prot · GL0912 · 1997-10-08 00:00:00 — Detinnebär ett mindre antal personer inblandade i vårdenrunt patienten. Sammanhållna vårdkedjor är ocksåviktiga för patientgrupper som är i behov av olikainsatser inom sjukvården. En patientorienterad sjuk-vård står för ett synsätt där kompetensen förs till pati-enten i stället för tvärtom.Många svårt sjuka människor vill vårdas i sitt egethem. I många landsting finns en kvalificeradhemsjukvård. Om landstingen och kommunerna sam-arbetar kring detta kan stora mänskliga och ekono-miska vinster uppnås. anser att hemsjuk-vården måste byggas ut i hela landet så att alla somvill skall kunna få vårdas hemma.Undersökningar visar att kvinnor ofta behandlasannorlunda än män som patienter i sjukvården. Vi delar den uppfatt-ningen. Vi har den också i vår motion. Här är detangeläget att vi får till mer forskning. Det gäller ävenforskning kring kommunikationen mellan läkare ochpatient och hur denna påverkar behandling och be-handlingsresultat.En speciellt svag grupp i vårt samhälle är de svårtpsykiskt sjuka. Det är därför viktigt att utvärderingenav psykiatrireformen följs noggrant. Fler probleminom psykiatrin behöver uppmärksammas. För ungamänniskor som drabbas av psykoser är det viktigt attpsykosförloppet stoppas och hävs så fort som möjligtför att undvika ett livslångt lidande. En förutsättningför att det skall ske är att vården är lättillgänglig försåväl patienter som anhöriga. Därför delar vi bedöm-ningen att en utredning bör tillsättas som ser överpatientens behov av rätt diagnostik på ett tidigt stadi-um. En sådan utredning skulle enligt Folkpartietsåsikt även kunna se över behovet av en rättighetslag-stiftning för vissa kategorier av människor med psy-kiska sjukdomar liknande den för människor medfunktionshinder.Fru talman! föreslog att man skulleavbryta försöksverksamheten med utdelning av renasprutor. Vi delar inte hans åsikt. Vårt skäl till att för-svara försöksverksamheten är att det finns en myckethiv-preventiv mening med att man har den. Vi haraldrig motiverat detta med att det skulle minska kri-minaliteten. Det här är ett sätt att se till att människorsom har ett svårt missbruk inte också skall drabbas aven hiv-infektion. Vi har också, på grund av att den härfrågan är ganska infekterad - om man får säga så - iSverige, föreslagit att man tillsätter en internationellutvärderingsgrupp som ser över den här försöksverk-samheten.Fru talman! Även om vi i har en mycketbra sjukvård, också i jämförelse med många andralikvärdiga länder, finns det naturligtvis fortfarandebrister. En del har jag tagit upp. Ekonomin sätter vissabegränsningar, men vi anser att vården måste få merresurser. Med en bekämpning av arbetslösheten somger fler i arbete och fler som betalar skatt, tillkommerresurser. Men det räcker inte. Andra resurser måsteockså tillföras - åtminstone inom den närmaste tiden.Men det finns fortfarande vinster att göra med klokaeffektiviseringar som kombineras med ett medvetetkvalitetsarbete. En faktor bakom lyckade rationalise-ringar är personalens deltagande och engagemang.Ingen förändring blir hållbar i längden om den intekan samla stöd hos dem som skall leva med den.Resurshushållningen måste bli en integrerad del avden medicinska professionen och yrkesetiken.Fru talman! Jag står naturligtvis bakom Folkparti-ets samtliga reservationer, men jag yrkar här bifall tillreservation 2 under mom. 1.Anf. 45 () replik:Fru talman! Jag tänkte bara litet kommentera dethär med sprutförsöket. Ett försök måste ju ha någonform av tidsbegränsning. Det här har hållit på i mångaår. Speciellt ett sådant här försök som går emot denpolitik som vi har varit eniga om, nämligen att allbefattning med narkotika som inte är medicinsk ärförbjuden, måste mycket snabbare komma till utvär-dering. Man ger ju faktiskt gratis ut verktygen för attanvända narkotika, något som är kriminellt. Det är enkontradiktion som inte blir förenlig om man inte kanpåvisa något väldigt speciellt.Här gäller det