prot · GK09118 · 1997-06-11 00:00:00 — Det har funnits viktiga skillna-der gentemot Socialdemokraterna. När Socialdemo-kraterna t.ex. har föreslagit mer centralisering avantagningen till högskolan har självfalletsagt nej. När Socialdemokraterna har varit inne ochtafsat och skapat dåliga regler när det gäller de fristå-ende skolorna och därmed motverkat mångfald ochvalfrihet har självfallet motsatt sig detta.När Socialdemokraterna har velat införa mer central-styrning för forskningsstiftelser har intevarit med på det.Centerpartiet har konsekvent arbetat för en tioårigobligatorisk grundskola med start . Vitror nämligen att det ger möjlighet till en bättre kun-skapsgrund också för de svagaste eleverna. Socialde-mokraterna har inte orkat medverka till det.När Socialdemokraterna har sett till att det blivitlägre kunskapskrav för behörighet till grundskolan,t.ex. genom att inte kräva godkänt i svenska och eng-elska har motsatt sig det. Centerpartiethar hållit en rak och konsekvent linje, men har detfunnits möjlighet att genomföra sådant som Center-partiet har arbetat för, t.ex. att få igenomen utökning av högskoleutbildningarna, och somtyvärr i den förra regeringen, där Cen-terpartiet med stolthet medverkade, många gångermotsatte sig. När vi fått möjlighet att genomföra dettamed Socialdemokraterna har vi självfallet gjort det.När vi har fått möjlighet att äntligen se till att detgenomförs en ordentlig decentralisering inom högsko-lan med nya utbildningsplatser och med fasta forsk-ningsresurser för de nya högskolorna har vi självfalletäntligen genomfört det med stöd av Socialdemokra-terna. Man ser också spåren av det i den vårbudgetriksdagen behandlar . blir det en utbyggnadav antalet permanenta högskoleplatser på sammanlagt60 000 fram till år 2000.Den första omgången genomförs 1997 och 1999.Nu blir det en ytterligare fördelning av platser. Detblir 30 000 nya permanenta platser för och år2000. Dessutom är det en utbyggnad i decentralisera-de former. Det är äntligen ett genombrott för princi-pen om fasta forskningsresurser vid de nya högsko-lorna.Dessutom ökar antalet platser i kvalificerad yr-kesutbildning med 1 500 och med4 300 platser . Redan i den förra vårbud-geten medverkade till en ökad satsning.Nu kommer det totala antalet platser att bli upp emot9 000 , jämfört med 1 700 platser närförsöksverksamheten startade.Många gånger har här i kammarenställt frågor till oss i om varför vi intehar sett till att det har blivit fler platser. när vi hargjort det kunde man förvänta sig att någon moderatåtminstone lade märke till det, men det passar väl intei nuvarande partitaktik.För vår del har det varit viktigt att tillgodose ar-betslivets behov av fler medarbetare med högre kom-petens. Vi vet, genom våra goda kontakter med före-tagare, att det uppstår flaskhalsar om man inte gertillräckliga möjligheter till yrkesutbildning. Därför vetvi att det spelar större roll för företagarna att man fårplatser i verkligheten och inte bara platser på modera-ta propagandapapper.Dessutom ökar antalet platser i vuxenutbildningen.Det är riktigt. En ny modern lärlingsutbildning införs.Det är något som har arbetat för i mångaår. blir det en pilotverksamhet med start redanhösten 1997.Dessutom blir det kvalitetspengar till forskningenoch till forskarutbildningen. Det kommer inte minstatt ge möjlighet till fler doktorander. Jag tycker att detär bra, eftersom har reserveratsig för fler platser. blir det också så. Vi kommerdessutom att arbeta för att en ordentlig del av demskall komma till de nya högskolorna.Socialdemokraterna och vill öka an-slaget till kommunerna för att det skall kunna bli merpengar till skolan. gå något längre. Jag märker att det är partiersom ligger nära varandra. Jag ser det som en bragrund för framtida samverkan.Däremot är det ett parti i kammaren som skiljer utsig fullständigt. Det är som vill ge mind-re. närmar sig faktiskt sanningens minutnär man inte längre bara kan tala om allt gott man villgöra. måste man också tala om för