prot · GL0926 · 1997-11-06 00:00:00 — Jag ser inget egenvärde i attdela upp miljöorganisationernas internationella miljö-arbete på flera olika anslagsposter. Jag tycker faktisktatt det är bättre att det koncentreras till UD och tillNaturvårdsverket.När det gäller övriga anslag till miljörörelsen kanvi också konstatera att deras ekonomiska situationavsevärt har förbättrats på grund av de stora lotteriin-täkter som kommer miljörörelsen till del ochsom inte fanns när en del av detta stöd infördes.Anf. 92 ():Fru talman! Vi har naturligtvis inte varit med omatt godkänna en strykning av till desvenska miiljöorganisationernas internationella arbe-te. Dessa anslag finns fortfarande på flera poster ibudgeten, men de är nedskurna på alla poster. Det kaninte vara rimligt med hänsyn till det arbete som dessaorganisationer bedriver.Anf. 93 Miljöminister ():Fru talman! När det gäller det internationella sam-arbetet är mig veterligt vare sig ,UD:s eller Sidas anslag nedskurna.Kvinnliga ambassadörerAnf. 94 ():Fru talman! Med rätta berömmer vi oss i Sverigeav att ha mest jämställda parlament. Vi ärmäkta stolta över detta, inte minst vid kontakter medparlamentariker från andra länder. har vi ialla dessa länder beskickningar, som också är ettansikte utåt för . Där är det väldigt dåligt ställtmed jämställdheten. En överväldigande majoritet avambassadörerna är män.Jag har en fråga till jämställdhetsministern omdetta. Tänker jämställdhetsministern föreslå någraåtgärder för att vi skall kunna få fler kvinnliga ambas-sadörer?Anf. 95 Statsrådet ():Fru talman! Eftersom vi i regeringen arbetar väl-digt intensivt med det som vi kallar för mainstrea-ming, dvs. att vart och ett av oss statsråd på våra re-spektive områden är ansvariga för jämställdhetspoliti-ken när det gäller såväl praktiska handlingar somutnämningar föreslår jag att , som ju ärstatsråd på UD, svarar på frågan.Anf. 96 Statsrådet ():Fru talman! Vi har inom Utrikesdepartementetanledning att skärpa oss när det gäller jämställdheten.Det finns en intern kritik som vi tar fasta på.Jag kommer ihåg att det precis före valet fattadesett beslut av , som då var utri-kesminister, om fem poster som alla gick till män. Detvar poster som låg precis på nivå under ambassadörs-graden. Jag tycker att detta var ett felaktigt beslut urjämställdhetsaspekt, för det är just där man måstebörja satsa för att få till stånd en föränd-ring.Däremot ser vi en positiv utveckling på lång sikt.Intagningen till UD är nu jämställd. Där råder nästanen kvinnlig dominans. Men vi har anledning att skär-pa oss. Det finns inte alltför få kvinnor ute på ambas-saderna i och för sig. Vi har en hel del kvinnliga am-bassadörer och vi har en kvinnlig utrikesminister, inteminst.Anf. 97 ():Fru talman! Då vill jag fråga om detfinns någon strategi för att förbättra på det här områ-det.Anf. 98 Statsrådet ():Fru talman! Det finns det inom UD liksom i allaandra departement. Det finns också ett mycket aktivtkvinnligt nätverk som tillsammans med de manligakollegerna arbetar på att förbättra situationen. Jag troratt vi får framgång först på grund avvissa beslut som har fattats när det gällernyckelpositioner strax under ambassadörsnivån.KoldioxidutsläppenAnf. 99 ():Fru talman! Jag har en fråga till miljöministern.Den stora klimatkonferensen i Kyoto i närmarsig med stormsteg. skall rege-ringsföreträdare från jordens länder träffas för attfölja upp Rios klimatkonvention och de åtagandenoch program för minskning av utsläppen av växthus-gaser som industriländerna har gjort.EU kommer att driva frågan om minskning av ut-släppen. EU har satt upp ett mål för sina 15 medlems-länder på en minskning . Det är ambitiöst,och det visar vilket ansvar EU tar i denna fråga. Re-geringen har fortfarande inte informerat närdet gäller hur man avser att agera i Kyoto eller vilkenlinje man tänker driva. Än mindre har man tagit endiskussion om vilken den svenska hållningen skallvara.Detta, fru talman, är en mycket intressant och an-gelägen fråga att diskutera i