prot · GL0940 · 1997-12-04 00:00:00 — Ettsärskilt läsfrämjande projekt, Läsning pågår, skallbedrivas i skolor och kommeratt inbegripa många författare.Världens torg är en utställning om barns bilderoch texter på tolv språk som visas på , som ju har det nationella uppdragetför barn- och ungdomsteater, kommer från Göteborgför att gästspela på Elverket.Det blir knattebio i förorter, skolbio , första fotofestival,kommer att äga rum i miljöer där många människorrör sig, även i tunnelbanan.I projektet upplåts stadens skyltfönster förutställning av bl.a. samtida konst men också mycketannat.Arkitektur, form och design kommer att spela roll under . Färgfabriken iStockholm kommer bl.a. att bjuda in internationelltkända arkitekter, stadsplanerare och konstnärer, mensjälvfallet kommer också mycket att kretsa kring detnya spännande arkitekturmuseet.Internationellt kända regissörer kommer att gäst-spela på svenska scener. T.ex. sätter uppDon på , sätter uppEtt drömspel på och bi-drar med ett samarbete med . Det blirmycket när dramatiska teater pre-senterar Vasasagan i regi av teatern i firar sitt trettioårsjubileummed att spela resa, osv. Det är en bland-ning av huvudstad, stad och förort och det bästa somfinns av professionella konstnärer, men också ettsamarbete med studieförbund och amatörer.Genom får vi en fokuseringpå kulturen som vi från regeringens sida menar ärviktig att också använda för att lyfta kulturlivet i övri-ga landet. Det gäller att dra nytta av fokuseringen.Förhoppningen är naturligtvis att det skall bli ett be-stående lyft vad gäller konstnärlig utveckling, resurseroch att möta nya publikgrupper. Vi har tillsatt ensärskild arbetsgrupp inom , Kul-tur i hela landet, som har ett alldeles särskilt program.Den inviger sin verksamhet , femdagar före den officiella kulturhuvudstadsinvigningen.Invigningen präglas av lokala arrangemang i deflesta kommuner över hela landet. Det är musik- ellerkulturskolan som ansvarar för programmen. Statsministern gör det, jaggör det och andra statsråd gör det. Partiledare ochmånga av er ledamöter i denna riksdag deltar i dennaupptakt till Kulturår 98. Det ligger en viktig marke-ring i att det är musik- och kulturskolerådsom har tagit på sig uppgiften att organisera och sam-ordna invigningen, eftersom musik- och kulturskolor-na spelar en så viktig roll i det lokala kultursamhället.Ett annat exempel från projektet i hela lan-det är att kulturåret ger utrymme för att bredda debat-ten om vad som är värt att bevara av våra kulturmiljö-er och kulturbyggnader. Det kommer att gå ut eninbjudan till hela svenska folket att ge förslag på enkulturmiljö som man vill k-märka. Alla förslag kom-mer sedan att ställas ut på ett av landets länsmuseer.Sedan kommer det hela att finaliseras i samarbetemed . Det är alltså en ny folkrö-relse: Svenska folkets k-märkning.Ytterligare exempel är de projekt som görs för attöppna och göra det lättare för människor med invand-rarbakgrund att delta i kulturåret. Bl.a. har vi i Kulturi hela landets regi gett ut en bok i serien En bok föralla i vilken 38 skribenter och författare med invand-rarbakgrund har fått möjlighet att bidra. Här finnsberättelser från dem som invandrade och från dem som är alldeles nya här i Sverige.Förhoppningen är naturligtvis att denna bok skall fåstor spridning och ge upphov till många intressantadebatter.Kultur i hela landet kommer också att genomföraett antal seminarier i hela landet. Man kommer att taupp framtidsfrågor i kulturpolitiken, diskutera svenskfilmdistribution - som är en oerhört viktig kulturfrågaför framtiden - ta upp frågor om hur ett lokalt kultur-liv kan stimuleras, höja kvaliteten och enga-gera väldigt många fler och nå en ny publik. Mankommer självklart också att ta upp frågan om skolaoch kultur, ungdomars kultur och stadsmiljöfrågor.Ett seminarium om att leva i två kulturer planerastillsammans med Svenska Samernas Riksförbund.Det kommer också att ordnas en nationell kultur-mönstring för ungdomar. kommer