prot · GK09106 · 1997-05-21 00:00:00 — Det ärpå senare tid framför allt de mycket långa inskriv-ningstiderna vid arbetsförmedlingarna som har blivitbetydligt fler. Denna mörka bild tecknar ju regeringensjälv.Vi skall hålla arbetsmarknadsministern räkning föratt hon pläderar för att man inte får skapa inlåsnings-effekter, dvs. motverka att arbetslösa skall kunna tatillfälliga arbeten. Regeringen säger också att det ärviktigt att en tidsbegränsning i ersättningsrätten in-förs, men sedan får man plötsligt kalla fötter. Enligtpropositionen har man raggat upp en forskare sompåstår att den låga arbetskraftsefterfrågan beror påslumpen och viss mån på bostadsorten.Jag skulle vilja fråga arbetsmarknadsministernvilken slump som gjort att man har gjort denna be-synnerliga upptäckt, som lett till att man tillsätter enutredning i frågan. Det skulle vara värdefullt att få ettbesked om detta.Anf. 154 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Jag förstod inte det sista som ElverJonsson talade om. Vi fick inte kalla fötter på detviset. Däremot upptäckte vi att vi inte hade något brasvar på en väldigt viktig fråga som de arbetslösa ställ-de, nämligen vad som händer efter utförsäkringen.Elver har kanske ett svar - kanske inte ett brasvar men ändå ett svar. Jag har inte kunnat finna någotsådant. Det vore alltså intressant att höra vilket som ärElver och svar på frågan vadsom händer efter två år.Med den kunskap som nu uppen-barligen besitter om hur många som är långtidsarbets-lösa, dvs. som varit arbetslösa , vet han ocksåatt de drabbas av den folkpartistiska gränsen. Det är245 000 personer som skulle åka ut den 1 januari1998. Var hamnar de? På vilken nivå skall de befinnasig, och i vilket system skall de vara?Jag vill också ta upp en fråga som inte varit uppehär : Varför tycker inte att arbetsför-medlingarna skall få mer personal? Har besökt en arbetsförmedling och sett hur mandär har det? Har han aldrig hört att de är på gränsentill utbrändhet? Är inte det ett motiv för att ge arbets-förmedlingarna litet mer pengar till personal? HarElver heller aldrig tagit del av de studier somsäger att ett av de säkraste sätten att få ut människor iarbete är att det finns gott om personal som sysslarmed detta?Anf. 155 () replik:Fru talman! inlägg visar atthon å ena sidan pläderar för en tidsbegränsning ochen bortre parentes, å andra sidan känner en ängslanför att behöva stå för detta. På den punkten är vi isamma situation - någonting måste träda in efter ensådan parentes.Margareta frågar vilket svar jag har idenna situation. Jag svarar: Varför inte fullföljaARBOM-utredningen? Jag skulle vilja fråga hur detkommer sig att regeringen inte är beredd att fullföljadenna, som jag tycker, seriösa och fina utredning.Jag skulle när det gäller den forskare som påståratt slumpen spelar in kunna hänvisa till ett citat urpropositionen, som ju själv harskrivit. Jag skall ta fram sidan efter debatten, så att vikan reda ut den saken.Varför vill då jag inte ha flera arbetsförmedlare?Jag tycker, fru talman, att vår viktigaste uppgift fak-tiskt är att se till att vi får fler jobb. Enligt Folkpartietsuppläggning är det den främsta försvarslinjen. Jag trorinte att vi klarar detta med sofistikerade arbetsmark-nadspolitiska metoder, med modeller från ochfrån som siktar till att man skall arbeta alltmindre och enligt vilka allt färre skall försörja alltfler.Den paradox som vi har att leva med är att arbets-löshet inte beror på arbetsbrist. Den beror på andrabrister: brister i lönsamhet, brist på pengar i offentligakassor och brister i vår förmåga att organisera arbets-livet. Det är de bristerna som vi i första hand skallkomma till rätta med. Då visar det sig att arbetsför-medlingarna kan klara sig med mindre personal, efter-som människor kommer i arbete. Detta är den vikti-gaste insats som vi behöver göra. Det sägs också avregeringen, och jag önskar att regeringen skulle haork och mod att fullfölja en sådan linje utan att sneglaså mycket åt sidorna.Anf. 156 