prot · GK0954 · 1997-01-23 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1996/97:54Torsdagen den 23 januariKl. 9.00 - 16.24Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------1 § Utökning av antalet suppleanter i lagutskot-tetValberedningen hade, enligt ett till kammaren in-kommet protokollsutdrag, på begäran av Västerparti-ets riksdagsgrupp, tillstyrkt att antalet suppleanter ilagutskottet skulle utökas från 19 till 20.Kammaren medgav denna utökning.2 § Val av extra suppleant i lagutskottetFöretogs val av extra suppleant i lagutskottet.Kammaren valde i enlighet med valberedningensförslag tillsuppleant i lagutskottetPer ()3 § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionenTredje vice talmannen meddelade att följandefaktapromemorior om förslag från Europeiska kom-missionen inkommit och delats ut till kammarensledamöter:Kommissionens rapport om den inre marknadensföljder och effektivitet KOM (96) 520Förslag till enklare lagstiftning för inre marknaden(SLIM-initiativet) KOM (96) 559Förslag till gemenskapsstrategi för förnybara energi-källor KOM (96) 5764 § Meddelande om fördröjda svar på interpel-lationerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1996/97:97Till riksdagenInterpellation 1996/97:97 av statens övergripande försörjningsansvar för sinainvånare.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 13 februari 1997.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 17 januari 1997Margot WallströmInterpellation 1996/97:105Till riksdagenInterpellation 1996/97:105 av drivgarn i Östersjön.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den4 februari 1997.Skälet till dröjsmålet är utlandsresa.Stockholm den 21 januari 1997Annika Åhnberg5 § Allmänpolitisk debatt (forts. från prot. 53)EU:s regeringskonferensAnf. 1 ():Herr talman! Det måste nu skapas ett ochinte bibehållas två . Den historiska chansen attena vår kontinent får inte försittas. Regeringskonfe-rensens viktigaste uppgift är att förbereda för EU:sutvidgning. Det är viktigt att vi har det perspektivetklart för oss hela tiden.För att klara av utvidgningen behöver man revide-ra beslutsmekanismer och institutioner. Ett EU medväsentligt många fler medlemmar måste naturligtvisha delvis andra mekanismer än ett EU med 15 ganskahomogena västeuropeiska länder. Det är bråttom föross att bli färdiga med regeringskonferensen. Omförhandlingarna med de nya medlemmarna skall kun-na påbörjas måste regeringskonferensen vara klarsenast . Det har redan förlorats en del tid, ochdärför är det centralt att regeringskonferensen får fartoch att man kommer fram redan före sommaren.Inledningsvis vill jag säga att det finns mångaviktiga frågor som jag inte tänker ta upp, dels för attjag inte riktigt hinner, dels för att de kanske intekommit så långt i regeringskonferensen. brottsbekämpning och tredje pelaren, öppenhet,miljöfrågor och även frågorna som gäller avregleringoch en effektivare inre marknad. Jag vill här koncent-rera mig på några punkter.Den ena gäller det som ändå är EU:s huvudupp-gift, frihet och fred. Vi har lärt oss, inte minst genomde jugoslaviska krigen, hur viktigt det är att EU har engemensam utrikes- och säkerhetspolitik. Vi vet avbitter erfarenhet hur det kan gå i när demo-kratierna är oeniga, när man inte har kraften att ge-nomföra och följa en politik som kan förebygga kon-flikter och stämma kriser och krig. Därför måste manse till att EU får en gemensam utrikes- och säkerhets-politik som är både gemensam och kraftfull.Här finns tecken på att regeringskonferensen kankomma framåt. Den gemensamma analysenheten, somär en gammal moderatidé, ser ut att kunna förverkli-gas. Vi noterar att arbetet ser ut att gå framåt vadgäller EU:s möjlighet att genomföra fredsbevarandeoperationer. Jag vill återigen erinra om att Makedoni-en är ett strålande exempel på hur man kan förebyggakriser och krig genom att vara förutseende.Den viktigaste kvarvarande frågan kring utrikes-och säkerhetspolitiken gäller beslutskraften. Vi har ettförslag