prot · GK0954 · 1997-01-23 00:00:00 — Jag skulle vilja ha ett ordent-ligt svar från utrikesministern: det så att regeringenär beredd att backa när det gäller vetorätten i den härfrågan?I nästa steg kommer det att handla om vilka politi-kområden som den s.k. flexibiliteten skall gälla.Kommer regeringen att acceptera att skattepolitikenpå det här sättet blir överstatlig? Skall flexibilitetengälla försvaret? kommer de riktigt allvarliga ochtunga frågorna.I en rad frågor har dessutom redan backat.Det har blivit ett stort problem. Den svenska rege-ringen har i förhandlingarna än så länge varit försvag - ryggarna är för mjuka. Det duger inte att hukasig så fort kansler hostar litet. Svenska folketräknar med att ni tar strid för svenska intressen.Det finns alldeles uppenbart en väldig rädsla föratt kopplas samman med den brittiska regeringenshårdare linje och attityd. Men inte skämmas för att vara bromskloss. Närdet håller på att gå åt fanders är det viktigt att någonbromsar.Det är uppenbart att tvekar om fe-deralismen och nyttan av att överlämna riksdagensoch regeringens makt, det svenska folkets makt att sigsjälvt styra. Det är sunt, även om det är sent och ny-mornat.Det är också för Socialdemokraterna dags att inseatt man måste välja. Det går inte att vara kompis medalla. Antingen är det svenska folkets värderingar somskall styra den eller också är detHelmut och . Om ni väljer att iförsta hand vara kompis med och kom-mer det hela, när sanningen går upp här hemma, attsluta med en ganska stor svekdebatt. Det är mitt tips.Jag anser att ni redan nu har gått för långt i anpass-ningens utförsbacke. Ni har inget mandat för det härhemma. Den enda rimliga lösningen på det dilemmatär att besluta om en ny folkomröstning efter rege-ringskonferensen.Häromdagen sade, enligt nyhetsbyrån , densvenske chefsförhandlaren på ett möte iBryssel att några medlemmar i den svenska regering-en vill ha en folkomröstning om IGC. Han uteslöt inteheller att regeringen skulle välja den linjen. Det här ären intressant öppning från regeringen som jag varmtvälkomnar. Ett lämpligt tillfälle att följa upp folkom-röstningstanken har utrikesministern här i dag.Miljöpartiet de gröna kräver en folkomröstningom det nya . Frågan kunde naturligtvisinte diskuteras vid den förra folkomröstningen ellervid det förra riksdagsvalet. De förändringar somkommer i fördraget är stora, och det är självklart förvarje demokrat att folket måste få ta ställning till såstora frågor. Att smyga igenom en ny konstitution förenästa riksdagsval vore en skandal av historiska mått.Anf. 30 () re-plik:Herr talman! Det var ett intressant perspektiv somPeter målade upp, ett perspektiv som jagmenar i grunden är fel. Det är precis tvärtom, jämförtmed de farhågor hade.Tänk efter! För det första är vårt bekymmer att EUinte levererar många av de saker vi har förväntat ossatt EU skulle leverera, på miljösidan, vad gällerbrottsbekämpning och på många andra områden. Dethandlar inte om att man har gått för fort fram utan omatt man har gått för långsamt fram med de uppgiftersom EU redan har åtagit sig att göra och som vi tyck-er är viktiga.För det andra är den stora förskjutningen som harskett att de militära säkerhetsfrågornahar blivit NATO-frågor och har gått bort från EU. Detfanns de som när togs i början på90-talet hade helt andra föreställningar. Den stora,dramatiska förändringen ochfram till nu är just att NATO har blivit den militärasäkerhetsordningen - det ser ut som att det kommeratt bli så - bort från EU. Det som sadeär helt fel.För det tredje gällde det bekymret för ,hur det kunde hända, hur vi från det demokratiskaEuropa kunde tillåta att en sådan utveckling inte barastartade utan också fick en så otroligt elakartad ut-veckling. Vi är alla mycket bekymrade över detta ochkänner maktlösheten kring detta. Vi tycker därför atten gemensam säkerhets- och utrikespolitik med kraftoch konsekvens skall kunna skapa detta. Detta ärpraktiskt taget hela bekymrat över -möjligtvis utom Miljöpartiet.För