prot · GK0973 · 1997-03-05 00:00:00 — Jag sitter ju inte själv i ,så jag kan inte kommentera vad som hände där. Jaghar inte någon förklaring till detta. Jag harinte haft möjlighet att diskutera detta med min kollegai . Jag kan inte ge någon förklaring tillvarför man har gjort det här ställningstagandet. Jagkan bara referera till den linje som vi har drivit tidiga-re här i när det gäller koldioxidutsläppen.Den finns också i det betänkande vi har här. Jag fårväl ta ett samtal med vår representant i EU-nämndenoch höra hur det kan komma sig att man i så fall hargjort ett sådant ställningstagande.Anf. 172 ():Herr talman! Låt mig inledningsvis yrka bifall tillbetänkandet och avslag på samtliga reservationer.Betänkandet innehåller en mängd motioner medförslag om mer eller mindre långtgående förändringarav energibeskattningen och beskattningen på trafi-kområdet. Utskottsmajoriteten har inte ansett detbefogat med ändringar i energibeskattningen i avvak-tan på en omfattande diskussion om energipolitikenunder våren. Däremot understryker vi med ett tillkän-nagivande vikten av att regeringen påskyndar arbetetmed att ta fram ett bidrag till de värmeverk som le-vererar biobaserad värme till industrin.Jag vill ta tillfället i akt att redogöra för det omfat-tande beredningsarbete som sker med anknytning tillenergi- och miljöområdet. Det berör flertalet av defrågor som tas upp i motionerna. Den svenska energi-politikens mål är att trygga till-gången till el och annan energi på med omvärldenkonkurrenskraftiga villkor. Energipolitiken skall ska-pa villkoren för en effektiv energianvändning och enkostnadseffektiv svensk energiförsörjning med lågnegativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samtunderlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligtsamhälle. Energipolitiken skall bidra till att stabilaförutsättningar skapas för ett konkurrenskraftigt nä-ringsliv och till en förnyelse och utveckling av densvenska industrin.Vi socialdemokrater har i samarbete med Center-partiet och lagt fast enstrategi för omställning av energisystemet. Den syftartill en successiv och ansvarsfull avveckling av kärn-kraften. Den inleds med avveckling av en första kärn-kraftsreaktor . Vidare kom-mer särskilda åtgärder att vidtas för att användningenav el skall minska och för att en ökad utbyggnad avel- och värmeproduktion baserad på förnybara ener-gislag skall ske. Ett långsiktigt program kommer attgenomföras i syfte att minska kostnaderna för attutnyttja förnybar energi.Engergibeskattningen skall förena kraven påenergisparande och god miljö med goda förutsätt-ningar för den svenska industrins internationella kon-kurrenskraft. Det skall vara lönsamt att investera ivaru- och tjänsteproduktion i och det skall varfördelaktigt att investera i ekologisk energiteknik,bl.a. Produktionsskat-ten på kärnkraft skall utformas enligt dessa principer.Beskattningen bör ge drivkrafter för hushållning ochkonvertering till förnybara energislag somden inte skall påverka industrins internationella kon-kurrenskraft negativt. Beskattningsreglerna bör främjaelproduktion med förnybara energislag. Naturgasensmiljöfördelar jämfört med olja och kol skall beaktas.Skatteväxlingskommittén har lämnat ettbetänkande där man bedömer förutsättningarna för,och effekterna av, olika slag av skatteväxling. En bredmajoritet i kommittén förordar att ytterligare höjning-ar av energi- och miljöskatter sker stegvis och växlasmot ett i motsvarande grad sänkt skatteuttag på ar-betsinkomster. tar även upphotet om att klimatförändringar kommer att krävafortsatta stora reduktioner av koldioxidutsläppen ochatt en avveckling av kärnkraften härvid ställer storakrav på en förnyelse av energisystemet. kan en ökning av de energi- och miljörela-terade skatterna, som växlas mot en minskning avskatten på arbete, vara ett viktigt och kraftfullt red-skap. Kommittén redovisar även en modell för hur enreformerad energibeskattning kan utformas. Hur ettenergiskattesystem skall utformas bör dock