prot · GL0935 · 1997-11-27 00:00:00 — talar om värdet i att gedet arbetande och stressande folket en extra ledig dag.Jag vill erinra om att det för väldigt många är av oer-hört stort värde att i pingstens tid kanske ha möjlighettill långledighet, i och med två på varandra följandelediga dagar. Jag vet att mycket skall uträttas exem-pelvis i trädgården . Det var således inte precisett lysande argument från sida.Anf. 192 ():Fru talman! Det är ju en intressant fråga som vidiskuterar, men det är kanske inte världens viktigastefråga.Det finns intressanta kopplingar åt olika håll. Jagtänker då på statyn av som sitter här ihuset några trappor ned och sover, vilket blev resulta-tet när man 1989 utlyste en tävling om ett national-monument. Det känns ännu mer befogat att framhålladen bilden av som exempel än vaddet var då. Jag känner inte till konstnärens motiv, menjag kan tänka mig att det handlade om att den svensk-norska unionen var upplöst och att hadeblivit litet mer försoffat. Det fornstora finnsinte längre kvar.I dag har vi i stor utsträckning överlämnat maktfrån riksdag till Europeiska unionen. Svens-ka folkets möjligheter att styra sig självt är inte allslika stora som de var . I detläget passar den sovande väldigt väl. Omvi skulle ta den symbolen till heders har jag stor för-ståelse för det, även om det inte känns så roligt attgöra det.Men det är inte det som , NilsFredrik och är ute efter närman gemensamt satsar sina politiska krafter på attförsöka att åstadkomma ett stort nationalmonument iSverige över det svenska, som det uttrycks.Det är statsministern prata-de om nationalsocialism, rasism och sådana saker.Det är en allvarlig sak att väcka upp nationalismen.Det är ingen struntfråga. Man skall nog tänka sig förväldigt noga innan man går ut på bred front för attinte bara göra nationaldagen till helgdag utan ocksåförsöka åstadkomma nya nationalmonument. Man villsamla så många människor som möjligt under kravetatt stärka den svenska självkänslan och det svenska.Jag tror inte att en sådan kamp leder till att vi enar detmångkulturella , tvärtom. Många känner sigväldigt utanför en sådan kamp. Det delar nog Sverigemera än vad som är fallet . Man gör rätt i att tadet väldigt försiktigt.Det finns så många exempel på att denna väckelsehar lett till förskräckliga saker också under de senasteåren. Vi kan vara glada för att det inte är värre än vaddet är i . Men det finns oroande tendenserockså i när det gäller det nationella. Det skallvi vara på vår vakt mot. Vi skall försöka upplysa omhistorien och tala om det som har varit och om vadSverige egentligen är. Men jag tror att det är fel attförsöka underblåsa det. Det är inte någonting som görSverige till ett bättre land att leva i.Därför vill jag avstyrka reservationerna och stödjautskottsmajoritetens förslag.Anf. 193 () replik:Fru talman! Det nationalmonument som diskuterasi motionen avser ju att spegla just den mångkulturellasmältdegel som i sin summa utgör ett viktigt elementav den svenska historien med de många internationel-la inflytelser som landet har fått. Detta är alltså raktmotsatt mot det som vill framställa detsom.När det gäller nationalism är det viktigt att vi, föratt vi skall kunna delta i utbytet av kulturella erfaren-heter med människor som representerar andra kultu-rer, har ett kulturellt självförtroende för det svenska.På det viset får vi något precist att dela med oss avoch låta befruktas av andra kulturer som vi får in ilandet.Det är detta krypande och denna rädsla som manibland har för att visa det som finns av svensk natio-nalitet som blir obegripligt och någonting som hukar.Det utnyttjas för att sprida skumma chauvinistiska ochtokiga idéer, t.ex. att man inte vågar sjunga Du gamladu fria därför att man inbillar sig att någon blir såradav det. Så är det ju inte. De invandrade människornatycker att svenskarna kryper alltför mycket när detgäller att visa sin nationella kultur och sina nationellasärdrag. Man känner alldeles för liten stolthet överdetta. Det