väl-jarna vad det är för nota som hänger med. Det är dagsatt ger besked . Hur mycket pengar tillundervisningen i våra skolor satsar i sittbudgetalternativ? Ni lovar ju enorma skattesänkning-ar. får ni tala om hur ni lyckas undvika nedskär-ningar i skolan. Eller hur blir det? Är det i självaverket så att ni, utöver de nedskärningar som redanhar gjorts, föreslår ytterligare nedskärningar? Tala omvar ni står!Dessutom står det tydligt i det moderata budgetal-ternativet att man skär ned anslaget till utbildnings-och universitetsplatser. är det en nedskärningmed nära 2 miljarder, är det en nedskärningmed 2 ½ miljarder och är det en nedskärningmed nära 3 miljarder. Det är väl att ni äntli-gen redovisar vad dessa nedskärningar skall gå utöver? Jag har läst den moderata motionen. Jag hittaringen redovisning där. Ni har säker en redovisning påert partikansli, men är det inte dags att ni också redo-visar den för väljarna och här i ? Vi skall jufaktiskt strax fatta beslut. Om jag förstår saken rätt,tänker ni rösta på ert förslag. Vad innebär det?Hur många högskoleplatser finns det i Moderater-nas alternativ? Jag vet att , som är en skick-lig politiker, har arbetat mycket i sitt hemlän för atttala om att skulle vilja satsa på fler plat-ser på just hans högskola i . I andra länsäger moderater samma sak. Man kritiserar att det inteär fler platser till högskolan i just det länet, men mantalar inte om att sammanlagt är den totala potten somman har att betala högskoleplatserna med mindre änför alla andra partier.Det här påminner om agerandet hos ett annat parti,nämligen Socialdemokraternas när de satt i opposi-tion. De lovade mängder av utgifter. Jag tror att So-cialdemokraterna djupt ångrar vad de gjorde dengången. tar efter och använder precissamma metod. De lovar mängder med pengar, ochframför allt genom skattesänkningar, och talar inte omhur det skall betalas. De vinner SIFO-poäng . Jagtror att ni djupt kommer att ångra att ni inte talar om iförväg för människor vad detta faktiskt också innebär.Anf. 208 () replik:Herr talman! inledde sitt anföran-de i dagens debatt med att säga att det kanske vidnågot tillfälle skulle vara klädsamt om Centerpartieteller Socialdemokraterna gav en visskredit och erkänsla för den draghjälp vi ändå har gettför att sanera de svenska finanserna. Det gäller bl.a.de skattehöjningar som varit förutsättningen för denhär saneringen, . Jag undrar omCenterpartiet hade haft modet att medverka till democh om medverkan inte hade inneburitatt vi hade fått ännu större nedskärningar som hadevarit ännu smärtsammare för stora grupper i vårtsvenska samhälle.Sedan har jag en kommentar till de nya antag-ningsreglerna till högre utbildning - den generellabehörigheten. Det innebär ju faktiskt en dramatiskhöjning av kraven mot tidigare. Man får också kommaihåg att vi har de särskilda behörigheterna. Detglömmer att nämna.Anf. 209 () re-plik:Herr talman! Det är klart att ett slags draghjälp harVänsterpartiet varit. Så länge man samarbetade medSocialdemokraterna gick ju räntan bara upp. Då vardet tvunget att något klokt parti gjorde någon-ting annat. Jag tror att de skattehöjningar ni genom-förde då var negativa för landet. Jag hade inte velatatt det skulle genomföras så stora skattehöjningar.Men det är väl bara att konstatera att ni faktiskt inteorkade de svåra sakerna. När det blev dags för demblev SIFO-suget för stort för , och de övriga kamrater-na.Anf. 210 () replik:Herr talman! som AndreasCarlgrens parti satt i regeringsställning steg räntanmed 500 %.Anf. 211 () replik:Herr talman! Jag tycker att jag förnam en ganskadesperat ton i anförande. Jagskulle först vilja ställa en allmän fråga. Den gällerCenterns ansvarstagande. Det har vi ju hört om tillleda här. Är det ingenting i det betänkande som vi behandlar som ogillar? Är allting perfektoch bra? Är allting centerpolitik?När det gäller forskning och högre utbildning villjag bestämt dementera det sade omatt motsatte sig utbyggnaden av denhögre utbildningen och forskningen. Vad