prot · GK0996 · 1997-04-25 00:00:00 — Jag förstår inte närLars negligerar detta. Näringslivsklimatethar betydelse för företagsamheten, och det har ävenbetydelse för företagsamheten i Norrköping.Regeringen bär ett delansvar för utvecklingen iSverige på det här området. , sedan regering-en tillträdde, har vi faktiskt tappat 51 000jobb. Vi har alltså en fallande trend. Det är det allvar-liga. Varför då inte ta till sig detta? Vi har i andrasammanhang lagt fram en rad olika förslag för att fåförändringar till stånd, för att få ett bättre närings-livsklimat.Men, fru talman, säger att det härinte är några bekymmer. Men den här andra bildendå? Är inte den sann? Är inte bilden av alla de förlo-rade jobben sann? Kan man bortse från vad som fak-tiskt händer i verkligheten? Jag förstår inte hur LarsStjernkvist på det sättet kan negligera det hela.Det blev inte så mycket polemik mot ministern,och jag beklagar det. Men jag vill ändå ställa frågantill : Har inte näringslivsklimatet betydelseför antalet jobb i ?Anf. 20 Näringsminister ():Fru talman! Jag vill säga några ord om närings-livsklimatet. Man kan mäta det på litet olika sätt. Ettsätt är att faktiskt titta på vad som händer i sak i verk-ligheten.Sverige hade en mycketdålig utveckling. och tappade merindustrijobb än alla andra europeiska länder. Sverigeär nu det land i där industrin växer snabbast.Det är riktigt att vi fortfarande har en sysselsätt-ningsminskning. Men det är inte i näringslivet, utan iden offentliga sektorn, som ett resultat av budgetsa-neringen. Näringslivet har ett kanske bättre klimat iSverige än i något annat europeiskt land.Det innebär inte att måste säga attallting är bra. Jag tror i och för sig att den typ avartiklar som näringslivet nu har skrivit går att hittaunder årtionden bakåt i tiden, också dåSverige var det kanske rikaste landet i världen. Så detär inte någon ovanlig reaktion, utan man måste titta påvad som faktiskt händer.Jag skall gå tillbaka till fråga. Jagtycker att den är viktig. Jag redogör i mitt interpella-tionssvar för tre saker som jag tycker att vi skall jobbamed.Det första är att betona det moraliska ansvar somockså företaget har. Jag tror att vägen att gå är densom vi använder oss av i miljöarbetet. Jag är överty-gad om att det i vår del av världen kommer att bli såatt de företag som inte sköter sig, i den meningen attde inte behandlar de anställda på ett anständigt sätt,också kommer att straffas av marknaden. Jag märker isamtal med många företag hur den insikten nu växersig stark.Det andra är att försöka minska klyftorna mellanländerna. Inom kan vi ha en nyregering i , en socialdemokratisk rege-ring som faktiskt skriver på det sociala protokollet iEU. Det här kan alltså vara en mycket viktig vecka,då vi äntligen får en socialdemokratisk regering iStorbritannien. Därmed får vi bort ett land som nufaktiskt använder sig av mycket kraftig pris- och lö-nedumpning. Det tycker jag är bra.Det tredje är det kunskapsbaserade samhället, attgöra kunskapen viktigare än kapital och råvara. I ochmed att kunskapen blir viktigare blir också omsorgenoch beroendet av individen alltmer viktigt och bety-delsefullt.Jag tycker att det är de här tre linjerna som vimåste jobba efter. Man kan naturligtvis fundera överom strategier i företagens värld är de rätta. Men detfår man väl spara till den dag då man har lämnat justdet här jobbet. Då får man väl fundera över vad somär klokt och bra i just det fallet.Anf. 21 ():Fru talman! Det sista var ju också ett svar!Dan ställde frågan: Har inte närings-livsklimatet betydelse? Jo, självklart har det betydel-se. Men däremot hävdar jag bestämt att det inte är ettförsämrat näringsklimat som ligger bakom problemeni . Det har blivit billigare att investera, ochvi har konkurrenskraftiga kostnader och löner i förhål-lande till jämförbara länder. Dessutom har Norrkö-ping haft, och har fortfarande, ett bra läge. Det äralltså inte ett försämrat företagsklimat som liggerbakom det som händer i Norrköping.Vi har som sagt stora