prot · GL0950 · 1997-12-18 00:00:00 — I slutänden blir det mer plutonium.Förutom problemet med att köra med MOX-bränsle i reaktorer finns det även här ett avfalls-problem. ligger utländskt MOX-avfall i mellanlagret i , CLAB, utan attSKB har presenterat förslag om hur skallslutförvara detta, som är farligare än det vanliga hög-aktiva avfallet.MOX-avfallet har kraftigare neu-tronstrålning än vanligt kärnkraftsavfall. Plutoniumin-nehållet gör det farligare att hantera än vanligt uran-bränsle. Använt MOX-bränsle innehåller avsevärthögre halter av flera andra transuraner än vanligtanvänt uranbränsle, t.ex. det extremt långlivade nep-tunium 237 och det ytterst radioaktiva curium 242.Betänk att plutonium motsvarar 180 Naga-sakibomber!Hur kan lösa problemet med det upparbe-tade kärnavfallet? Det är ett etiskt dilemma. Man kangöra en swap, dvs. ett utbyte, och ta hem motsvarandemängd och samma typ av kärnbränsle som OKG engång skickade och som uppstår i svenska kärnkraft-verk.För vad skall göra med plutonium?Skall det bli 150 MOX-bränsleelement som OKG kananvända ? Det skulle innebära att reakto-rerna måste konstrueras om, och ännu mer pengarskulle läggas på en livsfarlig oekologisk energiform.Vi i de gröna anser att OskarshamnsKraftgrupp eller något annat svenskt kärnkraftsföretagaldrig skall få tillstånd att producera eller användaMOX-bränsle. återstår att se vad SKI beslutar.Kommer regeringen, trots att i dagsade att det är viktigt att inte vältra över kostnader påvåra barn och barnbarn, att gå på SKI:s beslut om detär positivt inställt till användning av MOX-bränsle?I så fall ligger det mig nära att uttrycka följande:Förlåt dem icke, ty de vet vad de gör!Med detta yrkar jag bifall till reservationerna 7, 10och 13. står givetvis bakom alla sinareservationer.Anf. 179 ():Fru talman! Vi har fört en rätt omfat-tande energipolitisk diskussion. Jag tänker därför intebli så långvarig nu när det gäller näringsutskottetsbetänkande om utgiftsområde 21.Jag vill ändå ta upp några saker. Jag vill t.ex. på-minna om att det var som underförra mandatperioden tog initiativet till tillsättandet avEnergikommissionen. Vår strävan i kommissionsarbe-tet, och sedan i partiöverläggningarna, var att vi dåoch då skulle ha en bred politisk uppgörelse somskulle kunna ge långsiktigt stabila spelregler för aktö-rerna på energimarknaden. Utgångspunkten var, somjag har sagt , att vi genom eleffektivise-ring, elsparande och infasning av förnybar elproduk-tion skulle kunna påbörja utfasningen av kärnkraften.Dessvärre blev inte detta den linje som regeringentillsammans med och Centerpartietfastnade för. De har gjort en överenskommelse sominnebär att en reaktor stängs av och ersätts med fos-silbränslen. Jag kan upprepa vad jag sade tidigare: Jagbeklagar denna utveckling.Kristdemokraternas uppfattning är att vi skall spa-ra el och tillföra förnybar el innan vi fasar ut denförsta reaktorn. Det finns olika lösningar för hur manpraktiskt kan stänga av reaktorer. Det har vi ocksådiskuterat tidigare. har fattat beslut omlagstiftning. har fattat beslut om att stängaen reaktor utan att veta hur det skall gå till i praktiken,vilka miljökonsekvenser det får och vilka samhälls-ekonomiska kostnader det medför. Detta är en även-tyrlig och oansvarig politik.Mina frågor till , som är ut-skottsmajoritetens representant, gäller hur man nutänker hantera det beslut som fattade.Kommer regeringen att fatta beslut i enlighet medriksdagens beslut , om eller om tvåveckor?Hur skall man i praktiken sedan genomföra beslu-tet? Det är möjligt att det kommer att bli rätt omfat-tande juridiska processer. Vad kommer att hända omregeringen nu säger att skall stängas den 1juli? Hur skall man gå till väga för att komma in däroch genomföra avstängningen?Detta är frågor som vi faktiskt inte har fått någotsvar på i den debatt vi har fört . Det vore intres-sant att få litet mer kött på benen när det gäller hurregeringen i praktiken skall hantera det beslut somriksdagen har fattat.En