är genom att lyfta fram det som vi kan deltai ett fruktbart sätt att utveckla ett mångkulturellt sam-hälle.Anf. 194 () replik:Fru talman! Man kan anföra vilka argument manvill för en sak. Jag tycker ofta att harfog för det som han säger. Men den här gången pratarhan strunt.Det finns väldigt litet belägg för att en betoning avdet svenska skulle leda till färre konflikter. Den ar-gumentationen håller över huvud taget inte. I motio-nen som har skrivit under står det:Sverige skulle behöva en sund nytändning för sam-lande symboler för det svenska. De människor somkommer som flyktingar till kan väl inte kännadelaktighet i det. Det finns säkert många andra möj-ligheter.Intentionen handlar i grunden inte om att försökaatt närma invandrare i till svenskar, utan denkommer att skapa en ökad splittring. Det handlar istället om att uppväcka ett spöke som vi borde låta fåsova vidare i den mån det sover.Anf. 195 () replik:Fru talman! Jag tror att tar utsvängarna alldeles för mycket. Jag umgås flitigt medinvandrade människor. Jag är t.o.m. gift med en in-vandrare. Det som frapperar många som kommer tillvårt land är just att svenskarna är så otydliga när detgäller deras egen nation och kultur. Det är mångainvandrare som tycker det.Skall vi delta i ett mångkulturellt samhälle måstevi också våga visa vad det är som vi vill ge av i frågaom historia och vårt folks öden och äventyr, en histo-ria som är - som jag sade i mitt inledningsanförande -mångfasetterad, motsättningsfylld och fylld av kon-flikter. Med tanke på hur samhället ser ut är detlikväl tillhopa en smältdegel som representerar denhär nationen.Att ha nationaldagen som helgdag är ett sätt attmanifestera detta. Jag tror att det är någonting somväcker respekt och som man skall se som ett positivtbidrag. Det är att dra vapnen ur händerna på de reak-tionära grupper som finns och som har andra syften.Anf. 196 () replik:Fru talman! Jag sjunger gärna nationalsången till-sammans med och . Jag gillar att sjunga, och jag firar också gärnasvenska flaggans dag. Jag kan även tänka mig att bytaut en eller annan gammal katolsk helgdag. Det görinte någon stor skada. Men det är det samlade in-trycket av att inte bara göra helgdag av nationaldagenutan att också ha nationalmonument. Hela agitationenkring detta gör att det här känns inte alls som någonpositiv och bra grej. Snarare för det tankarna till ne-gativa nationalistiska känslor som delar det mångkul-turella samhället.Det är orsaken till att jag inte kan känna någonglädje i dessa tankar. Om frågan återkommer ett annatår med en helt ny vinkling så kan jag tänka mig envändning. Men när jag läser det som ni har skrivit ochera formuleringar tycker jag inte att detta är någontingatt stödja.Anf. 197 ()replik:Fru talman! Som jag sade i mitt huvudanförandeär den svenska historien och det svenska språket denminsta gemensamma nämnaren för alla medborgare iSverige. Detta kan lämpligen manifesteras på natio-naldagen.Det som vi har betonat och som också står i mo-tionen är att en rimlig, sund och historisk national-känsla skall kunna utvecklas på ett trevligt sätt pånationaldagen. Det är därför som vi har betonat karak-tären av familjefest litet tidigare och annat.Det är därför som det står i motionen och i att man kan använda nationaldagentill att ge nya svenska medborgare deras medborgar-skap. Det förekommer redan i någon utsträckning,men som kan tänkas utvidgas eftersom det har varitmycket uppskattat.Sedan är det naturligtvis riktigt att det finns enosund och en romantisk nationalism med rötter i1800-talet som kan ta sig olustiga uttryck. Men detkan man motverka genom att göra nationaldagen familjefest. De s.k. nationalistiska grupperna -eller som kallar sig själva för det - är faktiskt i vä-sentliga avseenden inte nationella utan internationella.Det kommer ju underliga grupper från alla möjligaländer där de har sina möten. Deras symboler är oftainte svenska, utan de stammar från en annan och trå-kigare tradition.Jag tror att en rimlig