från det irländska ordförandeskapet, ellersnarare deras sammanfattning av regeringskonferen-sen , som tyder på att man nog är på väg mot enganska klok lösning i fråga om gemensamma aktio-ner. Man skall kunna ha ett konstruktivt avståndsta-gande i så måtto man inte kan delta i dessa.När det däremot gäller den gemensamma stånd-punkten, anser vi från moderat håll fortfarande att detär litet för svagt. Vi vill erinra om att fak-tiskt skärpte den position som regeringen avgav inovember 1995 och menade att förutsättningen för skulle kunna hävda nationell vetorätt skulle varavitala nationella intressen. Det förslag som finns,att det skulle vara nationell politik, menar vi är ettalldeles för svagt skäl för att ett land skall kunnablockera gemensamma positioner. Det är oerhörtviktigt att vi får en utrikespolitik som faktiskt kanfungera.Jag skall säga något kort om den gemensammavalutan. handlar ju inte omEMU och den gemensamma valutan, men likväl ärfrågan av mycket stor vikt för EU:s utveckling ochframtida agerande. Jag vill framhålla att det skullestärka EU och position i unionen om rege-ringen tydligt tog ställning för ett snabbt deltagande iden gemensamma valutan. Jag vill uppmana utrikes-ministern att göra det i denna debatt.En fråga som ofta kommit upp till diskussion påden allra är flexibiliteten. Bakom dettaligger iakttagelsen att ett EU som utvidgas blir mycketmer heterogent. Vi får ett EU som har en vidaremedlemskrets, inte bara i antalet medlemsstater, utanockså i bakgrund, kultur, traditioner och naturligtvishistoriska erfarenheter. Klyftan mellan Västeuropaoch är ju fortfarande mycket stor. Jag troratt vi skall vara medvetna om att ett EU med mångamedlemmar , det vi önskar oss, kommer attfå en del problem. Det kan bli trögare, och det kan blifler blockeringar. Det måste vi inse.Hur skall vi då hantera detta? Det finns ju en tra-dition av samförstånd inom EU. Man söker kommafram gemensamt. Om vi ser tillbaka kan vi ocksånotera att man inom EU faktiskt ofta har varit enigaom att vara oeniga. Jag vill erinra om att Storbritanni-en och har varit med om EMU, nämligen attEU skall bygga upp den gemensamma valutan, ävenom de inte själva förbundit sig att delta. Storbritanni-nen har accepterat det sociala protokollet - inte attsjälv delta i det, men att EU har det.Det finns alltså en tradition att försöka vara enseäven om man i vissa situationer inte kommer överensom att gå vidare på varje enskilt område. Normalfalletmåste även i fortsättningen vara att man helst, precissom i det förgångna, skall vara ense om mekanismer-na, även om ett eller flera länder av olika skäl inte villdelta i en verksamhet som EU har. Men det finnsnaturligtvis en knäckfråga här: Skall ett visst samarbe-te på ett visst område kunna fortsätta, även om eneller några få medlemsstater motsätter sig detta, dvs.när man inte ens kan nå enighet om oenighet?I det här perspektivet av utvidgningen kan detmöjligtvis vara rimligt att man finner mekanismer föratt kunna gå vidare på sådana här områden, undervissa förutsättningar. Det bör vara genuint gemen-samma frågor, så att det verkligen finns anledning attbehandla dem på EU-nivå. De skall naturligtvis ocksåfölja EU:s grundläggande principer och inte på någotsätt skada eller vara till nackdel för något enskiltmedlemsland eller för det gemensamma, t.ex. den inremarknaden.Varför skulle man då gå vidare på det här sättet?Av kan vi göra observationen att dettrots allt är bättre att gå vidare inom ramen för EU änatt gå vid sidan om när man har ett samarbetsområdesom man är angelägen att gå vidare med. Det hade jufaktiskt varit bättre om vi hade haft Schengenöver-enskommelsen innanför EU än som en parallellöver-enskommelse.Tysklands och förslag om flexibilitethar många oklarheter. Det behöver utarbetas ytterliga-re för att man skall kunna ta ställning till det. Dockkan man redan nu ställa sig positiv till att det skapasen möjlighet för att inom ramarna för fördraget ochenligt EU:s principer kunna ta