bekymmer. Jag håller medstatsrådet om att vi i första hand självklart måste ställakrav på att tar moraliskt ansvar. Jag tyckeratt man kan kräva av ett företag som gickmed i vinst att de låter sina an-ställda i vara med om det kompetenslyftoch den utveckling som företaget nu planerar. Den är vettig. Den enda kritiken jag har mot den,och på den punkten är de anställda vad jag förstår heltöverens med mig, är att man inte låter de anställda iNorrköping vara med om det kompetenslyft man nuplanerar. Man har råd att investera det som behövs föratt de skulle kunna vara med.Sedan är det klart att det också handlar om statligainsatser. är, som jag sade, definitivt ingenkriskommun. Det finns gynnsamma förutsättningar.Det finns spännande framtidsplaner när det gällerNorrköpings roll i energiomställningen och när detgäller transportcentrum och annat. Det är klart att detönskvärt, och att det kommer att behövas, statlignäring för att vi skall kunna fortsätta att frodas ochutvecklas i . Till den frågan kommer visäkert att återkomma . Men i förstahand är det mest akuta nu att tar ett anstän-digt moraliskt ansvar och låter de anställda i Norrkö-ping vara med om den kompetenshöjning vi så välbehöver.Anf. 22 ():Fru talman! Näringsministern säger att det inte ärnågon ovanlig reaktion med den typ av artiklar, utta-landen och kommentarer som kommer från närings-livsföreträdare. Det är möjligt att man från det hålletalltid försöker kapa åt sig så bra förutsättningar sommöjligt. Men jag blir litet orolig - inte så litet heller -när ministern, tycker jag, bara viftar bort det här ochinte tar det på allvar. Det här är faktiskt allvarligt. Vifår inte civilingenjörer att stanna i för attutveckla produkter här. Vi får inte civilingenjörer attstanna i för att se till att vi kan ha en försörj-ning till exempelvis elektronikindustrin och utveck-lingen på det området. Det är det sä-ger.Jag tycker att ministern viftar bort det här litet förenkelt, och att han inte tar det riktigt på allvar. Det ärju bara att läsa arbetslöshetsstatistiken och konstateraatt det inte är några ljusa siffror. Vi vet också att detinternt inom regeringspartiet finns en kritik mot rege-ringens hantering av företagsfrågorna. Inte minsthemma i har ju ledande företrädare förSocialdemokraterna mycket tydligt uttryckt detta. Detär alltså inte bara näringslivsföreträdarna eller oppo-sitionen som säger detta. Denna kritik är också tydliginom socialdemokratin.Jag såg en rubrik i Dagens Industrisom handlade om . Det stod att tusentals jobbär hotade framöver. Då blir jag också mycket oroligöver att ministern säger att man bara för samtal ochinte, som framkom i den förra debatten, direkt harnågra konkreta förslag för att ge signaler om att det ärviktigt att kan stanna här och att man skaparförutsättningar för Ericsson.Lars säger att det inte handlar om ettförsämrat företagsklimat. Men det är väl klart att detgör det om vi inte får våra civilingenjörer att stanna iSverige. Det är ju en del av klimatet för växt ochföretagande. Jag förstår fortfarande inte hur LarsStjernkvist kan negligera detta.Anf. 23 Näringsminister ():Fru talman! Jag tycker inte att debatten medStjernkvist behöver fortsätta. Vi är egentligen väldigtöverens om hur vi vill gå fram. Men också in i diskussionen. Jag blir då och då rättförvånad över . Här avser ett stort före-tag att fatta beslut om att flytta produktion från Sveri-ge. Det är rätt uppenbart vilka motiven är. Man behö-ver inte fundera så väldigt länge över världen för attkomma fram till vilka motiven är. Då använder DanEricsson denna situation till att kritisera regeringen.Han gör det trots att han kommer från, och verkar i,den där bygden. Det överordnade intresset är att kriti-sera regeringen i stället för att behålla företagen ochjobben i Sverige.Det är faktiskt litet tragiskt, , attlyssna på detta. anger mycket tydliga motivför den här omvälvningen i . Jag kanskeinte har samma åsikter om dessa motiv, men de angerinte att det handlar om näringslivsklimatet i Sverige.Det är som med något slags undertonanger detta som motiv. har aldrig tillmig angivit detta som motiv.