunalsjälvstyrelse är jättebra enligt så längeman använder den kommunala självstyrelsen till attbedriva moderat politik. Jag tycker av förklarliga skälatt det är ett felaktigt synsätt.Jag tycker att det är bra att det med undantag avModeraterna och möjligtvis också , som ivanlig ordning vinglar litet, uppenbarligen finns ettmycket brett stöd i den här kammaren för de kommu-nala bostadsföretagen och ett försvar för dem. Sedanhar vi litet olika lösningar på hur de skall försvaras.Det kan vi säkert lösa. Trots reservationerna är detändå skönt att konstatera att det finns ett väldigt starktstöd för deras fortsatta roll för en social bostadspoli-tik.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan i betän-kandet.Anf. 231 INGA ():Fru talman! beskriver sig sompragmatiker. Jag undrar då varför upp bakom regeringens förslag där man villdirekt reglera kommunerna på det sättet att om deförsäljer av sina kommunala bolag straf-fas de. Det hade varit mycket bättre att låta bli det.Moderaterna utvecklar i sin egen reservation yt-terligare tankarna kring den s.k. allmännyttan. Vianger den idéinriktning vi har. Vi anser nämligen inteatt kommuner, skattebetalare, skall äga lägenheter ochhyra ut dem. Vi ser nu också resultatet när kommu-nerna i långa rader vänder sig till regeringen för att fåstöd därför att man har väldigt många outhyrdalägenheter.Skattebetalarna måste alltså gå in och betala en delför den misslyckade politiken i kommunerna. Det skerpå olika sätt, antingen genom att kommunerna skjutertill ägartillskott eller går in direkt för att ge ett för-lustbidrag. Kan det vara någonting att satsa på i fram-tiden, ?Anf. 232 ():Fru talman! Som jag sade i mitt anförande tyckerjag att detta är en ganska rimlig ordning när en kom-mun får statligt stöd för att kunna ta ett bostadssocialtansvar för att garantera alla sina kommuninvånare enbra bostad, och får ett stöd för att bygga bostäder. Omman sedan bestämmer sig för att man i kommuneninte vill ta det ansvaret utan säljer företagen tycker jagdet egentligen är ganska logiskt att staten i det lägetsäger: Vi förbjuder er inte att sälja, men om ni säljertar vi i så fall tillbaka de pengar som ni har fått. Jagtycker att det är en ganska logisk och rimlig ordning.Det är svaret på fråga.Nu måste jag ställa motfrågan. Även Moderaternavill, i varje fall enligt reservation 9, reglera kommu-nerna om det är så att de inte vill bedriva en moderatbostadspolitik. Ni skriver att ni skall åtgärda det. Påvilket sätt vill ni åtgärda de kommuner som vägrarlyda order och sälja ut företagen? Hur skall ni åtgärdade kommunpolitiker som vill behålla sina kommunalabostadsföretag? Vad döljer sig bakom uttrycket ågär-da?Anf. 233 INGA ():Fru talman! Som jag sade är detta Moderaternasinställning. Vi tycker inte att skattebetalarna genomkommunen skall äga fastigheter. Därför menar vi i kommunerna successivt skall se till att säljafastigheterna eller erbjuda dem som bor i lägenheter-na att köpa dem. Detta är naturligtvis ett arbete pålitet länge sikt.Jag vill ändå poängtera att den utredning som fö-regick detta förslag konstaterade att det när regering-en började fundera på att göra någonting åt detta intevar en flodvåg av försäljningar. De lägenhetsinneha-vare som hamnade i en privat fastighet fick inte hy-resnivån ökad onormalt mycket. Det påverkade inteheller bostadsförsörjningen för de s.k. svaga hushål-len.Jag tror att den inriktning som vi moderater pålängre sikt förespråkar är den riktiga.Anf. 234 ():Fru talman! Det sista som sadetycker jag understryker att bostadsmarknaden nogfungerar bäst om det är lagom blandning mellankommunalt ägande och privat ägande. Det faktum attdet inte hade så stor betydelse att några lägenhetersåldes kanske berodde på att det inte påverkade ba-lansen så mycket. Men om alla bostäder ägdes privatskulle det säkert få dramatiska följder. Likaväl skulledet säkert få olyckliga konsekvenser om alla kommu-nala bostäder kommunaliserades. Det är därför som viskall ha en lagom blandning.Jag återvänder till min fråga, . Jagär kommunpolitiker i . Om Moderaternaskulle få regeringsmakten och då kon-staterade: skall kommunerna inte äga några fastig-heter. Hur skall ni i så fall åtgärda så att jag åtlydersådana direktiv?