det fjärde fullföljer EMU det som vi har sagt.Det fanns redan vid folkomröstningen exakt programför EMU i alla dess olika konsekvenser. Det är ingetnytt. Det är återigen att fullfölja någonting som tidigthar tagits fram.För det femte är det perspektivet att vi ser ett EUsom blir mycket större, heterogenare och omfattarförhoppningsvis hela . Tänk på attdet är länder som själva har varit förtryckta, som harfått kämpa för sin nationella självständighet. Skulle deinte fatta vad det innebär att gå in i den europeiskaunionen, som de så gärna vill?Anf. 31 () replik:Herr talman! Jag kan mycket väl tänka mig att detär fler än som inte verkar fatta vaddet innebär att gå in i den europeiska unionen. Detfinns en mycket omfattande retorik kring den europe-iska unionen som ger föreställningar om att den ärnågonting helt annat än vad den i själva verket är.Åtminstone finns det här hemma i , men detfinns också i andra länder.Om man verkligen lyssnar till de debatter som harföregått själva institutionernas uppbyggande, de de-batter som föregår och den åsiktsom ledande gestalter - , tidigare Mitter-rand, och - nu driver ärdet inget tvivel om att det här projektet handlar om attskapa en ny europeisk federal stat. Jag tycker att detvore tragiskt om de östeuropeiska staterna, som nyli-gen har blivit befriade från sitt gamla ok, sätter sig ien ny situation som i många lägen är likartad och blirstyrda från en huvudstad långt borta.Det har drabbat det svenska folket ganska hårt uren självstyrelseaspekt, när det gäller det svenska fol-kets möjlighet att styra sig självt och påverka sin ochomvärldens framtid. Vi har mindre möjligheter i dagatt påverka utrikespolitiken. Det är sorgligt, därför attSverige har gjort bra insatser i utrikes-politiken.Anf. 32 () re-plik:Herr talman! Jag tycker att skalllyfta blicken litet grand från protokollen och tesernaoch titta på verkligheten: de jugoslaviska krigen ochönskemålen om att komma med från Central- ochÖsteuropa, om att kunna bygga ett helt och enat Eu-ropa och om att inte skall vara tudelat. Det ären realitet.Anf. 33 () replik:Herr talman! och vi andra seratt det har pågått ett mycket otäckt och hemskt krig iJugoslavien. Är det så självklart att det är en lösningpå problemet att skapa en överstatlig västeuropeiskastat - EU - med militära möjligheter? Det är inte allssäkert att det är så. Att öka konflikterna mellan västoch öst på det sättet kan lika gärna öka problemen iEuropa. Vi ser begynnande tecken till att Ryss-land drar sig tillbaka och att konflikterna mellanVästeuropa och - mellan NATO ochRyssland - ökar, när NATO nu försöker göra insteg iÖsteuropa. Om EU tar steget att bli en militär makt ärdet mycket möjligt att vi får ökade konflikter även pådet området.Skall vi minska konflikterna är det helt andra vä-gar vi skall gå. Vi skall inte bygga upp nya militärastrukturer, utan det är andra sätt som gäller för attminska krigsrisken och konflikterna i framtiden.Anf. 34 BO () replik:Herr talman! och inte minst PeterEriksson brukar ofta slänga ordet "federalism" om-kring sig. Jag har ibland funderat på vad man menar.Jag har ibland funderat på konsekvensen av ställnings-tagandet.Vad det gäller önskemålen från bl.a. vår sida attförbättra kampen mot brottslighet är man helt ochhållet emot ett förbättrat och effektiviserat beslutsfat-tande. skulle samråda om ett förslagom att införa regler för föräldraledigheten i de 15medlemsstaterna protesterade vi från liberalt håll,men det gjorde man inte från håll. Minfråga till är därför: Upplever man frånMiljöpartiets sida bristen på gemensamma regler vidföräldraledighet som ett större europeiskt problem änen gränsöverskridande brottslighet?Anf. 35 () replik:Herr talman! Vi anser i att EU inteskall ha regler för föräldraledighet. Det är ett klartbesked från . I skenet av att Sverigenu är medlem i EU, och så länge vi är det, är det rim-ligt att vi driver på inom vissa områden för att få EUatt skapa en struktur som fungerar. Det gäller framförallt på miljöområdet.Ett