prot · GL0945 · 1997-12-11 00:00:00 — Möjligheterna för att ge-nomföra åtgärder på egen hand är lindrigt talat be-gränsade. Det bidrar ytterligare till behovet av inter-nationella åtgärder.Riksdagen har lagt fast mycket högt ställda målför en säkrare trafik på vägarna. Under de senasteåren har antalet dödade och skadade på vägarnaglädjande nog minskat. Den fastlagda visionen, noll-visionen, går naturligtvis inte att bestrida. Det är igrunden en etisk fråga att inte acceptera att människorfår sätta livet till eller blir allvarligt skadade för livet itrafiken. Men det är ganska paradoxalt, fru talman, attregeringen praktiskt taget parallellt beslutar om ennollvision för antalet dödade i trafiken och samtidigtkraftigt drar ned på de investeringar som skulle av-hjälpa de mest olycksdrabbade vägavsnitten på våraEuropavägar.Sverige har upplevt stora variationer i investering-arna i det svenska vägnätet. Under 70- och 80-talenlåg investeringarna på en absolut bottennivå jämförtmed de flesta andra västeuropeiska länder. Investe-ringarna i järnvägen var obetydliga.Under fyrpartiregeringen fattades beslut om tre-dubblade investeringar i infrastrukturen. Beslutenhade sin utgångspunkt i en långsiktig bedömning avsåväl den allmänna ekonomiska utvecklingen somstatsfinansernas utveckling i vårt land. Men måsteman fråga: Var finns den socialdemokratiska rege-ringens visioner på investeringsområdet?Sedan den nuvarande regeringen tillträdde har in-vesteringarna i vägnätet minskat. Budgetpropositio-nen fortsätter på denna linje. De nu aktuella investe-ringsnivåerna innebär en klar minskning från föregå-ende mandatperiod. Trots detta anser vi kristdemokra-ter att det kan finnas skäl för att nu dra ned investe-ringsvolymen. Ny trafikinformatik kan också ge möj-ligheter att bättre utnyttja existerande infrastruktur.Men också av statsfinansiella skäl kan en begränsningav volymen nu vara nödvändig.Fru talman! Vi yrkar naturligtvis avslag på rege-ringens förslag att skaffa sig bemyndigan-de att medel skulle få överföras fritt mellan anslagetA 4 Investeringar samt drift och underhåll av statligajärnvägar och anslaget A 2 Väghållning och statsbi-drag. Detta skulle göra och trafikutskottetnärmast överflödiga. Jag förstår inte hur mina social-demokratiska vänner i utskottet, med hjälp,bara låter sig köras över och omyndigförklaras pådetta mycket pinsamma sätt.Om regeringen har planer på att ändra balansenmellan väg- och järnvägsanslagen bör de redovisas nuför . Vilka projekt tror man sig inte få igång, och vad har man då tänkt göra? Ett minimikravär att åtminstone redovisa i vilken riktning som peng-arna förväntas gå. Det borde stå fullständigt klart förregeringen att det är som beslutar om för-delningen av medel på olika anslag efter beredning itrafikutskottet.Nu anför man att det är de stora investeringsvoly-merna och den utdragna planprocessen som gör inte kan fatta beslut här i kammaren om fördel-ning av anslagen. Detta är ju helt obegripligt, efter-som de båda anslagen är ramanslag. Ramanslag ka-rakteriseras ju just av att de får överskridas, att manfår ta pengar från kommande perioder. Därför blirbeslutet fullständigt obegripligt.Det handlar följaktligen om något annat och mind-re hedervärt - antagligen att skyla över det faktum attframför allt budget nu mer och mer börjarlikna en schweizerost. Min gissning är att regeringen iskydd av detta bemyndigande planerar att ytterligaredra ned investeringar i och underhåll av vägnätet föratt skyla över konstiga finansieringar och misslyckan-den inom . Detta, fru talman, borde riksda-gen med kraft avslå.Jag står givetvis bakom samtliga kristdemokratis-ka reservationer men nöjer mig av tidsskäl med attyrka bifall till reservation 2.Anf. 11 () re-plik:Fru talman! Det är roligt att få tillfälle att debatte-ra med . han var kommunika-tionsminister stod jag på barrikaderna och protestera-de mot de motorvägsprojekt som han ville genomföraoch som planerades under hans regering, t.ex. Den-nispaketet och . Jag skall