som sagt ett försök att stoppa smitt-spridning. Det ställs inga krav på att de som är med iförsöket skall sluta med narkotika. Det sker mycketriktigt också i mycket liten utsträckning. Det före-kommer en handel där dessa verktyg blir en handel-svara som finansierar inköp av knark.Skall vi ha en trovärdighet för att vi faktiskt intevill falla i knarkliberala fällor och sälla oss till demsom vill göra knarket fritt i landet, måste vi nog fak-tiskt försöka att hålla tungan rätt i mun. Då måste visäga: Vi har ett krav, och det är att man slutar mednarkotika. Vi kan inte dela ut redskap för att användanarkotika.Nu kommer det rätt snart en utvärdering igen. Vifår väl se vad den visar. Men jag menar att principenför måste vara att en sådan här hanteringinte är förenlig med vår narkotikapolitik.Anf. 46 () re-plik:Fru talman! står naturligtvis bakom attvi skall ha ett narkotikafritt samhälle. Försöksverk-samheten syftar till - som också höllmed om - att se till att människor inte drabbas avytterligare en olycka. Det kan bara vara en mycketliten andel av sprutorna som används som handelsvaraför inköp av narkotika - om det över huvud tagetförekommer - eftersom av sprutorna lämnastillbaks.Men för att få en ordentlig utvärdering av försöks-verksamheten, vore det bra om ställerupp på vårt förslag om att inrätta en internationellgrupp för utvärdering av försöksverksamheten, så attvi äntligen får en ordentlig utvärdering av vad verk-samheten har gett.Anf. 47 () replik:Fru talman! Det har gjorts diverse utvärderingarsom alla har fallit på att de inte har varit bra. Det harvarit svårt att dra slutsatser från dem.Nu har det kommit en ny. Jag har pratat med demsom arbetar med projektet. De framhåller att det ärfortfarande oerhört svårt. Jag kan ge ett exempel: Nären av de ansvariga sade att tio hade blivit fria frånnarkotikaberoende, sade en annan att det rörde sig om200 . De kunde sedan inte ena sig om det var tiopå eller 200 . Det här visar hur dettaflyter omkring i en flumdimma. Det är inte lyckligt.Jag har i och för sig inget emot att det sedan skallgöras en internationell utvärdering av alla utvärde-ringar som har gjorts. Men jag tror att vi har tillräck-ligt på fötterna för att säga att detta skall avslutas nu.Anf. 48 () re-plik:Fru talman! Det är bra att instämmeri vårt krav om att inrätta den internationella utvärde-ringsgruppen. Det har blivit en infekterad fråga medalla de utvärderingar som har gjorts i . Därförvore det bra med en utvärderingsgrupp, så att vi verk-ligen kan få veta vad verksamheten har givit. Det ärväl bara att välkomna detta och hoppas att vi får deninternationella utvärderingen av försöksverksamheten.Anf. 49 ():Fru talman! När jag har lyssnat på mina tre tidiga-re meddebattörer, har jag fått känslan av att valrörel-sen har börjat. Det var inte så mycket som hörde tillbetänkandet, men många ideologiska proklamationer.Det är väl inte fel. Men själv har jag inte påbörjatvalrörelsen, så jag tänker hålla mig till betänkandet.Bara en liten kommentar. Jag kan inte låta bli.Det var välgörande att höra ta avstånd från , dvs. den gamla moderata käpp-hästen om obligatorisk hälsoförsäkring som skallfrigöra stora belopp. Hur nu det skall gå till? Men detvill väl till att vara stark i tron i politiken.I vilket fall som helst skall jag hålla mig till betän-kandet.Betänkandet innehåller ett tillkännagivande om attvi vill ge regeringen i uppdrag att se över kostnadernaför preventivmedel och preventivmedelsrådgivning.Jag tycker att det är ett bra tillkännagivande. Samti-digt tänker jag yrka bifall till reservation 26 somhandlar om s.k. dagen-efter-piller. Utskottet har tyvärravstyrkt reservationen. Jag tycker att utskottet därskulle kunnat göra samma tillkännagivande.Vi vill ge i uppdrag att utredamöjligheterna för landets ungdomsmottagningar attgratis förmedla s.k. dagen-efter-piller. Användningenav dessa utgör inte en abort, eftersom ingen medsäkerhet kan avgöra i ett så tidigt skede om en gra-viditet