riksdag. Miljö-ministern har ju tidigare inom ramen för EU-förhandlingarna försäkrat sig om att skall fåöka koldioxidutsläppen . Alla andra länder ivår omvärld har däremot tuffa krav på sig att minskadem, och fattade 1993 beslutet att desvenska utsläppen skall stabiliseras för attdärefter minska.Min fråga är: Tar regeringen och miljöministernklimatfrågan på allvar, och kommer regeringen vidkonferensen i Kyoto att ta sitt ansvar och agera i en-lighet med tidigare beslutade målsättning?Anf. 100 Miljöminister ():Fru talman! i Kyoto är en oer-hört viktig och mycket avgörande konferens. Det ärinte som enskilt land som är part i Kyoto. Viagerar i Kyoto genom EU. Därför har det varit väldigtglädjande att se att EU har tagit på sig ett stort ansvar.EU har fattat ett gemensamt beslut om att vi skallminska koldioxidutsläppen i . EU -och har varit med - har drivit det här mycketaktivt internationellt och försökt få de andra parternaatt göra motsvarande internationella åtagande. Tyvärrhar de andra parterna ännu inte velat göra motsvaran-de åtagande. Men EU fortsätter att driva på.Sverige driver de här frågorna aktivt inom EU. Enav de frågor som mycket aktivt har drivit äratt vi, förutom att ha procentsatser om neddragning avkoldioxidutsläppen, också skall lägga fast ett antalåtgärder som är nödvändiga för att verkligen få enminskning av koldioxidutsläppen. Där är ettav de länder som har gjort mest. har därmedkunnat bidra med många konkreta förslag i debatten.Anf. 101 ():Fru talman! har ju miljöministern förhandlatfram en ökning för del inom ramen för EU:sminskning. Kommer miljöministern att ta en diskus-sion och informera sig om inställning tilloch syn på denna fråga? Vi ser det ju som väldigtviktigt att vi i också driver linjen att minskade svenska utsläppen. Och vi vet ju att stängningen avBarsebäck 1 och 2 kommer att innebäraen ökning av fossilt koldioxid - kanske framför alltfrån , som inte ens kommer att redovisautsläppen från sin el-export. Detta är inte riktigt he-derligt.Anf. 102 Miljöminister ():Fru talman! För det första skall man komma ihågatt när EU har gjort en fördelning, innebär inte det attt.ex. behöver öka sina koldioxidutsläpp. Dettaär tvärtom ett förslag från ordföranden. harinte krävt att få göra några ökade koldioxidutsläpp.Det mål som gäller är mål att vi skall sta-bilisera koldioxidutsläppen och därefterminska. Det målet, som har antagits av ,ligger naturligtvis fast.När det gäller vad vi kan göra för att minska kol-dioxidutsläppen i , kan jag tycka att det ärpositivt att nu visar ett intresse. Tidigarehar man varit mycket negativa både när det gäller enökning av koldioxidskatten och när det gäller åtgärdermot bilismen och transporterna - som faktiskt är detstora problemet i hela . Det är ett område därman inte kommer till rätta med ökningen av koldiox-idutsläppen. Skall vi kunna komma till rätta medökningen av koldioxidutsläppen, krävs det att allapartier i alla länder också ser till att sätta in åtgärdernadär de verkligen behövs. Då är bilismen avgörande.Anf. 103 ():Fru talman! Miljöministern vet att det är Modera-terna som har drivit denna fråga ända sedan mitten av80-talet. Men jag kan ju informera kammaren ochTV-tittarna om det också.Anf. 104 Miljöminister ():Fru talman! Jag har aldrig hört yttrasig i denna fråga innan man började använda det somett argument när det gäller nedläggning.Det är ett mycket falskt argument eftersom vi harredovisat en rad åtgärder som gör att Barsebäcksnedläggning inte kommer att innebära några ökadekoldioxidutsläpp.Anf. 105 ():Fru talman! är det ju så, miljöministern, attSverige enligt inte klarar koldiox-idmålen. Det är intressant att veta om miljöministernnu officiellt har övergivit målen. Hon sade att målenlåg fast. Men finns det då något konkret åtgärdspro-gram som miljöministern är beredd att lägga fram föratt komma till rätta med biltrafiken, vägtrafiken, somstår för ökningen av koldioxidutsläppen?Anf. 106 Miljöminister ():Fru talman! Det är viktigt att komma ihåg att