inte prata omdet , utan jag vill ställa en fråga till ,som har stor erfarenhet på området. Har någonting i dagens beslut som leder till enminskning av koldioxidutsläppen?Anf. 12 () replik:Fru talman! Jag har inte hittat någonting i dagensbeslut som leder till en minskning av koldioxidutsläp-pen. hade inte hört mitt anföran-de när hon höll sitt anförande och sade att inga andrapartier tar upp dessa frågor. Jag vill då gärna säga tillhenne att jag hade ett avsnitt om just detta i mitt anfö-rande.Vi skriver i vår motion om trafikens miljöeffekter:"mål för bör skärpas ytterligareså att utsläpp över naturens toleransgränser inte ac-cepteras. Detta innebär i faktiska siffror att utsläppenfrån transportsektorn måste minska med 80 procentför koldioxid, för kväveoxider och 40procent för svaveldioxid räknat utsläpp-snivåer."Anf. 13 () re-plik:Fru talman! har givetvis rätt. Jag hadeinte hört hans anförande när jag höll mitt. Det är braatt han bryr sig om miljön.När det gäller koldioxidutsläppen måste jag sägaatt jag inte heller har hittat något inslag i det budget-politiska förslag som ligger framme som direkt sänkerkoldioxidutsläppen från trafiksektorn, men det kanhända att jag har läst slarvigt.Debatten om den 80-procentiga sänkningen kom-mer framför allt att föras i skatteutskottet och i vissmån i finansutskottet, där sitter. Jag skullevilja uppmana honom att driva en mer offensiv skat-tepolitik när det gäller koldioxidutsläppen. Det gälleräven spekulationerna om borgerligt samarbetet. Mo-deraterna vill sänka bensinskatten med . Detsänker inga koldioxidutsläpp.Anf. 14 () replik:Fru talman! Det mest näraliggande beslut somdenna kammare kan fatta när det gäller att minskakoldioxidustläppen är ett beslut om att inte gå med påen snabbstängning av , vilken inne-bär att vi ökar utsläppen från dansk kolkraft och drarfram en stor ny infrastruktur av fossilgas i Sverige.Jag skulle vilja höra om är be-redd att bidra där. Det är ett betydligt mer verksamtmedel än att försöka hitta formuleringar i propositio-nen och i de olika motionerna.Anf. 15 ():Fru talman! betänkande nr 1handlar om hur den ram på drygt 24 miljarder somriksdagen redan har beslutat om skall fördelas inomutgiftsområdet Kommunikationer. 24 miljarder ärmycket pengar. Det är dock inte en fullständig bild,eftersom verksamheter inom vårt område i många fallär avgifts- och intäktsfinansierade. Den totala om-slutningen blir mycket större än så.Trafikpolitikens mål är att erbjuda medborgarnaoch näringslivet i hela landet en tillfredsställande,säker och miljövänlig trafikförsörjning till lägstamöjliga samhällsekonomiska kostnader. Detta över-gripande mål kan vidareutvecklas i ett antal delmål.Transportsystemet skall utformas så att medborgarnasoch näringslivets grundläggande transportbehov kantillgodoses på ett tillfredsställande sätt. Transportsystemet skall utformas så attdet bidrar till ett effektivare resursutnyttjande i sam-hället som helhet. Det gäller effektivitet. Transport-systemet skall utformas så att det motsvarar högtställda krav på säkerhet i trafiken. Det gäller säkerhe-ten. Transportsystemet skall utvecklas så att en godmiljö och hushållning med naturresurserna främjas.Det gäller miljöfrågan. Transportsystemet skall byg-gas upp så att det bidrar till regional balans. Det ärden regionalpolitiska aspekten.Dessa ledande ord - tillgänglighet, effektivitet,säkerhet, miljö och regional balans - kan man återfin-na i många av de motioner som tas upp i betänkandet.De finns också i många av reservationerna. Manskulle kunna tro att vi är ganska överens, men trotsdetta har det till betänkandet fogats 50 reservationeroch tio särskilda yttranden.Av budgetpropositionen framgår det att regeringenkommer att lämna ett samlat förslag till riksdagenvåren 1998 om den framtida trafikpolitiken. Målet äratt åstadkomma ett långsiktigt hållbart transportsys-tem som främjar välfärden, tillväxten och sysselsätt-ningen i hela landet. Infrastrukturen skall förbättratransportkvaliteten, öka miljöanpassningen