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Så fick vi då svaret att det skall varaen kraftigt sänkt ersättning efter utförsäkringen. skall man få grundbeloppet. Det är tydligen enlämplig nivå.Jag delar inte den uppfattningen. Det är ett synsättpå de arbetslösa som innebär att om ersättningensänks, så tar de nog jobben. Men om man nu har upp-fattningen att ersättningen kan sänkas, varför sänksinte a-kassan rejält? Varför gör man inte som i vissaländer där det inte finns någon a-kassa? Då skulle välde arbetslösa ta jobben. Det skulle alltså vara de jobbsom alltid finns i ett samhälle, men som på en mark-nad värderas med utgångspunkt i t.ex. om det finns ennivå på a-kassan eller inte.Jag delar inte den människosynen. Jag trodde inteatt liberalerna i skulle ha den människosynen,dvs. att det är de arbetslösas fel att de är arbetslösa.Frågan om arbetslösheten är mycket mer komplexän så, . Det är många faktorer som sam-verkar. Lägg inte skulden på de arbetslösa. Det är nogmånga som är sjuka, och det är nog många som tarlivet av sig därför att de känner att det är deras fel attde är arbetslösa. Vi skall inte bidra till att den skuld-bördan ökar.Anf. 157 HANS ():Fru talman! Det är kanske så att det mesta somkan sägas om a-kassan, arbetslöshetsförsäkringen ocharbetsmarknaden har sagts under denna långa efter-middag. Men jag skall ändå fresta talmannens ochkammarens tålamod med att stryka under en del sakeroch peka på några andra.Jag tycker att jag måste göra detta därför att det äroerhört glädjande att vi nu kan höja ersättningen till80 %. Det är oerhört viktigt för arbetslösa, som på detsättet får en förbättrad ekonomi. Men det har också enbetydelse i kommunernas ekonomi, som har fått enökad belastning på socialbudgetarna vihar varit tvingade att ha en lägre ersättning.Jag tycker också att det finns anledning att någotpeka på varför vi kan ta steget. Vi kan göra det därföratt vi har en ekonomisk förbättring i landet. Det berorpå att vi har fört en politik som har städat undan detjättelika budgetunderskott som etablerades under denborgerliga regeringen. Vi har fått ekonomin på fötter.Nu kan vi se mycket tydliga prognoser från mångaolika håll som visar på att arbetslösheten kommer attvända nedåt. Då kan vi med glädje säga att rättvisanökar i samhället. Arbetslösheten minskar, och de somändå tvingas vara arbetslösa får en bättre ekonomisksituation.Men det finns också anledning att säga att det äroerhört viktigt med en arbetslöshetsförsäkring som äruthållig, som klarar olika skeden och olika situationerpå arbetsmarknaden. Fasta spelregler som står sigöver tiden innebär trygghet för den enskilde ochtrygghet för samhället i en mängd olika avseenden.A-kassans roll är för de flesta inkomsttryggheten,dvs. få pengar när man inte har ett jobb. Det är natur-ligtvis en viktig del i uppgifterna för a-kassan. Detfinns andra uppgifter, men inte alltid lika tydligtframlyfta. A-kassan har en viktig roll när det gällermaktbalansen i arbetslivet. En dålig a-kassa som detär svårt att bli medlem i och som ger en låg ersättning,ställer löntagarna i en strykklass. Därför är det viktigtatt ha en bra a-kassa och att det finns rimliga villkorför att bli medlem i den och att den ger en bra ersätt-ning vid arbetslöshet.Men det finns också ytterligare en viktig del attpeka på. Det handlar om att stödja utveckling, om-struktureringar, människors möjligheter att stiga avfrån jobbet, byta jobb eller påbörja en utbildning.Försäkringen skall ha en sådan karaktär, att man kangöra detta och känna sig trygg.Jag har noterat från moderat håll att man har sagtett tydligt nej till dessa positiva delar i a-kassan. Jagser inte att det finns någon moderat längre i kamma-ren. Men det är kanske någon som lyssnar på intern-radion. Jag funderade i min bänk över varför ingenfrån moderat sida talade om löntagarklimat. Däremottalar man ofta om företagarklimat. Det måste väl ävenför moderater vara viktigt att det är ett bra klimatockså för löntagare, inte enbart för företag och företa-gare. Men