prot · GK0966 · 1997-02-14 00:00:00 — Vi harfattat en mängd beslut här i kammaren om nedskär-ningar av offentliga utgifter och skattehöjningar.Många av dem har varit oerhört tunga att fatta, mendet har varit helt nödvändigt för att röja upp i det kaossom och hans partikamrater lämnat efter sig.Man kan fråga sig om vi skulle ha höjt skatter isamma utsträckning om vi inte hade haft ett upplå-ningsbehov på 200 miljarder när vi kom till makten.Nej, då hade behovet inte funnits. Men alternativet,att inte göra någonting åt 200 miljarder i upplånings-behov, vore förskräckande. Då skulle vi varamitt uppe i en process där vi i panik avvecklar helavälfärdssamhället. Räntorna har gått ned med mer än4 % tack vare den politiken.För en barnfamilj som har ett lån på en halv mil-jon innebär det mindre netto iutgifter. Det har varit oerhört betydelsefullt. Det hadeinte kommit om vi inte hade orkat fatta de beslut somvi har fattat.Franzén säger nu att vill slopa för-mögenhetsskatten och också avskaffa fastig-hetsskatten. Ni hade ju beslut om slopad förmögen-hetsskatt också under den förra mandatperioden. Detär en fördelningspolitisk åtgärd som naturligtvis äralldeles sned. Det förvånar mig inte att tyckerså, men att även Per har varit inne på attminska förmögenhetsskatten är ju mer förvånande.Moderaterna vill avskaffa fastighetsskatten, ochdet är klart att det går att räkna upp ett antal skatte-sänkningar och avskaffandet av ett antal skatter omman inte är beredd att möta de medborgare som blirav med jobben, t.ex. i kommunerna. Det skulle bli30 000-40 000 anställda som skulle få gå på grund avbesparingar i kommunerna. Det är en konsekvens avde skattesänkningsförslag som ni har i budgeten.Per värjer sig för att vara ett skattesän-karparti. Det är inte den traditionella bilden av Väns-terpartiet. Men det finns något i som ärtråkigt och som inte fanns i inledningen av mandatpe-rioden. Jag tror att man även till Per Rosengrenssmärta har varit tvungen att lämna den realistiskabilden och blivit alltmer populister i . Det ärdetta som gör att ni ibland även tenderar att bli ettskattesänkarparti och att ni ibland hamnar på sammasida som i den här diskus-sionen. Ni är ängsliga och försöker alltid att hitta enposition som ger kortsiktiga populära vinster, men detkommer inte att hålla i längden för . PerRosengren tillhör ju ändå den del av partiet som bru-kar försöka hålla någorlunda balans i politiken.Jag har redovisat vilket arbete som pågår, nämli-gen en översyn av taxeringsproceduren för att finnaett system som bättre fångar marknadsvärdet. Detfinns tecken på att det finns problem där . Sam-tidigt gör vi en teknisk översyn av fastighetsskatte-modeller. Det finns många modeller som förekommeri debatten , men man har inte riktigt rett ut vadde konkret innebär.Anf. 73 ():Fru talman! Vi kanske inte skall diskutera det somhar varit, men det är beklagligt att statsrådet är så kort. Hur var det egentligen när den bor-gerliga regeringen tillträdde och övertog makten? Jo,då fanns det bankkris, budgetkris och statskris som vifick överta efter den socialdemokratiska regeringen.Det är lätt att glömma det som har varit, och jag hop-pas att vi skall glömma både det och hur det var när nifick ta över. En sak är säker, och det är att när vilämnade över till er skapades det 1 000 arbetstillfällenom dagen i vissa lägen. Men hur är det nu? Arbets-lösheten ökar , men det var inte det vi skullediskutera.Räntorna har stor betydelse för boendeskatten.Den familj som jag relaterade till, , övertog enfastighet 1945. Deras högsta önskan var att bli skuld-fria. De arbetade hela sitt liv för att med skattadepengar betala bort sina räntor och se till att de blevskuldfria. Vad har de för nytta av saneringen ?Jag tycker naturligtvis att det är vällovligt att räntanhar gått ned, men vad har de för glädje av detta? Dearbetade och slet för att göra sig skuldfria.Vad har de människor som band sina lån för glädje avräntesäkningen? Jag tillhör dem. Jag ser med glädjeatt räntorna har gått ned. Men jag betalar samma pris vid varje inbetalning på mina lån. Vi skall varaförsiktiga, men det är glädjande för landet att det harvänt och går i rätt riktning. Jag tycker att det ärmycket bra.