skäl till att bildades var att vi an-såg att det krävdes omfattande förändringar för attminska miljöproblemen. Då vill vi också ha interna-tionella starka mekanismer för att få det att fungera.Så länge EU finns accepterar vi att man kan fattaövernationella beslut på miljöområdet.Anf. 36 BO () replik:Herr talman! Det är bra att numeraanser att vi inte behöver ha europeiska regler förföräldraförsäkringen. Det betyder väl att man betrak-tar problemen med föräldraförsäkring och gränsöver-skridande brottslighet som likvärdiga i den meningenatt man inte skall göra något vettigt gemensamt på deområdena, men däremot på miljöskattesidan? Jagtackar för beskedet!Anf. 37 () replik:Herr talman! När det gäller den gränsöverskridan-de brottsligheten är jag verkligen bekymrad. EU ska-par problem på det området. När vi tar bort gräns-skydden för ökar också den gränsöverskri-dande brottsligheten kraftigt. Detta är särskilt tragisktför ett land som , som i stor utsträckning harvatten runt gränserna. Det är enkelt och smidigt att hagränsskydd för , men när vi tar bort det ökarproblemen. När vi är med i en organisation som för-värrar läget måste vi hitta lösningar på de nya pro-blemen. Det hade varit bättre om vi inte alls hadevarit med i EU. Det är mitt förslag. Kan ni inte gåmed på det i stället? Vi hoppar av projektet.Anf. 38 Utrikesminister ():Herr talman! När talar ger han ut-tryck för en svartsyn och vantolkningar av vad EUstår för av en sådan dimension att jag måste säga attjag tycker att den situation har hamnat iär rätt tragisk. Därmed ställer sig helt vidsidan av en meningsfull debatt omkring EU.När EU-länderna tillsammans vill ta ansvar förfredsbevarande insatser och konfliktlösning beskriverPeter det som att man skall delta i regelrättakrig. vantolkar verkligheten och sägerprecis tvärsemot hur det är när han hävdar att densvenska regeringens ståndpunkt är att överstatlighetockså skall gälla försvar och skattepolitik.Han kan redan nu säga nej till resultatet av rege-ringskonferensen - ett resultat som vi känner tidigasttill sommaren.När någon av oss inte bara tuggar teser utan geross möjlighet att reflektera och lyssna också på andrasargument beskrivs det genast som att vi kröker rygg.Jag tycker att det är rätt trist när ett parti har enpolitik som bara är fylld av förutfattade meningar. Dåblir det dessvärre inte seriöst med en debatt.Anf. 39 () replik:Herr talman! Jag håller med om att det blir svårtatt föra en debatt när utrikesministern är så dålig påatt lyssna. Jag sade inte att fördraget skulle innebäraatt man går in i regelrätta krig. Jag sade att skillnadenmellan att försöka stoppa en konflikt och att varadeltagare i den kan vara ganska liten. Det fanns flerasådana klara missuppfattningar.Anf. 40 ():Herr talman! Den pågående regeringskonferensenhar för bytt ordförandeskap och går nuförmodligen in i sin sista halvlek. Vi har i EU-sammanhang fått lära oss att inga förhandlingsresultatär klara förrän allt är avslutat. Det präglar också den-na regeringsförhandling.Det är väl ingen tvekan om att man har skjutit deallra svåraste frågorna , och att vi kommer attfå se en degel av förhandlingsfrågor som skall komp-romissas fram . Därför är denna de-batt om svenska ståndpunkter angelägen att föra innansvenska regeringen och andra regeringar hamnar i denintensiva slutkompromissen.Den positioner i EU-politikenoch i regeringsförhandlingarna i synnerhet har varitatt lyfta fram frågor om jämställdhet, öppenhet, sys-selsättning, utvidgning, miljö och frihandel. Kristde-mokraterna anser dock att man visat en alltför storsvaghet i hur man på ett konstruktivt sätt skall nåförbättringar när det gäller miljön och kampen motden internationella brottsligheten. Det har tidigarenämnts här i debatten, och vi delar den uppfattningen.Anledningen är att man ryggar för någon form avöverstatlighet även på politikområden där medborgar-na skulle ha stor glädje av ett sådant samarbete. syfte är ju just att se över fördra-gen för att göra de förändringar