föreligger eller ej. Vi anser att metoden är attföredra framför abort. Men kunskaperna om metodenär inte tillräckligt kända . Många unga kvinnorfår kännedom om dagen-efter-piller först när dekommer för att göra ett graviditetstest. Många ungaflickor har inte råd att sedan de fått recepthämta ut dessa piller på . Det bästa vore,enligt vår mening, att dagen-efter-piller kunde delasut gratis i samband med besök på ungdomsmottag-ning. Jag hoppas att man även har det i åtanke närregeringen ges uppdraget.Vi har också ett ytterligare antal reservationer somjag vill kort kommentera. Vi har åter tagit upp viktenav att folkhälsofrågorna prioriteras. Vi har också fåttvisst gehör från utskottet. Det är vi tacksamma för.Men vi menar att det går att gå några steg längre.Vi skulle kunna göra målinriktade insatser för attförebygga stora folksjukdomar som cancer, allergier,diabetes, reumatism och psykisk ohälsa. Vi bör kunnautveckla metoder för det. Vi borde också kunna tafram levnadsnivåundersökningar. Över huvud taget ärdet många partier i kammaren som har saknat kon-sekvensanalyser från regeringens sida. Hur har ned-skärningar slagit? Vad är det som har hänt i detsvenska samhället? Hur mår folk ? Det får vi intereda på. Vi har inget vidare underlag i frågorna.Personligen anser jag att tiden är mogen för atttillsätta en folkhälsominister. har det faktiskt hänt en hel del i kommuner ochlandsting. De har utvecklat arbetstillfällen som rörfolkhälsa, folkhälsoråd har inrättats mellan kommuneroch landsting. Det är en väldig aktivitet på basnivå.Däremot är det sämre på central politisk nivå.Att jag tar upp denna fråga utgör inte någon kritikmot . Jag tycker att hon gör ett brajobb. Men hon har ett för stort område. För att ta tillvara det intresse som finns i Folkhälsosverige behövsdet också politiska mottagare. En annan fördel medett statsråd med folkhälsofrågor som specialitet voreatt vi kunde få en bättre genomlysning av olika poli-tiska beslut ur folkhälsosynpunkt.I en annan reservation utvecklar vi personal- ochutbildningsfrågorna. tog ocksåupp dem. Jag vet inte om mina meddebattörer harnoterat det senaste trendordet i sjukvårdsdebatten,nämligen kunskapsstyrning. Om ni inte har hört dettidigare, kommer ni att få göra det mycket framöver.Vi välkomnar begreppet. Vi tycker att det är föredraframför tidigare modeller, s.k. köp-och-sälj, ekono-miska incitament och allt vad man har hittat på. Sjuk-vården handlar faktiskt om kunskapsproduktion - enav de viktigaste angelägenheterna.Jag vill påstå att man under de senaste fem årenhar haft ett felaktigt synsätt på sjukvården. Man harbara sett den tärande sidan. Den har fått domineraalltför . Resultatet har blivit - precis som KerstinWarnerbring tog upp - neddragningar, uttunning avkompetens och en alltför hög medelålder.Vi måste vända på detta och återupprätta vårdensstatus. Återkommande utbildning och nyrekrytering ärett måste. För ett tiotal år sedan fanns det massor medutbildningar i landstingsvärlden. Då hade landstingenråd att skicka personalen på vidareutbildning. Det harnästan försvunnit . får man betala själv ochta ledigt om man vill utveckla sig.Avslutningsvis vill jag ta upp en liten fråga omavgifter. Det är ett stort problem. Många partier harnämnt det i betänkandet också. Utskottet hänvisar tillpågående utredningar. Men vi måste snart komma tillskott i frågorna. Det är inte rimligt att människortvingas avstå från tandvård, mediciner och läkarvårdför att avgifterna är för höga.Jag noterar att utskottet avstyrker vårt förslag förkostnadsfri sjukvård för barn och ungdomar. ver-kar det problemet att lösas ändå tack vare initiativ. Jag tycker att det hade varit braom utskottet hade varit mer positivt i den frågan.Det finns en del reservationer från andra partiersom jag också kan tänka mig att stödja om det blirvotering. Ett sådant exempel är reservation 16 omkvinnlig könsstympning, men det kan också finnasandra.Anf. 50 () re-plik:Fru talman! sade att han tyckte attdet var välgörande att jag tog avstånd från Modera-ternas förslag om organisation och finansiering avhälso- och sjukvården. Jag vill tala om för att det jag gjorde var att redovisa Folkpartietsförslag till finansiering av hälso- och sjukvården. Detär en åsikt som vi alltid har haft och som vi fortfaran-de har. Det jag sade var inte i första hand riktat motModeraterna. Syftet var att tala om att vi står fast viddet vi har tyckt förut. Jag antar att det egentligen intevar någon nyhet för . 