Är det verkligen mänskligt, statsrådet, att ta utförmögenhetsskatt på boendet av en människa? Skulleinte statsrådet och jag kunna komma överens om att viinte skall lägga förmögenhetsskatt på boendet? Dessaarma stackars människor drabbas på ett orimligt sättav höga boendekostnader plus förmögenhetsskatten.Jag tycker att det är att gå alldeles för långt. Därföranser jag att statsrådet borde ta till kraftåtgärder föratt hämma förmögenhetsskatten på boendet.Jag har lyssnat på statsrådet vid olika tillfällen härkammaren. Statsrådet brukar ju i andra sammanhangtala om att vi skall ha skatt efter bärkraft. Är det skattefter bärkraft när man tar ut så enorma summor avt.ex. en gammal änka? Jag tycker inte det. Jag villgärna ha ett svar av . 74 PER ():Fru talman! Det är med glädje jag konstaterar attskatteministern är beredd att även titta över mark-nadsvärdet för att se om det skall ligga till grund förfastighetsskatten. Litet förfärad blir jag naturligtvisnär och Socialdemokraterna, som båda fram-härdar i den förda politiken när det gäller fastighets-skatten, inte bjuder in några andra att också vara medoch kanske utforma direktiv.För vad är det egentligen som har hänt sedan ihöstas när man sade nej till att titta på andra modeller,på Californiamodellen, ytmodellen osv.? Vad har häntsedan dess? Handlar det bara om opinionen? Det varockså så att jag blev anklagad för att vara populist -kanske inte jag men mitt parti.Men vi var ju med och såg till att det blev möjligtatt förstärka svensk ekonomi på det sätt som ocksåskedde. Utan vår medverkan hade ochSocialdemokraterna inte kunnat förstärka statensekonomi genom de skattehöjningar som har gjorts.Det hade aldrig gått tillsammans med Centern.Att vi sedan inte var med längre be-rodde på att man började trixa med sjukersättningsni-våer och a-kassa och på att man började diskutera attsänka matmomsen, vilket skulle finansieras genomsänkta nivåer och sänkta barnbidrag. Dessutom vardet inte så att vi automatiskt drog oss ur, utan vi blevväl mer eller mindre utskuffade i det sammanhanget.Så till förmögenhetsskatten. Vi anser att man kan-ske bara skall ta upp av taxeringsvärdet vidförmögenhetstaxeringen. På så sätt kan vi kortsiktigtlösa problemen. kommer att få se, närvi diskuterar förmögenhetsskattepropositionen someventuellt kommer , att Vänstern intehamnar på en lägre förmögenhetsskatt än vad Social-demokraterna gör. Det kan jag faktiskt lova redan idag.Anf. 75 Statsrådet ():Fru talman! säger att det är braatt statens finanser nu börjar saneras efter de katastro-fala åren.Men det har ju sina orsaker. Orsakerna är att vihar orkat fatta de beslut som har varit nödvändiga.Det har varit beslut om skattehöjningar och om be-sparingar. Vi har varit tvungna att ta till bådadera.Vänsterpartiet och har stött oss när detgäller en del av skattehöjningarna. Men vi har natur-ligtvis också varit tvungna att skära ned på offentligautgifter. Underskotten var nämligen så gigantiska attdet inte gick att bara höja skatter.Franzén är beredd att säga att det är bra med bud-getsanering, men han är inte beredd att ta konsekven-serna av den budgetsaneringen. Om ni hade velatfortsätta att sänka skatter, vad hade det då inneburitav besparingar från sida? Vad hade detinneburit för låginkomsttagare? Vad hade det inne-burit för dem som är beroende av a-kassa eller sjuk-försäkring? Hur många anställda hade det funnits kvari offentlig sektor - i kommunerna, i äldreomsorgen, iskolorna? Det måste man också diskutera.Det är oerhört lätt att föreslå sänkta skatter omman inte är beredd att ta in vad som händer i denandra ändan. Det är regeringen tvungen att göra, ochdet gör regeringen. Vi har fattat de här besluten för attnå en budgetbalans, och den kommer vi att nå 1998.Det har gett sänkta räntor. Håller vi fast vid det ochför