prot · GL0938 · 1997-12-02 00:00:00 — Först vill jag kommentera litet grandJuan påstående om att det endast är Stock-holms Arbetarekommun som har nominerat invandra-re till riksdag. Jag vill påpeka att vi är tvåSverige-finländare i den här församlingen, och ingenav oss kommer från . Vi har också invand-rat till det här landet. Man bör vara litet försiktig medsina påståenden.Om vi Sverige-finländare sedan kommer att be-traktas som invandrare återstår att se. Menman skall komma med fakta. Det är viktigt med in-vandrarrepresentation, men man måste arbeta inomorganisationer och den vägen försöka medverka i detpolitiska livet, kanske inte så mycket genom kvote-ring, som tycks förespråka.Fru talman! I detta betänkande behandlas minamotioner angående statsstödet till den finskspråkigaInvandrartidningen/Viikkoviesti och om växandebehov av omsorg på eget modersmål för ålderspen-sionärer med invandrarbakgrund och arbetskraftsin-vandrare i högre medelålder.Frågan om äldre invandrares behov av vård ochomsorg på deras eget modersmål har även tidigarevarit föremål för diskussioner och beslut här i kamma-ren. 1995 tillkallades en särskild utredare med uppgiftatt kartlägga och analysera frågan om bemötande aväldre.Till att börja med vill jag uppmärksamma utskottetpå att jag använder ordet modersmål och intehemspråk. Det är faktiskt en väsentlig skillnad mellandessa två benämningar. I regel har t.ex. många av vårafinsktalande äldre talat flytande svenska under sinaunga och friska år, men på grund av ålderdomenssenilitet kan de ha förlorat det sist lärda språket. Kvarhar de endast sitt modersmål att kommunicera på. Iutskottets bedömning använder man ordet hemspråk,vilket alltså inte behöver vara modersmål. Detta kanvara vilseledande i diskussionen.Regeringens utredare kommer snart att lägga framsitt förslag. Det är glädjande att utskottet instämmer iatt frågan är viktig, men man väljer dock att avvaktautredarens slutliga förslag. Utskottet förutsätter attkommunerna och landstingen redan nu beaktar dekrav som ett mångkulturellt samhälle ställer på vårdoch omsorg.Äldreomsorgen är en viktig jämställdhetsfråga.Alla våra gamla bör få en likvärdig behandling oav-sett deras etniska bakgrund. Speciellt viktigt är det närman lider av senilitet eller av t.ex. psykiska sjukdo-mar. Att kunna få hjälp på sitt eget modersmål kanvara avgörande för rehabilitering och förutsätter ipraktisk handling att tvåspråkig personal finns tillhands där den behövs.Min andra motion handlar om Invandrartidning-en/Viikkoviesti. Utskottet har behandlat frågan posi-tivt, vilket gläder mig och alla dessa tusentals finsk-språkiga invandrare och läsare till Viikkoviesti somhar skickat in protestlistor till regeringen. Man med-ger att tidningen behöver än vadregeringen föreslår för att kunna anpassa sin verk-samhet till de nya villkor som borttagandet av stats-stöd innebär. Därför föreslås att Invandrartidningensstatsbidrag bör kvarstå . Jag hoppasatt man hinner skapa nya formerav informationskanaler som tillfredsställer t.ex. definska invandrares behov som ofta på grund av sinhöga ålder har försvårade möjligheter att tillgodogörasig samhällsinformation på svenska.Slutligen vill jag här i kammaren framföra en åsiktsom finns hos många av de invandrare som jag harmött . De tycker att det är ett braförslag att tillsätta en ny myndighet där tjänstemännenkommer att arbeta med invandrarnas framtidsfrågor.Det gamla systemet har gällt alltför . Våra in-vandrare vill bli jämställda med svenskar. De villsluta att vara invandrare och bli invånare utan attbehöva vara medborgare. Det är ett stort ansvar förhela svenska folket, de nya och de gamla svenskarna.Fru talman! Jag tackar utskottet för en välvilligbehandling av mina motioner som jag yrkarbifall till utskottets hemställan.Anf. 72 ():Fru talman! har svenska folket fåtthöra att vi har haft en framgångsrik flykting-, invand-rar- och asylpolitik. Detta skall vi manifesteragenom att besluta om ett nytt statligt integrationsverk.Jag anser att det är ett stort misslyckande för denhitintills förda