att varavärdlän. Tanken är naturligtvis att stimulera alla mel-lan 13 och att ägna sig åt kultur och få en chansatt utveckla den kulturyttring som man som ung ärengagerad i.I november 1998 kommer en riksomfattande Ar-kivens dag att arrangeras . Sverigesca 500 arkivinstitutioner skall hållas öppna. I sam-band med detta ordnas en rad olika aktiviteter. Syftetär naturligtvis att ge arkiven, en kanske litet bort-glömd del av kulturlivet, en framskjuten plats. Tankenär att arkivens dag skall bli ett årligt återkommandeevenemang för allmänheten, men naturligtvis ocksåför professionella och andra.Det finns en rad andra mycket konkreta projekt,smått och stort, som jag inte skall uppta er tid med attnämna här. Det handlar om allt från att göra tommakulturlokaler till levande kulturhus och till att ge enchans för unga svenska tonsättare att producera nymusik.Ett mycket viktigt inslag under Kulturhuvudstad-såret 98 är den som den svenskaregeringen kommer att stå värd för i 30mars-2 april. Bakgrunden till denna konferens är ettinitiativ då och FN beslutade atttillsätta en världskommission om kultur och utveck-ling. Kommissionen leddes av FN:s förre generalsek-reterare blev en slutrapport - Our creative diversity,Vår skapande mångfald. Den kom sedan.Rapporten tar sin utgångspunkt i en mycket spännan-de diskussion om behovet av en ny global etik, ettåtagande för pluralism, kreativitet och makt. Dendiskuterar allt från massmedier till genus och kultur,barn och ungdom, kulturarv och kulturen och miljön.Den betonar behovet av en omprövning av kulturpo-litiken för att ge kulturen en mer central roll i sam-hällsutveckling än tidigare.Under kommissionens arbete blev det ganska klartatt rapporten borde följas upp med någon typ avvärldskonferens. Den erbjöd sigatt vara värd för denna , och nukommer den alltså att äga rum. Den pågår i fyra da-gar.Till denna konferens kommer det kulturministrarfrån hela världen. Vi kommer att koncentrera våradiskussioner till två frågor: kulturella rättigheter, menockså kultur för barn och unga, samt kulturellt ska-pande. Konferensen kommer naturligtvis också att taupp frågor som mobilisering av resurser, pengar, förkulturella verksamheter, mediernas roll i kulturpoliti-ken, med särskild betoning på public service menockså kultur och de nya medieteknikerna.Det kommer att anordnas en rad fördjupande se-minarier under dessa . har tagitpå sig uppgiften att ansvara för ett seminarium ombarn- och ungdomskultur, ett seminariumom kulturpolitisk forskning, ett seminariumom kultur och nya medietekniker, ett semina-rium om kulturella rättigheter, ett mycketintressant seminarium om mångfaldsfrågor, Sydkoreaom resurser för kulturen och om det interna-tionella samarbetet. Jag har velat räkna upp dettaeftersom det visar på den bredd som Unescokonferen-sen kommer att få.Jag vill avsluta med att säga att det är svårt att troannat, när man sysslar med kulturpolitik, än att Kul-turhuvudstadsåret, med alla de utflöden som jag härhar beskrivit, skulle kunna bli något annat än ett be-stående lyft för kulturen i . Det vore ett fan-tasktiskt resultat av detta kulturhuvudstadsår. 134 ():Herr talman! Tack så mycket, kulturministern, förden här uppräkningen. Det är ju en imponerande listasom vi har fått lyssna till över alla de evenemang somkommer att äga rum . Det är klart att vimed stor förväntan ser fram emot att få uppleva 1998här i . Jag hoppas att vi kan marknadsföra ossmycket kraftigt också utåt, och att vi verkligen kansätta ännu mer på kartan som ett levandekulturland.Det finns många frågor som man skulle kunnaställa om fortsättningen också, men det kanske viskall spara till . Men det finns en litenfråga som jag har funderat på med anledning av kul-turåret - och också litet grand med anledning av denhär redogörelsen. Kulturministern sade att folkrörel-ser, studieförbund och andra sammanslutningar ocksåkommer att ha en stor del av kulturåret.Folkrörelser och studieförbund kännetecknas ju avatt