nödvändiga steg även iden beklagliga situationen att ett eller några få med-lemsländer inte vill gå vidare.Herr talman! Låt mig slutligen ta upp en fråga somjag tycker blir mer och mer pinsam. Det gäller syssel-sättningsunionen. Det är bra att EU följer arbetslöshe-ten i medlemsländerna och ger tydliga rekommenda-tioner om hur arbetslösheten skall minskas. Att för-dragsfästa detta förfarande som redan existerar kanvara rimligt. Därmed markeras ytterligare att EU ochden gemensamma marknaden fungerar bäst om med-lemsländerna har låg arbetslöshet.Jag är dock oroad över den svenska regeringensagerande. För det första struntar man i att följa re-kommendationerna på viktiga punkter. Man skickarsignaler till EU om att rekommendationerna inte be-tyder så mycket.För det andra har man en retorik kring sysselsätt-ningsunionen som är bekymmersam. Det ger intryckav att en sysselsättningsunion på något sätt skullekunna minska arbetslösheten i Sverige.På den punkten måste vi vara alldeles kristallklara.Det är en dålig politik i som befäster denhöga arbetslösheten. Det kan inte EU lösa åt Sverige.Det kan bara lösas här i , här i . Detger intryck av att regeringen kan komma att viljaskylla ifrån sig på EU när man inte själv kan klarauppgiften att halvera arbetslösheten som man harlovat.Den enkla rekommendationen till regeringen är bör följa och sänkaarbetslösheten i stället för att strunta i EU:s rekom-mendationer och höja arbetslösheten. Det är det abso-lut viktigaste man behöver göra på detta område.Anf. 2 () replik:Herr talman! Det har i riksdag varitganska stor enighet om att vi skall lägga ned stormöda på att försvara den svenska offentlighetsprinci-pen inför och under EU-medlemskapet. Det fanns frånbörjan ganska påtagliga varningar för att hemlighets-makeriet i EU skulle kunna undergräva den svenskaoffentlighetsprincipen. Vi har ju också sett en delexempel på när svenska myndigheter har låtit sekre-tessbehandlingen inom EU gå före den svenska öp-penheten.Nu berörde inte Lennmarker den här problemati-ken i sitt anförande. Men i har mandiskuterat det här. Man har där lagt fram ett förslagtill regeringskonferensen om att fördraget skall fastslåatt inte skall kunna inskränka nationellaregler och nationell lagstiftning som garanterar med-borgarnas insyn och tillgång till dokument och tilloffentliga handlingar.Det här förslaget fälldes. Bland dem som fälldedet var samtliga svenska moderater. Jag skulle därförvilja fråga om det är någon ändring i linjen vad gällersynen på svensk offentlighetsprincip och EU frånmoderat håll.Anf. 3 () re-plik:Herr talman! Svaret är nej. Vi har alltid stått uppför den svenska offentlighetsprincipen, som har övertvåhundraåriga traditioner. Vi vill gärna se att deninförs också i EU.Anf. 4 () replik:Herr talman! Det är uppenbart att i praktisk hand-ling röstar faktiskt den moderata gruppen i mot ett förslag som skall skydda dennationella offentlighetsprincipen.Anf. 5 () re-plik:Herr talman! Jag kan inte yttra mig över förslaget iEuropaparlamentet och de hakar som kan ha funnits idetta.Men den moderata politiken är kristallklar i dettaavseende.Anf. 6 Utrikesminister () replik:Herr talman! använde ordetorolig i samband med sysselsättningsunionen. Jag troratt han har anledning att vara det vad gäller sitt egetpartis argumentering.Arbetslöshetsfrågan är ju något som alla länder iEuropa arbetar med - utanför också. Det ärnågot som är gemensamt för oss. Naturligtvis är lös-ningarna i huvudsak nationella. Det är vi själva somkan göra de riktigt stora insatserna. Men vi kan ocksåhjälpas åt, inte minst i länder där vi arbetar så näravarandra som vi gör inom den inre marknaden.Vi socialdemokrater har känt väldigt starkt att vihar det svenska folkets stöd för att också driva dettainom EU. Det har vi gjort, tillsammans med social-demokrater från andra länder. Vi har kommit i densituationen att vi i det förslag till utkast till fördragsom finns är tillgodosedda i mycket hög grad. Jagförstår att inte tycker att