prot · GL0925 · 1997-11-05 00:00:00 — har ju de väldigt godautvecklingsmöjligheter som jag redovisade i mittanförande. Det är utifrån alla betraktelsesätt enmycket kraftfull satsning på den kollektiva spårbund-na trafiken i regionen. Jag tycker att det är litet an-märkningsvärt att motsätter sig ett sådantprojekt.Men jag är rak i min argumentation kring ett yttregodsspår. Vi måste få en snar lösning på problemet.Finansieringsfrågorna är naturligtvis inte lösta, men vimåste få en snar lösning när det gäller det yttre spåretför att få bort godstrafiken från befolkningstäta områ-den inne i Malmö.Men ett steg mot innebär också atttågtrafiken på minskar avsevärt iförhållande till ett läge där vi inte hade haft citytun-nelprojektet.Anf. 67 () replik:Herr talman! Godstrafiken på Kontinentalbananökar i stället. Vi har resonerat så här: Bygg ett gods-spår där det behövs. Det anser ju också socialdemo-kraterna. Se även till att man gör de sett tilltrafiken nödvändiga och vänliga kollektiva anlägg-ningar i staden som med tiden behövs! Citytunnelnbehövs inte i det skedet.Anf. 68 () replik:Herr talman! Jag vet inte hur insatt i Malmös trafikproblem i anslutning till Öresunds-förbindelsen. Jag uppfattar ställningstagandemot som att för över-skådlig framtid måste vara kvar, även om det yttregodsspåret, för att just klara persontrafiken. Då får vipå ungefär 150 persontrafiksätt perdygn genom Malmö.Ert motstånd mot innebär allt-så att ni permanentar en lösning som innebär att Kon-tinentalbanan får fungera som en trafikförmedlare förtågtrafiken.Anf. 69 ():Herr talman! Även dagens debatt visar att attack-erna mot det i och så populäraprojektet med Öresundsförbindelsen blir allt mattare.Den här tågförbindelsen har vi längtat efter och plane-rat för i mer än hundra år.Öresundsregionen har 3,2 miljoner människor.Där finns det, när Malmöhögskolan hunnit växa tillsig, fyra universitet. Där finns det också en storflyg-plats och förutsättningar för att skapa femteK-region, om man bara kan knyta ihop universiteten,men också universiteten med flygplatsen. Tillväxt ochtillväxtregioner är bra för hela landet, även för denglesbygd som drar nytta av de stöd som storstadsregi-oner levererar till glesbygdsområden.Vi ser nu hur danskarna planerar för högteknologirunt . 40 000 arbetsplatser planeras. Manplanerar också nya hotell och utvidgade mässutrym-men. är det som kan ge den svenska sidanmöjligheter till en motsvarande utveckling. Det är dehär snabba personförbindelserna som kan möjliggöraen mängd jobb i regionen nära storflygplatsen påKastrup.Kommunikationer är nyckeln till tillväxt. Detbästa som kan ges kommande generationer är, och såhar det alltid varit, breda och goda kommunikations-utrymmen. och goda kommunikationsutrym-men skapar nämligen möjligheter att anpas-sa sig till nya och bättre kommunikationsleder. Smalatunnlar är mycket sämre i det avseendet än breda ytor,på broar eller på vägar. Det är ganska märkligt att enregion med 3,2 miljoner människor, alltså mer än vadsom finns i , inte kan knytas ihopmed en väg. Om det hade varit fråga om öken, bergeller skog, skulle vi ha haft en väg mellan ochKöpenhamn. Men är det vattnet och nationsgrän-sen som utnyttjas för att förhindra den naturliga vägenoch det naturliga tåget mellan två delar i en och sam-ma region.Jag håller med om att det yttre godsspåret behövs.Liksom tycker också jag att det ärolyckligt att vi i finansieringsförhandlingarna miss-lyckades så med att åstadkomma en jämbördig del avanslagen till väganslutningarna, men det är nu histo-ria.När det nu finns en bro måste man komma upp påden. Bromotståndarna i har dock dragit frå-gan i långbänk. Vi har alltså halkat efter på grund avnejsägeriet. Vi riskerar nu att jobben till den domine-rande delen hamnar på den danska sidan av förbindel-sen; detta därför att vi inte har tagit för oss ochinte har kommunikationslösningar färdiga att presen-tera för dem som skall etablera sig i regionen.Vi måste ta vara på möjligheterna. Det här ärförsta ledet när det gäller en järnvägslinje som på tvåtimmar skall förbinda med ochdärmed knyta och närmare den starkanordtyska region som växer upp mellan