och ha enhög ambition för trafiksäkerheten som utgångspunkt.Regeringen avser vidare att återkommamed förslag till förändringar och anpassningar i post-lagen för att precisera statens ansvar när det gäller attsäkerställa att de postpolitiska målen uppfylls. Vitycker från utskottsmajoritetens sida att det är bra.KOMKOM och den framtida trafikpolitiken harnämnts i både ord och skrift under desenare åren. Jag kan dra mig till minnes att Karl-ErikPersson i fjolårets budgetdebatt litet irriterat påpekadeatt vi bara sköt frågorna framför oss med hänvisningtill KOMKOM och det trafikpolitiska beslutet. Enligtvad som står i budgetbilagan skall vi förhoppningsvissnart vara framme vid målet, så att vi verkligen kandiskutera trafikpolitiken för framtiden.Jag måste säga att Per och i viss månKenth Skårvik hade litet svårt att skilja mellan budge-ten , som vi nu diskuterar, och det arbete somde själva har lagt ned i Kommunikationskommittén.Jag kan ha viss förståelse för det. Men vi återkommertill den stora och övergripande frågan , minaherrar. gäller det budgeten för 1998.Fru talman! Jag kan se att talarlistan är gans-ka lång. För att vinna litet tid skall jag inte kommente-ra medelsfördelningen, eftersom det kommer talareefter mig som behandlar vägfrågorna och järnvägsfrå-gorna, där de stora pengarna ligger, men också luftfar-ten och sjöfarten. Låt mig bara konstatera att ut-skottsmajoriteten anser att man har gjort en bra av-vägning mellan transportslagen och en bra fördelningmellan investering och underhåll. Följaktligen tillstyr-ker vi budgetförslaget i dess helhet. Att kommenteradetta nu tycker jag bara skulle vara en upprepning.Det finns en speciell fråga som har diskuteratsmycket i samband med behandlingen i utskottet, ochså även här , nämligen regeringens hemställanom bemyndigande för att vid behov omförde-la medel mellan anslagen A 2 - väghållning ochstatsbidrag - och A 4 - investeringar samt drift ochunderhåll av statliga järnvägar.Om jag bara läser hemställanspunkten kan jag haviss förståelse för den flerpartireservation som harfogats till betänkandet. Men utskottsmajoriteten hargjort ett förtydligande, och reservanterna måste hamissat att vi har gjort det.Låt mig upprepa vad som står i betänkandet förtydlighetens skull. Utskottsmajoriteten säger i klartextatt vi måste värna ställning när det gälleranvisningen av anslag till olika ändamål, vilket heltöverensstämmer med reservanternas uppfattning.Majoriteten anser att det på grund av det nyligenfattade beslutet om tioårsplaner för inriktningen avplaneringen av investeringar och underhåll av vägaroch järnvägar för råder enosäkerhet om när de olika projekten kommer att ge-nomföras. Därför är det svårt att beräkna behovet avanslagsmedel för det kommande budgetåret. För attöka flexibiliteten i medelsanvisningen anser majorite-ten att regeringen bör få använda anslagenA 2 och A 4 på angivet sätt, begränsat till ett beloppsom motsvarar anslagskrediten för anslaget i fråga.Majoriteten menar också att regeringen senast i bud-getpropositionen bör redovisa för om möj-ligheten utnyttjas.Det är långt ifrån hela anslaget som regeringen harmöjlighet att omdisponera. Det tycker jag inte attreservanterna tar någon större notis om.Om man tittar på budgetalternativen - kanskefrämst på liberalernas alternativ - kan manse att det uppstår en ny situation. Man gör så storabesparingar att risken för att denna situation skallbehöva uppstå förmodligen är mindre.Från socialdemokraternas och centerpartisternassida tycker vi att det är viktigt att klara av att fullföljavårens riksdagsbeslut. Vi tillstyrker bemyndigandetenligt de villkor som jag har redogjort för. Vi tyckerinte att projekt skall behöva avbrytas. Behoven ärstora.Fru talman! Som jag sagt avstår jag frånatt gå in i en diskussion om de olika anslagen efter-som flera andra majoritetsföreträdare som avser attdiskutera de olika områdena skall tala efter mig. Jaghoppas naturligtvis att de övriga partiernas företrädareaccepterar att vi inte diskuterar samma sak två gånger.