politiken. Vi kan se bevisen i framförallt de större städerna, , ochMalmö. Dessa städer får betala enormt dyrt för denhär politiken. beslutar, men det är kommu-nerna som i huvudsak får betala.Det finns bostadsområden i de tre nämndastäderna där av de boende inte har ett jobboch förmodligen aldrig kommer att få något riktigtjobb. Vi ser en hög kriminalitet. Vi ser konflikter, intemellan svenskar och invandrare utan mellan olikainvandrargrupper. Detta förtigs ofta omsorgsfullt iden här församlingen.Vi har i debatten sett en liten minikonfliktinom majoritetspartiet. Varför är det så, fru talman?Jo, därför att man har fört en flyktingpolitik som ärunik i jämförelse med hela övriga i allmänhetoch i synnerhet med våra grannländer , Nor-ge och Finland.Jag skall aktualisera TV-reklamen. Jag skall intenämna företaget, men i ett avsnitt sägs: Vi kan detsom alla andra inte kan. Men hur och varför man kandet här har man hitintills dolt mycket väl.Sverige har tydligen resurser att klara det som allaandra inte klarar av. Jag vill bestämt hävda att riksda-gen i den här frågan nonchalerar en dokumenteradmedborgarmajoritet. Det är få frågor där skillnaden ärstörre mellan och väljarna.Det här betänkandet, motionerna, propositionenoch reservationerna vittnar om en desperation.Ett exempel är att svenskarna skulle sakna en ge-mensam historia. Jag tror inte att en engelsk eller enfransk politiker skulle våga ställa sig bakom ett sådantuttalande avseende sitt eget land, men vi gör det här iSverige. Jag anser, fru talman, att har engemensam historia, och det får faktiskt minoriteternaacceptera.De förslag som har diskuterats här skaparinga jobb. Däremot skapar de en hel del problem.Frågan är om vi inte snart får införa en diskrimine-ringsombudsman för svenskar. Här talas om företrä-dare för minoriteter. Tydligen skall teatrarna i framti-den välja sina skådespelare utifrån vilka minoritetersom finns bland åskådarna i området.Man kan också fråga sig om staten skall lägga sig ide enskilda partiernas nomineringar och tala om att deskall ha si och så många av den ena och den andragruppen.I har vi nu ett förslag om att tvåspråkighetskall ge företräde till jobb. Om det är så att tvåsprå-kighet är ett krav i ett jobb, skall det givetvis ge före-träde. Om det inte har förekommit tidigare är detbeklagligt. Men om kommunerna fungerar dåligt ärdet inte förvånansvärt att man inte har tagit hänsyn tilldetta. Det är faktiskt så att många svenska ungdomar som är utan jobb är tvåspråkiga. Skall vi införaregler som innebär att man diskriminerar kunskaper iengelska och tyska till förmån för kunskaper i utom-europeiska språk?Jag tror, fru talman, att det viktigaste är attalla som finns i , oavsett härkomst, lär sigsvenska språket. Kan vi inte kommunicera på ettvettigt sätt på svenska är förutsättningarna för att vårtsamhälle skall fungera mycket, mycket begränsade.Vi måste lägga ned kraft på att t.o.m. tvinga männi-skor som bor i att lära sig svenska språket.Det innebär inte att äldre, anhöriga människor skalltvingas att lära sig svenska, men de som är i den ål-dern att de skall konkurrera på arbetsmarknadenmåste lära sig svenska. Den regeln gäller i alla andraländer, och den regeln borde faktiskt också gälla iSverige. Om vi inte inför den regeln kommer vi attstapla problemen ovanpå varandra, och vi kommeraldrig att lösa dem.Anf. 73 Statsrådet ():Fru talman! Jag begärde inte ordet för att kom-mentera bilder. Hans bilder får ståför sig själva. Sedan får man tycka vad man vill omdem. Jag tycker jäkligt illa om dem.Jag vill ta upp tre andra frågor.Den första handlar om staten som förebild. Om vivill åstadkomma bättre förutsättningar för likabe-handling på svensk arbetsmarknad måste samhället gåföre. För egen del vill jag framhålla staten och viktenav att göra något med den verksamheten. Vi har bör-jat arbeta med detta i men också iett antal myndigheter och verk. Vi startar med atthålla ett antal seminarier, sex stycken plus Regerings-kansliets eget seminarium, för att diskutera mångfal-den utifrån en kvalitetsaspekt i den egna