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1996/97:258 om ut-veckling och företagande i utsatta förortsområ-denAnf. 24 Näringsminister ():har frågat arbetsmarknadsministernom1. regeringen avser att ålägga staten ett delansvar förlevnadsvillkoren i utsatta förortsområden,2. regeringen avser att ta initiativ till att de statligaverken, myndigheterna och företagen får ändradedirektiv så att hyggliga levnads- och utveck-lingsvillkor även i utsatta förorter ingår i uppdra-get och3. vilka övriga åtgärder regeringen är beredd attinitiera för att förbättra villkoren för jobb och fö-retagande i storstädernas utsatta bostadsområden.Interpellationen har överlämnats till mig. Bak-grunden till frågan är bl.a. att Posten enligt KarinPilsäters uppfattning lägger ned verksamheter i rasan-de tempo i utsatta förortsområden. Därigenom riske-rar lokal utvecklingskraft att gå förlorad.Regeringen har genomfört ett mycket omfattandeprogram för sanering av statsbudgeten. Syftet medsaneringsprogrammet tål att upprepas. statsfi-nanser och prisstabilitet är avgörande förutsättningarför att landets ekonomi varaktigt skall kunna stärkas.Vid tidpunkten för det senaste regeringsskiftet befannsig ekonomi i ett mycket svårt läge. Att fåbukt med det skenande budgetunderskottet krävdedärför mycket kraftiga åtgärder. Exempelvis har vissastatliga verk haft ett besparingsbeting på upp till 30 %av utgifterna . Detta har naturligt-vis medfört att även sysselsättningen i den statligasektorn påverkats negativt. När nu statens finanseråter är i balans, är den viktigaste frågan att skapaförutsättningar för en hög ekonomisk tillväxt och enminskad arbetslöshet.Klart är att parti bär en stor del avansvaret för de förändrade förutsättningarna för of-fentlig verksamhet. Vid sidan av urusla statsfinanser,lämnade den borgerliga regeringen efter sig effekternaav en avreglerings- och privatiseringspolitik som bådeförslösade statliga resurser genom ideologiskt beting-ade utförsäljningar och satte kommersiella villkorsom utgångspunkt för offentliga verksamheter utan attväga in nödvändiga sociala och regionala fördelnings-aspekter. Jag tänker göra mitt bästa för att rätta tilldessa missgrepp och återkommer med förslag i denregionalpolitiska propositionen.Jag vill hänvisa till det överlämnade be-tänkandet Regionalpolitik för hela . Utred-ningen har belyst effekterna av statliga verksamhetersomorganisation . För närvarandeär betänkandet ute på remiss för att senare ligga tillgrund för en del av den regionalpolitiska propositionsom regeringen avser att återkomma med till riksda-gen i september.Vidare vill jag lyfta fram den nya regionala nä-ringspolitiken som regeringen har initierat, bl.a. iform av uppdraget till landshövdingarna hösten 1996.Detta uppdrag innefattade även storstadslänen. Regi-onerna får nu ansvar för att själva i betydligt störreomfattning än utforma den näringspolitik somär bäst för just respektive region. Detta skall ses somden plattform från vilken goda regionala och lokalautvecklingsmöjligheter skapas. Staten kan, och skall,ge utvecklingsförutsättningarna, men genomförandetmåste ske på plats i regionerna.I linje med detta synsätt har regeringen under in-nevarande och föregående budgetår avsatt totalt 250miljoner kronor för åtgärder som skall stimulera me-todutveckling i eftersatta och invandrartäta bostads-områden. Regeringen har också särskilt betonat viktenav att ta till vara de boendes initiativ och behov i dettautvecklingsarbete.Till detta hör även frågan om den kommunalaskatteutjämningen. /96 infördes ettnytt statsbidrags- och utjämningssystem. Profilen pådetta system sattes till att i hög grad kompenserakommuner med skeva sociala strukturer. Detta har letttill att inte minst kommuner i storstädernas närheterhållit en god kompensation jämfört med det tidigaresystemet.Avslutningsvis kan jag försäkra omatt regeringen noga studerar