ochHamburg. Där är expansionstakten för närvarandevåldsam. Den här förbindelsen ger alla skåningargoda möjligheter att nå en bra flygplats, något somman saknar.Framtiden ligger inte i distansarbete och electro-nic freedom, innebärande att man säljer en enrumslä-genhet i och köper en herrgård i Värm-land för att där sitta vid sin dator. Distansarbete läm-par sig för rutinjobb. har företagarna och SAFt.o.m. visat att inte ens försäljarjobb fungerar bra somdistansarbete trots att de huvudsakligen ligger i peri-ferin.Framtiden ligger i stället i människors möten. Detär i människors möten som kreativitet uppstår. Därförbehöver vi en bra persontrafik.Herr talman! Man skall bygga broar mellan folk!Anf. 70 ():Herr talman! Även vi som inte tillhör trafikutskot-tet har med intresse lyssnat på debatten om betänkan-de 1997/98:TU6. Om den debatten kan jag väl när detgäller det ämne som behandlas säga att ingenting nytthar sagts . Det hindrar dock inte att en del av desaker är av värde som här har slagits fast. En del de-battörer har tagit ut svängarna. Det har gällt allt frånarbetsmarknadspolitik till hur valkretsindelningen iSkåne ser ut. Mycket kan alltså rymmas i en trafikde-batt.Vi i står bakom det här betänkandet.Vi tycker att satsningen på en fast Öresundsförbindel-se främjar utvecklingen av effektiva kommunikatio-ner mellan och övriga . Så står det iutskottets skrivning, och det har vi skrivit under. Vi-dare ges möjligheter till en gynnsam utveckling av deregionala kollektivtrafiksystemen. Där kommer själv-fallet också att spela en stor roll. Dethandlar inte bara om vad man tycker om det hela, hurbra det är, utan också om ett avtal som finns sedanGeorg dagar och som fortfarande gäller.Däremot har inte så många tagit upp frågan om enbroförbindelse över Fehmarn Bält. Det är naturligtvisangeläget att poängtera den saken, vilket utskottet görmed anledning, tror jag, av motion.Sveriges riksdag är nu beredd att förklara sig villig attdriva på så att broförbindelsen kommer till stånd,eftersom den har både med ekonomi och med en godmiljö att göra.Herr talman! Om det är tillåtet tänkte jag också genågra mera principiella synpunkter. Jag vill gärnafånga upp det som föregående talare sade om viktenav mänskliga möten. Det är också skälet till att man igrunden är positiv till kommunikationer. Modernamänniskor har tagit fasta på detta. Vi reser kanskehundra gånger längre per dag än folk gjorde . Då rörde man sig mindre än . rörsig människor i snitt per dag. Det har alltsåskett en dramatisk förändring. Forskare får konstateraatt vi trots att vi har fått telefonen och telefaxen ochtrots att IT-motorvägar, som det så modernt heter,byggs, ökar det mänskliga resandet. Jag ser detta somnågot som i grunden är positivt.I har det här, som nämnts, varit på tal . hade - detta kan det varavärt att notera - som en av sina första rekommenda-tioner att det var angeläget med en fastförbindelse över . , efteråt, är ensådan på väg.Vi har varit positiva till andra broar länder emel-lan. Ingen här har tagit upp och gnytt över att vi haren fast broförbindelse till . Vi skall t.o.m. byggaom den om vi får råd till det. Vi har flera broar övertill . Jag har inte hört vare sig eller någon annan klaga över att det finns kansketre eller fyra broar över den leden. Men på någotunderligt sätt skulle det vara väldigt allvarligt om vifick en bro till våra danska vänner. Jag har svårt attspåra djupet i denna tanke.För och del är vi i behov aven effektiv trafikföring ut mot kontinenten. Detnämndes här att man från kan resa tillHamburg . Detsamma blir förhållandetför göteborgarna som på kom-mer att nå och i och för sig också Oslonär järnvägsspåren är utbyggda. Det är naturligtvis enväldig förstärkning och förbättring.Ett par ord om det som utskottets talesman sade.Jag har inte så mycket att invända. Han klagade bittertöver hur ont om pengar det var och hur svårt det var ibudgetförhandlingen med . Det är möj-ligt att det var så, men Socialdemokraterna var väldigtlättsinniga i opposition. De infrastrukturmotioner somLars-Erik och andra skrev och röstade för ärvi ljusår ifrån . Det är att beklaga den missbe-dömningen, men