51 () replik:Fru talman! Jag kan väl ändå få tacka för beske-det? Det är ganska tydligt att det blir svårt att sy ihopden kommande regeringen, om ni skulle komma i densituationen.Jag noterar också att gjorde en tak-tisk reträtt från det han sade i tidigare anföranden. Nusade han att han nöjde sig med försöksverksamhet.Det tycker jag är värt att notera.Anf. 52 är ett replikskifte mellan . får säganågra avslutande ord.Anf. 53 () re-plik:Fru talman! Om har tvivlat på attFolkpartiet står för den solidariskt finansierade sjuk-vård som vi alltid har stått för är det bra att han i dagfick ett klart besked på den punkten. Då har jag gjortnågon nytta i dag.Anf. 54 ():Fru talman! Detta betänkande innehåller mångaviktiga och bra förslag från samtliga partier. Även omjag bara yrkar bifall till en reservation står jag bakomalla mina reservationer i detta betänkande.Fru talman! I reservation 10 tar vi upp en frågasom engagerat många. Det är personalfrågan inomlandstinget. Det handlar om alla neddragningar somskett och alla avskedanden inom vård och omsorg. Vianser att det är ett samhällsslöseri att förpassa såmånga människor med så stort kunnande och så storkompetens till arbetslöshetskön i stället för att låtadem göra nytta i kommuner och i landstingens bas-verksamhet.Även om verksamheterna har förändras och bliviteffektivare är det bättre att ha en stor personaltäthetoch ge en god omvårdnad än att betala för människorsom ingenting gör. De mår dåligt av att ingenting göraoch tappar kompetens. Det är det verkliga sam-hällsslöseriet. Det är arbetslösheten som vi inte harråd med. Däremot måste vi alltid ha råd med vård ochgod omsorg utan köer.Som jag har nämnt, och som jag säkertkommer att upprepa, tycker jag att det är en stor bristatt regeringen inte gjort en tydlig redovisning av vadsamhället sparat på neddragningarna inom dessa tvåsektorer - kommuner och landsting. Utöver det attomvårdnaden minskar och köerna ökar slits ocksåpersonalen mycket hårt. Den slits ned på förtid. Detblir följden av en reducerad personalstyrka som skallhinna mycket mer än tidigare och i bland får jobba förtvå. Att personalen far illa måste vi också betala pånågot sätt.Här måste regeringen tänka om. De extra pengarsom kommuner och landsting får de kommande årenräcker inte heller långt, fast man har gjort en stor affärav dem. När vi besökte fick vibeskrivet för oss att de inte ens täcker kostnaderna föregenavgifterna. På grund av egenavgifterna tapparlandstingen mycket pengar.I verkligheten måste man gå mycket längre, och setill att landstingen får de resurser de behöver. Jag villpassa på att säga att som flera andrapartier tycker att det är viktigt att vården betalas medskattemedel. Den skall vara solidariskt betald.I en av motioner, som behandlats iutskottet, tar vi upp frågan om högkostnadsskyddet.Vi anser att tandvården skall infogas i hög-kostnadsskyddet, som skall vara gemensamt för bådeläkarvård och tandvård. Vi anser att regeringen börfundera på detta och komma med ett förslag. Det ärsvårt att förstå varför man skall skilja på tandhälsaoch övrig hälsovård. Om inte annat borde fråganutredas.Tyvärr är de förändringar i tandvårdsförsäkringensom redan skett när det gäller kostnaden för tandvår-den ett steg i fel riktning. Jag är rädd för att vi omnågra år kommer att få en försämrad tandhälsa, spe-ciellt bland alla dem som lever på marginalen ellerdär under. Det är rätt många . Jag har för mig attdet enligt uppgifter vi tidigare fått