är det förtrams? Är det någon som verkligen såg till att forsk-ningen byggdes ut i det här landet 1991-1994, var detPer som då var utbildningsminister. Vi satsaderejält på högskolan och den högre utbildningen. Omjag inte minns helt fel gav det 50 000 platser somockså medverkade till. Det var bra.Sedan gällde det den kvalificerade yrkesutbild-ningen. Det jag kritiserade för , isamband med budgetpropositionen, var att man sadeatt man ville bygga ut den kvalificerade yrkesutbild-ningen, men man satsade inte på några platser. harman medverkat till det. Det tycker jag är bra. Detskall ni ha beröm för. Det är bättre än ingenting, menvi vill ha mer. Och det hade varit ännu bättre.I det moderata budgetaltenativet säger vi klart ochtydligt att vi satsar på skola, vård och omsorg. Mendet som är avgörande för om vi skall klara skolan,vården och omsorgen i detta land är att vi också fårfler människor i arbete. Det stora problemet i vårtland är ju att det blir färre och färre som har riktigajobb, och det blir då också färre och färre som skallbetala detta. Vi måste vända på steken så att vi får fleri arbete. Därför måste vi även se till att vi får tillväxt iindustrin, i näringslivet, att vi får fler sådana jobb.Det är ju det som det handlar om.Anf. 212 () re-plik:Herr talman! Detta är nu den andra debatten i vil-ken jag försöker få svar från . har vihört första replik, och något svar kom inte.Nu har bara en replik kvar. skall det blispännande att höra om äntligen orkar samlasig till ett svar.Frågan är alltså: Hur mycket pengar satsar mode-raterna i sitt budgetalternativ på undervisningen iskolan? Blir det nedskärningar? Hur är det egentligenmed det?Den andra frågan var: Var skall ni göra de ned-dragningar som ni faktiskt redovisar när det gällerutbildning och universitet? Har ni gjort någon uträk-ning på det? Eller talar ni bara om att göra nedskär-ningar med miljarder utan att alls ha tänkt igenom hurdet skall gå till?Det enda svar gav var att fler skall hajobb. Tänk att det svaret påminner mig om något. Detär precis det svar som socialdemokraterna brukade gepå då vi frågade dem hur de skulle finansie-ra sina stora löften. Genom fler jobb, sade de. Mendet höll inte. ger precis samma svaroch det är precis lika tomt bakom svaret. Det tyckerjag inte verkar bra.Ulf frågar också om jag gillar allt. Jag tyck-er att jag tydligt redovisade vad som skiljer Center-partiet från Socialdemokraterna i utbildningspolitiken.Så det där var nog en sådan där debattanvisning somhängde med. Det var någonting man skall säga omman är moderat. Man skall ifrågasätta om Centerpar-tiet tycker något självt. Men det blev ju litet konstigtnär jag precis hade använt en stor del av mitt anföran-de till att redovisa det.Anf. 213 () replik:Herr talman! får förlåta mig,men jag tror inte att jag behöver ha några anvisningarom vad jag skall säga eller inte säga. Jag tror att jag ärkapabel att tänka själv, och det tror jag att AndreasCarlgren faktiskt också är.Jag frågade om står bakom allt i dethär betänkandet, i del 1 och del 2. Är det någontingav det som står där som ni ogillar?Det redogjorde för var sådanasaker som vi har debatterat här i kammaren.Jag är väl medveten om att då har haft en delandra uppfattningar.Sedan till detta med besparingar. Visst sparar vipå den kommunala sektorn. Vi sparar 7,7 miljarderkronor. Det kan man läsa var som helst.Men får ju kommuner och landsting ettskatteutjämningsbidrag. Det är god centerpolitik,skulle jag tro. Man decentraliserar pengarna och se-dan får kommunpolitikerna fördela dem. Jag kan lovaAndreas att Moderata samlingspartiet i var-enda kommun värnar och satsar på skolan, vården ochomsorgen. Däremot kanske vi säger nej till kommuna-la bolag och litet annat smått och gott, som man kandiskutera om kommunerna skall koncentrera sig påeller inte.Slutligen är det ändå så - det tror jag att ävenAndreas inser - att vi måste se till att föra enpolitik i det här landet som medför att fler människorkommer i arbete. Det gör vi inte genom