prot · GK0972 · 1997-03-04 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1996/97:72Tisdagen den 4 marsKl. 14.00 - 15.56Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 24, 25 och 26 feb-ruari.2 § Meddelande om frågestundTalmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsrådnärvara:Näringsminister , justitieminis-ter , statsrådet , inrikes-minister , miljöminister , jordbruksminister och stats-rådet § Meddelande om fördröjt svar på interpel-lationTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellation 1996/97:196Till riksdagenInterpellation 1996/97:196 av försvarets roll i miljöarbetet.Interpellationen kommer att besvaras fredagen den21 mars 1997.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning i före-ning med utlandsresa.Stockholm den 27 februari 1997FörsvarsministernEnligt uppdragIngvar ÅkessonExpeditionschef4 § Svar på interpellation 1996/97:176 om be-sparingar inom kriminalvårdenAnf. 1 Justitieminister ():Fru talman! har frågat mig vilka åt-gärder regeringen avser att vidta för att besparingarnainom kriminalvården inte skall drabba den särskildaprogramverksamheten vid kriminalvårdsanstalternaeller försvåra differentieringen av de intagna. AliceÅström har hävdat att det nu föreligger ett generelltkrav på att beläggningen skall vara på allaanstalter och att detta innebär att de anstalter som harhaft egna och speciella intagningsförfaranden nu intekan ha kvar dem.Bakgrunden till de besparingskrav som ålagtskriminalvården är framför allt att beläggningen vidsåväl anstalter som häkten har minskat, och att för-söksverksamheten med elektronisk övervakning ut-vidgats till hela landet . Besparingarnaberor också på att det finns förutsättningar att utnyttjaanstaltsplatserna effektivare och att det pågår en om-organisation av kriminalvårdens myndigheter somockså skall leda till effektivare verksamhet.Kriminalvårdens verksamhet skall inriktas på åt-gärder som påverkar den dömde att inte återfalla ibrott. Kriminalvården har utvecklat en programverk-samhet i det syftet. Utvecklingen av innehållet i verk-ställigheten skall fortsätta att fördjupas. I reglerings-brevet för innevarande budgetår har regeringen ålagtkriminalvården att öka omfattningen av brotts- ochmissbruksrelaterade påverkansprogram, liksom anta-let intagna som får ta del av dem. Kriminalvårdenskall också säkerställa en hög kvalitet i programverk-samheten.Det behövs ett utrymme i anstaltsorganisationenför att varje intagen skall kunna placeras på en platsmed rätt säkerhetsnivå och verksamhetsinriktning.Tidigare har regering och riksdag uttalat att anstalts-beläggningen inte bör överstiga . Under senaretid har emellertid stora förändringar skett som haftbetydelse för hur stort utrymmet behöver vara. Fleraanstalter har genom tillbyggnader blivit större, vilkethar ökat möjligheterna till differentiering av de intag-na inom samma anstalt. Variationen i beläggningenöver året är mindre än tidigare och kommer sannoliktatt minska ytterligare i samband med utvidgningen avden elektroniska övervakningen. Vidare pågår ettutvecklingsarbete med ett databaserat platsplanerings-system som gör det möjligt att utnyttja platserna bätt-re.Platsplaneringssystemet kommer att innehållauppgifter om tillgängliga platser och en s.k. profil avvarje dömd person som skall placeras på en anstalt. Ibeskrivningen av profilen ingår uppgifter om bl.a.missbruk, droghantering vid anstalt och våldsbenä-genhet. Även uppgifter om behov av t.ex. vård föralkohol- eller narkotikamissbruk ingår i beskrivning-en. Systemet kommer att ge information om tillgäng-liga platser som motsvarar den dömdes profil. Samtli-ga anstalter kommer att ingå i systemet. Det kommerändå att finnas ett utrymme för anstalter med särskildaintagningsförfaranden att ha kvar dessa. Avsikten ärnämligen att den myndighet som skall placera dendömde skall samråda med den berörda anstalten innanen plats bokas.Det är alltså möjligt att minska det extra utrymmesom finns i anstaltsorganisationen