ordning och en sund natio-nalkänsla i trevligt arrangemang kan motverka extre-ma tendenser.Anf. 198 () replik:Fru talman! Det är ju trevligt att har så goda syften, och jag tror säkert att hanhar det. Det finns säkert inga hemska, mörka tankarom att vi skall återuppväcka nationalismen och skapaen stark känsla för kungen. Det är kanske mer avgammaldags konservativa idéer.Jag tycker ändå - som jag sade till Ken-neth - att det är struntprat när man försöker attfå just den här frågan att verka enande för olika grup-per som kommer från olika håll i världen. Om mangör den svenska historien känd för alla som bor härfinns det många andra möjligheter än att skapa ettstort monument. Jag vet inte om det verkligen kanvara det mest effektiva sättet.(forts. )AjourneringKammaren beslutade att ajournera för-handlingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.12 § (forts.) Allmänna helgdagar m.m. (forts.KU9)Anf. 199 ():Herr talman! Jag hade bäst-före-tid på mitt anfö-rande. Den gick ut . Detmärks bl.a. på att jag har strukit "Herr talman!" och"Fru talman!" ett antal gånger, men är jag i fasigen.Det finns två ord i motionen som vi sex från likamånga partier har skrivit som har citerats mer ännågot annat, särskilt av . Det är orden"det svenska". Det har inte hörts frånPeter att just de orden är satta inom cita-tionstecken. Det säger möjligen en del om det samtalsom har förts.För mig handlar det nämligen inte alls om natio-naldagen i första hand. Det handlar definitivt inte iförsta hand om något nationalmonument. Det handlarom just den oro som jag, och jag är övertygad ommånga andra, känner för den utveckling vi kanske gårtill mötes. Det har kanske bättre än av denna debattillustrerats av statsministerns redovisning för någratimmar sedan.Vi hade vår alldeles egen kristallnatt för någraveckor sedan här i . Vi såg ovanligt tunn-håriga svenska ungdomar bakom svenska fanor. Poli-sen trodde att demonstrationen var upplöst, men del-tagarna vandrade vidare förbi . Härutanför kom extremister bakom böljande blågulafanor. Skinnhuvuden kallas de. De stannade utanfören homosexuell organisations lokal en bit söderut ochslog sönder den.I radioprogrammet världen förra hel-gen frågade man vad skinnhuvuden är. "Skinn" förstårvi, men inte "huvud".För mig handlar svenska flaggan om det nationellaSverige som växer fram av de många olika historier,kulturer och religioner som finns i vårt land. Är detextremerna som skall bära svenska flaggan, eller stården för det gemensamma svenska som vi alla vill ståbakom? Det tycker jag är den allra viktigast frågan.Jag vet inte, liksom inte heller ni andra, hur detgår till. Jag tror att resonemanget är förödande om vipassivt lämnar ifrån oss de viktiga symboler som kanrepresentera och samla det som är det nya Sverige.Det är inte något nytt. Det har alltid varit ett samspel,och det har alltid vuxit fram mellan människor frånolika länder. Det finns inget riktigt unikt svenskt,utom möjligen det svenska språket.Jag tycker att det är alldeles utmärkt. Vi har engemensam historia och framväxt. Den är inte rotadjust i detta land, men den finns där i de många männi-skornas hjärtan och erfarenheter. Det tycker jag är denviktigaste frågan. Därför är de nationalistiska tankar-na inte farliga i betydelsen att de avskär och avsnör-per oss från andra. Det är tvärtom detta nya Sverigesom ständigt växer fram, som förändras och somförnyas, som vi behöver slå vakt om. För det vet vi behöver symboler. Svenska flaggan är vår sym-bol. Den kan omslutas likaväl av människor som harhelt andra historier och erfarenheter.Jag hade en av de finaste upplevelser jag har haftunder detta år på en muslimsk kvinnokonferens, ditjag var inbjuden som talare. Jag var inte enda man,men vi var inte så hemskt många kristna där. Det varen fantastisk samling. Om det kan jag berätta mycket,men jag skall nöja mig med att berätta om självaavslutningen, då en muslimsk sånggrupper hade gjortsin version av Den blomstertid nu kommer med detonarter som finns