det här ärsärskilt trevligt. Han har ju sagt att denna våridé att driva det på det här sättet skulle vara någonsorts politisk bluff eller att det skulle vara feltänktfrån början.Nu har vi en majoritet av länderna bakom oss. Detär klart att kan fortsätta att säga attdet är feltänkt, men jag tror ändå att det här kommeratt bli EU:s beslut . Jag tror också attdet kommer att vara en ytterligare draghjälp i kampenmot arbetslösheten. Det är inte något paradis somöppnas genom det, men det är en draghjälp och viskall utnyttja alla möjligheter att bekämpa arbetslös-heten.Anf. 7 () re-plik:Herr talman! Det är viktigt att observera att detförslag som är framlagt innebär en för-dragsfästning av Essenpolitiken, en politik som Mo-derata samlingspartiet mycket kraftfullt står upp bak-om.Vi tycker att det är bra att man övervakar ländernaoch följer utvecklingen av arbetslösheten. Vi tyckeratt det är bra att EU ger tydliga rekommendationer.Men då måste väl regeringen för det första se till följer de rekommendationerna i stället för att påviktiga punkter strunta i dem. Det undergräver ju bådeden och position inomEU och naturligtvis hela systemet om medlemslän-derna inte bryr sig om de rekommendationer mankommer fram till.För det andra är retoriken kring detta mycket oro-ande. Det är mycket skadligt om man ger intryck avatt EU:s sysselsättningsunion på något sätt skulle taansvar för den höga arbetslösheten i och omman skulle kunna skylla på EU om regeringen intelyckas i sin målsättning att halvera arbetslösheten. Detär mycket oroande om man på det sättet ger intryck avatt EU skall göra något som faktiskt är den svenskaregeringens ansvar.Återigen: Se till att sänka arbetslösheten i Sverigeoch att följa i stället för atthöja arbetslösheten i och strunta i EU:s re-kommendationer. Det är väl en mycket klokare stånd-punkt. Dessutom skulle det ge litet respekt i EU-kretsar.Anf. 8 Utrikesminister () replik:Herr talman! Debatten har handlat om huruvidavårt sysselsättningsmål och kampen mot arbetslöshe-ten skall skrivas in i fördraget eller inte. Det är detsom har diskuterats mellan partierna. Vi har varitväldigt tydliga och sagt att det här är viktigt. Modera-terna har försökt håna det. Man har sagtdels att det inte är viktigt, dels att vi aldrig skulle fåigenom det.Vi är inte framme än; det är fortfarande ett förslag.Men vi har en mycket stor uppbackning kring det, ochdet är ett gott socialdemokratiskt arbete. Vi gör dethär därför att vi tar frågorna som har med sysselsätt-ning och arbete att göra på allvar. Vi gör det inte föratt skylla på någon annan. Men vi vet att vi alla måstebidra i det här arbetet som är så stort och viktigt.Anf. 9 () re-plik:Herr talman! Min fråga till utrikesministern blirdå: Avser regeringen att följa rekommendationernafrån EU om det nu kommer in i fördraget, eller skallman även fortsättningsvis strunta i rekommendatio-nerna?Anf. 10 () replik:Herr talman! Det börjar nu bli ganska uppenbartför var och en att vad EU syftar till, åtminstone inomkärnan i EU och i de större länderna som driver påprocessen, är att bygga en ny federal stat i Västeuro-pa. Även vi i , även partierna från ja-sidan, desom vill att vi skall vara med i EU, måste förhålla osstill det här projektet.Moderaterna är ett parti som tar ställning väldigtklart för t.ex. EMU, som är ett stort steg på väg motden federala staten. EMU i sig menar jag kommer attleda till att vi också får en gemensam finans-och skattepolitik.Regeringskonferensen verkar också ta flera storasteg i federal riktning. vill att man skallgå ännu längre än vad irländarna har föreslagit i sittförslag, att överge den nationella vetorätten när detgäller utrikespolitiken. verkar inte hellervara emot den form av flexibilitet som man föreslår,där några länder skall gå före och vi andra skallkomma efter i sinom tid.I partiledardebatten i går ägnade moderaten praktisk taget hela sitt inlägg åt att anklagaGöran för att han inte tar ställning i viktigafrågor. När skall krypa fram ur