regleringar,skattehöjningar. Det gör vi inte genom att sända sig-naler om att det är bra med småföretag, men de skallförtidsinbetala momsen, de skall betala längre sjuklö-neperioder och sådant. Det är fel politik. Man sänderfel signaler.Anf. 214 () re-plik:Herr talman! erkänner i alla fall skär ned drastiskt på bidragen till kommunerna.Det är väl ett framsteg.Men vad jag förstår direkt vilseleder han säger: Vi decentraliserar pengarna. Det är juprecis vad ni inte gör när det gäller skolan, det områ-de vi nu diskuterar. Där centraliserar ni ju och för-statligar pengarna genom en nationell skolpeng. Nitalar fortfarande inte om hur den skall fungera. Nitalar inte ens en gång om hur mycket pengar det gäl-ler. Jag har förstått att det undviker att svara på. vill inte ge föräld-rarna och eleverna i besked om hur mycketpengar tänker satsa på skolan.Det låter man naturligtvis bli att göra därför vill kunna påstå att man tycker att det är fel mednedskärningar, som man fortsätter att göranedskärningar för de kommuner som ändå skall hapengarna för att kunna göra något av dem för skolan.När det sedan gäller utbildning och universitet er-känner i sin motion att man gör storanedskärningar. Men man redovisar inte där och intehär hur de nedskärningarna skall läggas ut. Man villinte tala om sanningen. Men vi kommer att fortsättaatt ställa de frågorna. eller senare måste modera-terna svara på hur man gör nedskärningarna.Vi talar om vad vi står för. Det kommer att visasig i den omröstning vi gör att vi står bakom betän-kandet när det gäller utbildningen. Det gör vi, precissom jag sade, därför att vi känner att vi har fått stödav en riksdagsmajoritet för saker som Centerpartietlänge har arbetat för, och det är vi stolta över.Anf. 215 ():Herr talman! När det gäller bostadsbidragssyste-met som jag närmast tänkte beröra i det här anföran-det finns det två stora problem, två stora fel. Det harvi varit medvetna om . Det har även företrädareför och för Socialdemokraterna varitmedvetna om länge.De fel som finns är införandet av de individuellainkomstgränserna och begränsningen av den bidrags-grundande bostadsytan. Framför allt är det dessa tvåsaker som har orsakat problem.De problem som de har orsakat har vi fått redovi-sade i bostadsutskottet. Ingen är okunnig om dem. Vivet att vissa hushåll har fått sina bidrag minskade med2 . Vi vet att av bidragshushållen harförlorat mer än i månaden.Det här gäller i synnerhet de hushåll där en avföräldrarna är hemma för att se till familjens barneller är hemma därför att man är utan arbete. Det ärganska många som är utan arbete dessvärre. För demär detta ett mycket stort problem. Många av demtvingas gå från sina bostäder, tvingas flytta till enmindre lägenhet om de nu bor där det kan finnasnågon sådan. Eller också tvingas de sälja sina hus.På många orter där det finns arbetslösa kanskeman säger att man skall förkovra sig, att man skallskaffa sig mer kunskaper så att man kanske blir at-traktiv på arbetsmarknaden. Även detta har till stordel omöjliggjorts för dessa hushåll genom konstruk-tionen av inkomstgränserna.Det här höll och Socialdemokraternamed om när bostadsutskottet behandlade frågan förnågra månader sedan. I utskottets betänkande nr 14sade man från majoritetens sida - som Centerpartietoch Socialdemokraterna representerade - så här:Enligt utskottets mening bör regeringen alltså i1997 års vårproposition lämna ett förslagtill vissa regeländringar för bostadsbidragen, utformatså att effekterna för de hushåll som fått vidkännasväsentliga förändringar mildras. De nya reglerna börträda i kraft redan under 1997.Det här blev ett tillkännagivande. trodde viinte riktigt på er. Vi sade att det är stor risk för att detinte blir någonting av det här, att de förändringar somgenomförs blir för små, att de kommer för sent.Och vad hände? Ja, det ser vi nu när vi har vår-propositionen framför oss.Herr talman! Vi fick rätt i denna kritik. De regel-förändringar som föreslås i vårpropositionen är ytterstmarginella. De