och därmed utnyttjaorganisationen effektivare utan försämrad säkerhetoch kvalitet. Den tidigare generella för be-läggningen var ett alltför trubbigt instrument för attmäta och säkerställa kvalitet. Den var bara ett kvanti-tetsmått. Någon ny norm för hur stort utrymmet ianstaltsorganisationen bör vara har därför inte angi-vits. Det ankommer i stället på Kriminalvårdsstyrel-sen att se till att anstaltsorganisationen kan klara dekrav och riktlinjer som riksdag och regering har ställtupp. I regleringsbrevet har Kriminalvårdsstyrelsenålagts återrapporteringskrav på det här området. Jagkommer att följa beläggningsutvecklingen och ut-vecklingen av programverksamheten.Kriminalvården bedriver alltså en programverk-samhet i syfte att påverka de intagna att inte återfalla ibrott. Kriminalvården kommer att fortsätta utveck-lingen av verkställighetens innehåll och även i framti-den skapa förutsättningar för en differentiering av deintagna.Anf. 2 ():Fru talman! Jag tackar justitieministern så mycketför svaret. Det är viktigt med informationen om attdatasystemet också skall ta den individuella hänsynsom behövs för att man skall kunna göra bra place-ringar när det gäller att differentiera de olika anstal-terna. Det är också bra att det finns med att myndighe-ter som skall placera den dömde skall samråda medden berörda anstalten innan en plats bokas.I dag finns det speciellt en anstalt, Österåkersan-stalten, som har haft ett mycket speciellt intagnings-förfarande. Där har det funnits en stor oro för möjlig-heterna att ha kvar det speciella intagningsförfarandeman har haft. Man har utifrån sin program-verksamhet kunnat göra speciella intervjuer med dehäktade och dem som sökt från bli pla-cerade. I och med det här svaret kan man alltså slutaatt vara orolig även på Österåkersanstalten.Tidigare har jag också stått bakom de besparingarhar ålagts kriminalvården. Det har jag gjort just för attbeläggningen vid anstalter och häkten har minskat,något som är väldigt positivt, och för att försöksverk-samheten med elektronisk övervakning från årsskiftethar utvidgats till hela landet.Samtidigt finns det, det kan man se när man görbesök på anstalter och är ute och tittar på den budgetanstalterna har fått, också ett generellt besparingskravpå anstalterna. Detta drabbar speciellt hårt de anstal-ter som har bra programverksamhet. Jag vill återigenta som exempel. har varit detpositiva exemplet inom svensk kriminalvård när detgäller att förhindra återfall. harman där fått en så pass stor besparing att personal-styrkan har minskat . Under det kommandebudgetåret har man ett besparingskrav på ytterligare12 %. Det här hotar den goda verksamhet som finnsute på anstalterna och som är oerhört viktig för attbryta återfallsfrekvensen. Därför är det viktigt attKriminalvårdsstyrelsen när man nu skall fördela debesparingar som skall göras över de olika regionerna,ser till innehållet i verksamheten och inte bara läggerut besparingar rent generellt.Fru talman! Justitieministern tog inte upp de gene-rella besparingskrav som läggs ut på anstalterna ochhur det här drabbar verksamheten. Däremot tog honupp att det finns krav på återrapportering och på skall följa upp vad som har hänt med program-verksamheten. Hon tog också upp frågan om antaletintagna på anstalt. Därför är det oerhört viktigt attjustitieministern också under nuvarande budgetårföljer upp hur verksamheten drabbas. Om en verk-samhet ute på anstalterna monteras ned, riskerar vi atttappa tempo i stället för att öka omfattningen avbrotts- och missbruksrelaterade påverkansprogram istället för att ägna tid åt att bygga upp de program vitidigare haft.Därför, fru talman, undrar jag vad justitieministernkommer att göra under innevarande budgetår för attanstalterna inte skall drabbas generellt.Anf. 3 Justitieminister ():Fru talman! I anvisningarna - som regering ochriksdag beslutar om - till den centrala myndigheten,, finns inga detaljerade anvis-ningar för hur besparingarna skall tas ut.Som vet fattas