närNaturvårdsverket har beskrivit effekterna för framti-den av koldioxidökningen, har man sagt att dettagäller om inga åtgärder vidtas. Men i verkligheten harvi planerat en rad åtgärder för att minska koldiox-idutsläppen. Näringsministern har lagt fram en radförslag på energiområdet. Det gäller energieffektivi-sering, övergång till biobränslen och annat som skallminska koldioxidutsläppen. Vi lägger fram förslagsom skall minska koldioxidsutsläppen när det gällertransporterna. Vi lägger fram förslag om ekonomiskastyrmedel som skall minska koldioxidutsläppen.Med alla åtgärder som vidtas räknar jag ocksåmed att vi kommer att kunna uppfylla de mål som vihar satt upp när det gäller koldioxidutsläpp.Anf. 107 ():Fru talman! är det ju så att inga prognoser vi-sar på några som helst minskningar av koldioxidut-släppen, och det är mycket oroande. Miljöministernsade här att det är vägtrafiken som står för ökningen.Då kan vi inte i denna fråga åberopa näringsministern.Vad har miljöministern för konkret strategi för attminska vägtrafiken?Anf. 108 Miljöminister ():Fru talman! När det gäller transporterna, har ju re-geringen arbetat mycket med att få ett miljöanpassattransportsystem. En viktig del av det är också att viskall minska koldioxidutsläppen. En del i det arbetet,den kanske mest avgörande delen , handlar omatt vi skall få bränslesnålare bilar. Vi skall naturligtvisockså få bättre kollektivtrafik i storstäderna. Flera avde trafiköverenskommelser vi har genomfört har syf-tat till det. Men vi kommer att fortsätta att behövabilen i glesbygd. Därför måste vi också få bränslesnå-lare bilar. Där har vi nu en överenskommelse om skall bli bränslesnålare till år 2005.Det betyder en hel del för koldioxidutsläppen. Viräknar med att den svenska bilindustrin skall kunnaklara en ännu bättre bränsleeffektivitet än så.Anf. 109 ():Fru talman! energi har hafttillstånd att uppföra ett fossilgaseldat kraftvärmeverk.Detta tillstånd löpte ut utan hade byggt det här verket. Man har begärtförlängning av tillståndet till den sista december2002.Det här verket kommer att släppa ut 600 000 tonkoldioxid . Har man fått detta tillstånd?Anf. 110 Miljöminister ():Fru talman! Såvitt jag känner till, ligger denna an-sökan inne. Den är därmed under beredning i Rege-ringskansliet. Därför kan jag inte uttala mig om dettakonkreta fall.Anf. 111 ():Fru talman! Anser miljöministern att ett tillståndatt uppföra ett fossilgaseldat kraftvärmeverk i Göte-borg som släpper ut är förenligt med enekologiskt hållbar utveckling och med riksdagensbeslut om klimatpolitiken och koldioxidmålet?Anf. 112 Miljöminister ():Fru talman! Som väl vet kan jaginte uttala mig om ett ärende som är under beredning.Torsten får vänta tills ärendet är klart.Anf. 113 TALMANNEN:Med detta är frågestund för denna gångavslutad. Dess värre har det inte varit möjligt att gealla dem som har velat ställa frågor plats i dagensintensiva frågestund. Jag tackar er alla för visat intres-se. Jag tackar också för regeringens medverkan isvaren här i dag.7 § Svar på interpellationerna 1997/98:22 och24 om tunnelbygget genom HallandsåsenAnf. 114 Miljöminister ():Fru talman! har frågat kommuni-kationsministern om agerande, när detgäller grundvattensänkning vid tunnelbygget genomHallandsåsen, beror på att man erhållit underhandsbe-sked från regeringen eller Kommunikationsdeparte-mentet om att grundvattensänkningen kommer attgodkännas och vilka åtgärder statsrådet är beredd attvidta i syfte att understryka för statliga myndighetervikten av att följa gällande lagstiftning.Marianne har frågat statsministernvad ministern avser att vidtaga för åtgärder för atthandläggningen av anmälningar av miljöbrott skall gåsnabbare och för att kraven på MKB vid större an-läggningsarbeten skall bli tydligare. Arbetet inomregeringen är så fördelat att det är jag som skall svara,och jag har valt att besvara interpellationerna i ettsammanhang.Banverket har av genom domden fått tillstånd till bortledandeav inträngande grundvatten i bergtunnel genom