som krävs för attmedborgarna skall få en reell nytta av EU:s institutio-ner och samarbetet mellan länderna.Herr talman! För oss kristdemokrater är det ingenprincipiell skillnad mellan de politiska målen på na-tionell nivå och de mål som vi vill se förverkligade påEuropanivå. Den stora skillnaden är EU:s förutsätt-ningar och den kompetens man har för att uppnå depolitiska målen, som vi på nationell nivå inte förmårlika effektivt. Anledningen är helt enkelt att politikenmåste vara gränsöverskridande. Det klarar EU, meninte nationen.Den allt annat överskuggande Europafrågan föross är frågan om bevarande av fred och frihet förEuropas folk. Detta mål måste naturligtvis sedanbrytas ned i andra delmål. Det gäller t.ex. arbetet förmänskliga fri- och rättigheter och att man bedriver ettsäkerhetspolitiskt arbete som förebygger konflikteroch kriser. Det gäller också att man öppnar EU förÖst- och och därmed ger tillträde tillden gemensamma ekonomiska inre marknaden. Dettamåste få leda till en rättvisare fördelning av syssel-sättning och ekonomisk trygghet för alla Europasmedborgare. Den uppoffringen måste vi vara bereddapå. Vidare handlar det om att man på samma sätt förakampen mot den internationella brottsligheten, enkamp för fred och frihet för medborgare,men i en annan dimension.Svenska medborgare vill räcka händerna till övri-ga europeiska medborgare för att arbeta för en bestå-ende fred och frihet inom och mellan våra nationer.Vi vill också räcka handen till människor somi dag drabbas av kommunismens tidigare härjningar,dvs. medborgare i Öst- och - detta föratt dela med oss av ekonomisk utveckling och trygg-het. Därför kräver vi konkreta resultat av den pågåen-de regeringskonferensen så att utvidgningen av EUblir möjlig.Avgörande frågor återstår för regeringskonferen-sen när det gäller om och hur den fortsatta integratio-nen skall ske och om och hur en flexibel sådan skallkunna skapas då länderna utvecklas i olika takt ochriktning.Herr talman! Den snabba tekniska och ekonomis-ka utvecklingen kräver av de politiska systemen finner effektiva former för att garantera medbor-gerliga rättigheter. När det gäller Europasamarbetetstår ofta metodvalet mellan strikt mellanstatligheteller överstatlighet från medlemsstaternas sida. ärdet inte alls så enkelt att man kan vara säker på attsuveränitetssträvarna föredrar mellanstatliga avtal ochatt integrationsentusiasterna pläderar för överstatlig-het.Schengenavtalet är ett exempel på en överens-kommelse där länder som ville gå längre i integratio-nen än övriga valde att gå vidare genom ett striktmellanstatligt avtal vid sidan om EU. Schengenöver-enskommelsen är kanske den djupaste integra-tionen mellan dessa länder.Parallellt i tiden kan vi ser hur EMU-projektetmed sin omfattande integration utvecklas med hjälpav ett mycket starkt inslag av överstatlighet för att detöver huvud taget skall kunna fungera. Integration kanalltså ske med olika metoder.Vi kristdemokrater vill tydligt markera att det ärmålet, syftet och konsekvenserna som måste få avgöravilka politiska metoder och former som skall väljasför att ett bra resultat för medborgarna skall skapas.Mellanstatlighet och subsidiaritet bör vara grundmo-deller när det gäller att främja nationell suveränitetoch en lokal folknära förankring, men i de fall därangelägna mål nås bättre och effektivare med inslagav överstatlighet bör den vägen kunna väljas.Exempel på områden där vi anser att överstatlig-het är effektivare är den gränsöverskridande miljö-politiken och kampen mot internationell brottslighet.På dessa båda områden måste arbetet bedrivas gräns-överskridande, dvs. överstatligt, och nationellt.Herr talman! är visserligen inteunder förhandling vid den pågående regeringskonfe-rensen, men det är en reform som mycket starktkommer att förändra och prägla EU:s framtida integ-ration. Och den svenska skall inom ett årbesluta om ett eventuellt svenskt deltagande i EMU:stredje steg. Därför vill jag säga några ord om dettaockså i dag.Idén om