säger nej till höjd ersättning.De säger nej till trygghet i form av att inte behövautförsäkras . De säger nej till att ge dearbetslösa en bättre ekonomisk situation.Att är ett löntagarfientligt parti är välkanske inte så överraskande för mig. Men jag tyckeratt det som har framkommit riktar på ett särskilttydligt sätt udden mot de löntagare som har låga lö-ner, dålig arbetsmiljö och har litet inflytande på job-bet. Jag tycker att det är skrämmande, och jag hoppasverkligen att svenska folket får upp ögonen för densituationen.Vi kan konstatera att den höga arbetslösheten ochden relativt låga ersättningen har inneburit att det harblivit tystare på svenska arbetsplatser. Jag uppleveratt vill etablera denna tystnad som ettnaturligt tillstånd. För dem som funderar över om jagöverdriver a-kassans roll för löntagarna och löntagar-nas möjligheter att hävda sina intressen, vill jag re-kommendera att slå på ochtittar på 31. Det är en utomordentlig skildringav vad som händer i ett samhälle där löntagarna ärrättslösa, saknar lagstiftningsskydd, saknar bra kol-lektivavtal och saknar arbetslöshetsförsäkring.Anf. 158 ():Värderade talman! När man hoppar in i en debattom ett område som man normalt inte brukar arbetamed, tänker man kanske litet extra på arbetssituatio-nen för dem som arbetar med dessa frågor.Jag tänkte här i min bänk att de på departementet ochi utskottet som arbetar med dessa frågor har en egent-ligen otroligt otacksam arbetsuppgift. Det är ju såsvårt att lyckas med det här området.Nu sitter säkert och tänker attdet är en tacksam uppgift, eftersom det finns en chansatt göra något. Men jag tycker att det är beundransvärtatt man orkar hålla modet uppe i dessa situationer.Jag har läst utskottsbetänkandet. Jag vill säga tillarbetsmarknadsutskottet att det är roligt att läsa ettbetänkande som är så trevligt skrivet. Folk som läserstatliga skrifter brukar tycka att det är tråkig text. Mendet är faktiskt inte denna text.Jag har begärt ordet därför att jag har väckt tvåmotioner som har behandlats i det här betänkandet.Båda motionerna innehåller idéer som jag har fått frånfolk utanför . Den första motionen gällde ettförslag att en arbetslös som startar ett företag skall hamöjlighet att kvalificera sig för arbetslöshetsersätt-ning. Det visade sig att den motionen var helt onödig.Det hela var klart. Det fanns t.o.m. med i propositio-nen. Det skriver utskottet ganska kärleksfullt. Därförhar jag förståelse för att utskottet yrkar avslag påmotionen.Jag fick ett brev från en person i Värnamobygden,som är den del av som har lägst arbetslöshet.Det brevet låg till grund för en motion med ett förslagom att i stället för att en arbetslöshet skall vara indi-viduellt skall den kunna delas av personer på denarbetsplats. Förslaget innebär att arbetslösheten skallknytas till arbetsplatsen och fördelas på samtligaarbetstagare där. Ordet arbetslöshet kan i denna vari-ant ersättas med flexibel arbetskraftsresurs, står det ibrevet som jag fick från en s.k. väljare. Det är ettrelevant uttryck för en situation där tillgången påarbetskraft är större än tillgången på arbete.Modellen innebär att en arbetsgivare stimuleras attöka antalet anställda under förutsättning att därvideventuellt uppkomna egentliga arbetstidsbristen påarbetsplatsen fördelas mellan samtliga anställda iföretaget eller på viss enhet i företaget. Den mannensom skrev detta till mig har t.o.m. gjort en beräkningav vad detta skulle innebära.Han skriver: Om var och en i en personalstyrka pånio personer arbetar blir summan360 timmar. Det kan vi alla hålla med om. I dettaexempel är den på arbetsplat-sen tillgängliga arbetstiden. Ökas personalstyrkanmed en person till tio personer, vilka delar på dentillgängliga arbetstiden, blir veckoarbetstiden för varoch en . För de för vilka arbets-tid saknas på arbetsplatsen skall arbetslöshetsersätt-ning utbetalas, enligt detta förslag.Den teoretiska arbetstiden per person är i detta ex-empel fortfarande . Men arbets-givaren har här en flexibel arbetskraftsresurs