besparingsbeslutenpå den centrala myndigheten. Vid de besluten harmyndigheten naturligtvis att ta hänsyn till de allmännariktlinjer, mål och redovisningskrav som regeringenhar ställt på myndigheten. När det gäller på vilket sättbesparingarna läggs ut och vilken effekt de har påanstalterna har givetvis att tahänsyn till olika faktorer, bl.a. vilken typ av verksam-het som bedrivs vid en anstalt.Jag vill inte här diskutera en enskild anstalt. Menpå grund av vad har sagt känner jag migföranlåten att säga att det finns många anstalter i vårtland som bedriver en verksamhet av hög kvalitet ochsom har höga ambitioner. Besparingskraven och dediskussioner om nedläggningar av anstalter som harvarit har föranlett många anstalter att bl.a. uppvaktamig och redovisa sin verksamhet. Jag har då kunnatkonstatera att inte en utan många anstalter bedriver enhögkvalitativ verksamhet och har höga ambitioner.Det är naturligtvis viktigt att värna om just detta. Detär kompetensen och ambitionerna hos personalen somblir helt avgörande för om vi kan höja kvaliteten påinnehållet i verkställigheten i våra fängelser - det ärambitionen. Trots besparingar finns faktiskt kravet påatt det skall bli en bättre kriminalvård som syftar tillatt minska brottsligheten i samhället.Anf. 4 ():Fru talman! Jag delar justitieministerns åsikt. Jaghar också på mina resor och studiebesök runt om ilandet inom kriminalvården kunnat se att det finns enmängd bra anstalter med en mängd program som haren oerhörd betydelse.Anledningen till att jag lyfter upp ärkanske att var en av föregångarna. Det vardär man började att jobba på ett annorlunda sätt, ochdet har fått ett genomslag i övriga kriminalvården idag.Fru talman! Justitieministern säger att hon intekommenterar vad gör föravvägningar och var man lägger ut besparingar. Menborde inte justitieministern känna en viss oro när mankan se att det finns en tendens till att generella bespa-ringskrav läggs ut på anstalterna? Det föranlederåtminstone mig att fråga vilka avvägningar man hargjort när det gäller programinnehåll och verksamhet.Det tycks slå så jämnt över alla anstalter. Det får migatt undra hur mycket innehållet och programmen påanstalterna har vägts in?Anf. 5 Justitieminister ():Fru talman! Det är naturligtvis väsentligt att viäven i diskuterar hur kriminalvården ut-vecklas i vårt land. Men jag tror att det vore fel om vitog ifrån dess ansvar föratt se till att de resurser som kriminalvården får till sittförfogande används på det bästa sättet när det gälleratt uppnå de olika mål och krav som vi ställer påmyndigheten. Det är anledningen till att jag inte avseratt kommentera enskilda beslut som myndighetenfattar.Jag är inte alls säker på att de besparingskrav somfinns på kriminalvårdsområdet läggs ut generellt. Detskulle inte vara möjligt att göra det. Bara det faktumatt en stor del av besparingarna tas hem via nedlägg-ning av anstalter visar att det påståendet inte kan varakorrekt.Medelkostnaden för en intagen i våra fängelser ärungefär . Rent generellt kan mansäga att varje anstalt - i och med den kostnaden -både skulle kunna minska sina kostnader och höjasina ambitioner.Anf. 6 ():Fru talman! Visst tas en stor del av besparingarnahem genom nedläggning av anstalter. Men man harkunnat se att de enskilda anstalter som inte är med inedläggningsdiskussionen har hamnat på en generellbesparing på ca 10 %.Jag delar ändå justitieministerns åsikt att de resur-ser som vi här i lägger på kriminalvården imångt och mycket kommer att räcka för att man skallkunna bedriva en bra verksamhet. Det finns och harfunnits en besparingspotential inom kriminalvården,och även kommer det att vara möjligt attgöra ytterligare besparingar inom kriminalvården omden nya straffrättskommitténs förslag införs som in-nebär att de alternativa metoderna utvecklas.Fru talman! Jag vill ändå lyfta upp min oro överatt vi förlorar kompetens ute på anstalterna, en kom-petens som behövs för att man skall kunna utvecklade program som vi så väl vet behövs. De finns och kan utvecklas vidare. Det är oerhört viktigtatt den kompetensen kommer att behållas inom krimi-nalvården för att vi skall kunna minska den återfalls-frekvens som vi har haft på våra anstalter ochför att vi skall kunna nå ett bättre resultat.Jag tackar justitieministern för debatten. Detkommer att behövas många debatter om hur kriminal-vården skall utvecklas i i framtiden.