kommer inte att hjälpa de många hus-håll som har haft bostadsbidrag, som är beroende avbostadsbidrag för att få en hygglig utkomst. Den 1november är ett alldeles för sent datum för att genom-föra även dessa små förändringar som socialdemokra-terna nu har samlat sig till att föreslå.Det här framgår också i det särskilda yttrande somCenterpartiet har fogat till betänkandet. Där sägerRigmor : Även om regeringen i formell me-ning tillgodosett begäran var det enligt minmening aldrig avsikten att förbättringarna i bidragenskulle avse en så som . Avsiktenvar snarare att de nya reglerna skulle träda i kraft såsnart som möjligt efter beslut, dvs. senastden 1 juli.Även har kritik mot att det är såsent. Centerpartisterna blev helt enkelt lurade på attgå in i uppgörelsen. Det är beklagligt, och jag förståratt det känns bittert, men så är det.Vad vi nu säger från Moderata samlingspartiet,och är att de indivi-duella gränserna skall bort, att vi skall återinförabegreppet att man skall titta på den samlade hushåll-sinkomsten i fråga om bostadsbidragen. Vi skall tabort regler om de begränsningar i bostadsytan somSocialdemokraterna genomförde ochgå tillbaka till de gamla reglerna. Det är precis dettadet handlar om.Centerpartiet har chansen att inte bli lurade engång till. har möjligheter att säga: Viaccepterar inte att bli lurade. Vi ställer därför upp pådet förslag som finns om att rätta till de problem somfinns för barnfamiljerna i fråga om bostadsbidragen.Jag hoppas att även skulle kunna visadetta civilkurage. Men där har jag mindre hopp. Tänkom jag kunde få bli besviken så här på kammarensnäst sista arbetsdag. Det vore, herr talman, ett pro-blem som jag skulle ta med glädje. Jag skulle säga:Äntligen stod sig civilkurage helavägen ut. Hoppas att det blir så!Anf. 216 ():Herr talman! Min uppgift är egentligen att tala omfrågor som berör utgiftsområde 18 men tänker först taupp några generella budgetfunderingar.Riksdagens revisorer skriver i sin rapport och försurningen att varit fram-gångsrikt i det internationella arbetet mot försurning-en, men när det gäller det nationella arbetet är detsämre ställt. Vi klarade inte att minska utsläppen avkväveoxider till 1995. släpper vi utmer kväveoxider än vi importerar. Målet om att redu-cera utsläppen av ammoniak till 1995 harvi inte ens börjat röra oss mot. Miljöhänsyn vägs motandra intressen, och långsiktiga miljöproblem ställsmot dagsaktuella frågor som investeringar i infrastruk-tur, sysselsättning och tillväxt. Det beror på bristandeförståelse för och erkännande av de miljöhot somfinns. De hindren måste undanröjas.I vårpropositionen finns tecken på en förändring.Statsministerns tal om det ekologiskt hållbara samhäl-let lyfts fram i t.ex. det ekologiska programmet förkommunerna och i omställningsbesluten i energifrå-gan. När det gäller infrastruktursatsningar fortsättersatsningarna på stora vägprojekt runt våra storstäderom än i något bantad version. Den regionala obalan-sen fortsätter utan något större stöd från statens sidaför att minska det.Under 1996 minskade befolkningen i 19 län ochväxte i 5 län, alla i tätbefolkade regioner. Detta är interimligt när det gäller att skapa förutsättningar för ettekologiskt hållbart samhälle. Det som saknas i politi-ken och i de ekonomiska besluten är en ekologiskvärdering. Dagens traditionella budgetsystem mäterinte miljöförstöringens kostnader, varken för gamlasynder eller för tillkommande.När var i och presenteradeWorld årliga rapport om tillståndet ivärlden sade han: När verkligheten har sprungit ifrånde ekonomiska teorierna kan man inte förändra verk-ligheten. Man måste förändra de ekonomiska teorier-na.Sverige som ett förhållandevis rikt land måste vå-ga gå före och visa vägen i miljöfrågorna. En miljö-konsekvensbeskrivning av alla riksdagsbeslut bordevar lika självklar som att alltid belysa dem ur ettkönsperspektiv.Nu går jag över till att behandla utgiftsområde 18och börjar med litet kritik av den nya budgetproces-sen. Utgiftsområde 18:s största