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till hemstäl-lan i utskottets betänkande i dess helhet och avslag påsamtliga reservationer.Anf. 16 PER () replik:Fru talman! Det kanske överraskar det finns kontinuitet i den moderata och folkpar-tistiska transportpolitiken. För mig är det föga över-raskande. Vi står för vad vi säger, både det vi säger och det vi kommer att säga i vår - detta till skill-nad från hur socialdemokraterna agerade under densocialdemokratiska oppositionstiden. Dessvärre finnsen del som tyder på att det finns kontinuitet i det so-cialdemokratiska agerandet mellan denna höst ochkommande vår. Den som lever får se.Fru talman! Jag nämnde imitt huvudanförande. Jag markerade mycket tydligtatt jag hyser en viss upprördhet över motiven ochmetoderna i . Jag har svårt attförstå hur man kan köra över en mycket stor minoriteti i fråga om finansieringar som skall löpaöver många mandatperioder och där det fordras sta-bilitet för att det inte skall bli ren kapitalförstöring.Jag skulle gärna vilja ha en kommentar och ett försvarfrån på den punkten.Jag skulle vilja återkomma till budgetfrågorna.Monica Öhmans försvar för att slå samman budge-tanslagen - om än med vissa begränsningar - innebärsom jag ser det att hon på ett otillbörligt sätt avhänderriksdagen inflytande. Inte nog med detta! tenderarman också med hjälp av olika typer av aktiebolag attlånefinansiera olika byggnationer utan att det finnsnågra direkta intäktsflöden till bolagen. I praktikenhandlar det om att man genom aktiebolagsformendöljer budgetunderskott. Jag vill ånyo fråga MonicaÖhman: Är det verkligen ett bra sätt att redovisa bud-geten att dölja budgetunderskotten i särskilda bolagutan egna intäktsmöjligheter?Anf. 17 () replik:Fru talman! Jag kan naturligtvis se att det finnskontinuitet i och diskus-sioner om trafikpolitiken. Det jag vädjar om är att viskall diskutera rätt sak vid rätt tillfälle. HelaKOMKOM:s betänkande och en del av de frågor somni har tagit upp är just nu under beredning. Ing-en av oss vet vad slutresultatet av den beredningenblir. Så vi kanske kan spara den debatten till dess attdet blir aktuellt.Sedan till storstäderna. Det är ju som det är medStockholm, och vi har varit överens om att inte ta uppden frågan . Vi måste faktiskt alla känna ettansvar för att man skall få en lösning på trafikproble-men i storstadsområdena. För del handlardet väldigt mycket om kollektivtrafik. Jag vet att detfinns en opposition i , men det finns ocksåen majoritet som har ställt sig bakom den här lösning-en. Vi har lyssnat på majoriteten, och vi tycker att detär viktigt att man klarar ut den här frågan nu.Jag vet att den ideologiska, grundläggande skilje-linjen mellan moderat politik och vår politik är attmoderaterna i alla stycken pratar om att släppa andar-na fria, om konkurrensutsättning och privatisering. Vikan aldrig mötas i den diskussionen, Per ,om ni skall lägga ut allt på privata händer. Det äregentligen vad ni vill, och det står också i era motio-ner.Anf. 18 PER () replik:Fru talman! Budgetfrågorna ligger inte inågot vakuum, så att vi inte tar ställning till centralatransportpolitiska frågor. Därmed är alla de frågor vihar rest ytterst relevanta vid bedömningen av den härbudgeten.Vad avser kvarstår minkritik alldeles påtagligt. Vi kan jämföra med Stock-holm, med tunnlar som slutar mitt inne i berget, meden massa halvt avslutade projekt som för närvarandebinder hundratals miljoner, kanske miljarder, som intekan användas. Detta beror på att man inte skaparerforderliga breda majoriteter, som är stabila övermandatperioderna. Uppgörelsen i medminsta möjliga majoritet, som trumfas igenom dennariksdag , är icke försvarlig. Den riskerar leda tillbetydande kapitalförstöring.Jag har heller ingen förståelse för bristen på viljatill avreglering och konkurrensutsättning, som alldelesuppenbart har ökat anslagens värde. Vi har fått merför pengarna genom att tillåta alternativ och avregle-ring, och vi har fått ett bättre