i den muslimska sångskatten. Detvar just en sådan upplevelse som jag tror bär symbo-len av det svenska.Därför har jag skrivit denna motion och undervisst motstånd försökt presentera idéerna. Jag är gladför att de som har ställt upp på motionen och motio-nens idéer har gjort det. Det känns som om fler fram-över kommer att ansluta sig. Om det sedan blir ettnationalmonument eller är för mig heltunderordnat själva frågan om hur vi med både stolthetoch glädje kan omsluta det som är det svenska sam-hället.Jag ville därför bara deklarera detta. Jag kommerinte att yrka något, herr talman. Jag kommer i denmån det blir en omröstning om mom. 6, som är detenda moment där jag avviker från KU:s betänkande,att lägga ned min röst. Jag har ännu inte hört någonsom har yrkat på omröstning, så det blir ganskakomplikationsfritt.Vi behöver samlas runt det nya som växerfram. Vi vet att symboler hjälper tanken. Vi har läm-nat ett förslag på det området . Ett annat år villPeter kanske vara med, som han sade.Anf. 200 () replik:Herr talman! Jag vill bara förtydliga för Pär-AxelSahlberg att det knappast var tanken om en samlandesymbol och ett nationalmonument jag avsåg när jagsade att jag möjligen kan tänka mig attstödja tanken på att göra nationaldagen till helgdag.Det är i alla fall inte en helt främmande tanke. Detandra känns inte alls särskilt positivt.Anf. 201 ():Herr talman! Så är det återigen dags att tala för attden svenska nationaldagen skall vara helgdag.När jag kom till Positiva 1985 hade jagbott utomlands. Då var jag ganska van vid att manfirade helgdagar. Så kom jag till . Jo, då fick jag höra talas om ishockeysången. Jo, det var national-sång. Vad var det med den? Jo, den sjöng man påishockeymatcher, så den kunde man inte.En av de allra första saker vi gjorde var att skickaut sången till alla svenska skolbarn, för vi tyckte attsvenska skolbarn skulle veta vilken sång som varderas nationalsång och att den inte bara sjöngs påishockeymatcher. Det säger en del om hur grumlig vårnationalkänsla är och hur rädda vi är för att tala omden.Om alla svenskar blev tvungna att flytta utomlandsett tag och om hade varit hotathade vi blivit tvungna att tänka på vad egent-ligen är och vad betyder för oss. Då hade vikanske kommit fram till det som vi har hört ,nämligen att faktiskt betyder något. Som säger är det svenska lika viktigt fördem som är nya svenskar som för oss som är gamlasvenskar. Jag skulle t.o.m. vilja säga att jag tror attSverige är mycket viktigare för de nya svenskarna.För de flesta är fosterlandet faktiskt viktigt. Jagtror därför att det för de nya svenskarna, särskilt förungdomar, har varit väldigt provocerande att inte fåsjunga nationalsången t.ex. på examen, på grund avatt rektorn har sagt att det är förbjudet och att maninte skall provocera de andra.Jag tror därför att vi verkligen behöver få vår na-tionaldag. Det är därför fantastiskt att nu harsamlat oss i en sexpartimotion för att på allvar börjaarbeta för nationaldagen och att den skall kunna bli enhelgdag. Det är också roligt att kan tänkasig att ta ett steg. Jag skulle därför, med den flaggajag har med mig, vilja göra min egen lilla flaggningför . Han är värd det för den insats han gör.Självfallet kommer vi att stödja vår reservation, ochsjälvfallet kommer vi att rösta på den.Jag blir ändå litet bekymrad när jag läser i betän-kandet, herr talman. Det är trist att man skriver att "degällande formerna för firande av nationaldagen ochsvenska flaggans dag ger tillräckligt ut-rymme för att markera denna dags betydelse i detsvenska samhället". Vad betyder det? Har vi någonaning om hur man skulle kunna fira nationaldagen ommänniskor fick vara lediga, om det, som har sagtstidigare , kunde bli en familjefest? Så går detalltså inte till i , utan vad vi får göra äratt gå till om vi råkar bo i . Menom man inte bor i , vad kan man göra då?Senare i kväll skall jag tala om IT-samhället. Vadsom är spännande är att vi nu befinner oss i cyberspace. Man kan skicka IT från vilket land som helst,och ingen vet var man är. Den enda identitet man dåhar är sig själv. Därför blir det i framtidens samhälleännu viktigare att var och en känner sin egen identitet.Alla ni som ser mig nu ser att jag är kvinna, ni ser attjag är vit, men ni vet inte min religion - jag är kristen.Detta är vår klara identitet. Att jag är svensk och bor iStockholm är också viktigt. Det är grunden för attbygga , att bygga en svensk nationaldagoch att låta det bli tydligt för alla svenskar.Jag vill därför yrka bifall till reservation 1.