Hal-landsåsen. I dom gav Vattendomsto-len tillstånd till att även bortleda inträngande grund-vatten i mellanpåslaget och arbetstunneln. Dessaärenden har således inte varit föremål för regeringensprövning. Varken riksdag, regering eller någon annanmyndighet får bestämma hur en domstol skall döma idet enskilda fallet, vilket heller inte skett i detta fall.I en tredje ansökan har begärt att fåtillstånd till ytterligare bortledning av vatten. Dennaansökan har överlämnat till rege-ringen för prövning. Ärendet handläggs på Miljöde-partementet, som beviljat anstånd med attinkomma med slutligt yttrande till den 10 november1997. Regeringen har ännu inte fattat något slutligtbeslut i ärendet. är skyldigt att följa tidiga-re vattendomar till dess att ett nytt beslut meddelas iärendet. Först när ett beslut är offentligt meddelasparterna dess innehåll. Naturligtvis har det inte före-kommit någon underhandsinformation från berördadepartement eller regeringen till Banverket.Jag har inhämtat att i län an-ser att bryter mot tillståndsplikten i vatten-lagen genom att fr.o.m. bortleda mergrundvatten än vad vattendomen medger. Länsstyrel-sen har därför överlämnat ärendet till åtalsprövning,och åklagarmyndigheten har beslu-tat att inleda förundersökning. är alla miss-tankar om brott mot , kemikalielagstift-ningen, vattenlagen etc. samlade i en förundersök-ning.Vad som exakt har hänt vid , vilkafel som har begåtts och vem som har gjort sig skyldigtill dem får förundersökningen visa.Den kommande innebär en skärpt ochsamordnad miljölagstiftning samt en effektivare till-syn. I balken understryks tillsynsmyndigheternasansvar. Tillsynsmyndigheterna skall samarbeta medvarandra och med statliga och kommunala organ somfullgör uppgifter av betydelse för tillsynsverksamhe-ten. Vidare skall tillsynsmyndigheterna anmäla över-trädelser av bestämmelser i balken eller i föreskriftersom meddelats med stöd av balken till polis- elleråklagarmyndigheten, om det finns misstanke om brott.Jag kan inte nog understryka vikten av att till-synsmyndigheten samt polis- och åklagarmyndighetersamordnar sina resurser och samarbetar för att åstad-komma ett så effektivt beivrande av brott mot miljönsom möjligt.Jag har tillsatt en arbetsgrupp som med anledningav införandet av skall belysa tillsynensinnehåll, former och inriktning samt samspelet medverksamhetsutövarnas egenkontroll. Uppdraget skallredovisas den 31 januari 1998.En ekobrottsmyndighet är under bildande. Enligtmin mening är det angeläget att åtminstone kvalifice-rade miljöbrott placeras där.När i ett beslut av regeringen den 5mars 1992 fick tillstånd till expropriation av mark föromläggning av i tunnel genom Hal-landsåsen fanns en miljökonsekvensbeskrivning somunderlag.Kravet på miljökonsekvensbeskrivningar är docktydligare . Enligt lagen om byggande av järnväggäller att en järnvägsplan innehållande en miljökon-sekvensbeskrivning skall upprättas och föregå byg-gande av en järnväg. Lagen trädde i kraft den 1 febru-ari 1996 och var således inte gällande när tunnelbyg-get genom påbörjades. Om tunnelbyg-get hade påbörjats hade projektet prövats enligtden lagen.Regeringen föreslår i lagrådsremissen med förslagtill miljöbalk att miljökonsekvensbeskrivningar skallkunna krävas i flera fall än vad som gäller ochatt reglerna för innehållet i en miljökonsekvensbe-skrivning skall bli mer specificerade. Bl.a. kommerdet att krävas miljökonsekvensbeskrivningar vid detillåtlighetsprövningar som regeringen skall göra avanläggande av järnvägar. I remissen föreslår regering-en också att allmänhetens möjligheter att påverkaskall förstärkas genom ändringar i processen kringmiljökonsekvensbeskrivningar. Ett tidigt samråd skallhållas med enskilda, som särskilt berörs, och länssty-relsen långt innan en ansökan görs och miljökon-sekvensbeskrivningen upprättas. För verksamhetersom kan antas ha betydande miljöpåverkan skall ettförfarande med miljökonsekvensbedömning genomfö-ras. Denna bedömning innebär ett utvidgat samrådmed fler myndigheter