konsumentbeteende. Jagförstår inte varför socialdemokraterna vägrar avregle-ra långväga busstrafik, som ju utnyttjas av de minstköpstarka människorna i samhället, konkurrerar litetmed övriga trafikslag och har en mycket starktkompletterande effekt i ett glesbygdsland som Sveri-ge.Jag kan heller inte förstå varför man inte vill av-reglera telemarknaden fullt ut och gå vidare mednummerportabiliteten i tillräckligt hög takt. På denpunkten verkar vi ha svårigheter att hänga med EU-reglerna.Vi borde också ge lastbilsnäringen och bussnä-ringen konkurrensregler som gör dem jämbördigamed näringarna i våra viktigaste konkurrentländer. Dekommer ju att kunna konkurrera om trafiken inne iSverige.Anf. 19 () replik:Fru talman! Jag skall väldigt kort säga något omstorstäderna. Jag kunde läsa en arti-kel i , där bl.a. Per Westerberguttalade sig. Han sade att det inte går att få någonuppgörelse , eftersom vi är alldeles för nära ett val.Vi är faktiskt litet oansvariga om vi tar det på detsättet. Vi måste försöka lösa trafikproblemen även istorstäderna, och det är vad vi har gjort i Göteborg.Vi har tillsammans med den lokala och regionalaledningen i många av de berörda kommunerna försöktatt hitta öppningar, och fullmäktige har faktiskt röstatja.Per kommer åter in på de långsiktigafrågorna. Varför inte avreglera långväga buss, osv.,osv.? Per , vi tar det när det våras! Dettaär en av de delar som ni diskuterade i KOMKOM. Vioch regeringen måste ändå få en skälig beredningstidför att komma med ett förslag till . Sedan tarvi den debatten.Anf. 20 () replik:Fru talman! Det senaste replikskiftet speglar på ettmycket tydligt sätt misslyckandet i den socialdemo-kratiska kommunikationspolitiken. Man har lagt allastora frågor i en enda stor utredning, som förlamarkammarens och möjlighet att diskutera ochföra de här sakerna framåt. På valårets morgon skallman lägga allting på bordet. Hela denna mandatperiodär ju förspilld i den meningen.Låt oss sedan titta på storstadsöverenskommelser-na. Det är en ren härdsmälta ni har åstadkommit här iStockholm. I handlar det om en smal upp-görelse, som kommer att rivas upp under nästa man-datperiod. Detta är ett misslyckande för den social-demokratiska regeringens kommunikationspolitik.Monica Öhmans anförande tyder på att hon fak-tiskt är förd bakom ljuset av regeringen när det gällermöjligheten att fritt få disponera anslagen för väg ochjärnväg. säger att hon inte tycker attprojekt skall behöva avbrytas, men detta är ju full-ständigt felaktigt. Jag sade i mitt anförande att det härhandlar om ramanslag. Ramanslag, ,karakteriseras av att man i förväg får ta pengar förkommande år. Därför faller hela resonemanget.Det är pinsamt att utskottets ordförande försvararatt utskottet i praktiken reduceras till en nullitet, atttrafikpolitiken hädanefter skall bedrivas på Kommu-nikationsdepartementet. Det är naturligtvis en öns-kesits för en kommunikationsminister men knappastför trafikutskottets ordförande.Anf. 21 () replik:Fru talman! säger att mandatperiodenär förspilld. Det finns två skäl. Det förstaskälet är att faktiskt beställde en utredningpå det här området. Det andra skälet, som är betydligtviktigare, är de skulder som den förra regeringenlämnade efter sig och som vi har haft all möda i värl-den att åtgärda. Det är skulder från den tid då MatsOdell var kommunikationsminister.Vi har försökt omprioritera från att bygga fler ki-lometer motorväg till att underhålla det vägnät viredan har byggt upp. Vi och har tyckt attdet har varit viktigt. Men de stora möjligheterna tillinsatser på det här området har icke funnits på grundav det budgetunderskott som vi fick ärva vid regim-skiftet. kan ändå inte mena att vi skulle hafortsatt att låna ännu mer pengar för att klara in-frastrukturen.När det gäller bemyndigandet vidhåller jag precisdet jag sade i talarstolen. Jag vill påstå att vad oppo-sitionen och reservanterna har gjort är att läsa rege-ringens hemställanspunkt men inte det som regeringenhar skrivit inne i budgetbilagan och som vi nu