som kanutnyttjas. Modellen innebär en väsentlig minskning avantalet personer som blir utan arbete. I betänkandetskriver man att detta strider mot den praxis som finns.Det inser också jag. Men om man skall kunna minskaarbetslösheten till hälften av nuvarande nivå måsteradikala åtgärder vidtas och ett nytänkande ske.Det yrkande om avslag som den här motionendrabbas av är mycket generöst. Utskottet anför skälbåde för och emot förslaget i min motion. Det viktigaför mig är att ärendet aktualiseras för dem som arbetarmed dessa frågor. Sedan får man se vad som händer.Nu räknar jag med att skriva ett litet brev till ar-betsmarknadsministern, eftersom hon inte kan sittaoch komma ihåg allt som sägs här. Därefter får depersoner som arbetar med dessa frågor på departe-mentet fundera över om förslaget är rimligt.Utskottet hänvisar också till ett domsutslag somkommer . Därför kan jag med förtjus-ning yrka bifall till det avslag på mina motioner sombetänkandets hemställan utgör. Jag vill ändå användaden här tiden till att säga dessa saker, mycket för attge den person rättvisa som tog sig tid för att skriva gräsrotsriksdagsman från län.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas )7 § Ändring i RFK:s instruktionFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1996/97:KU21Ändring i RFK:s instruktionTalmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut skulle fattas )8 § Vissa grundlagsfrågorFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1996/97:KU26Vissa grundlagsfrågorAnf. 159 ():Fru talman! För Moderata samlingspartiet har dekonstitutionella frågorna alltid varit av stor betydelse.Det är grundlagens uppgift att garantera det svenskastatsskicket och att ge medborgarna frihet och obero-ende gentemot den politiska makten. harav tradition sett som en av sina främsta uppgifter attskydda och stärka demokratin, rättsstaten och författ-ningen.När författningsreformerna genomfördes i börjanav 70-talet kom det att riktas en bitvis stark kritik motden nya regeringsformen. Vi har arbetatför förbättringar. Vi har också kunnat notera successi-va framgångar. Vi fick ett fri- och rättighetskapitel iregeringsformens 2 kap. har vi lagpröv-ningsrätten inskriven. Vi har fått förlängda mandat-perioder, och vi har också uppnått ett ökat inslag avpersonval.Sedan den 1 januari 1995 är Europakonventionenmed skydd för de mänskliga fri- och rättigheternainförlivad med svensk rätt. med detta fickvi också en bättre precisering av Europakonventio-nens egendomsskydd. Vi fick ett grundlagsskydd förrätten till ersättning vid rådighetsinskränkningar somavser mark och byggnader, och vi har fått ett grund-lagsskydd för närings- och yrkesfrihet.Allt detta är exempel på vad vi kallar för viktigasteg i riktning mot en förstärkt demokrati och en för-stärkt konstitution. Men detta innebär inte att vi skulleleva i den bästa av världar för tillfället eller just nunär det gäller vår författning. Det är mycket somåterstår.Vi har en klart otillräcklig maktdelning i vårtkonstitutionella system. De enskilda medborgarnasrättssäkerhet har ofta setts som ett intresse som ärunderordnat intresset hos en tillfällig parlamentariskmajoritet. Den rimliga balansen mellan majoritetensoch minoritetens legitima intressen är inte alltid förhanden.För att rätta till en del av de brister som finns harvi väckt en partimotion, som är den främsta anled-ningen till att detta betänkande över huvud taget före-ligger. Rubriken på betänkandet lyder: Vissa grund-lagsfrågor. Jag skulle i och för sig inte kunna tänkamig en tråkigare rubrik på ett betänkande. Det ärnågonting helt annat än vår rubrik på vår motion somär: Konstitutionella förändringar för en vital demo-krati. Det är vad det är fråga om, och det är nog enbättre lydelse.Vi anger elva områden där förbättringar enligt vårmening bör ske. I åtta av betänkandets nio reservatio-ner följer vi upp våra krav, i ett par fall stödda avMiljöpartiet och i något av . Men var finnsde andra partierna? Tycker de, och tycker specielltSocialdemokraterna, att