postservicens omfattningi samtliga delar av landet. Det är med tillfredsställelseregeringen noterat att Posten, enligt ett pressmedde-lande från , beslutat att vidta åtgärder föratt förbättra servicenivån. Detta betyder konkret attPosten bl.a. kommer att arbeta efter målsättningen atttill behålla nuvarande antal serviceställen.Anf. 25 ():Fru talman! Jag får tacka för svaret, men det fårinskränka sig till ett tack för att man från regeringenssida över huvud taget har besvärat sig med att svara.Det finns nämligen inget svar på någon av de frågorsom jag ställde i interpellationen. Det är kanske någotfreudianskt. Jag ställde frågan till arbetsmarknadsmi-nistern, och jag har en känsla av att hon skulle hahållit sig för god för den här typen av svar.När jag läste detta svar for två ord genom huvu-det: pinsamt och patetiskt. Jag tycker att det liggernågonstans mittemellan. Näringsministern ägnar halvasvaret åt regeringens eviga tröskande om den borger-liga regeringens uselhet. Man undrar om de har kar-bonpapper i munnen. Den andra halvan ägnas åt vadsom möjligen kan kallas "goddag yxskaft". Jag tänkerdock inte slösa bort min talartid med att prata omhistoria; jag gissar att meningen var att jag skulle göradet. Jag kan berätta litet vid sidan av sedan vad nä-ringsministerns partikamrater gjorde i det här husetmedan skötte om det kommunala bolags-träsket i Piteå.Jag har ställt den här interpellationen därför att jagär allvarligt engagerad i människors levnadsvillkor istorstädernas förorter, inte därför att jag vill hålla påmed sådant här trams. Posten är bara ett exempel avmånga som jag tar upp i interpellationen. Det är baranär det gäller Posten som ministern svarar - dessutomfelaktigt.Med den här typen av svar på sådana här frågorblir man kanske populär i arbetarkommunen Piteå.Men jag kan försäkra att hanspartikamrater här inte kommer att tycka detsamma -de kommer också att få se svaret. I morse, på väg tillpendeltåget, mötte jag som är kom-munalråd i med ansvar för bl.a. de här frå-gorna. Han blev inte glad när jag visade vad som stodi det här svaret. Jag kommer givetvis att i samverkanmed partikamrater fortsätta att drivafrågan om att det skall bli drägliga levnadsvillkoräven i förorterna.Jag hade möjligen väntat mig en spydig kommen-tar om , men den nämns inte. Detär kanske symtomatiskt att man inte tar någon notisom den. Just nu pågår ett överlämnande av ett delbe-tänkande från Storstadskommittén.Jag vet inte heller varför och jagfick våra svar separat, trots att frågeställningarna varnästintill identiska. Men det finns kanske utrymme nuför att ta upp några av de frågeställningarna. AndersSundström sade att regionalpolitikeninnebär att man skall utjämna mellan regionerna meninte inom regionerna, eftersom resurserna finns iregionen. Men det framgår att de resurserna, via detnya skatteutjämningssystemet, dras in till staten och utigen, så att regionen själv inte disponerar dem. Men istället ville verka för ett systemsom innebär att regionen ges verktyg, så att den självinom regionen kan fördela de ekonomiska resurserna.Då kan ju börja med att förklaravarför man har sagt nej till de förslag som har kommitfrån om att få ett störreregionalt självstyre. Han kan också tala om varförman från regeringens sida tänker lägga fram ett för-slag om ett förbud för kommunen att sänka skattenifall den skulle finna att det är ett bra sätt att öka ut-vecklingskraften.Jag tror att det är möjligt att skapa en hembygd avett bostadsområde. Jag tror att möjligheterna för jobboch företagande är helt avgörande. Men om vi skallkunna få en sådan här utveckling måste även den delav verksamheten som staten är inblandad i vara medoch dra åt samma håll. Man måste utgå från de en-skilda människorna och deras kraft och förmåga, mende statliga inrättningarna har en stor betydelse. Utanpost, apotek, systembolag, polis, vårdcentral ochmedborgarkontor är det väldigt svårt för banker ochvanliga affärer att gå ihop och skapa det kommersiellaunderlag som behövs för