ytterli-gare har förtydligat.Anf. 22 () replik:Fru talman! erkänner att man-datperioden är förspilld. Det tycker jag var mycketintressant. Det är ju ett direkt underkännande avkommunikationsministern.Samtidigt säger hon att det beror på att vi efterförra mandatperioden lämnade efter oss sådana eko-nomiska problem. Jag vill gärna påminna om att närvi under förra mandatperioden i det dåvarande tioårs-beslutet satsade 100 miljarder över statsbudgetenhade den socialdemokratiska oppositionen 155 mil-jarder. Det var inte en ansvarig oppositionspolitik,säger: Skulle vi ha fortsatt att låna? Ja, mendet är ju just det ni gör! Ni föreslår nu ett antal nya,kreativa låneupplägg som är främmande för den nyabudgetlagen. Ni var helt emot detta under den förramandatperioden. Då var det överbud. säger ni attvi ändå skall fortsätta att låna på det sätt som föreslåsbåde i propositionen och i utskottsmajoritetens betän-kande.Till slut vill jag ta upp detta med ramanslag. Ärdet ändå inte så att hela resonemangfaller? Det är fråga om ramanslag som får överskri-das. Det är inga projekt som behöver stanna upp. Detär något helt annat. Man har misslyckats på Banver-kets område. Det saknas pengar till att betala räntor-na. Det finns ingen finansiering av Bottniabanan. Detär en mängd olika saker, ett misslyckande på järn-vägspolitikens område, som skall skylas över genomatt man tar pengar från väginvesteringarna. Detta ären mycket sannolik hypotes, . Menden som lever får se.Anf. 23 () replik:Fru talman! Det sista kan jag instämma i. Den somlever får se.Nu får vi alltså ta den här diskussionen ett varvtill. Jag vet vad ett ramanslag är. Jag vet vad en an-slagskredit är. Jag vet att regeringen själv på t.ex.A 2-anslaget kan utnyttja anslagskrediten om man inteklarar nivån. Det behöver man inte gå till riksdagenoch fråga om.Vad detta handlar om är att kunna använda an-slagskrediten mellan de här två. Summan pengar pårespektive anslag är inte större, men pengarna skallkunna användas mellan anslagen för att vi skall klaraav de beslut som redan har fattat i vårensinriktningsbeslut. Det är det här som diskussionenegentligen handlar om. Denna diskussion har i det härhuset blivit så stor att den kommit att handla om 20miljarder. Det handlar inte om 20 miljarder utan omatt kunna använda krediterna på A 2 och krediterna påA 4 över gränserna, om jag uttrycker mig så. Det ärdet som det handlar om.Jag vill nog påstå att jag inte är förd bakom ljuset.Det här har jag vetat och försökt förklara under enlång period.Anf. 24 () replik:Fru talman! Att jag var irriterad över att vi skjuterfrågorna framför oss kan jag väl hålla med om. var också med i kamma-ren när vi fattade trafikpolitiska beslut. Omdetta sade man att det nog blev förhastat.Man skulle titta över beslutet . Jag kommer ock-så ihåg att det var tal om att göra en ny utredning. Såsmåningom kom den till stånd, och väntar vi påvad arbete skall leda till.Om jag tittar på de betänkanden som harlämnats från ser jag redandär brister. Man tar inte ansvaret för de olika trafik-slagen. Regeringen kan förstås ha något ytterligare attkomma med, men jag är rädd för att utredningen närden kommer kan döpas till "den ofullbordade" - igen.Vi väntar med stor spänning på vad som skallhända. Hur tar det i så fall innan nästa utred-ning är klar? Det är olyckligt om vi hamnar i en situa-tion där det kommer en proposition från regeringensom inte kan accepteras fullt ut av alla. Så kan jag välaldrig tänka mig att det blir heller, men utredningenleder i en viss riktning.Sedan, fru talman, vill jag ta upp anslagsdelen.Varför är det problem nästa budgetår? Jag håller medom det läste upp. Hon läste ordagrantur budgeten på s. 40. Men det jag hakar upp mig på äranslagsmedlen för nästa budgetår. Varför är det pro-blem med det här? Dem borde man ha kunnatklara ut. , års trafikpolitiska beslut,har man klarat att ha medel riktade till ochBanverket, men det tionde året fungerar det inte. Dåmåste man fråga sig varför.Anf. 25 () replik:Fru talman!