buskarnaoch öppet deklarera att man tar ställning för att EUskall bli en federal stat? När skall ni sluta det härskamlösa spelet, som ni har hållit på med så länge, omatt det handlar om mellanstatlighet?Anf. 11 () re-plik:Herr talman! Svaret är mycket enkelt. Moderater-na vill inte att EU skall utvecklas till en federal stat.Vi tycker att den form av samarbete som EU har, enblandning av mellanstatligt och i vissa fall överstatligtsamarbete, har varit mycket framgångsrik ochsäkert kommer att bli mycket framgångsrik även ifortsättningen.Jag vill erinra om att grunderna förden svenska positionen i förhandlingarna, t.ex. vadgäller vetorätten, har fastslagits av i bredenighet, dock inte inklusive Miljöpartiet.Anf. 12 () replik:Herr talman! Jag tycker att det är synd att Modera-terna inte vågar ta steget. Det är inte trovärdigt längremed retoriken från folkomröstningen, att det egentli-gen är mellanstatligt.Alla människor som över huvud taget är med i de-batten och lyssnar till vad som händer ser ju att det ärnågonting helt annat som växer fram. Där fungerarinte de här magiska orden längre. Men det är ju Mo-deraternas ensak att ställa sig i en debatt som pågårvid sidan om.Anf. 13 ():Herr talman! Det dokument som det irländska ord-förandeskapet presenterade till det iDublin bör noga analyseras av . En revidering av kan verkablodfattigt och föga upphetsande. Så är inte fallet. Detberor dels på att det irländska ordförandeskapet harpresenterat ett överskådligt och läsvänligt utkast tillfördrag, men framför allt därför att de frågeställningarsom vi har att hantera är av så grundläggande betydel-se. Fördragen lägger grund för det europeiska samar-betet och ett reviderat fördrag för av . har lämnat över stafettpinnen tillNederländerna.För är det viktigt att regeringskonfe-rensen skapar förutsättningar för ett utvidgat, uthålligtoch förpliktande samarbete mellan alla de-mokratier. Med samarbete skall vi skapa ett Europaför fred, välfärd och god miljö.Unionen bör i ännu högre utsträckning bli ett ef-fektivt redskap för samarbete i frågor som är av ge-mensamt intresse för medlemsstaterna och där sam-verkan kan leda till att invånarna känner trygghet ochhar en välfärd och där också miljön förbättras. Detinnebär, som vi ser det, en fördjupning av samarbetetpå vissa områden men möjligen ett återförande tillmedlemsstaterna av beslutsfattande på andra områ-den. Men det innebär framför allt en utvidgning avunionen till de baltiska staterna och till länderna iCentral- och . Det innebär också ett när-mande till de europeiska länder som inte vill bli fullamedlemmar av EU eller för länder likt ,och , för vilka ett fullvärdigtmedlemskap inte är aktuellt under den närmaste tiden.Innan jag närmare kommenterar innehållet i detirländska dokumentet vill jag betona behovet av attregeringen fortsatt involverar i förhandling-arna inom regeringskonferensen. Jag bedömer attförankringsprocessen har fungerat tillfredsstäl-lande. Jag är också imponerad av det arbete om rege-ringskonferensens fortskridande som olika organisa-tioner bedriver i en nära dialog med medborgarna.Däremot har vi från konstaterat att detär litet si och så med den nordiska dialogen. Jag kon-staterar att de tre nordiska EU-länderna har haft svårtatt koordinera sitt arbete sinsemellan och inte funnitformer för att involvera och i processen.Den nordiska koordineringen torde kunna utvecklasnär regeringskonferensen nu går in i sin avgörandefas.Herr talman! Det dokument som det irländska ord-förandeskapet presenterade för EU:s stats- och rege-ringschefer bär titeln och : Att anpassa Europeiska unionen tillförmån för dess folk och att förbereda den för framti-den.Förslaget är en allmän ram för ett utkast till revi-dering av fördragen. Som sådan ram fungerar den väl.Det är värdefullt att vi vid har ettdokument att debattera. Det är välgörande för diskus-sionen då regeringskonferensen ibland görs till någotmycket större än den faktiskt är. De som ivrigtförespråkat att vi inte skulle