utgift är kostnadernaför räntebidragen. Regeringen presenterar en utgifts-ram för området men ger ingen presentation ellerbakgrundsbeskrivning av posten för räntebidrag. Inteheller bostadsutskottets kansli eller ledamöter harunder arbetet med utgiftsområdet kunnat få del avsådan information. Detta är anmärkningsvärt ochodemokratiskt. Regeringen begär att utskottet ochriksdagen in skall ställa sig bakom den före-slagna utgiftsramen. Det är ett orimligt krav om mandessutom gör med budget som med 1997års, nämligen låter utgiftsramarna för de olika utgifts-områdena ligga helt fast. Regeringen måste skärpabeskrivningen av anslagsposterna, eller så får vårbud-geten bli ett mer övergripande dokument där utgifts-områdesramarna lämnas mera öppna.Så till den fråga som upprört mig mycket och somdrabbat många människor hårt, nämligen bostadsbi-dragen. Skattereformen ledde till kraftigt höjda boen-dekostnader för alla, även dem som inte fick storaskattelättnader. Det skulle kompenseras med höjdabarnbidrag och bostadsbidrag. Av detta blev inget. Istället blev bostadspolitiken en stor del av den pågå-ende budgetsaneringen, som och Socialde-mokraterna nu genomfört. Kostnaderna för bostadsbi-dragen har reducerats med , och barnbi-dragen har sänkts.Den undermåliga analys och konsekvensbeskriv-ning av förslaget som ledde till regelsystemblev en chock för många hushåll. 42 000 hushållförlorade över ennatt . Situationen var väl känd ochbelystes av flera hushållsekonomer. Efter en snabbut-redning på och efter påtryck-ningar från oppositionen i bostadsutskottet tog till sistSocialdemokraterna och ett utskottsinitiativ ifrågan, där man ensidigt lämnar tillbaka bollen tillregeringen att återkomma med förslag. Det är etthandlande som inte precis stärker ställninggentemot regeringen.I utskottet fördes en intensiv debatt om när för-ändringen och de nya reglerna skulle börja gälla.Vänsterpartiet hävdade , andra var inställdapå . Olika regelförändringar diskuterades.Nu har vi resultatet: Förändringen gäller från den 1november, och effekten är marginell. Av de 42 000hushåll som drabbats värst förlorar fortfarande 39 000hushåll eller med. De nya reglernakomplicerar ytterligare beräkningsgrunderna för bi-dragen och sägs - hör och häpna - ge ett fördelnings-politiskt rättvist resultat. Är det rättvis fördelnings-politik att först sänka bidragen för att sedangöra en marginell förändring? Hela gruppen bostads-bidragstagare hör till de sämst ställda. Alla tillhörförlorarna om bostadsbidragen förändras och reduce-ras.De här två sakerna visar regeringens kamerala synpå budgetfrågor, visar att man inte inser behovet förde sämst ställda och att man saknar empati för deutsatta hushållen. lyckades Social-demokraterna och i bostadsutskottet fåfram . Det är en politisk fjärt och ett pinsamtresultat det buller och bång som företrädare för sskapade när reglerna skulle ses över.Jag förstår om människor känner politikerföraktnär aviserade förändringar får detta resultat.Analyser av den senaste regelförändringen ärgrund och saknar flera ingredienser. En bredare ana-lys krävs för att förändringarna skall bli meningsfulla.Därför vidhåller sitt förslag om entakregel fr.o.m. som säger att ingen skallbehöva förlora mer än på 1997 årsregler. Finansieringen får ske med nedskrivningen avprognoserna för kostnaderna för räntebidragen, somenligt prognoser minskar med 3 miljarderunder 1997.En mer seriös analys genomförs av de nu gällandereglerna, och regeringen får i höstbudgeten kommamed förslag till nya regler att gälla fr.o.m. 1998.Bostadspolitiken har havererat på många områden.Regeringen säger sig vilja återkomma medförslag utifrån Bostadspolitiska utredningens betän-kande. I vårpropositionen hittar man inga pengar fören förändrad bostadspolitik. Ansvariga ministrar ärosynliga, inte minst här , vilket är beklagligt menstärker bilden av att inget görs på det bostadspolitiskaområdet.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till reser-vation 101.Anf. 217 ():Herr talman!