enligtkommittén bestämmas efter att beslut har fattas omhur energiförsörjningen skall ske i framtiden.Herr talman! Även på det trafikpolitiska områdetpågår det ett antal utredningar. Det innebär att vi frånutskottsmajoritetens sida vill avvakta med nya ställ-ningstaganden. har iuppdrag att utarbeta en nationell plan för kommuni-kationerna i . Denna plan skall utgöra under-lag för ett nytt trafikpolitiskt beslut . I sittandra delbetänkande redovisar kommittén principiellaöverväganden rörande användningen av ekonomiskastyrmedel inom vägtrafikområdet. hur koldioxidskatten, energiskatterna pådrivmedel och den årliga fordonsskatten kan användassom styrmedel. Kommittén anser att utformningen avvägtrafikens beskattning bör bygga på gemensammatrafikpolitiska och miljöpolitiska mål och riktlinjer förhela transportsektorn. Ett sådant förslag skall snartpresenteras.Utredningen om vägtrafikens samlade beskattninggör en översyn av beskattningen som omfattar såvällätta som tunga fordon. Översynen skall koncentrerastill vad som är den lämpligaste avvägningen mellanförsäljningsskatt, fordonsskatt samt energi- och koldi-oxidskatt i syfte att förbättra den samlade styreffektenmed avseende på trafiksäkerhet och miljö. Detta arbe-te skall vara klart till hösten.Vidare har regeringen aviserat att en propositionom vägavgifter på vissa tunga fordon skall läggasfram . Det s.k. Dennispaket kommer attersättas med ett förslag till en mer miljöinriktad trafik-lösning för . En förhandlingsmankommer att tillsättas och denne har till uppgift attträffa en överenskommelse mellan staten och om finansieringen av en helhetslös-ning för väg- och järnvägstrafik genom centralaStockholm. Den nya lösningen innebär bland annat attStockholmsregionen skall få möjlighet att besluta omett miljöstyrande bilavgiftssystem.Till sist, herr talman, tänker jag beröra frågan omyrkesfiskarnas befrielse från skatt på drivmedel förfartyg. Det är en fråga som tas upp i flera motioner.Fiskare som använder mindre fartyg har inte någonmöjlighet att använda den lågbeskattade dieseloljan,utan köper i stället högbeskattad dieselolja. Skattefri-heten uppnås i dessa fall genom att skatten på diese-loljan återbetalas kvartalsvis efter ansökan. Restitu-tionsförfarandet har kritiserats, och detta har vi frånutskottsmajoritetens sida förståelse för. Därför har vivid tidigare behandling av denna fråga sagt att rege-ringen noga bör följa utvecklingen på området ochpröva möjligheterna till alternativa lösningar somminskar olägenheterna med nuvarande bestämmelser.Nu har i en rapport ifrågasatt omrestitutionsförfarandet innebär någon vinst ur kon-trollsynpunkt och påtalat att förfarandet medför pro-blem för många fiskare och extra kostnader för skat-temyndigheten. Utifrån detta föreslår Riksskatteverketatt ägare till mindre fartyg som används yrkesmässigtånyo skall få rätt att använda lågbeskattad märkt die-sel mot försäkran.Herr talman! Detta förslag är före-mål för överväganden inom . Frånutskottsmajoritetens sida förutsätter vi att regeringenredovisar sin bedömning av detta i ett lämpligt sam-manhang.Karl-Gösta ställde ett flertal frågor tillmig i sitt inledningsanförande. Jag hoppas nu att har lyssnat ordentligt, så att han fåttsvar på flertalet av de frågor han ställde.Jag vill också säga att de som arbetar i elintensivindustri - i skogs- och massanäringen, i järn- ochstålindustri osv. - inte behöver vara oroliga för denhär energiomställningen. Däremot tycker jag att deborde vara oroliga för de politiker som predikar att vibara skall vänta och se hur det går. En sådan politikskulle leda till att , när reaktorerna äruttjänta, får elbrist.Jag har några frågor till . Närvill ni att den första reaktorn skall stängas av? Hur villni rusta , så att vårt land klarar av omställ-ningen utan att välfärd och sysselsättning äventyras?Hur ser er vision ut när det gäller framtidens energi?När det gäller CO2-utsläppen, som Karl-GöstaSvenson också tog upp, är den största boven faktisktbilismen. Om