handlar om ändåupp till . I ett samhälle med en solidarisk för-delningspolitik får det aldrig synas på tandhälsan hurdet är ställt med ekonomin.Ett annat motiv till att knyta ihop hälso- och sjuk-vården med tandvården är alla de patienter som blivitsjuka på grund av sina amalgamfyllningar. Vi tyckeratt det är viktigt att man kopplar ihop hälso- och sjuk-vård och tandvård av den anledningen.Så skulle jag vilja säga några ord om fria sprutor.Jag delar faktiskt ståndpunkt. Jag harsvårt att förstå att man kan bedriva ett försöksprojektunder så . Vi måste också ställa oss frågan varalla sprutor tar vägen. Även om vi vill skydda dennagrupp narkomaner från smitta utsätter vi en stor gruppi samhället för smitta om sprutorna är på driven.Jag känner till ett sjukhus där det kom in enmamma med en liten pojke som hade lekt doktor meden sådan spruta. Mamman var väldigt skärrad innanhon fick något vettigt besked.Slutligen skulle jag vilja säga några ord om gen-teknik. I gentekniken finns det både det som är braoch det som är skrämmande. Det som är bra är attmänniskor med svåra sjukdomar kan se en möjlighettill bot genom upptäckter som kan leda till nya medi-ciner. Andra kan se en skrämmande framtid där gen-tekniken används på ett sätt som vi dag aldrig skullekunna tänka oss. Möjligheten är att kommer attkunna sorteras bort med genteknikens hjälp på grundav att de har gener som kan medföra allvarliga framti-da sjukdomar. I det perspektivet hade jag kanske varitbland dem som hade sållats bort.I anser vi därför att regeringen skalltillsätta en utredning med syfte att närmare granskariskerna och om eller hur gentekniken kan användas isådana syften. Lagstiftningen måste ses över när detgäller gentekniken och dess konsekvenser. Det ärockså nödvändigt med lagstiftning som förbjuder attinformation om människors gener får sökas, efterfrå-gas eller användas vid anställning, vid försäkringsä-rende m.m. I morse berättade de på nyheterna attförsäkringsbolag redan ligger i startgroparna och villtitta på folks gener.Genetisk information om skall inte heller fåsökas eller utlämnas utan att de blivande föräldrarnahar givit sitt samtycke. Vi anser att detta är mycketviktiga frågor. Jag yrkar bifall till reservation 28.Anf. 55 SKÅNBERG (kd):Fru talman! Jag vill börja mitt anförande med attyrka bifall till reservation 13. Självfallet står vi krist-demokrater bakom alla våra reservationer, men jagnöjer mig med att yrka bifall till denna för att vinnatid.Ingenting kan vara viktigare än att man får denvård och omsorg som man behöver när man drabbasav sjukdom eller svaghet. Många är vi som upplevthur livet på förändrats, och hur det harlett till andra prioriteringar. Också för den friske ärvård och omsorg en väsentlig fråga om trygghet.Trygghet är att veta att det finns hjälp på nära håll omman plötsligt skulle drabbas av en olyckshändelseeller en sjukdom. För närstående är det av avgörandebetydelse att det finns god vård och omsorg och attsåväl den sjuke som de närstående behandlas medförståelse och respekt. Ett vänligt bemötande kanaldrig överskattas och är för många en förutsättningför ett lyckat behandlingsresultat. För oss kristdemo-krater är vård och omsorg en huvudfråga. Vi har alltidsatt vård och omsorg främst, och vi kommer alltid attgöra det.Vi vill bygga ett samhälle som i stället för den in-dividuella kampen för tillvaron betonar ett gemensamtarbete och ansvarstagande för människovärdet. Allamänniskors absoluta lika och unika värde måste alltidvara vägledande inom vården. Inte minst inom detmedicinsk-etiska området måste den kristna männi-skosynen vara vägledande för de politiska ställnings-tagandena. Den friska, starka och lyckliga människansom ideal och norm riskerar i själva verket att bli etthot mot människovärdet. Även den som lever medkronisk sjukdom eller en svår funktionsnedsättninghar samma värde, samma rätt till livskvalitet, sammasjälvklara rätt att få allt tänkbart stöd av samhället föratt uppnå detta.Nu menar