att företag skall kunna verka.Jag vill återigen ställa de frågor som jag ställde imin interpellation och be att jag skall fåett svar på dem.Anf. 26 Näringsminister ():Fru talman! Det är första gången jag träffar KarinPilsäter. Hon hade en väldigt bestämd uppfattning ommig och min historia. Det gläder mig att hon har godkunskap om mig. Jag har inte så god kunskap omhenne, men jag skall väl lära mig . Jagtycker att vi kan lämna detta med vad vi är för perso-ner och var vi råkar bo. I stället skall jag försökasvara på de frågor som interpellanten har ställt ochtala om det som finns bakom dem.Jag har i en tidigare interpellationsdebatt i dagsagt - och jag vill gärna upprepa det - att det är ettregionalpolitiskt ansvar att fördela resurserna mellanregionerna. Jag har också sagt att klyftorna i är större än i någon annan region iSverige. Det handlar om klyftor mellan individer ochmellan orter. Ansvaret för detta är medborgarnas, iSverige och i . I de flesta regioner har mangenom kommunalpolitiken och landstingspolitikenförmått fördela resurserna mer jämnt, trots att man harhaft mindre att fördela.Man kan fundera över varför man just i Stock-holmsområdet har klarat av detta sämre än i andradelar av landet. En orsak kan vara att arbetarrörelsenär svagare i än i andra delar avlandet. Moderater och folkpartister har en starkareposition i . Det kan faktiskt finnasett samband mellan vilka värderingar som är förhärs-kande i en region och hur man lyckas fördela resurserinom en region. Jag tror att det finns ett samband. I deregioner där det finns en stark solidaritet och omtankelyckas man fördela små resurser bättre än i regionerdär framför allt växer sig starka. Det ären bild som är ganska tydlig.Vad har då staten för ansvar för att åstadkommaen bra fördelning? Staten har ett ansvar på någraområden, dels genom vår rättighetslagstiftning somskall skydda individerna i alla delar av landet, delsgenom ett skatteutjämningssystem som skall ge deolika kommunerna en betalningsförmåga som är någotså när likvärdig. Det har faktiskt skett en omfördel-ning till de rikare regionerna från de fattigare regio-nerna i skatteutjämningssystemet. Det har inte skett enomfördelning från kommunerna till staten, som KarinPilsäter säger. Sedan har vi naturligtvis också ettintresse av att ge verktyg. tar upp för-söken i att få ett utvidgat regionalt själv-bestämmande. Det är riktigt att vi inte har gett denmöjligheten till . Vi har gett den till någraandra regioner.Man kan alltid diskutera vilka regioner som skallvara försöksregioner när det gäller att åstadkomma enstörre regional frihet. Jag vill bara uttala min princi-piella uppfattning. Jag hör till dem som tror på att viundan för undan skall flytta beslut från den nationellatill den regionala och lokala nivån. Det är bra om jagoch är av samma uppfattning i denfrågan. Inom det borgerliga blocket är detta inte allde-les givet. har inte varit speciellt intresse-rade av att stärka regionernas roll; det gäller särskiltregionernas egen beskattningskraft. Det är alltså braom vi har samma uppfattning om detta.Den andra frågan har jag svarat på. Jag kan svarapå den en gång till. Vi kommer med en regionalpoli-tisk proposition som handlar om på vilket sätt vikan styra de statliga verken och myndigheterna. Jagkan konstatera att de statliga verken och myndighe-terna har agerat på ett sådant sätt att klyftorna harökat mellan rika och fattiga regioner och också inomregionerna.När det gäller storstäderna generellt är det vikti-gaste framför allt vår satsning på utbildning, kunnan-de och infrastruktur.Anf. 27 ():Fru talman! Jag kan konstatera att har börjat närma sig någonting som liknar ettsvar, även om han inte kom riktigt så nära som manhade kunnat önska sig.Frågan om levnadsvillkoren i utsatta förortsområ-den skall alltså lösas via trygghetssystemen och detkommunala skatteutjämningssystemet. Jag tror inte attdet räcker, därför att det då handlar just om att över-föra pengar till individerna. I interpellationen och