vi lever i den bästa avgrundlagsvärldar?Låt mig göra en hastig genomgång av våra re-formkrav. För det första finns ett klart behov av atträtta till och skydda minoriteten när det gäller in-skränkningar av de medborgerliga fri- och rättigheter-na. Naturligtvis kan det finnas ett behov av att kunnagöra sådana inskränkningar. Det skall jag utan vidaremedge. Men i regeringsformen finns det inte en till-räcklig balans mellan majoritetens långtgående rättig-heter och minoritetens rättmätiga krav på hänsyn,vilket borde vara en av demokratins främsta utgångs-punkter. Genom ett enkelt majoritetsbeslut kan in-skränkningar ske i våra fri- och rättigheter.Vi vill ha ett förstärkt minoritetsskydd vid lag-stiftning som innebär att vi får begränsningar av demedborgerliga fri- och rättigheterna. Enligt vår me-ning bör beslut om såväl begränsningar i äganderät-ten, närings- och yrkesfriheten som inskränkningar ide politiska fri- och rättigheterna - dvs. yttrandefrihe-ten, informationsfriheten, mötesfriheten, demonstra-tionsfriheten och föreningsfriheten - beslutas av riks-dagen med en kvalificerad majoritet. Sedan kan vialltid diskutera hur den kvalificerade majoriteten börse ut i sammanhanget - om det exempelvis skall varatvå tredjedels majoritet, tre fjärdedels majoritet ellervad vi nu vill konstruera.När det gäller vår grundlagstiftning krävs för atten ändring skall kunna ske två likalydande beslut medriksdagsval emellan. Det är dessutom stadgat att ettförslag inte får läggas fram senare än nio månaderföre valet. Men det finns en möjlighet till undantag,nämligen om fem sjättedels majoritet i konstitutions-utskottet ändå anser att man bör kunna lägga fram ettförslag.Varför har vi över huvud taget niomånadersre-geln? Självfallet därför att vi vill ha en omsorgsfullberedning, möjligheter till remissbehandling av för-slag och möjlighet till eftertanke. En snabbehandlingär något som lagstiftaren, eller våra grundlagsfäder,ville kunna tänka sig endast när nästan alla var över-ens, dvs. i rätt okontroversiella frågor.I det nuvarande systemet kan minoriteten intehindra några förslag. Däremot kan en minoritet tvingafram att ett förslag till grundlagsändring får vila övertvå val. Vi har ett exempel, det beryktade barnporno-grafifallet . Lagrådet hade avrått. Vi mode-rater hade sagt nej i , vi fickockså med oss och kunde på det sättetförhindra att ett förslag lades fram som det annarsbara hade behövts ett val emellan för att bli verklighetav. Vad vi då upplevde var partitaktik av sämsta mär-ke från Socialdemokraternas sida. Det är också be-tecknande att det här förslaget, som alltså nu skulle bligrundlag från om det skulle tasfram på nytt, inte för frågan framåt ett endaste dugg.Jag tror inte att det är många som skulle vilja ståbakom det över huvud taget.Mot bakgrund av de här erfarenheterna vill vi mo-derater få till stånd ett förbud för konstitutionsutskot-tet att över huvud taget lägga fram förslag om grund-lagsändringar om en sjättedel av dess ledamöter äremot det.En annan fråga gäller initiativrätten för de andrautskotten. Det är något som har varit existerandesedan 1971. Också där har man räknat med att detskulle vara näst intill en absolut enighet, och gällaokontroversiella förslag. finns det inget somhelst minoritetsskydd när det gäller initiativmöjlighe-terna. Också detta har missbrukats. Vi har ett exempelfrån : När den s.k. partnerskapslagendrevs igenom med en majoritet av 8 mot 7 i lagutskot-tet . Vi kan jämföra med KU, som ungefärsamtidigt hade den här barnpornografihistorien, ochdär minoriteten lyckades förhindra att en olyckaskedde . Utskottsinitiativen bör enligtModeraternas mening också fordra fem sjättedelsmajoritet på samma sätt som sker i undantagsfall iKU.En annan fråga gäller den enskilda äganderätten,som bör stärkas. Vi säger att den enskilda äganderät-ten måste vara orubblig. Inskränkningar får ske endasti klart angivna fall och med full ersättning till demsom drabbas. Också här är det naturligtvis de senasteårens