gå med i EU ser natur-ligtvis, vilket vi redan hört i debatten, ett Europasförenta stater i varje fördjupning av samarbetet ochkräver mindre union. Vi kan också se att de funda-mentalistiska federalisterna å andra sidan förutsättermycket mer av överstatlighet och förändringar för attacceptera utvidgning till fler länder. Jag tror att bådaytterligheterna resonerar i grunden fel. När femtonländer skall enas kommer det vare sig att bli det enaeller det andra utan en kompromiss i mittfåran.Från känner vi viss tillfredsställelseöver vad konferensen har uppnått. Sakfrågorhar behandlats, vilket bara det är en svensk framgång.Samarbete om sysselsättning finns med i utkastet somett eget kapitel. Det är ju ett genombrott för densvenska regeringspolitiken. För vår del hade vi gärnasett att sysselsättningsdiskussionen hade förts i detekonomiska kapitlet. Men när det nu finns som ettförslag till ett eget kapitel så accepterar vi det nästbästa.Det bör också noteras att skrivningarna om med-borgaren och unionen innehåller svenska hjärtefrågorsom fördjupat samarbete för ökad jämställdhet ochökad rättvisa för handikappade och andra utsattagrupper i vårt samhälle.Jag tar tillfället i akt att särskilt ta upp några frågormen jag vill också resa ett och annat förbehåll.Centerpartiet anser att rådande balans mellan EU:sinstitutioner i allt väsentligt fungerar tillfredsställan-de. EU skall även fortsättningsvis behålla sin unikakaraktär av mellanstatligt samarbete med avgränsadeöverstatliga inslag. vill inte utveckla EUtill en federation. Det är vi också överens om. Detfinns en majoritet för det i riksdag. Det talarockså för att samarbetets uppdelning i olika så kalladepelare bör och kommer att bibehållas.I det irländska förslaget finns inget som motsägerdetta. Däremot, det har vi också hört i diskussionenoch haft uppe i , saknas det i det irländs-ka utkastet texter för de avgörande frågeställningarnaom röstreglerna i ministerrådet, balansen mellan råd,kommission och Europaparlament samt om domsto-lens roll. Det är naturligtvis grundläggande för karak-tären på det fortsatta samarbetet och kommer att blien viktig fråga här under våren.I det irländska utkastet fanns också en formuleringom större operativ kapacitet för polisen inom tredjepelaren, alltså inom Europol. Vi i har enmycket restriktiv syn på samarbetet i den tredje pela-ren. För vår del är det därför otillfredsställande att seett förslag om ökad operativ kapacitet utan att mandefinierar begreppet. Vi har heller inte särskilt långerfarenhet av dagens Europol. Samarbetet är ännu isin linda. Därför anser vi att det inte finns något skälatt otåligt gå vidare och fördjupa det polisiära samar-betet. Vi noterar att det även verkar vara regeringensåsikt.Vi i anser också att regeringskonfe-rensen måste nå ett genombrott när det gäller ensammanhållen och gemensam miljöpolitik. Dennafråga har diskuterats under närmare , och eftermånga mödosamma påpekanden från iden här kammaren har regeringen skaffat sig en tydli-gare miljöprofil och har också arbetat intensivt meddessa frågor under regeringsförhandlingarna. Riksda-gens beslut om svenska förhandlingspositioner gerregeringen ett klart mandat att driva på för att görahållbar utveckling till ett övergripande mål för unio-nen. Det irländska utkastet innebär vissa förbättringarnär det gäller hållbar utveckling, men det är inte till-räckligt.Det måste vara av största vikt för regeringen når längre i förhandlingarna på miljöområdet. Defyra punkter som enligt utkastet är underbehandling är mycket intressanta för . Attmiljögarantin förtydligas så att den också omfattarrätten att införa strängare regler - inte bara behålladem - är mycket centralt. Det är i intresse attåstadkomma röstregler i ministerrådet som innebär attfler beslut kan fattas med kvalificerad majoritet.Centerpartiet ser gärna också ett förnyat svenskt ini-tiativ om att etablera den s.k. substitutionsprincipensom norm inom unionen. Detta har regeringen åtagitsig i sin skrivelse.