annan aspekt på energipolitiken är klimatfrå-gorna. Man kan konstatera att regeringen inte har lagtfram något omfattande program för att koldioxidut-släppen skall minska. Vi vet att koldioxidutsläppenmed påföljande växthuseffekt är det allt överskuggan-de stora miljöhotet mot vårt jordklot. Regeringen ochde partier som står bakom energiuppgörelsen bidrarnu dessvärre till en negativ utveckling när det gällerväxthuseffekten. Genom att medvetet planera förökade koldioxidutsläpp och därmed också medvetetbryta de internationella åtaganden har gjortvad gäller koldioxidutsläppen gör regeringen ett all-varligt missgrepp. Det är definitivt att skicka fel sig-naler ut i världen.Vi kan inte tillåta ökade utsläpp vare sig inomenergi- eller transportsektorn. Tvärtom måste ettkraftfullt handlingsprogram som minskar utsläppenupprättas. Det handlar om utfasning av fossilbränsleni såväl energiproduktionen som transportsektorn,begränsning av metanavgång, åtgärder för att ökakolbindningen samt återvinning och lagring av koldi-oxid. Det är nu helt nödvändigt att ett nationellt kli-matpolitiskt handlingsprogram upprättas, antas ochgenomförs.Fru talman! Sedan skulle jag vilja ta upp en frågasom redan har berört. Den handlarom naturgasen och det besök som vi hade här i Sveri-ge av president . Hans strävan var mycket tyd-lig. När han besökte oss här i gjorde hanklart för oss riksdagsledamöter att här skulle det säljasnaturgas till . Han pekade verkligen med helahanden. Att sedan energiministern ett dygn senarehade förhandlat fram ett avtal som innebär att manskall se på möjligheterna att få in rysk naturgas är etttydligt exempel på den ryckighet som energipolitikenpräglas av. har vi ett avtal om att viskall pröva förutsättningarna för rysk naturgas. Härgäller uppenbarligen som huvudregel att laga efterläge.Men av debatten framgick att detparlamentariska stödet för denna inriktning sviktar.Jag fick inget svar av näringsministern på frågan omhur regeringen ser på detta. Det är faktiskt sex av sjupartier här i riksdag som har sagt att det härinte är bra och att vi inte skall ha det. Hur ser rege-ringen på detta? Hur ser man på det avtal man nysshar skrivit under? Är det något man nu lägger åt si-dan, eller hur hanterar man den här situationen?När jag var nere vid brevlådan mellan debatternalåg det en ny fräsch broschyr där. Det står: Tack,Jeltsin! Den är från naturgasintressena. Vill BirgittaJohansson också skriva under den typen av budskap?Tack, Jeltsin för att vi nu skall få naturgas!Jag hoppas att beskedet blir ett annat, inte minstmot bakgrund av att det nu är ett tydligt sviktandeparlamentariskt underlag för denna satsning.Huvuddragen i själva omställningsprogrammet harvi kristdemokrater tidigare instämt i, även om vi harhaft ändringsförslag i vissa delar. Kristdemokraternamotsätter sig i princip inte den föreslagna satsningenpå åtgärder för att minska elanvändningen. En ytterli-gare metod som regeringen borde titta närmare på ärdet som var inne på, nämligen det här mednegawattarbetet. Det handlar om att premiera systemsom minskar elanvändningen. Man skall tillskapaekonomiska incitament som stimulerar elbolag ochleverantörer att hjälpa hushåll och industrier att sparael. Ju mer man får konsumenterna att spara, desto merpremieras de som levererar el.Ett annat område som inte berörs i regeringensförslag är möjligheten att installera solpaneler för attpå så sätt spara elvärme. Utöver investeringsstödet tillvattenburet värmesystem kan det i vissa fall krävasytterligare insatser för att få fart på verksamheten. Viföreslår också ett tillskott för investeringsbidrag tillvindkraft och småskalig vattenkraft. be-slut att sänka investeringsbidraget till vindkraft från35 % till anser vi vara en felaktig signal när viskall få till stånd en massiv vindkraftsutbyggnad.Investeringsbidraget bör vara 25 %.För att en ordentlig vindkraftsutbyggnad skallkomma till stånd måste statsmakterna faktiskt pekamed hela handen i denna fråga. Det innebär att