den gemensamma valutan har tillkommitsom ett mycket starkt och verkningsfullt integrations-instrument för EU:s kärnländer, på initiativ av Frank-rike som önskade större inflytande över europeiskekonomi. Den gemensamma utrikes- och säkerhets-politiken, GUSP, är å andra sidan ett annat integra-tionsinstrument som har initierats av somhade sitt speciella behov av stöd i internationellafrågor efter kriget. Båda initiativen har som grundvalnationella och internationella intressen för att kommavidare.Alla som har studerat litet grandpå djupet kan konstatera att ett medlemskap i steg - den gemensamma valutan - kommer attinnebära en mycket stark styrning av den nationellaekonomiska politiken. De fem konvergenskriterierna,stabilitetspakten eller 2 kommer att innebära enmycket stark integration mellan dessa länders bud-get- och finanspolitik. Och kommerdet också att beröra ländernas skattepolitik.I och med den ekonomiska integrationen och enharmonisering av skatterna kommer det att bli svårtför att finansiera en avsevärt större offentligsektor än vad EU:s kärnländer gör, dvs. de som ingåri den gemensamma valutan. Om detta är en fördeleller en nackdel kan de politiska partierna ha olikauppfattning om, men det är ett stort politiskt ansvar attbeakta konsekvenserna av en alltför snabb social ochkulturell omställning.Bl.a. därför förordar , i likhetmed de allra flesta svenska nationalekonomer, attSverige inte bör gå med i EMU:s tredje steg den 1januari 1999 utan avvakta konsekvenserna av den härintegrationen.Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken,GUSP, är ett annat mål som innebär ökad integrationmellan EU:s medlemsländer men under delvis andraformer. Här ges möjlighet till betydligt större utrym-me för nationella intressen och ett markerande avnationell självständighet. Målet för denna samverkanär att man tillsammans skall bli en europeisk kraft föratt främja fred och frihet både inom och utom unionengenom en förebyggande säkerhetspolitik och på siktockså ett gemensamt försvar.Det kommer sannolikt, inom överskådlig tid, attges möjlighet för respektive land att medverka i detsäkerhetspolitiska arbetet så långt och så mycket manvill inom ramen för tydliga nationella intressen.Kristdemokraterna anser att EU:s utrikes- och sä-kerhetspolitik skall fördjupas och förstärkas. Det ärangeläget att unionen kan göra utrikespolitiska mar-keringar för att främja internationell säkerhet ochstabilitet som grundas på mänskliga rättigheter, mark-nadsekonomi och politisk avspänning.Beträffande integrationens inriktning anser krist-demokraterna att följande ambitioner bör ingå:att utrikes- och säkerhetspolitiska beslut skallkunna fattas med kvalificerade majoriteteratt medlemsländerna genom EU skall kunna ta ettmer aktivt ansvar för säkerhet genomfredsbevarande och fredsskapande åtgärderatt samordningen mellan medlemsländernas utri-kes- och säkerhetspolitik måste ökaatt inget medlemsland skall tvingas ingå förplik-telser om ömsesidigt försvarsbistånd.Jag vill understryka att vi uppskattar regeringenshittillsvarande samordning med i de säker-hetspolitiska frågorna i regeringskonferensen.Herr talman! Frågan om flexibel integration är enmycket central fråga som bör få sin lösning underregeringskonferensen. Frågan gäller huruvida flexi-bilitet skall tillåtas med avseende på medlemsländer-nas integration och i så fall under vilka former. Motbakgrund av tidigare gjorda kompromisser i bl.a.Maastrichtförhandlingarna råder det de facto enflexibel integration, men den viktiga frågan är omdenna flexibilitet skall institutionaliseras och i så fallpå vilka villkor.Skall man tillåta att vissa kärnländer går före ochatt andra kommer senare? Måste kärngruppen ha enviss storlek? Skall det vara gemensamma långsiktigamål för integrationen? Skall endast kärnländernabesluta om inriktningen, eller skall alla vara med ochbesluta om färdriktningen? Skall man tillåta olikatempo för integrationen?Herr talman! Vi kristdemokrater anser att EU börinstitutionalisera