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1996/97:180 om denkommunala revisionenAnf. 7 Inrikesminister ():Fru talman! har frågat mig vilka åt-gärder jag avser att vidta för att stävja de s.k. affärersom uppdagats inom bl.a. kommunalaverksamheter.Jag vill till att börja med särskilt betona att rege-ringen ser med stort allvar på missbruk av offentligamedel. När den som har fått medborgarnas förtroendeatt sköta ett offentligt uppdrag skadar detta genomhandlingar som kan ifrågasättas måste reaktionen bliomedelbar och präglas av beslutsamhet och fasthet.Men det är också viktigt att det finns effektiva före-byggande interna kontrollfunktioner som kan förhind-ra, fånga upp och vidta åtgärder mot olika missförhål-landen. En väl fungerande internkontroll och en än-damålsenlig, effektiv och självständig revision borde isammanhanget spela en stor och betydelsefull roll.Regeringen har därför givitJustitiekanslern uppdraget att senast vid utgången avfebruari månad 1997 till regeringen redovisa behovetav att stärka kontrollfunktionerna inom den offentligaförvaltningen - inom parentes kan nämnas att JK har överlämnat sin rapport och haft presskonfe-rens om densamma. I detta inbegrips all kontroll somsyftar till att säkerställa att det inte förekommeroegentligheter eller andra missförhållanden i verk-samheten. Uppdraget innefattar både staten och denkommunala sektorn.I bereder vi för närvarandefrågan om att göra en genomgripande översyn av denkommunala revisionen. Avsikten är att göra sådanaförändringar i den kommunala revisionen som stärkerrevisionens oberoende och självständighet, ökar pro-fessionaliteten i den revisionella handläggningen,förbättrar effektiviteten i det revisionella arbetet, ökarträffsäkerheten i revisionens resultat samt ökar med-borgarnas tillgång till - och därigenom intresse för -resultaten från revisionens arbete. Justitiekanslernsslutsatser kommer också att beaktas i detta samman-hang.Min strävan är att en utredning av den kommunalarevisionen skall kunna komma i gång med sitt arbeteredan före sommaren.Anf. 8 ():Fru talman! Jag ber att få tacka inrikesministernför svaret på min interpellation.Bakgrunden till interpellationen är naturligtvismin och många andras oro för den offentliga verk-samhetens utveckling och de händelser som har på-verkat förtroendet för den offentliga verksamheten.Det jag rubricerar som affärer skall alltså ses som engemensam beteckning på en felaktig och därmedotillfredsställande maktutövning.Nu noterar jag att inrikesministern till fullo delarden oron. Inrikesministern redovisar delvis också sinsyn på förtroendeuppdrag för offentlig verksamhetoch säger att reaktionen, om missbruk förekommer,måste bli omedelbar och präglas av beslutsamhet ochfasthet. Om detta är vi helt överens.I svaret säger också inrikesministern att JK fått iuppdrag att senast vid utgången av februari månadredovisa behovet av stärkt kontroll. Jag förstår avinrikesministerns svar att den redovisningen har läm-nats . Jag vill, trots att det har skett mycket sent,fråga om inrikesministern har haft tillfälle att ta del avJK:s utredning och känner till vilken bedömning hangör av denna fråga.Personligen kan jag tänka mig att man ger denkommunala revisionen uppdrag att pröva och irevisionsberättelsen redovisa de förtroendevaldas ochde högre kommunala tjänstemännens representationer,resor, osv. På det sättet skulle man nå den effekten attvarje fullmäktigeförsamling eller varje bolagsstämmainom kommunala bolag skulle få en redovisning somde kunde tal del av så att de själva kunde bilda sig enuppfattning om vilka åtgärder