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades . )13 § betänkande 1997/98:KU11MinoritetsfrågorAnf. 202 ():Herr talman! I föreliggande betänkande behandlasen rad mycket positiva motioner väckta under denallmänna motionstiden och också 1997. De tarupp det viktiga i att stärka finskans och samiskansställning i och med att de är de allra äldsta minoritets-språken i vårt land. De berör också andra minoritets-grupper med liknande ställning.Från utskottet säger man ofta om motionerna ochförslagen i dem att de är under beredning. Man hänvi-sar exempelvis till . Vi serfram emot att dessa utredningar snart kommer medbetänkanden, så att detta inte blir frågor som ständigtär under utredning utan att det också händer något ochvi får en förstärkning av de regionala minoritetssprå-ken och deras status i det svenska samhället.Jag instämmer alltså med mycket av det som sägs ide motioner som behandlas i utskottets betänkande,men eftersom saken är under beredning skall jag inte idetta sammanhang yrka bifall till eller reservera migtill förmån för någon motion.Dock vill jag reservera mig i ett avseende. Detgäller samernas ställning i . Sedan entid har samerna observatörsstatus i . Imotionen menar man att det finns anledning att ytter-ligare stärka samernas ställning i det nordiska samar-betet och i de nordiska länderna - samerna är juspridda i tre av de nordiska länderna. undertecknad har velat understryka det riktiga idet motionskravet genom en särskild reservation, somjag härmed yrkar bifall till. Jag tror att detta är utom-ordentligt viktigt. har vi i lyckats få tillstånd en någorlunda stärkt ställning för ,och vi bör då fortsätta på den inslagna vägen genomatt ge samerna status som fullvärdiga medlemmar iNordiska rådet.Anf. 203 ():Herr talman! I de här frågorna har jag en uppfatt-ning som är relativt likartad motioner som behandlas handlar om att stärkade minoritetsspråk som vi har i , finskan ochsamiskan. De handlar också om möjligheten att stärkaSametinget. Jag tycker alla de frågorna är viktiga föratt vi skall kunna stärka ställningen för en gruppmänniskor som har behandlats ganska illa av det stor-svenska samhället. Jag tycker att den svenska natio-nalismen har gjort sig gällande på ett destruktivt sätt ijust de här fallen. Många har fått lida för det, kanskesärskilt i mitt hemlän Norrbotten.Orsaken till att det inte finns någon reservation omdet här är, som sade, att det finns utredningarsom arbetar med de här frågorna. Tyvärr har de härfrågorna varit föremål för utredning gång på gång. Jagskulle vilja att det faktiskt kom propositioner, att dethände något rejält. Det är bra att idet här sammanhanget har väckt en motion om . Jag tror att det också finns en motion omILO.Det vore bra om vi kunde skriva under Europarå-dets konvention om regionala språk och minoritets-språk. Det ger också en möjlighet att stärka de härspråken - eller innebär det kanske snarare en möjlig-het för samiskan att överleva? Det är ju väldigtosäkert om samiskan kommer att kunna överleva. Detär ett språk som befinner sig på gränsen till attdö ut i Sverige.När det gäller finns det ingen somhelst anledning att fortsätta att utreda saken. Hänvis-ningen till att vi har en ordning som säger att barastater skall kunna vara medlemmar i ären formalistisk vinkling på frågan som är ganska dum.