en ansvarsfull politik, kommer räntorna att varalåga även i fortsättningen. Då kommer också Jan-OlofFranzén, när han lägger om sina lån, att få sänktaräntor, och då kommer han att märka vad det betyderför boendekostnaden.Det är oerhört viktigt för landet med låga räntor.Har vi inte låga räntor får vi inga investeringar ochingen konsumtion, och då permanentas arbetslöshe-ten.Rosengren diskuterar ett antal modeller, kanskejust på grund av att de modeller som nämns i de-batten så ofta används som exempel på hur man skullekunna lösa ett problem. Det är Californiamodellenoch ytmodellen som tar upp.Jag vill att vi skall gå igenom dem ordentligt föratt visa - det jag är tämligen säker på - vilka konstigakonsekvenser det kan få fördelningspolitiskt och regi-onalt.Ta Californiamodellen. Vi tänker oss en litenkommun någonstans, som drabbas av svår arbetslös-het och sänkta fastighetspriser. I den kommunenkommer medborgarna att få betala fastighetsskatt påvärden som inte längre finns, eftersom de har sjunkit.I en kommun som däremot har en väldig skjuts i eko-nomin och som har stigande fastighetspriser kommerman att betala skatt på fastighetsvärden som ärmycket lägre än vad de är i verkligheten. Det blirSkinnskatteberg, eller som får betalahögre skatt och som får betalalägre skatt. Det här måste vi naturligtvis titta på or-dentligt för att reda ut det i debatten.Ytmodellen får naturligtvis ännu mer dramatiskakonsekvenser om vi skall få samma skatteintäkter somvi har . Fastighetsskatten är ju en viktig del avfinansieringen av välfärdssamhället . Skall vibetala skatt efter antalet kvadratmeter på bostadenkommer det att bli dramatiskt höjda skatter i områdenmed låga priser och ordentligt sänkta skatter i områ-den med höga priser, och det kan naturligtvis ge för-delningspolitiska konsekvenser som inte är bra.Det viktiga är den översyn som kommer att ske avproceduren när det gäller taxeringsvärdet. Det skallvara en procedur som inger förtroende. Människorskall känna att värdena verkar bli rimliga. Utredning-en skall också överväga om man kan förstärka detlokala inflytandet, ett förtroendemannainflytande, föratt få en bättre trovärdighet i den processen.Anf. 76 ():Fru talman! Jag är tacksam för de sista orden frånstatsrådet , om att det skall bli en över-syn och om att man skall se till att det blir en bättrefördelning och en normalare skatt för människor. Denuppfattningen delar jag helt och hållet.Vad genomförda besparingar och höjda skatteranbelangar, är det klart, statsrådet, att det är konsek-venser som ni har fått ta. De konsekvenserna skullejag också ha varit beredd att ta, men kanske inte rik-tigt på samma sätt. Man borde också ha sett till attjust i de sammanhang där dessa besparingar görs ävenfå fart på det svenska näringslivet.Jag kommer från . Där är vi vanaatt själva kunna ta litet tag. Men vi vill ju inte drabbasav skatter på ett sådant sätt att vi hämmas. Vi vill setill att vi själva kan göra något. Det tror jag också ärstatrådets uppfattning. Jag har inte suttit i sålänge. Jag är van vid att arbeta och att som småföreta-gare se en utveckling. Jag vet vad det vill säga. Det ärinte roligt när kvällen kommer, när månaden är slut,och jag vet att jag inte har så mycket kvar efter det attmina skatter är inbetalda. Jag måste ju också på någotsätt stimuleras och få inspiration så att jag dagen efterockså kan göra ett gott arbete, inte bara för staten utanäven för samhället och kommunen i dess helhet.Jag är mycket glad över att statsrådet ändå vill gö-ra en översyn och se till att de största problemen rät-tas till. För människornas skull i vårt land och för minegen skull tackar jag statsrådet för det.Anf. 77 Statsrådet ():Fru talman! säger att även hanskulle ha ställt upp på budgetsanering, men inte påsamma sätt. Ett exempel är faktiskt fastighetsskatten.Alternativet från och ett antal andrapartier här i har varit att snabbare ta borträntesubventionerna. Det hade drabbat t.ex. nya bo-stadsrättsföreningar i fastigheter byggda under