de är fria och frivilliga och av att de till stor dellever av ideellt engagemang. Just detta att de är fria ärju en förutsättning för deras engagemang. När de harprojekt under kulturhuvudstadens hatt är det viktigtatt de även då får känna denna frihet och att de inteblir föremål för styrning från det här bolaget som haransvaret för de olika arrangemangen. Jag vill frågahur kulturministern ser på det, och jag vill också påståatt det är viktigt att de inte blir föremål för alltförmycket styrning. Jag har nåtts av en del signaler omatt så skulle vara fallet.Anf. 135 Kulturminister ():Herr talman! Det är ju så organiserat att det är ettsärskilt kommunalt bolag här i som står förmycket av det praktiska arrangerandet. Detta bolaghar självfallet också en styrelse. Vi har från statenssida, med de betydande summor som vi har gått inmed av allmänna medel, valt att inte detaljstyra hurpengarna skall användas. Vi har utgått från att denationella mål för kulturpolitiken som vi här i kamma-ren är överens om att leva efter, skall gälla för hurman använder de som är detdirekt utbetalade stödet.Jag har inte nåtts av just den kritik som MarianneAndersson beskriver. Jag utgår från att de kloka per-soner som sitter i ledningen för detta bolag, och somsitter i styrelsen för detta bolag, inte ger sig på denomöjliga uppgiften att försöka styra folkrörelser. Jagtror inte att de gör det. Det är ny information för mig.Anf. 136 ():Herr talman! Jag är väldigt glad över kulturminis-terns svar om det här med självständigheten och möj-ligheten att vara självständig för de ideella organisa-tionerna. Jag är själv ordförande i en organisationsom verkligen har försökt att leva upp till de intentio-ner som kulturministern har haft om kultur i helalandet. Vi manifesterar det i en stor utställning påLiljevalchs . Den skulle egentligen ha varit iår.Vi tillför alltså en kompetensoch en folklig kultur från hela landet som, tror vi, görkulturhuvudstadsåret mer attraktivt. Därför vore detväldigt bra för oss att få höra att det inte finns någrasom helst intentioner att lägga sig i självständigafolkrörelser. Det vore bra att få höra att kulturminis-tern utgår från att det är som samordnare och inte somstyrande som det här bolaget skall verka.Anf. 137 Kulturminister ():Herr talman! Jag kan bara instämma i det somIréne Vestlund säger. Det är kulturhuvudstadsbolagetsom driver den här verksamheten. Det är ju inte sta-ten, utan det är det kommunala bolaget. Men jag utgårfrån att man inte har några intentioner att försökastyra folkrörelser. Det vore inte heller förenligt meddet som är grunden för svensk kulturpolitik.Anf. 138 ():Herr talman! Jag vill också tacka kulturministernför den redovisning som vi har fått. Jag är glad attStockholm skall få arrangera kulturhuvudstadsåret1998. Jag är också glad för den somvi kommer att vara värdar för.Men en sak som oroar mig väldigt mycket är attkulturen alltför mycket tenderar att lyftas fram iolika projekt och i projektform. Så är det även under1998. Det satsas väldigt mycket pengar - inte barafrån svensk sida utan också från Nordisk kulturfond,från EU osv. - för att få de här projekten till stånd.Kultur är ju något långsiktigt. Det är något som ärförenande, det är en demokratibärare osv. Min frågatill kulturministern är: Hur skall vi kunna gå vidareefter 1998? Hur skall vi göra för att fortsättningsvisförsöka hålla samma kulturutbud, eller i alla fall i detnärmaste ett lika högt och bra kulturutbud, som 1998?Finns det några särskilda pengar avsatta till det frånstatligt håll? Eller finns det några andra möjligheteratt få ökade medel för att kunna uppbära den härkultursatsningen ?Anf. 139 Kulturminister ():Herr talman! Jag kan ju inte redovisa hurkulturbudgeten kommer att se ut eller år2000. Jag tror att en förutsättning för att det skallfinnas ordentliga resurser, alltså ekonomiska resurser,för en offentligstödd kulturverksamhet är att väldigtmånga människor blir "missbrukare" av kultur, alltsåatt