vi får ned dessa utsläpp uppnår vi detbästa resultatet. Då är min fråga till och : Vad har ni för förslag på dettaområde?Anf. 173 ()replik:Herr talman! Enligt den röstsedel som Linje 2 ha-de vid folkomröstningen skulle de tolv kärnkraftreak-torer som vi har användas i avvaktanpå att förnybara energikällor blir tillgängliga. Här görman något så dramatiskt och kommer överens medCentern och om att man helt plötsligtskall avveckla något som fungerar innan man harnågra förnybara energikällor till hands, vilket leder tillökade kostnader, bl.a. för näringslivet i ett läge då vihar en rekordhög arbetslöshet. Och denna avvecklingkommer att innebära en risk för ökad arbetslöshet.Hushållen har drabbats mycket hårt av höga skatte-höjningar som ni har infört under regeringsperiodenfrån . Ni har dragit in på bidragen för dem somhar det mycket besvärligt. Familjerna blir alltså kläm-da från två håll. vill ni belasta dem med ytterligareskattehöjningar i form av ökade elskatter. Ni villkonvertera villor som är direktuppvärmda med el. Detsade också i sitt anförandehär. Det är människor med villor som redan har blivitdrabbade av höjningen av fastighetsskatten. Det ärfamiljer som äger villorna som har blivit drabbade avmycket höga skattehöjningar på arbete. De skall nu fåytterligare höjningar av elskatterna. Många av demhar också fått känna av minskade bo-stadsbidrag. Hur skall de ha någon möjlighet att for-ma sin egen vardag och att kunna leva på sin lön meder politik? Hur skall och GrängesMetall klara av att leva kvar i med den politiksom ni bedriver?Anf. 174 ()replik:Herr talman! Det låter på somatt det är en fullständig nyhet att vi skall avvecklakärnkraften. Såvitt jag känner till är det inget parti häri som vill ha kärnkraften kvar. Vi hade enfolkomröstning om kärnkraften . Det är alltså 17år sedan. Vi har gjort upp med ochmed om att vi skall göra en omställningtill ett ekologiskt uthålligt energisystem. Och detmåste göras ansvarsfullt. Vi måste säkra tillgången påel till ett rimligt pris för den svenska industrin för attbevara dess konkurrenskraft även i framtiden.Vi har här på väg mot ett ekologiskt uthålligtenergisystem redovisat en hel del av det som vi villgöra och ytterligare kommer.Anf. 175 ()replik:Herr talman! Det går bra att läsa innantill vad mereller mindre realistiska människor i Statsrådsbered-ningen har satt på pränt. De tänker inte ett ögonblickpå de företag som verkar i eller på de männi-skor som drabbas av dessa skattehöjningar. Ni gårifrån det avtal som ni har slutit med svenska folketgenom att ta bort något som fungerar utan att det finnsnågot att ersätta detta med. Detta är inte i enlighetmed det som stod på röstsedeln. Man skulle inte hel-ler riskera arbeten för de människor som finns ute i deolika företagen i . då är drabbatav en rekordhög arbetslöshet genomför ni denna gi-gantiska kapitalförstöring och kan åstadkomma såda-na negativa effekter för och för svenska fol-ket.När jag hör tala om vilkaförslag som skall läggas fram på trafikens områdehandlar det bara om höjda skatter och åter höjdaskatter på företagsamheten, på de små och medelstoraföretagen som skall ge oss möjligheter till ökad eko-nomisk tillväxt. I detta läge med denna höga arbets-löshet kommer dessa förslag utan att det finns någonrealism bakom. Det som lästeupp för mig här är enligt min mening mer eller mindreflum som ni driver på utan att ha någon realistisktanke bakom. Att riva ned och bygga upp ger jobb,säger ni. Det finns t.o.m. en partikamrat till LisbethStaaf-Igelström som sitter här i kammaren och somsäger att det är som krig, att man bygger nytt och attdet ger nya jobb. Är det ett resonemang att föra iSverige 1997 för att skapa nya riktiga jobb för demänniskor som finns här utanför och inte har någrajobb ?Anf. 176 ()replik:Herr talman! tycker jag att skall stämma ned tonen litet grand. Förslaget omenergiomställningen är mycket ansvarsfullt som visocialdemokrater, tagit fram. Jag läste innantill i detta material där-för att