iden här diskussionen talar jag om att skapa förutsätt-ningar för utvecklingskraft och om en förändring somkräver annat. Jag trodde att vi var överens om att dentypen av strukturer också behövdes. Det är vi ju i allafall när det gäller glesbygdsområden eller andra sor-ters regioner i Sverige.Jag kan upplysa näringsministern om att är det enda landsting som har enuttalad inomregional omfördelning. Jag kan också talaom att den starkaste orsaken till den kraftiga segrega-tion som finns är den bygg- och samhällsplane-ringspolitik som bedrevs . I det fallet varAnders parti i huvudsak drivande, ävenom de flesta partier i de flesta kommuner här ocksåvar med på det. Men partikamra-ter satt inte på åskådarläktaren. Det kan jag försäkra.Jag vill återigen ställa frågan varför Stockholmsläns landsting inte fick de verktygen. Jag tyckte inteatt det var något svar att säga att man alltid kan disku-tera. Menar man allvar med att regionerna skall fåverktyg kan man inte säga att vissa regioner skall fåvänta.Vad gäller utbildningsplatser drog ni ned med 900platser på som niöppnade . Det var jättebra att denöppnade. Vi i har kämpat i den här regio-nen tillsammans med många andra . Men som den kom igång drog man ned på , vilketgjorde att det välbehövliga tillskott av platser och denya platser som det skulle innebära inte fick full kraft.Det tar jag också upp i interpellationen, som AndersSundström möjligen har läst.Anders partikamrater i Stockholmsstadshus har gett ut en broschyr. Förra perioden hetteden: Stockholmare är också människor, fast fler. Densom kom från heter: Att booch leva i storstaden. Den är gjord just därför att manmenar att det framför allt i riksdag och regering finnsalldeles för många som inte har någon aning om hurdet ser ut här. Eftersom jag förstår att verkligen tillhör målgruppen för den vill jagpassa på att överlämna broschyren från , såkanske den här typen av diskussioner kan leda litetlängre i fortsättningen.Vad gäller det kommunala utjämningssystemettycker jag att det är bra. var också drivan-de bakom det. Däremot skyllde runt om i buskarna på justFolkpartiet - om man nu skall göra partipolitik av dethela tiden - för att de utsatta förorterna fick förmycket pengar. Problemet med det kommunala ut-jämningssystemet är att pengarna går via staten. Degår inte till staten, utan via staten. Man har inte i Bot-kyrka några dragningsrätter i skatteunder-lag. Pengarna går via staten, och det är staten beslutarhur systemet skall vara utformat.Därför undrar jag återigen: Anser näringsministerneller regeringen att staten kan ha en viktig roll när detgäller de utsatta förorterna? Jag är inte intresserad avnågra allmänna ordalag om de regionalpolitiska insat-serna, speciellt som vi just har fått höra att de inteskall gälla inom regioner om det är bra på vissa stäl-len och dåligt på andra ställen. Jag är intresserad avatt få ett besked om på vilket sätt regeringen tänkerjobba med att skapa bra villkor för näringsliv ochföretagande i utsatta förortsområden.Anf. 28 Näringsminister ():Fru talman! Det fortsätter att hoppa ut elakheter.Vi som inte bor här har ingen kunskap om hur det serut, och därför skall vi väl egentligen inte vara här. Detär ungefär vad säger.Låt mig försäkra att det i förorterna bor väldigtmånga människor från andra länder och andra kultu-rer, men också väldigt många som kommer från gles-bygden, som jag tycker att litet grandförhånar. Det har skett en befolkningsomflyttning iSverige . Kunskapen i de små samhäl-lena i inland om förorter ärofta mycket större än kunskapen är på ,och . Där finns en direktkoppling till de människor som har flyttat dit ochlämnat sina hembygder. skall inte göradet så enkelt för sig.Karin tar upp frågan: Vad kan staten göramer än vad den gör för att stödja förorterna? Detviktigaste som staten kan göra är att förbättra och ökaresurserna för offentlig verksamhet och få ordning påstatsfinanserna. Där har vi gjort en del. Vi har sparatoch gnetat, och vi kan nu öka anslagen till kommu-nerna.