verksamhe-ten. Dels är det av egenintresse för att göra verksam-heten bättre, dels är det en demokratifråga och ensamhällsbyggnadsfråga - vilket samhälle vi vill ha . Vi är medvetna om och tycker att där olikamänniskor möts föds också nya idéer och kreativitet.Det finns ett antal goda exempel som jag inte närmarehinner redogöra för här. Jag kan ta skolan som ettexempel på att det inte fungerar bra. Det har varit enväldigt enhetlig lärarkår. Också skolmedel och un-dervisning i övrigt är i avsaknad av mångfaldspers-pektivet. Här måste vi göra någonting mer.Den andra frågan är att vi skall tillsätta en småfö-retagarutredning som skall titta närmare på om perso-ner med invandrarbakgrund får sämre förutsättningarän de hade fått om de hade varit svenska och på hurbanker och finansinstitut hanterar den här typen avfrågor. I samband med detta skall ett seminariumanordnas, där människor med olika bakgrund fårmöjlighet att hitta en mötesplats för att diskuteradenna viktiga fråga och se på förutsättningar för ochanledningar till att göra förändringar.Det tredje är en fråga med anknytning tillNikos diskussion om medverkan i integrationsprocessen. Denskall vara väldigt stark. Invandrarnas föreningar, somjag räknar som en del av den svenska folkrörelsen,skall självfallet också delta.Jag ser fram emot att få utveckla samverkan medfackföreningsrörelse, SIOS, Grekiska riksförbundetoch vad det nu kan vara i syfte att få en bättre kvalitetpå verksamheten. Vi skall också påbörjautredningen av organisationsstödet. Sedan får vi seom vi kan hitta varandra i nära samverkan med in-vandrarnas egna organisationer.Anf. 74 ():Fru talman! Statsrådet tyckte illa om mina bilder.Han kunde ha gett exempel på vilka bilder han tycktemer eller mindre illa om.Jag skulle vilja fråga: Vilka egenskaper är det somsvenska politiker har som politiker i alla andra euro-peiska länder saknar? Anser statsrådet att tvåspråkig-het generellt, utan att det har betydelse för ett jobb,skall ge företräde till ett specifikt jobb? Tänker stats-rådet agera för att kommuner som , och skall få bättre ekonomiska förut-sättningar från staten för att kunna hantera de problemsom faktiskt har ålagt dem?Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )6 § BordläggningAnmäldes och bordladesFinansutskottets betänkande1997/98:FiU9 och den ekonomiska och mo-netära unionenBostadsutskottets betänkande1997/98:BoU1 Utgiftsområde 18 samt vissa bestäm-melser om allmännyttiga bostadsföretagSkatteutskottets betänkanden1997/98:SkU10 Skattemyndigheternas medverkan ibrottsutredningar, m.m.1997/98:SkU9 Utfärdande av F-skattsedel, m.m.1997/98:SkU7 Vägavgift för vissa tunga fordon1997/98:SkU13 Sjömansskatt7 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 1 december1997/98:95 av () till försvarsminis-ternSJ:s trafikledningshaveriInterpellationen redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 9 december.8 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 1 december1997/98:209 av () till socialministernKostnaden för medicin1997/98:210 av () till statsrådetThomas ÖstrosReklamskattens avskaffande1997/98:211 av Skånberg (kd) till socialminis-ternSamlevnadsundervisning1997/98:212 av Skånberg (kd) till utrikesminis-ternPalestina och Osloavtaletden 2 december1997/98:213 av () till kommunika-tionsministernDen statliga finansieringen av Dennispaketet i Stock-holm och Göken i GöteborgFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 9 december.9 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att följande skriftliga svar på frågor in-kommitden 2 december1997/98:160 av () till jord-bruksministernDjurskyddslagen1997/98:161 av () till jord-bruksministernDjurskyddet1997/98:171 av () till statsrådetLeif BlombergSvenskt medborgarskapSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 9 december.10 § Kammaren åtskildes kl. 15.57.Förhandlingarna leddesav tredje vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 5 § anf. 25 (delvis),av andre vide talmannen därefter t.o.m. anf. 58(delvis) ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.