rege-ringen bör komma med förslag till om för-ändringar i lagstiftning och regelverk som möjliggören effektiv och snabb utbyggnad av vindkraften iSverige. Detta skall givetvis ske som manfortsätter att ta hänsyn till miljön. Här ser vi proble-men ute i verkligheten, och här måste nog regeringenagera om det skall bli någon riktig fart på vindkraften.Fru talman! Det finns mycket mer att säga omdetta. Vi har ju tagit upp våra olika förslag för attytterligare sätta fart på det här omställningsprogram-met i en motion. De finns också belysta i reservatio-ner och i ett särskilt yttrande. Jag skall inte ta upp mertid här, förutom att jag skall yrka bifall till reservation4 som handlar om förslag tillinriktning av energipolitiken.Anf. 180 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillhemställan i betänkandet från näringsutskottet.I samband med beslutet aviserades att rege-ringen skulle återkomma i samband med budgetpro-positionen . Och det är just de frågornasom vi diskuterar i detta betänkande. Mycket har jusagts här också, och många harockså sagt att man inte skall upprepa sig. Därför tän-ker jag bara översiktligt gå in på det som är grundläg-gande.För en långsiktig omställning av energisystemetkrävs en omfattande, målmedveten och ihärdig sats-ning på teknisk utveckling. Det gäller att se helheteninom tillförsel-, överförings- och användarområdena.Det gäller hela kedjan från mer grundläggande energi-forskning fram till utprovning och testning av tekniskalösningar som ligger nära en kommersialisering.Det energipolitiska programmets huvudinriktningär en kraftfull, långsiktig satsning på forskning, ut-veckling och demonstration av ny energiteknik. Måletär att under kraftigt ökael- och värmeproduktion från förnybara energikälloroch utveckla kommersiellt lönsam teknik för energief-fektivisering. Bortfallet av el skall kompenseras ge-nom effektivare energianvändning, elhushållning,konvertering från el samt tillförsel av el från andraenergikällor.Sammanlagt löper energiomställningsprogrammetöver en sjuårsperiod fram t.o.m. . Kostnadernaberäknas totalt komma att uppgå till 9 miljarder. Dennya energimyndigheten, som inrättas från den 1 janu-ari 1998, kommer att ha huvudansvaret för att verk-ställa det energipolitiska programmet.Det kortsiktiga programmet är inriktat på att ersät-ta elproduktionen i en reaktor i medny elproduktion. Inom det kortsiktiga programmet harmånga kommuner, företag och inte minst enskildapersoner som är elkonsumenter visat ett mycket stortengagemang. Många enskilda elkonsumenter villmedverka i omställningsprogrammen. Det märks inteminst hos landets länsstyrelser och hos Boverket.Hushållen har sparat mycket energi,men än återstår det en hel del att göra. Kommunalaenergirådgivare kan uträtta oerhört mycket i bådestort och smått.Svenska hushåll har i genomsnitt 0,3 lågenergi-lampor per hushåll. Det är lägst i . I Tysklandexempelvis är antalet lågenergilampor per hushåll 3.Svenska hushåll skulle kunna spara el för 260 miljo-ner kronor om antalet lågenergilampor blev lika stortsom i Tyskland.I genomsnitt har det svenska småhuset 28 glöd-lampor. Om 10 av dessa byts till kompaktlysrör ellerlysrörslampor kan elanvändningen för belysning hal-veras från 1 000 kWh till 500 kWh i en genom-snittsvilla. Det var det lilla exemplet. Här tror jagockså att de kommunala energirådgivarna kommer attkunna göra mycket genom att informera dem som ärintresserade och engagerade i de här frågorna.Det som verkligen ger effekt är minskad använd-ning av el för uppvärmning av bostäder. Många villorkan halvera sin elförbrukning genom att ansluta sigtill fjärrvärmenät. är mindre än en tiondel av devillor som ligger inom en radie från befint-liga fjärrvärmenät anslutna till fjärrvärme. 