Är det någon grupp som borde finnas med just i , som har utpräglade nordiska frågor, är detjust det samiska samhället, som finns i alla de härländerna. Många frågor som rör samerna borde varalämpliga att ta upp just i . Det gällersamiskan, renskötsel och samisk kultur.Eftersom nu befinner sig i en akutkris när det gäller vad man egentligen skall sysslamed kunde det här vara ett område att ta tag i och därman kunde känna sig behövd.Herr talman! Därför vill jag yrka bifall till reser-vationen om . Jag känner mig nöjd iövrigt.Anf. 204 ():Herr talman! Som det har framkommit sker det enhel del utredningsarbete i det här sammanhanget. Jaghar helt motsatt uppfattning mot både , som tyckte att det handlade om attdölja eller gömma frågorna. Det här är ett aktivt arbe-te som handlar om konvention för attskydda nationella minoriteter, vilken vi har skrivitunder. Det handlar om konventionen om regionalaspråk och minoritetsspråk. Denna utreds, och i de-cember kommer det ett slutbetänkande. Det handlarockså om 169, som en utredning nusätter i gång med. Frågan har varit om tolk-ning av konventionen kunnat anpassas till . Såbedöms nu vara fallet från sida, och därmed harmöjlighet öppnats att biträda också den konventionen.När det gäller den nu aktuella motionen och denreservation som finns handlar det ytterst om konstitution och om . Somvanligt har i debatten här talatom hur dumma saker och ting är och hur dumt männi-skor pratar. Men det är faktiskt så att det finns enkonstitution, en ordning, för det här rådet. Där kansådana vara medlemmar som är ledamöter av ett landseller ett självstyrt områdes folkrepresentation. Vi kanha synpunkter på det, men någonstans måste manbestämma sig för vad det är som konstituerar ett så-dant råd och ett sådant samarbete. Därför syftar UlfBjörklunds motion egentligen till att förändra och därmed kriterierna för vilka somkan tillhöra rådet.Däremot kan det vara så - som det också är - attsamerna har observatörsstatus i ochdärför deltar. En hel del av de frågor som rör detgemensamma arbetet berör också frågor om såvälsamer som de samiska områdena i , ochFinland.Jag tycker därför att det här är ett mycket bra be-tänkande. Det tar upp ett antal frågor väckta av mo-tioner. Sådana får ofta svaret att de på olika sätt ärnågot fel i tiden. Den här gången är de dock rätt itiden. I samtliga frågor, utom när det gäller att föränd-ra konstitution, pågår det nämligenutredningar som kommer att innebära att denna kam-mare får ta ställning till de nu aktuella konventioner-na.Jag yrkar alltså bifall till hemställan i KU:s betän-kande, herr talman, och avslag på den enda reserva-tionen.Anf. 205 () replik:Herr talman! tolkar det här somallmän misstänksamhet mot utredandet. Hade vi haften stark misstanke om att det bara var fråga om attförhala hade vi naturligtvis reserverat oss till förmånför en del av de bra motionsförslag som finns. Det ärsnarare eftersom vi har sett - jag talar nu för egen del;kommer ju strax efter - att utredningsarbetetstår ganska nära att bli avslutat och vi ser anledningatt fästa positiva förväntningar på detta som vi i destyckena står bakom utskottsmajoritetens skrivningar.När det sedan gäller tycker jag attden frågan har blivit litet lättare sedan vi fick denordning med som vi har. Dentycker jag skulle motivera en representation. Jagskulle i och för sig kunna tänka mig att även romernaskulle kunna få medverka här. De är också en minori-tet som ofta glöms bort i sammanhanget. Men härgällde förslagen att baxa frågan om minoritetsfolkenåtminstone ett stycke på väg genom att se till att sa-merna får representation i . Den upp-fattningen kvarstår, trots vad utskottsmajoritetenstalesman har sagt.Anf. 206 () replik:Herr talman! Det verkar som om är litet stressad eller pressad efterden förra debatten. Det är litet synd. Jag sade inte,och jag brukar inte säga, att någon är dum. Jag menarinte det om vare sig eller någonannan. Jag sade: Jag tycker att det är dumt att detsamiska samhället - som är representerat, finns ochverkar i både , och - inte harmöjlighet att bli representerat i , som ärdet viktigaste exemplet på ett nordiskt samarbete.