senareår oerhört hårt. Vi hade haft ett antal nya konkurser,och ett antal människor hade hamnat i en mycket svårsituation.Det visar ganska tydligt att det är oerhört svårt attgöra något åt ett besvärligt statsfinansiellt läge utanatt människor får tunga bördor att bära.Trots det här svåra statsfinansiella läget har vi i årändå fått utrymme för att lindra problemen för demsom har fått de högsta höjningarna med det förslagsom gäller från . Vi har dessutom fastlagtett tak för uppskrivningarna av det rullande fastig-hetstaxeringssystemet, och regeringen överväger nuatt också fastlägga ett tak inför nästa år.Det är klart att handlingsutrymmet för att begränsaoch sänka skatter är litet innan vi når balans och över-skott. Men när vi når dit ökar också utrymmet för attsänka skatter. Det här landet har lärt sig att ganskabrutalt sänka skatter utan att finansiera det. Det fårmycket svåra konsekvenser för de människor som blirarbetslösa och därmed förlorar sin ställning ekono-miskt och socialt.Regeringen kommer att tillsätta en utredning föratt se över taxeringsproceduren. Det handlar om attbättre fånga det marknadsvärde som fastigheterna har.Samtidigt ser vi över de modeller som ofta diskuterasi debatten för att konkret kunna visa på konsekven-serna av att anamma de typerna av modeller.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på interpellation 1996/97:158 omförutsättningarna för företagareAnf. 78 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vil-ka åtgärder och inom vilka områden regeringen plane-rar att förbättra förutsättningarna för företagarna.Låt mig för det första få framhålla att det är avgrundläggande betydelse för företagarna att vi har enstabil ekonomi och sunda statsfinanser här i landet.Detta är läxan vi fått lära av de borgerliga rege-ringsåren. En rad ofinansierade skattesänkningar gavupphov till ett skenande budgetunderskott och enaccelererande ökning av statsskulden. Därmed drevsräntorna upp, och företagarna fick allt svårare att lånakapital till sin verksamhet. Inte heller innebar t.ex.skattefriheten för aktieutdelningar några realekono-miskt positiva effekter.En sanering av statsfinanserna och en återgång tillgrundprinciperna skattereform blev nöd-vändig. Ett skenande budgetunderskott och en galop-perande ökning av statsskulden vill vi inte uppleva engång till. Stabilitet i de offentliga finanserna är engrundförutsättning för ekonomisk tillväxt. Sedan visocialdemokrater återfick regeringsansvaret i oktober1994 har den tioåriga obligationsräntan fallit från10,till . Det är en sänkning med 4,3 pro-centenheter. Räntedifferensen mot för mot-svarande lån har minskat med2,21 procentenheter.Låt mig för det andra få framhålla att den svenskaföretagsbeskattningen i grunden är bra och internatio-nellt sett konkurrenskraftig. Detta har uppmärksam-mats positivt även i utlandet. Företagsbeskattningenkan nu åter sägas vila på principerna årsskattereform - neutralitet och likformighet. Den ihöstas genomförda lättnaden i ägarbeskattningen försmå och medelstora företag bidrog till att ytterligareförbättra systemet. Jag är övertygad om att den refor-men kommer att underlätta de små och medelstoraföretagens möjligheter att anskaffa riskkapital.Jag vill också nämna nedsättningen av socialavgif-terna fr.o.m. . Avgiftssänkningenhar utformats så att den främst kommer småföretagentill godo. En annan väsentlig åtgärd som vi genomför-de var att underlätta generationsskiften föregenföretagare.Det finns inget utrymme för ofinansierade skatte-sänkningar. Arbetet är nu huvudsakligen inriktat påatt åstadkomma förenklingar. avlämnaderegeringen en lagrådsremiss om ett nytt system förskattebetalningar. Däri föreslås att alla uppgifter somen skattskyldig är skyldig att lämna skall redovisas påen enda handling en gång . Det innebärbetydande förenklingar jämfört med nuvarande ord-ning.Under hösten tillsatte regeringen en särskild utre-dare med uppgift att utvärdera och förenkla skattereg-lerna för enskilda näringsidkare och delägare i