250 000svenska hushåll ligger nära ett fjärrvärmenät.Statens bidrag för investeringar blir av bi-dragsunderlaget, dock högst för direktel-värmda byggnader och högst för byggnadermed vattenburen el. Åtgärder för hushållen innebärminskat antal kilowattimmar. Minskat antal kilowat-timmar är pengar som ger ett konsumtionsutrymme.Detta menar jag är en bland många informationsinsat-ser som den kommunala energirådgivaren, nätbola-gen, studieorganisationer och andra intresserade kanbidra med.Något enhetligt uppträdande finns inte i de motio-ner som , har lämnat som svar på regeringens budget.Moderaterna och vill inte inrätta någonenergimyndighet, som bl.a. ochjunibeslutet redan har sagt. vill haenergimyndigheten och tycker att den skall ha fleruppgifter.Det ter sig något märkligt när kristdemokraternasäger att kärnkraften inte skall avvecklas, men densydsvenska delegation som skall finna lösningar påframtidens elförsörjning i skall sköta sittarbete från den nya energimyndigheten.Fru talman! Mot denna bakgrund tycker jag att detkänns tryggt att veta det finns en bred uppgörelse iriksdagen som gör att energipolitiken kan verka överflera mandatperioder.Anf. 181 () replik:Fru talman! Jag ställde två frågor till . Jag skulle gärna vilja ha svar. Jag tror attmånga vill ha svar på dem. För det första: Hur tänkersocialdemokraterna, regeringen, i praktiken hanteradet beslut som fattade när det gällerden praktiska avstängningen av en Barsebäcksreak-tor? När fattar regeringen beslut? Hur skall man gå tillväga? Hur skall man rent handgripligt stänga av ochtrycka på knappen?Den andra frågan handlar om naturgasen. Sexpartier har här i kammaren deklarerat att det inteär något man vill ha. Står socialdemokraterna fast viddet avtal man har skrivit under med presidentJeltsin, eller inser man att det inte finns något parla-mentariskt stöd för naturgassatsningen?Jag tror att många vill ha besked också på den frå-gan.Om jag hörde rätt sade attkristdemokraterna inte vill att kärnkraften skall av-vecklas. Jag hoppas att jag hörde fel, men jag tyckteatt det lät så. Vi har ganska konsekvent fört en politiksom skall möjliggöra kärnkraftsavvecklingen genomatt man skall ersätta kärnkraft med förnybar elpro-duktion eller genom eleffektivisering. Kärnkraftenskall avvecklas, men det skall ske på ett vettigt ochmiljöriktigt sätt och på ett sätt som inte gör att helaomställningsprogrammet går i stå. Det är risken meddet beslut som har tagits. Det är det det handlarom.Anf. 182 ():Fru talman! tog upp frågan om hurregeringen praktiskt skall hantera det riksdagsbeslutsom klubbades igenom. I budget-propositionen och i lagen om kärnkraftens avvecklingstår det tydligt att vi har förhandlare som driver enprocess. Därför kan jag självklart inte säga exakthur detta går till.Det rent formella vet kammarkansliet. Man kom-mer att skicka över ett brev till regeringen att beslutetär klubbat i i dag.Vad gäller gasfrågan har jag litet svårt att förstånär säger att vi har ett sviktande parla-mentariskt underlag. Frågan om gas har också disku-terats i . Där sade emot detta. Jag kan alltså ställa precis sammafråga.Anf. 183 () replik:Fru talman! Ponera att man inte kommer någon-stans i förhandlingarna med . Det är inte enhelt orimlig slutsats. Frågan är hur regeringen då rentpraktiskt kommer att genomföra detta.Denna fråga kan komma att ligga i ett antal dom-stolar för juridisk prövning. Hur kommer ni att göraden ? Kommer regeringen att snabbt fatta beslutom stängning, eller hur blir det med det? Det är fak-tiskt ett anständighetskrav, tycker jag, att regeringenvet hur man skall hantera den lag som man drivitigenom i riksdag.Naturgasen är ytterligare en fråga. Regeringen harnu tillstånd till naturgaseldade kraftverk både i Mal-mö och i . De kommer att kraftfullt ökakoldioxidutsläppen. Vi har begärt att regeringen skallåterta detta. Det ligger inte i linje med en politik därvi skall minska koldioxidutsläppen och hålla tillbakaväxthuseffekten. Jag vill fråga socialdemokraterna verkligen för att dessa natur-gaskraftverk skall komma till stånd? Står man fördetta? Det stämmer inte överens med vad man i övrigtsäger, nämligen att vi skall försöka hålla tillbakakoldioxidutsläppen.I diskuterar vi effektiviseringav