en flexibel integration och därmedlägga fast villkoren för en flexibel integration. Destora kulturella och ekonomiska olikheterna mellanEuropas nationer gör detta nödvändigt. En flexibelintegration visar också respekt för nationell suveräni-tet. Vi anser dessutom att det är nödvändigt både föratt man skall komma vidare med önskvärd integrationoch för att det skall kunna gå långsammare fram förde länder som inte vill eller kan.Kristdemokraternas villkor för flexibel integrationinom EU äratt framtidsmålen skall beslutas gemensamtatt alla nationer som vill och kan skall ha rätt attdelta i kärnländernas fördjupade integrationatt enhälligheten, dvs. vetorätten, inte skall kunnahindra kärnländerna att gå vidare i önskad integ-rationatt varje nation skall ha rätt att avgöra sitt tempo iintegrationsprocessen.Vi kristdemokrater bedömer att en sådan flexibili-tet skulle skapa den frihet och öppenhet som krävs föratt man skall kunna underlätta och effektivisera ut-vecklingen mot de mål som medborgare villse förverkligade inom EU.Herr talman! Vi kan tyvärr konstatera att det finnsett viktigt område inom EU-samarbetet som i dagfungerar mycket ineffektivt, nämligen det rättsligasamarbetet inom den tredje pelaren.Så sent som visade en opinionsunder-sökning att av svenskarna och av EU-medborgarna anser att kampen mot internationellbrottslighet är en av EU:s viktigaste uppgifter för sinamedborgare. Det handlar om terrorism, ekonomiskbrottslighet, drogmissbruk, rasism och sexuella över-grepp. Alla har det gemensamt att de är gränsöver-skridande och inte kan bekämpas enbart inom varjeland.Åtgärder inom det rättsliga området kräver i dagbeslut med enhällighet. Detta innebär att ett enda landkan sätta stopp för varje åtgärd och insats som övrigaländer vill se genomförd. Tyvärr har också den svens-ka justitieministern och regeringen visat stor ovilja attgöra avsteg från principen att beslut skall fattas medenhällighet, och därmed får vi effekten att den lägstaambitionen blir normgivande inom EU.Vi kristdemokrater anser att dessa områden skallkunna behandlas med någon form av majoritetsbeslutför att vi skall komma framåt i kampen mot kriminali-teten.Herr talman! Jag vill slutligen framföra att vikristdemokrater förväntar oss att regeringen höjersvansföringen i de pågående regeringsförhandlingarnaoch att man inte tar intryck av den rädsla för Europasom präglar exempelvis och några avhans medarbetare. Det är många reformer som börkomma till stånd i regeringsförhandlingarna och somär av vitalt intresse för oss i och för övrigaEU-medborgare.Anf. 41 Utrikesminister ():Herr talman! Ytterst syftar samarbetet i Europeis-ka unionen till att undvika krig och konflikter. Dennavision är, vågar jag säga, nu verklighet i Västeuropa.Vår generations uppgift är nu att utveckla denna ge-menskap till så många länder som möjligt i Europa.Historien har givit oss möjlighet att förverkligadrömmen om ett enat , ett där själv-ständiga och demokratiska länder samverkar för fred,demokrati och social utveckling. Det är detta somEU:s förestående utvidgning handlar om. Den somvill att skall delta i ett sådant samarbete kaninte tänka bort EU.Man kan naturligtvis se utveckling i dagväldigt pessimistiskt. anförande härtidigare var ett uttryck för detta. Jag tycker i stället skall se möjligheterna. Jag är övertygad om attdet vardagliga sammanflätandet av männi-skor och folk som EU står för är ett genuint fredsbyg-ge. Det skulle vara mycket bättre om vi tog vara påmöjligheterna i stället för att bara larma pessimistiskt.Visst är det så att många människor i vårt land harsvårt att se de positiva sidorna i samarbetet med EU.Vårt inträde i unionen sammanföll ju i tiden med densvåraste ekonomiska krisen . Många serdärför det okända EU, eller "", som man sä-ger, som det onda och som det som skall ha skuldenför en hel del av våra samhällsproblem. Men det härär ett resonemang som inte grundas på fakta.Tvärtom har vårt medlemskap i givit oss nyamöjligheter på en rad områden.