det ligger till grund för vårt förslag. Jag skallgärna överlämna det till så atthan noga kan sätta sig in i frågan för att sedan kunnastämma ned tonen litet grand.Under vilken tid ökade arbetslösheten här i vårtland? Vad har vi socialdemokrater fått ta reda på? Jo,först och främst har vi fått sanera statens ekonomi.Och vi är på mycket god väg . Sedan skall vi or-dentligt ta itu med att bekämpa arbetslösheten. Vi harlagt fram förslag till kraftfulla åtgärder som harträtt i kraft, och det kommer att bli en minskning avarbetslösheten. Men i regeringen, , ökade arbetslösheten, och statensfinanser skenade i väg. Sitt inte och skaka på huvudet,för jag vill påstå att allt detta är fakta.Anf. 177 ():Herr talman! Jag hör vad , och jag kan säga till henne: Åk till stålverket iHagfors och säg till människorna där att de inte skalloroa sig.Jag var i stålverket i . Samtliga,företagsledning och fack, var mycket upprörda. BoFinnkvist, en riksdagsledmot från , har reser-verat sig mot överenskommelsen.Jag arbetade mycket aktivt i denna folkomröstningför Linje 2. Det var Socialdemokraterna, som stod bakom denna linje. Vi sadeatt kärnkraften skall avvecklas i den takt som är möj-lig med hänsyn till behovet av elektrisk kraft ochupprätthållande av sysselsättning och välfärd. Säker-hetssynpunkterna skulle vara avgörande för den ord-ning i vilken reaktorerna skulle tas ur drift.Nu har ni gjort en uppgörelse som jag skulle viljapåstå inte är förnuftig och som inte tar hänsyn tillekonomin. Finansminister erkände iriksdagens frågestund att kapitalförstörelse inte ska-par välstånd. Detta kommer att bli dyrare för hushål-len. Det kommer att leda till högre arbetslöshet, sämrevälfärd och sämre miljö. Ni har övergivit och spräcktkoldioxidmålet. Ersättningen kommer att bli storaanläggningar med kol, olja och naturgas. Vi frånFolkpartiet är mycket besvikna över att det inte går attgöra långsiktiga uppgörelser med Socialdemokrater-na. Det kanske dessa andra partier blir varse så små-ningom.Anf. 178 ()replik:Herr talman! Jag skall säga att jag själv också vartveksam till överenskommelsen när den diskuterades.Men sedan, , har jag gått igenom dennaöverenskommelse mycket noga. Jag säger att det är enbra överenskommelse. Det är en ansvarsfull överens-kommelse. Utifrån detta kommer jag att våga åka tillHagfors och tala med mina kamrater där uppe påjärnverket.Beträffande CO2-utsläppen syftar överenskommel-sen till att bereda vägen för ett energisystem sombygger på förnybara, helst inhemska, energikällor, såatt man därmed också får ned utsläppen. Vi vill ocksåstimulera energikällor för elproduktion och upp-värmning. Det är en central del i uppgörelsen. Viföreslår nu alltså inte några förändringar i det nuva-rande regelverket som skall öka konkurrenskraftennär det gäller kol och olja, utan vi föreslår sådanaregelförändringar som ökar konkurrenskraften för detsom är ekologiskt riktigt att producera.Anf. 179 () replik:Herr talman! Hanteringen av frågan om beskatt-ningen av fartygsbränslen har tagit förfärligt lång tid.Det har hetat att arbete är på gång. Det har varit över-väganden. Men 1995, och är det 1997, sade i sitt förslag att det var nödvändigt att gåtillbaka till ett annat förfarande. talarom hur mycket pengar det kostar att ha det här resti-tutionsförfarandet. För skattemyndigheten kostar det600 . För många med fiskebåtar innebär detnedläggning. Det finns inga möjligheter i skärgårdar-na, t.ex. i , att få tag i diesel sominte är färgad.Ni ställer till problem och säger sedan: Arbete ärpå gång. Vi har papper på att allting skall bli bra. Vitror dock inte på detta. Exempelvis kostnaden föravvecklingen av kärnkraften beräknas motsvara detstora underskottet 2000. Vi som tyckeratt sjukvård och omsorg är viktiga är mycket bekym-rade över att ni slänger ut pengar på en avvecklingsom är en förtida avveckling av väl fungerande kärn-kraftverk.Anf. 180 ()replik:Herr talman! Eftersom inte har rätttill ytterligare replik skall jag inte ställa de frågor