de eventuellt skullebehöva vidta.Jag ber att få tacka för svaret. Jag ser fram emotatt få höra inrikesministerns synpunkter på JK:s be-dömningar.Anf. 9 Inrikesminister ():Fru talman! Det gläder mig mycket att och undertecknad har en gemensam uppfattningom att det är oerhört viktigt att vi hanterar dessa frå-gor på ett sådant sätt att medborgarna kan känna för-troende för oss som har att sköta skattemedel.Den rapport som JK kom med har jag haftmöjlighet att på ett mycket övergripande sätt - jag villunderstryka att jag inte har trängt ned i hela rappor-tens detaljer, eftersom det varit omöjligt - få infor-mation om och titta på. JK säger, och det kan vi välglädja oss åt, att fusket inte är omfattande i våra 288kommuner och 24 landsting, men att det finns exem-pel som gör att man ändå behöver skärpa vissa kon-troller.Bl.a. säger att den senaste tidens affärer harväckt frågor om den kommunala revisionens effektivi-tet och noggrannhet. JK understryker särskilt behovetav en översyn av den kommunala revisionen. Enöversyn bör syfta till att stärka den kommunala revi-sionens självständiga ställning, höja dess effektivitetoch öka kännedomen om revisionens granskningsre-sultat bland medborgarna i kommuner och landsting.I detta sammanhang bör det också uppmärksam-mas hur den kommunala revisionen och revisionen avkommunala och landstingskommunala bolag skallsamordnas. Det har på Inrikesdeparte-mentet påbörjats ett sådant arbete. Man kan säga attdet bekräftar att JK:s ställningstagande och det som visjälva initierat på sammanfaller.Jag har själv erfarenheter som kommunalman i 15år. Vi har slarvat med att stärka och höja statusen pårevisorerna. Jag tror att vi måste bli bättre på denpunkten. Revisorerna är en tillgång, revisorerna är ettstöd, och revisorerna förtjänar all den respekt somrevisorer bör ha. Jag tror det är oerhört viktigt.Sedan finns det andra slutsatser som JK också hardragit som vi kommer att beakta på Inrikesdeparte-mentet.Anf. 10 ():Fru talman! Då kan man säga att min interpella-tion kom i rätt tid. Ni hade redan tagit initiativ pådepartementet.Jag noterar en väldigt viktigt del som inrikesminis-tern framhåller, nämligen att stärka denna lekmanna-revisions, som det ändå är tal om, ställning i kommu-nerna. Jag ser som den främsta åtgärden att man före-bygger möjligheten till något sådant som skett. Görman bara det är jag övertygad om att de kommunalaförvaltningarna kommer att respektera de åtgärderna.Vi slipper då händelser eller s.k. affärer som drar nedförtroendet för den kommunala verksamheten.Jag tackar än en gång för svaret på interpellatio-nen.Anf. 11 Inrikesminister ()Fru talman! Jag skall gärna ge det er-kännandet att det är bra att vi förtroendemän själva tartag i saker och för en öppen debatt här i om det som är så väsentligt ute i landet. Närvi för en sådan öppen debatt i denna ton bidrar vifaktiskt både till att åtgärda de misstag, som väldigtglädjande är få, och till förtroendet för oss som har attsköta skattemedel.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1996/97:153 om sys-selsättningen på i MalmöAnf. 12 Försvarsminister ():Fru talman! har ställt följandefyra frågor som rör produktion och under-håll av ubåtar.1. Är det enligt försvarsministerns uppfattning viktigtatt bibehålla kompetensen för utbåtsproduktion iSverige?2. Har Försvarsmakten framfört krav på attubåtsproduktion och utbåtsunderhåll skall kon-centreras till ?3. Är försvarsministern beredd att medverka till ettbeslut om installation av Sterlingmotorer på Väs-tergötlandsserien?4. Är regeringen beredd att stödja utvecklingen avcivil produktion vid i ?Fru talman! Min företrädare, statsrådet ,svarade på delvis liknande frå-gor i en interpellation av . Jag villinledningsvis framhålla att jag delar den syn som minföreträdare då framförde.Kockums är en av världens ledande utvecklare ochtillverkare av konventionella ubåtar. Denna kompe-tens har varit och är mycket betydelsefull för detsvenska försvaret. har kunnat