vi kristdemokrater att smärtgränsen ärnådd. Det går inte att spara mer inom vården utan attvårdkvaliteten försämras eller att viktiga vårdformerraseras. I det direkta omvårdnadsarbetet finns stora brister. Många sjuka känner att vårdpersona-len är stressad, och många sängliggande patienter fårvänta innan vården kommer. För den sjuke ärdet påfrestande att vänta på hjälp med t.ex. toalettbe-sök. Att vara sängliggande betyder ofta att man är heltutlämnad till vårdpersonalen.Nyligen fick vi larmrapporter om att människordör av undernäring på våra sjukhus. Enligt en kart-läggning som har gjort dog minst 57åldringar på svenska sjuk- och ålderdomshem under1995. Orsaken var förvisso inte att det saknades mattill patienterna, utan att det saknades tid att hjälpadem att få i sig maten. Detta är mer än skrämmande,och det är särskilt allvarligt eftersom det gäller engrupp som inte själv har någon möjlighet att hävda sinrätt. Vårdpersonalen gör sitt bästa, men den hinnerhelt enkelt inte med. De är för få. Många anställdavågar inte protestera. De är rädda om sina jobb.Vi står framöver inför en ännu större utmaning,eftersom antalet äldre ökar dramatiskt. Det kommeratt krävas betydligt mer resurser. tids forsk-ning kring åldrandet visar att av svenskarna iframtiden kommer att dö en långsam död på någotålderdomshem. Det enda som kan göra vården merhuman och minimera risken för undernäring och an-nan vanvård är mer personal i vårdande uppgifter.Den socialdemokratiska regeringen har sedan till-trädet 1994 skurit ned kommunernas och därmed isynnerhet vårdens resurser med drygt 20 miljarder.Denna brutala nedskärning har vi kristdemokraterkritiserat kraftfullt. Vi har i vårt budgetalternativavsatt betydligt mer pengar till vården. Det är därförnaturligtvis glädjande att se att socialdemokraternatagit intryck, insett att det finns ett stort resursbehovoch avsatt mer pengar till kommuner och landsting.Vi anser dock att det behövs mer resurser för att sä-kerställa en god vård för alla. Därför satsar vi drygt1,2 miljarder mer än regeringen på utgiftsområdetHälsovård, sjukvård och social omsorg. Ännu viktiga-re är att vi skapar utrymme för kommuner och lands-ting att förbättra vård och omsorg genom de satsning-ar som redovisas i vår finansplan.Jag går vidare till det som är direkt föranlett avvåra reservationer till betänkandet. När det gällerkvalitetssäkring anser vi att ett ackrediteringssystembör införas på nationell eller regional nivå. Ett sådantsystem innebär att en vårdproducent, privat eller of-fentlig, måste vara kvalitetsgodkänd för att få verkaför pengar. Systemet skulle fungera somen form av konsumentupplysning till patienterna.Arbetet med ett effektivt kvalitetssäkringssystem förhälso- och sjukvården måste enligt vår mening inten-sifieras.Vi kristdemokrater anser också att det bör tillsät-tas lokala och regionala samarbetsorgan för att ut-veckla samarbetsformer som sätter patienten i cent-rum. Ur flera aspekter är det positivt och utvecklandeatt det finns flera olika huvudmän på den s.k. vård-marknaden. Vi tror att det skapar en bättre vårdkvali-tet och ger incitament för utveckling. Det borde varaen självklarhet att de olika aktörerna visar förmåga attsamarbeta kring temat patienten/vårdtagaren i cent-rum.Vi anser vidare att närsjukvården skall prioriteras.De små akutsjukhusen och deras tillgänglighet anservi bör värnas.Slutligen menar vi att det är mycket tveksamt meduppdelningen i länsdelssjukhus, länssjukhus och regi-onsjukhus och ifrågasätter den uppdelningen.När det gäller patientavgifter konstaterar vi krist-demokrater att det har skett en kostnadsökning för denenskilde såväl för läkarbesök som för mediciner. Detkan vid ett enda sjukdomstillfälle sammanlagt blimycket höga kostnader. Eftersom många har enbekymmersam ekonomisk situation anser vi kristde-mokrater att det bör införas ett kreditsystem, så attingen behöver avstå från vård på grund av att mansaknar pengar.Vidare till frågan om lobotomi.