han-delsbolag. Utredaren skall överväga införandet av ettförenklat deklarations- och redovisningsförfarande förde allra minsta företagen. Utredaren skall vidare un-dersöka möjligheterna till förenklingar i det befintligaskattesystemet, detta utan att ge avkall på den grund-läggande principen om neutralitet i beskattningen avolika företagsformer. Ett delbetänkande kommerredan i höst.Anf. 79 ():Fru talman! Tack så mycket, statsrådet , fördet svaret! Det är klart att jag är besviken över att detinte innehöll någonting nytt - det hade jag trott att detskulle göra. Jag hade dels läst regeringsförklaringen,som jag citerade i min interpellation, dels lyssnat påstatsministern här i kammaren . Tilldetta kommer att statsrådet har skrivit en artikel därhan angivit att det är företagarna, främst de små, somskall se till att tillväxten skall öka. Åtminstone var detså som jag och många med mig tolkade vad som stodi den.Tillväxt är ju också vad behöver. Vi harhalkat efter betänkligt i jämförelse med de flesta and-ra länder. skrev i vidjultiden att måste ha en årlig tillväxt om8,för att komma i kapp i listanöver industriländer med en hög BNP per capita. Dethör ju till bilden att och var på samma nivå.För att komma i kapp , som också liggerföre vårt land i den här ligan, skulle det krävas enårlig tillväxt om . Även det ter sig i allrahögsta grad orealistiskt, eftersom de prognoser somfinns för tillväxten varierar mellan 1,2 och 2,7 %.De utländska ekonomer som svarade för har på motsvarande sätt angivit att vi måstegå in för en ny ekonomisk linje.Vilka är det då som skall åstadkomma den här till-växten? Det är vi alla överens om. Jag vill påstå attalla ledamöter i kammaren och i regeringen talar omatt det är företagen, företagarna och de små företagar-na som skall svara för den.Jag har i min interpellation frågat statsrådet vilkaåtgärder och inom vilka områden regeringen planeraratt förbättra förutsättningarna för företagarna. Statsrå-det berör inte med ett ord företagarna i sitt svar utantalar om företagsbeskattningen, men det finns männi-skor av kött och blod bakom den juridiska personenföretaget. De kallas företagare och ägare, och det ärde som fattar beslut som är avgörande för företagetsinriktning, finansiering och investeringar.Jag måste därför upprepa min fråga: Vilka åtgär-der och inom vilka områden planerar regeringen attförbättra förutsättningarna för företagarna?Dessutom är det väl magstarkt att påstå att densvenska företagsbeskattningen i grunden är bra ochinternationellt konkurrenskraftig. Om det var så väl,skulle vi ju här få se nyetableringar från utlandet istor skala, men det får vi inte. I stället kan vi se hurutlandet köper upp redan etablerade företag. Det kanman där göra, eftersom man inte drabbas av dubbel-beskattning av aktievinster, som svenska ägare gör.Av de 52 skattepropositioner berörande företagareoch företagsamhet som den socialdemokratiska rege-ringen har genomdrivit i är det bara åttasom kan betecknas som positiva för företagsamheten.Av dessa är sex hänförbara till kategorin återställareav återställare, som t.ex. lindringen i dubbelbeskatt-ningen för mindre företag efter det att dubbelbeskatt-ningen återinförts.Det är ingen imponerande lista för regeringen,som muntligen och skriftligen framhåller att den villstödja företagarna, speciellt de små företagarna. Detär regeringens uppgift att se till att villkoren för före-tagare blir bättre. har en mycket hög beskatt-ning av ägarkapital, en dubbelbeskattning som uppgårtill i runt tal . Genom återinförandet av dubbel-beskattningen sänktes avkastningen på satsat riskkapi-tal, och för att företagen skall kunna hävda sig i kon-kurrensen om kapitalet höjs givetvis avkastningskra-vet på dem. Det innebär i förlängningen utslagning ionödan av företag på grund av överdrivna vinstkrav.Jag vill därför fråga statsrådet om han kan förklaraför mig varför ett riskfritt sparande i statens obligatio-ner skall beskattas medan riskkapital iaktier skall beskattas med 50 %.Anf. 80 