vi får väl gneta ihop slantarna.Jarl berömde . Jagskulle vilja skicka med: Lägg inte blåpapper underden. Det är mycket som behöver ändras när det gällerKOMKOM, den har alltför många svaga punkter.Till sist litet om miljöfrågan. Om man är besväradöver för mycket bilavgaser tycker jag att vi skall an-gripa det på annat sätt än genom att stoppa någotenstaka brobygge. Vi behöver gå hårt fram med mil-jökraven på bilparken, men den frågan måste lösas iannan ordning.Allra sist: Det är mycket gynnsamt med broar, ochvi gillar broar - över , över till , t.o.m.i , , så att man slipper"hopp' i älva" där uppe, för att nu citera schlager-sångaren. Vi behöver också en bra Öresundsbro.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutLU3 Den kooperativa företagsformenKammaren biföll utskottets hemställan.LU4 Företagshypoteks ställning efter avregistre-ring av aktiebolagKammaren biföll utskottets hemställan.UU4 Skydd mot extraterritoriell lagstiftning somantas av ett tredje land1. (c)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.NU4 Lag om energieffektivitetskrav för elektriskakylskåp och frysarKammaren biföll utskottets hemställan.TU6 Öresundsförbindelsen och CitytunnelnMom. 4 (kreditgarantiavgift på )1. utskottet2. 3 (c, mp)Votering:245 för utskottet36 för res. 39 avstod59 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 68 m, 20 fp, 3 v, 9 kdFör res. 3: 21 c, 1 v, 14 mpAvstod: 9 vFrånvarande: 16 s, 12 m, 6 c, 6 fp, 9 v, 4 mp, 6 kdCharlotta L Bjälkebring (v) anmälde att hon avsett attrösta ja men markerats ha röstat nej.Mom. 5 (finansiering av tidigare beslutade landan-slutningar)1. utskottet2. 4 (c, v, mp)Votering:243 för utskottet48 för res. 458 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 68 m, 20 fp, 9 kdFör res. 4: 21 c, 13 v, 14 mpFrånvarande: 15 s, 12 m, 6 c, 6 fp, 9 v, 4 mp, 6 kdMom. 6 ()1. utskottet2. 5 (c, v, mp)Votering:242 för utskottet48 för res. 559 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 67 m, 20 fp, 9 kdFör res. 5: 21 c, 13 v, 14 mpFrånvarande: 15 s, 13 m, 6 c, 6 fp, 9 v, 4 mp, 6 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.10 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionermed anledning av prop. 1997/98:15 Ansvar för elek-troniska anslagstavlor1997/98:Ju8 av m.fl. (m)1997/98:Ju9 av m.fl. (c)11 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 4 november1997/98:58 av () till jordbruks-ministernSalmonellasmittat kött1997/98:59 av () till kommunika-tionsministernBromma flygplatsInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 18 november.12 § Anmälan om fråga för skriftligt svarAnmäldes att följande fråga för skriftligt svarframställtsden 4 november1997/98:106 av () till justitieminis-ternBarbarossalägrenFrågan redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 18 november.13 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att följande skriftliga svar på frågor in-kommitden 5 november1997/98:75 av () till inrikesminis-ternRegional utveckling i Värmland1997/98:78 av () till finansministernMiljöjusterade nationalräkenskaper1997/98:79 av () till näringsministernLänsstyrelseanslag för 19971997/98:82 av () till stats-rådet till asylsökande1997/98:83 av () till justitieministernSnöskoterövervakning1997/98:84 av () till socialmi-nisternDopningsjouren1997/98:86 av () till statsrådetMaj-Inger KlingvallBarnbidragsreglerna1997/98:91 av () till statsrådet /98:92 av () till försvarsministernKrypteringsnycklar1997/98:93 av () till justitieministernTullen vid flygplats1997/98:94 av () till arbete1997/98:95 av () till utbild-ningsministernDoktorandernas upphovsrätt till avhandlingar1997/98:96 av de () tillstatsrådet uttag av pension1997/98:100 av () till statsministernEpupadammen i Namibia1997/98:101 av Skånberg (kd) till miljöminis-ternBiologiskt nedbrytbara produkterSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 18 november.14 § Kammaren åtskildes kl. 13.24.Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdets bör-jan t.o.m. 1 § anf. 19 (delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 9 § anf. 64(delvis) ochav förste vice talmannen därefter till sammanträ-dets slut.