naturgas på . Det handlar om värmesys-tem. Vad vi nu diskuterar är den storskaliga satsning-en. Av debatten här i kammaren har myckettydligt framgått att det inte finns ett parlamentarisktstöd för en sådan satsning på storskalig naturgas.Birgitta ger inte besked. Det innebär,vad jag förstår, inget annat än att man kommer attarbeta för detta från regeringens sida trots att man vetatt man inte har parlamentariskt stöd. Också det bete-endet tycker jag är något märkligt.Anf. 184 () re-plik:Fru talman! hänger upp sig på frå-gan om gasen. Det kan inte vara obekant för DanEricsson att gas som redan finns i , framförallt i och på , skall behållas ochutvecklas på ett effektivt sätt. Gasfrågan diskuterasockså inom EU, inom det nordiska ministerrådet,inom och senast i i sam-band med att president var här på statsbesök.Frågor måste faktiskt få diskuteras. Vi har en ge-mensam nordisk elmarknad som vi vill skall kunnautvecklas att vara en elmarknad för hela . Jag tycker att det vore helt fel om vi inte disku-terade frågan. När det gäller hur långt somde olika förslagen kan komma får vi ta den diskussio-nen vid det tillfället.Jag hoppas att kan vara med på attvi diskuterar frågor när de är färdigberedda. Det tycksinte vara den poäng som vill göra. backar från sina egna förslag frånenergikommissionen.Anf. 185 () replik:Fru talman! Jag skall ställa samma frågor tillBirgitta som jag ställde till näringsminis-tern. Han svarar ju inte på mina frågor någonsin.Vad kostar det? Vem skall betala?Vi har hört och sett i näringsutskottets behandlingav kärnkraftslagen att vi i allra sista ögonblicket fickett PM av vilket det framgick att reaktorerna värderastill mellan 6,4 och 24 miljarder styck. Det vore intres-sant att få ett omdöme från var idetta spann som näringsutskottets ordförande tror attvärdet kommer att ligga.Vem skall betala dessa miljarder? Enligt regering-ens upprepade utsagor skall industrin inte behövabetala. Det är väl då hushållen som, enligt min upp-fattning, är de som skall betala. Det vore intressant attfå konfirmation av det.Slutligen säger att hon är gladöver den stabila politiska majoritet som står bakomenergiöverenskommelsen. I mitt anförande pekade jag på att den majoriteten kunde ha varitbetydligt stabilare.Socialdemokraterna valde att göra upp med linje3-partierna. Då blev det en sådan här liten majoritet.Jag är av den uppfattningen att den är skör.När nu gasfrågan också kommer upp säger att man måste få diskutera den gemen-samma elmarknaden runt . Det har vi aldrigifrågasatt. Vi har ifrågasatt att skall gå in i engasmarknad som inte behöver gå in i.Anf. 186 () re-plik:Fru talman! frågar vad det kostaroch vem som skall betala. Så långt har man intekommit i den frågan. Självklart handlar det, som jagsade till , om en diskussion. Inom EU,inom och senast då presidentJeltsin var här har vi diskuterat dessa frågor.Jag kan lugna och säga att om detnågon gång skall byggas för gasen, skalldet självfallet ske på kommersiella villkor. Som vi kan bedöma skall staten så att säga inte ha någonroll i om man vill bygga för gasen.Anf. 187 () replik:Fru talman! Jag är ledsen om jag uttryckte mig såoklart att missuppfattade mig,vilket hon uppenbarligen gjorde. När jag frågade omkostnaderna avsåg jag naturligtvis avvecklingen av enreaktor i , inte gasledningarna. Jag tar förgivet att detta med gasen sker på kommersiella vill-kor.De signaler som i gasfrågan utgått från regeringenhar gjort att gasfrågan återigen livats upp. Den fråganhar ju varit död , då ekonomintog död på den. Men har ju statsministern uttalatatt det här med gas är väldigt bra, att Östersjösamar-betet kräver att gasledningar dras över Mellansverigeosv. I och med det livas gasfrågan upp igen.Förutom att jag vill höra vad som är bedömning dels av kostnaderna för att lösain reaktorn, dels av vem som skall betala skulle jagvilja höra hur hon ser på konkurrensförhållandet vadgäller biobränslen och fossilgas.Anf. 188 ()replik:Fru talman! försöker ta sammadebatt