och en bredare allmänhet.Regeringen har beslutat att till-sätta en kommission som bl.a. skall utvärdera orsakentill de skador och olägenheter för miljön som haruppkommit och i det sammanhanget analysera beslu-ten. I kommissionens arbete skall även ingå att analy-sera beslutsprocessen och myndigheternas roll samtatt lämna förslag på åtgärder som behövs för att lik-nande händelser skall kunna undvikas i framtiden.Anf. 115 MARIANNESAMUELSSON (mp):Fru talman! Vi har med sett denstörsta miljökatastrofen i , ochvi har väl fortfarande inte kunnat överblicka följdernaav det vi sett. Vi har en grundvattentäkt som ärgrundvatten för stora områden - hur stora tror jag intenågon riktigt vet.I det här området har det sprutats in kemikalier,och man kan inte svara på hur långt in i berggrundende kemikalierna finns i dag.Det visar med all tydlighet vikten av att vi i dethär landet har en miljölagstiftning som fungerar ochen rättsprocess som gör att miljömål beaktas mednågon form av förtur så att det inte blir som i falletHallandsåsen, där gjorde en polisanmälanredan i december. Från åklagarmyndigheten sägerman att detta är ett vanligt rutinfall. Det innebär atttrots att utdömde vite för överskred dom har ingentinghänt.Detta har legat som ett rutinfall. Jag är övertygadom att om detta varit ett fall som man tagit upp hadevi inte behövt se det vi ser . Då hade det upp-märksammats att man tagit ut mer vatten än manskulle och att det inte fungerar. Därmed har man ock-så tagit till metoder för att täcka berget så att det inteläcker vatten. Detta borde man egentligen ha mil-jöprövat innan man fattade beslut.Jag är glad att det nu ser ut som om vi kan kommatill skott och kanske få en miljölagstiftning som kantäcka sådana här problem.Jag saknar i svaret en ordentlig beskrivning av hurministern ser på handläggningen av miljöbrott. Skyn-da på, sägs det. Men i praktiken hänvisar man ju tillbristande resurser på åklagarmyndigheten. Det kaninte vara rimligt att ett miljöbrott skall dra ut på tidenupp emot innan man anser sig hinna ta uppärendet. Det måste till ordentliga resurser för att klaradetta, och en tydlig prioriteringsordning. Hur klassasmiljöbrott i förhållande till andra brott?När det gäller ekobrottsmyndigheten undrar jag:Hur blir det med miljöbrott i förhållande till ekono-misk brottslighet där man ganska tydligt kan räknapengarna och kostnaderna på ett helt annat sätt än närdet gäller miljösidan? Jag skulle vilja höra om minis-tern inte är orolig just för att det finns risker i det här,att man lättare ser att det var fråga om ett stort eko-nomiskt brott som man måste ta itu med. Sedan är detfrågan om miljön och att en vattentäkt kan skadas,vilket kanske innebär att hela vattenområde ärskadat . Det kan man inte se konsekven-serna av, och därmed prioriterar man inte ett sådantärende. Hur skall vi få en tydlighet i detta, där miljö-brott faktiskt prioriteras? Jag skulle vilja ha ett tydligtsvar på den frågan.Anf. 116 ():Fru talman! Jag tycker att det är litet dålig stil avstatsrådet att försöka glida undan den här frågan ge-nom att skylla på dåvarande miljölagstiftning. Det ärbortförklaringar, där det sägs att det inte fanns någonledning på . Men där fanns i alla fall entillförordnad chef. Har det verkligen inte tagits någrakontakter mellan och departementet underden långa tid som trots allt har gått?Fru talman! Jag skrev litet provokativt och frågadeom hade fått underhandsbesked om att manfick göra den grundvattentappning som man gjorde.Jag får här svaret att inte har fått det.Jag skrev detta därför att det är förvånansvärt atten statlig myndighet som medvetet kanbryta mot gällande regler. Vi kan göra ett spektrumoch fundera över hur man skulle ha reagerat om andrastatliga myndigheter hade gjort exakt samma sak.Banverkets agerande i det här fallet är ju närmastskandalöst.I juni månad 1997 skickade enbegäran till regeringen att regeringen skulle ta ställ-ning i den här frågan. Svaret kommer i bästa fall ijanuari 1998, trots att alla vet