somjag ställde till och som jag ickefick svar på. Jag förmodar att jag inte skulle ha fåttsvar från heller, men den debatten fårvi väl ta senare.Anledningen till ordningen beträffande fiskefarty-gen är att det blev så enormt stora skatteskillnadermellan bränsle för fritidsbåtar och bränsle för yrkes-båtar. Det blev fråga om betydande belopp. Utifråndet genomförde vi nuvarande system.Som jag sade i mitt inledningsanförande inser viatt detta ställt till mycket besvär och krångel. Därförtittar man i på frågan. Jag utgår frånatt frågan kommer att lösas.Anf. 181 ():Herr talman! Under mom. 16 i detta betänkandehar utskottet behandlat min motion 1996/97:Sk605som gäller konkurrensförhållanden mellan Sverigeoch Finland.Den svenska särlagstiftningen om förbud att an-vända röd diesel i alla motorfordon har skapat fleroch högre gränshinder än vad som gällde före EU-medlemskapet. Eftersom inte samma regler gäller påbåda sidor om den svensk-finska gränsen slås mångasvenska entreprenörer och företag ut. En av EU-medlemskapets främsta fördelar är den inre markna-dens principer. Hindren för fri rörlighet för varor,personer, tjänster och kapital skulle ju avskaffasmedlemsländerna emellan.I fördragets artikel 6 står det: "Regler som är såutformade att de måste leda till en mindre gynnsambehandling av det som härrör från annat land är öppetdiskriminerande." Det fullföljs i artikel 7 som handlarom konkurrensförhållandena. Huvudregeln är nämli-gen att varor som lagligen släpps ut på marknaden iett land skall beviljas tillträde även till övriga ländersmarknader inom gemenskapen.Europarådet har emellertid, på en finsk förfrågan,i ett direktiv av meddelat attlågskattad märkt olja kan förbjudas för förbränning imotorer på fordon avsedda för vägtrafik. harföljt detta direktiv, vilket innebär att bilar och bussarej får använda röd diesel. För arbetsredskap, traktorer,grävmaskiner, skogsmaskiner m.m. får däremotlågskattad dieselolja användas. I har använd-ning av röd diesel i alla motorfordon förbjudits. En-ligt min mening strider förbudet i detta avseende motden inre marknadens principer och direktiv och fak-tiskt även mot konkurrensreglerna.Det finns många exempel som visar hur svenskaentreprenörer diskrimineras genom att vi i Sverigeinte på samma sätt som man gjort i följt EU:sdirektiv. Finländska skogsentreprenörer kan avverkaoch sälja timmer till svenska sågverk till väsentligtlägre pris än som är möjligt i Sverige.En finländsk jordbrukare som med traktor ochsläpvagn skulle leverera ved till en svensk fastighets-ägare ertappades med röd diesel i tanken. Eftersomekipaget vägde mer än tre och har denhär mannen drabbats av en straffavgift på 20 000 kr.En svensk verkstadsägare med huvudparten av si-na kunder i drabbas också hårt. Denne manhar specialiserat sig på att reparera traktorer. Ingenfinländsk traktorägare byter bränsle i tanken för attköra över gränsen till den svenska verkstaden.En annan bransch som håller på att avvecklas iöstra är grusförädlingen. I kanproduktionen i hela grusförädlingskedjan ske med röddiesel, som är nästan billigare per liter. Dessutomhar ingen grusskatt. Sammantaget innebärdetta att finländska grusleverantörer har tagit över iprincip alla grusleveranser inom ett område somsträcker sig in i . Ett av Sveri-ges största entreprenadföretag avvecklar nu singruskrossanläggning i och köper grusetfrån Finland.Ytterligare en bransch som fått problem är tu-rismen. I varje fall hitintills har även privatbilismenstoppats vid gränsen, trots att lagen, 1996:598, före-skriver rätten att kontrollera och undersöka fordon iyrkesmässig trafik.En dansk turist, , åkte från Finlandtill med röd diesel i tanken. Han stoppades,kontrollerades och fick en straffavgift på 10 000 kr.Karsten Zornow skrev till i Helsing-borg och fick svaret att han hade möjlighet att förbru-ka den diesel som fanns i tanken plus en reservdunkmed . Det stämmer överens med EU-direktivetom punktskatter.När det gäller en av norra största turist-attraktioner, , får