tillgodoseFörsvarsmaktens behov av moderna system av högstakvalitet.På första fråga vill jag svara attdet enligt min mening entydigt är viktigt att bibehållakompetensen för utbåtsproduktion i . Det ärjust därför som regeringen , i enlighet med rege-ringens totalförsvarsproposition (prop. 1996/97:4 s.158), och beslut förraåret, kommer att avsätta medel för detta ändamål.Avsikten med denna satsning är helt försvarspolitisk.Motivet är att säkerställa en svensk kompetens för attkunna vidmakthålla våra nuvarande mycket modernaubåtar och för att behålla möjligheten att i framtidenkunna anskaffa en ny generation svenska ubåtar.Fru talman! När det gäller and-ra fråga har Försvarsmakten uppgett att man inte harställt några krav på att ubåtsproduktion och utbåtsun-derhåll skall koncentreras till . Marinled-ningen har lämnat underlag till som omfat-tar en prognos avseende behovet av ubåtsunderhålloch nyproduktion av ubåtar och kvalificerade fartygför Försvarsmakten.Den tredje frågan, om en kommande halvtidsmo-dernisering av våra ubåtar av typ skallinkludera installation av Sterlingmotorer eller inte, ärför tidigt väckt. Först när Försvarsmakten lämnat insitt underlag i frågan kan regeringen börja arbeta medärendet. förstår nog att jag därförinte nu kan föregripa en riktig beredning av ärendetmed ett förhandsbesked. Mer allmänt blir det frågaom vilka prioriteringar som kan göras mot bakgrundav de ekonomiska ramar och den inriktning som nyli-gen fastlades i försvarsbeslutet i december förra året.Som svar på fjärde fråga, omstöd till utvecklingen av civil produktion vid Kock-ums i , vill jag svara att är ett börs-noterat företag som med egna resurser framgångsrikthar lyckats utveckla och sälja flera olika civila pro-dukter, däribland järnvägsvagnar, broar, tryckkärl ochhisstrummor. Något särskilt stöd för att stödja ut-vecklingen av civil produktion vid har inteaktualiserats vare sig av företaget eller av regeringen.I försvarsbeslut har inteavsatts några medel inom Försvarsdepartementetsutgiftsområde (6) för omställning av militär produk-tion till civil.Med detta har jag besvarat frågaom sysselsättningen på i Malmö.Anf. 13 ():Fru talman! Jag skall be att få tacka försvarsminis-tern för svaren. Jag är nöjd två av dem. Det tredjeinger ett visst hopp, men svaret på min fjärde fråga ärväl passivt - låt mig återkomma till det.Sverige behöver ett ubåtsförsvar. Vårt strategiskaoch geografiska läge talar tydligt för detta. Sverigehar också en mycket lång tradition av ubåtstillverk-ning. Vi är världsledande på konventionella utbåtar.Sterlingmotorsystemet är en unik svensk konstruktion,som ger lång uthållighet i undervattensläge. beslut om att överföra ubåtstillverkningentill var ur detta perspektiv ett mycketolyckligt beslut, som inte föregåtts av någon ordentligutredning. Genom beslutet riskerar 450 anställda attmista sina arbeten, och detta i en region som är en avlandets värst drabbade av arbetslöshet.Jag har ställt fyra frågor till försvarsministern. Detär glädjande att försvarsministern så klart deklareradeatt kompetensen för ubåtsproduktion skall behållas iSverige och att medel kommer att avsättas för dettaändamål. Det är också bra att det genom försvarsmi-nisterns svar blivit klarlagt att Försvarsmakteninte framfört några krav på att ubåtsproduktion ochubåtsunderhåll skall flyttas till . Uppgifterav det slaget har nämligen förekommit i debatten.På min fråga om halvtidsmoderniseringen av vårautbåtar av typen skall inkludera installa-tion av Sterlingmotorer, sade försvarsministern attregeringen avser att bereda den frågan när Försvar-smakten inkommit med underlag. Jag kan ha respektför att något direkt besked inte kan lämnas , menjag vill starkt understryka vikten av att ett sådantbeslut kommer till stånd.Ett beslut om installation av Sterlingmotorer i des-sa ubåtar och en förläggning av det arbetet till Malmöskulle säkerställa kompetensen samt möjliggöra enfortsatt utveckling av Sterlingmotorn och geen bra bas för produktion i .