att problemen är storanere vid Hallandsås.Nu skall det bli en förundersökning, och enkommission skall tillsättas. Det är förvisso bra, därföratt här finns alldeles för många frågetecken som be-höver rätas ut.Varför var det tyst så länge? Jag skrev den förstafrågan i till statsrådet i somras.Det var ingen som officiellt hade kontaktat riksdageller regering tidigare, trots att problemen hade fun-nits nere på . Berodde det påatt det gjorts några konstiga avtal där nere? Jag vet attBanverket och har ett stort ansvar, men detfinns också andra, t.ex. lokala politiker. Banverketsade i en tidning att man inte placeradetunneln på bästa stället och att det fanns skäl till det.Berodde det kanske på att det skulle bli en ny järn-vägsstation i ? Vilket ansvar har SJ?För det första vill jag fråga statsrådet: som lyder under ett departement uppenbartbegår ett lagbrott, bör då inte ett statsråd ingripa? Detkan väl inte kallas ministerstyre?För det andra vill jag fråga: Är det verkligen så,som man kan befara, att det inte förekom någon somhelst kontakt mellan -som i och för sig inte är statsrådets departement -och under hela fram tillseptember ?Anf. 117 ():Fru talman! Jag skall koncentrera mig på den delav svaret där miljöministern talar om att den"kommande innebär en skärpt och sam-ordnad miljölagstiftning". Jag är inte riktigt säker påvad som menas med "den kommande ",om det är utredningen, det som har varit en lagråds-remiss eller det material som miljöministern håller påatt skriva tillsammans med och Miljö-partiet. Men jag antar att det är det som miljöminis-tern har gett offentlighet åt på olika sätt.I det aktuella fallet kan man med tillämpning avdet förslaget se att situationen inte är helt enkel. Möj-ligheten för en åklagare att agera i fallet med Hal-landsås skulle nämligen bli beroende av att man kanvisa att det är en näringsidkare som har agerat ochsom skulle kunna ådömas en sanktionsavgift. Om detär på det sättet, och om en sanktionsavgift kan utdö-mas, skall åklagaren inte väcka åtal annat än i undan-tagsfall, enligt det här förslaget. Till slut kan det landai att sanktionsavgiften inte blir aktuell därför att deninte nyttjar någonting till - återigen enligt det förslagsom miljöministern arbetar med.Fru talman! Den här iakttagelsen i just det fall sominterpellationen gäller har lett erfarna åklagare påmiljöområdet till att konstatera att uppskattningsvis75 % av miljöbrotten försvinner från våra domstolar,enligt nuvarande lagstiftning. Dels försvinner de urmiljölagstiftningen med den som grund, dels försvin-ner de ur bestämmelser.Det är litet svårt att förstå detta, fru talman. I falletmed kan en sanktionsavgift aktualiseras,men om den aktualiseras omöjliggörs å andra sidanåtal annat än i undantagsfall. Det kan då visa sig attsanktionsavgiften inte kan komma att utdömas därföratt den inte nyttjar någonting till. Om situationen är såkomplicerad, som jag i korta ordalag försökte beskri-va, har jag svårt att förstå hur man kan kalla en kom-mande miljöbalk för "en skärpt och samordnad miljö-lagstiftning". Jag tror att i människors medvetande påmiljöområdet är uppfattningen den att miljöbrottenmåste beivras starkare och strängare och att det måstefinnas en tydlig grund för att skärpa beivrandet avmiljöbrott.Om min beskrivning är korrekt i fråga om sank-tionsavgifter och möjligheten att driva ett åtal, såsomi Hallandsåsfallet med den lagstiftning som skallkomma, enligt vad jag har läst i tidningarna, och ommiljöministern gör samma bedömning som erfarnamiljöåklagare har gjort, nämligen att i storleksord-ningen av miljöbrotten nu kommer att lyftas urdomstolarna, samt om miljöministern håller med migpå de två punkterna vill jag fråga henne: Kan miljö-ministern förklara litet närmare för mig hur hon kanbetrakta den kommande som en skärptmiljölagstiftning?Anf. 118 ():Fru talman! Jag vill anknyta till , där han frågar hur man kan utkräva ansvar fördetta.Jag var tillsammans medLars på och pratade medmånga människor, partikamrater och andra.