man nu frågan frånfinska resebyråer: Vågar vi skicka turister över grän-sen till er? Frågan borde ställas till utskottsmajorite-ten, som inte förstått vilka följder den svenska sär-lagstiftningen nu har fått. Situationen i framför alltöstra är ohållbar. Om likvärdiga lagar ochregler på ömse sidor av den svensk-finska gränseninte harmoniseras kommer många företag attslås ut, och arbetslösheten kommer att öka ytterligare.Det borde vara en självklarhet för alla i dennakammare att svensk särlagstiftning inte får leda till attföretag och jobb slås ut. Jag är mycket förvånad överatt utskottsmajoriteten inte har tagit den här frågan påallvar. Det är bråttom att göra något. Företag avveck-las nämligen redan på grund av den här särlagstift-ningen.Herr talman! Jag står givetvis bakom samtligamoderata reservationer. Men, som andra också sagt,för tids vinnande ansluter jag mig till Karl-GöstaSvensons yrkande.Anf. 182 ():Herr talman! Jag ber att få yrka bifall till reserva-tionerna nr 17 och 21.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )8 § Vissa punktskattefrågorFöredrogsSkatteutskottets betänkande 1996/97:SkU17Vissa punktskattefrågorAnf. 183 ():Herr talman! I skatteutskottets betänkande SkU17,som handlar om vissa punktskattefrågor, har vi mode-rater fyra stycken reservationer. Av dessa yrkar jagbifall till reservation nr 3 under mom. 2. Vi står själv-fallet bakom även övriga reservationer.Jag vill här belysa några av våra reservationer.I reservation nr 3, som handlar om exportbutiker,skriver vi moderater att de svenska restriktionerna förvilka varor som får ingå i den 800-kronorsram somgäller för skattefri försäljning i exportbutiker till rese-närer till andra EU-länder och ombord på fartyg ochflygplan på väg från till ett annat EU-landsaknar stöd i och inte heller tillämpas avandra EU-länder. De svenska reglerna på detta områ-de innebär som vi moderater ser det en konkurrenss-nedvridning. Olikheter framkommer även vad gällerden skattefria försäljningen av öl i exportbutiker ochombord på färjor och flygplan i motsvarande fall.Sverige har maximerat försäljningen till perresenär, medan däremot t.ex. tillåter 15 liter.Det är inte svårt att förstå resenärernas förvåning ochundran. Bestämmelserna i dessa båda hänseenden börändras så att konkurrensneutralitet skapas.Vad gäller reservation nr 4 under mom. 3 angåen-de taxfree ankomstförsäljning menar vi moderater attdet ur flygsäkerhetssynpunkt, transportekonomiskt förflygföretagen och även för att det skulle vara betydligtbekvämare för resenären, vore bra om det här liksompå på gick att inhandla deskattefria varorna vid ankomsten. Vi menar att rege-ringen bör undersöka förutsättningarna för att snarastinföra ett system med taxfree ankomstförsäljning ävenpå svenska flygplatser med internationell trafik.Reservation nr 5 handlar om båtskatt. Fritidsak-tiviteter av olika slag subventioneras i stor ut-sträckning av allmänna medel, men detta gäller inte ifråga om båtsporten. Den utredning som läm-nats om båtskatt har också visat att intäkterna frånbåtsporten vida överstiger kostnaderna för dennaverksamhet. Enligt det anförda saknas det skäl för attöverväga en båtskatt.Reservation nr 8 under mom. 9 vad gäller motive-ringen handlar om naturvårdsavgift på skog. FrånModeraterna vill vi bestämt avvisa tankarna på ennaturvårdsavgift på skog för att finansiera bl.a. nyareservatbildningar. Statliga markköp är inte någotsom ankommer på enskilda markägare att finansiera.Sektorsansvaret urholkas om det används för att moti-vera skatter, som egentligen har sin grund i statensekonomiska problem.Anf. 184 ():Herr talman! Alkoholens effekter på hälsan är välkända. En positiv effekt har noterats, nämligen att enmycket måttlig alkoholkonsumtion i vissa åldersgrup-per minskar risken för kranskärlssjukdomar i hjärtatoch för slaganfall. Dessa positiva effekter måste dockvägas mot alkoholbrukets avigsidor. Alkoholrelatera-de sjukdomar och skador utgör av den bördasom sjukdom och skador utgör.