Statsrådet ():Fru talman! talar om före-tagsklimat. Vad är det som avgör ett gott företagskli-mat? Först och främst är det av oerhört stor betydelseatt vi har stabilitet i de offentliga finanserna, att stateninte med sitt agerande bidrar till kaos, osäkerhet ochhöga räntor. Det är inte bara så att räntorna stiger,utan det är även ett faktum att vi hade stora underskott1991, 1992, 1993, 1994 och 1995. Det gör att osäker-heten bland hushållen ökar och efterfrågan minskar.En stat som har stora underskott kommer att blitvungen att fatta en rad beslut för att ta bort dessaunderskott. Det inser hushållen, och därför håller manpå sina pengar, om man har pengar över när månadenär slut. Detta minskar deras efterfrågan gentemotföretagsamheten.Det första grundläggande villkoret är alltså stabili-tet i statsfinanserna. Då återkommer förtroendet hosmänniskorna, då vågar man återigen konsumera ochinvestera och då får företagen avsättning för sinaprodukter. Att avskaffa dubbelbeskattningen, somCarl nämner, när vi hargigantiska underskott skulle späda på underskotten.Det ger ingen effekt på investeringarna och på före-tagsamheten. Vilken företagare vågar starta företagnär staten inte håller ordning på sina finanser ochräntorna stiger ?Detta är alltså det första och grundläggande vill-koret. Vi har efter saneringsarbetet fått ett ökat ut-rymme för att bedriva en offensiv företagar- och nä-ringslivspolitik. Låt mig ge ett exempel.Ni avskaffade dubbelskattningen, som ni säger,dvs. ni satte aktieutdelningsskatten till noll, så att allaaktieägare slapp betala skatt på sin aktieutdelning.Det ger ingen effekt för företag som är anslutna tillbörsen och därmed också till en internationell kapi-talmarknad. Det är den vanliga analysen, den som allasom förstår sig på hur en internationell kapitalmark-nad fungerar. Vad gäller ett stort företag som är anslu-tet till svensk börs är det den internationella kapital-marknaden som bestämmer kostnaden för investe-ringar.När ni tar bort aktieutdelningsskatten även för deföretagen innebär det en subvention till aktieägandet.Det är riktigt. Men det sänker inte investeringskostna-derna, ger inga mer investeringar och ger ingen mersysselsättning. I ett trängt läge är ni ändå beredda attsatsa ett antal miljarder på att ta undan skatt för ettantal aktieägare.Det vi gör är i stället att rikta stimulansen mot desmå och medelstora företag som inte befinner sig påbörsen, som inte har tillgång till den internationellariskkapitalmarknaden, som kan ha problem att lockatill sig riskkapital. Där sänker vi aktieutdelningsskat-ten, därför att där får det effekt på investeringskostna-den. Vi kommer tack vare det att se ökade investe-ringar och ökad sysselsättning bland små och medel-stora företag.Vi är inte beredda att använda knappa resurser tillatt sprida ut allmänt och hoppas att någonting träffarrätt, utan det handlar om att noggrant överväga vad viskall göra, därför att resurserna är knappa.Vi har också haft möjlighet att sänka socialavgif-terna. Det har också varit en riktad satsning, som gerstörst effekt för de små företagen.Arbetet med förenklingar är också mycket viktigt,dvs. att förenkla vardagen för de minsta företagen,särskilt när vi går in i en arbetsmarknad där det kom-mer att bli allt vanligare att man ägnar en period avsitt liv åt att vara egenföretagare.Företagandet är oerhört viktigt för . Destora företagen har traditionellt sett haft väldigt godavillkor i . De har också växt till sig till multi-nationella koncerner i , hand i hand med väl-färdssamhället. Det beror bl.a. på att vi har en väldigtkonkurrenskraftig bolagsbeskattning. Om vi tittar påskattesatserna ser vi att de är bland de lägre i konkur-rerande länder på det här området. Vi får ocksåmycket goda betyg när det gäller företagsklimatet iinternationella utvärderingar.När vi nu har ordning på statsfinanserna, räntornaär nere och vi ser att investeringarna ökar är det ännuviktigare att vi har just det goda företagsklimatet iSverige.Anf. 81 ():Herr talman!