erfarenheter som i stor utsträckning vägledeross. Vi har sett ett missbruk från socialdemokratinssida. Vi har fått se en närmast konfiskatorisk politik.Jag kan ange några exempel: Fallet med de friahandredskapen, då ungefär 100 000 människor intefick den ersättning de var berättigade till. Den s.k.engångsskatten på försäkringssparande, som mångaupplevde som en stöld på ca är ettannat exempel. I finns det ocksåexempel på bestämmelser som ter sig konfiskatoriska.Det handlar också om förmögenhetsskatten, och skattpå icke realiserat värde när det gäller exempelvisaktier. Fastighetsskatten som tungt drabbar så mångamänniskor i vårt land nu är också ett exempel. Det ären skatt på vad som för den normala människan oftaär ett lånat kapital. Först lånar man och betalar räntaoch sedan betalar man skatt på de lånade pengarna!Detta är något som inte är acceptabelt.Många andra frågor borde också bli föremål förförändringar. Beskattningsmaktens gränser borde sesöver. Vi ser nu i stället hur man planerar införandet aven ny generalklausul på skattens område, värre än densom fanns tidigare.Den negativa föreningsfriheten, rätten att kunnastå utanför, är också något som vi behöver titta när-mare på. Där har vi det kända fallet , som togs upp här i kammaren . Detär nu föremål för KU:s granskning, och kommer intemed i det här betänkandet utan senare.Uppenbarhetsrekvisitet torde ha spelat ut sin roll,och borde också utmönstras.Lagrådet borde rimligtvis höras också när detgäller grundlagsändringar. Det sker nu bara i tryckfri-hetsfallen.Vi har också frågan om en författningsdomstol. Vimoderater säger inte att vi är för eller emot en för-fattningsdomstol, men frågan bör bli föremål för enutredning. Mycket har nämligen ändrats under senaretid i det här landet.Vi har också tagit upp domstolarna och domarnaskonstitutionella ställning. Vi vill definitivt utmönstradet s.k. kallelsesystemet för att ytterligare stärkadomstolarnas och domarnas ställning.Sedan har vi det välkända: färre riksdagsledamö-ter, skilda valdagar och att se till att den kommunalasjälvstyrelsen verkligen kan fungera.Allt det här är enligt mening högstrimliga reformkrav. Här ser man också en skiljelinjemellan tänkande och det kollektivistis-ka socialdemokratiska tänkandet, som oftast går i degamla hjulspåren. Men jag tror att också Socialdemo-kraterna kommer att tvingas in i ett nytt tänkande. Detsenaste exemplet är kanske nu när man slår fast Riks-bankens självständighet.De här problemen borde enligt vårt förmenandekunna lösas. Jag nöjer mig, fru talman, med att yrkabifall till reservation 1 för att på det sättet vinna åt-minstone någon tid, även om det kanske inte finns såmycket tid att vinna vid denna sena tidpunkt.Anf. 160 ():Fru talman! talade varmt för sinapartimotioner. Det kan hända att jag lyckas bättre medatt spara tid, eftersom jag inte har så många motioneratt försvara.Det här kan tyckas vara litet udda. Vi har nysslyssnat till en diskussion om massarbetslösheten. Detfinns många stora, globala och avgörande frågor somdiskuteras runt omkring oss - och så sitter vi här,några små grå män och kvinnor i konstitutionsutskot-tet och diskuterar författningsfrågor. Vi pratar omförfattningsdomstol och uppenbarhetsrekvisit, som välinte särskilt många i det här landet vet vad det är förnågot, skulle jag tro.Men också dessa till synes mindre angelägna ochakuta frågor har en plats att diskuteras på - här ikammaren. Jag tycker alltså att det är riktigt.Frågan om en författningsdomstol är en fråga somkommer upp litet då och då i debatten här i Sverige.Delvis beror det på de ofta positiva erfarenheter somman har i andra länder av att ha en författningsdom-stol. Det är ett system som naturligtvis både har för-och nackdelar. Risken är att det blir andra små gråmän som bestämmer saker och ting i stället för politi-kerna. Men jag tror ändå inte att den risken är över-hängande. Jag tror att en författningsdomstol har ettverkligt gott syfte just i att den skulle ge en ryggrad idet politiska systemet.