som tidigare fördes. Självklart försöker jaggärna utveckla ett resonemang om vad den avstäng-ning kan kosta som vi har beslutat om. Givetvisvet också att detta är en förhand-lingsfråga. Jag kan inte göra någon bedömning avkostnaderna när det gäller det beslut som fattats ochhur dessa kostnader tas ut. Både jag och vet att det både i näringsutskottets betänkande ijuni och i det betänkande från näringsutskottetsom vi behandlar står att dessa frågor återkom-mer till . Det gäller då inför avställandet avytterligare reaktorer. Självklart kommer också kost-naderna att kunna redovisas för riksdagen.Anf. 189 () replik:Fru talman! Jag var på en stor konferens iKiel. 22 nationer fanns representerade - EU-länderoch öststater. Från svensk sida fanns även där. var han chef för energief-fektiviseringsenheten på . På den här konfe-rensen representerade han . Han fick väldigtmycket beröm från de närvarande.Schleswig-Holstein, som stod för det hela, ochDanmark visade verkligen framfötterna och att maninte lägger sig platt. Man jobbar verkligen för dettamed energieffektivisering, vindkraft, sol osv.Jag frågade vad det är som händer bakom lyktadörrar beträffande storkoncerner etc. Man tar ju intetill sig regeringens budskap om att det skall jobbas ien annan anda. Detta tog jag upp med Carl-ErikNyqvist, som ju har gått ut och talat om smarta drag,om att man köper upp för 12 miljarder utomlands. Dethandlar då om kolkraftsbaserade elverk osv.Det här stämmer ju inte med politiken. Hur skallvi kunna få makt över det hela? Vilka styrmedelhandlar det om? Jag har sagt att det behövs ekono-miska styrmedel. säger alltså att det ärnödvändigt att ha miljöavgifter och miljöskatter ochatt sänka arbetsgivaravgifterna. Hur skall vi lösa dethela, ?Anf. 190 () re-plik:Fru talman! Till vill jag säga att energi-politiken kommer att vara evig. Den kommer att dis-kuteras vid många tillfällen i denna riksdag. Jag hop-pas också att många nya lösningar kommer fram ge-nom det energiprogram på totalt 9 miljarder som vikommer att fatta beslut om här om . Det göratt frågorna inte kan vara desamma . Posi-tionerna måste flyttas fram både när det gäller tekni-kutveckling och annat. Så där känner jag ingen oro.Anf. 191 () replik:Fru talman! Jag har några etiska dilemman. Dethandlar om Polenkabeln och det handlar om MOX-bränsle - MOX-bränsle, som vi är på väg att ta tillba-ka i . Jag tror inte att det transporteras hit. Viskulle väl ha i så fall ha hört någonting om det, efter-som plutonium inte är det behändigaste att transporte-ra över vatten. Vad skall vi göra med detta MOX-bränsle? Vad skall SKI ha för befogenheter, och hurkommer regeringen och socialdemokraterna att reage-ra?När det gäller Polenkabeln är det remarkabelt säger att vi måste dra ned på fossil användning.Men om vi börjar importera kolbaserad el från ,där brunkol används som är ännu värre, kan man juinte tala om att man följer klimatkonventionens reg-ler.Nu vet vi att detta med Polenkabeln har gått i stå,men jag skulle gärna vilja veta vad det förs för reso-nemang. Är man beredd att fortsätta driva det här medlikströmskabel, trots att har sagtnej och krävt att det i så fall skall vara en bipolärkabel eftersom den är mindre skadlig. Det är den härtypen av etiska frågor som jag skulle vilja ha svar på.Alltså MOX-bränslet och Polenkabeln - vad skall vigöra?Anf. 192 () re-plik:Fru talman! tar upp detta med Polenka-beln. Vi har ju tidigare uppdragit åt attutveckla den här delen, och det ligger ju helt i linjemed att vi också har en nordisk elmarknad och enomreglerad elmarknad. Därför finns det här med. Hurhanteringen kommer att ske och har skett i de enskildakommunerna kan självfallet inte hanågra synpunkter på. Vi kan ha synpunkter på debeslut som vi har fattat, och dessa stårvi självfallet bakom.Anf. 193 ():Fru talman! Det är ett offensivt omställningspro-gram om 9 miljarder som vi nu skall ta ställning till.En del tycker att det är för offensivt, medan andratycker att det skulle behövas mer.