det blir en vana, en god vana.Kulturhuvudstadsåret kommer att innebära att manfår en fokusering på kulturen för stockholmarna, menockså naturligtvis för tillresta. Dessutom kommer detatt ske saker runt om i landet. Jag tror att det kommeratt vara ett stöd för oss som vill se till att kulturen påsikt får ökade resurser.Samtidigt vet vi också att kulturlivet i hög gradpåverkas av den ekonomiska aktiviteten och läget isamhällsekonomin i stort. Det är klart att när hushål-len får det litet bättre, och när kommuner och lands-ting får höjda statsbidrag, kommer det också att på-verka kulturen. Det blir mer av efterfrågan.Lyckas vi göra något bra av detta, och lyckas videssutom med den långsiktiga uppgiften att ge kultu-ren en betydligt centralare roll i politiken i stort för atthävda humanitet, demokrati osv., så tror jag att vikommer att kunna se resultat av detta. Det kommerockså att avspegla sig i hur framtida kulturbudgetarser ut. Men jag kan inte sitta med facit i handoch säga vad resultatet kommer att bli. Jag tror dockatt det betyder mycket att många människor uppleveratt kultur är viktigt.Anf. 140 ():Herr talman! Det var en synnerligen diger presen-tation vi fick. Vi är imponerade av, och också väldigtförväntansfulla inför, kulturhuvudstadsåret.Då infinner sig frågan hos mig: Hur är detta salu-fört? Hur får folk i hela landet veta det? Jag kan tänkamig att turistinformationen i varenda kommun i Sve-rige blir välinformerad. Men i övrigt? Och hur gårinformationen ut utomlands? Det gäller ,men det gäller också , ambassaderna ochandra. Hur har man fått ut det här så att man får ut detmesta möjliga av det; att göra känt ochvälkänt och att få många besök hit. Det är ju vad vivill. Vi vill ju presentera . Vi vill både lyftakulturen och ge draghjälp åt näringslivet, turismenoch i övrigt.Anf. 141 Kulturminister ():Herr talman! Jag uppfattar att frågaframför allt handlar om information utanför Sverige.Om jag utgår från det som jag personligen gjort kanjag säga att jag vid flera ministerrådsmöten i harhaft särskilda informationspunkter om Unescokonfe-rensen och hela kulturhuvudstadssatsningen. Vi harfortlöpande lämnat information, särskilt i sambandmed de inbjudningar som gått ut till den officiellainvigningen den 17 januari.Självfallet har vi också dragit in ambassadörer ba-serade i för att tala om kulturhuvudstad-såret. I synnerhet handlar det om Unescokonferensen.Via andra delar av har vi också setttill att information har spritts. Det kommunala kultur-huvudstadsbolaget har även gjort en rad insatser föratt sprida information. Detta betyder dock inte att alltär gjort. Jag skulle tro att det fortlöpande kommer attkrävas mycket information.Anf. 142 ():Värderade talman! Kulturåret kommer naturligtvisatt innebära en mängd kreativitet runt om i landet.Man kommer att inspireras av att se att det händermycket. Min fråga är: Är alla ekonomiska resurseruttömda för sådant som redan är planerat, eller finnsdet anslagsmöjligheter när det gäller idéer som väcksunder kulturåret, inspirerade av det som händer underåret?Anf. 143 Kulturminister ():Herr talman! Jag kan inte ge ett alldeles precistsvar. Jag skulle tro att det allra mesta är inbokat. Ettså stort arrangemang som själva kulturhuvudstadsåretinnebär - det gäller också det projekt för kultur i helalandet som löper parallellt - kräver framförhållning.Beträffande detta med kultur i hela landet kommer vi ibörjan av att fatta beslut om ytterligare me-del. Jag har svårt att överblicka om det därefter skullekunna finnas nya pengar.Vad gäller vet jag inte omnya sponsorkontrakt skulle kunna innebära att detgick att genomföra sådant som inte fanns med i etttidigt skede. Jag tror att det mesta är sådant som redani dag ligger fast.Anf. 144 ():Herr talman! som kulturhuvudstad ochdetta med kultur i hela tror jag kan bli enhärlig manifestation som kan få positiva effekter pålång sikt. Det gäller då inom hela kulturområdet.Den organisation som kanske bäst uppfyllerde kulturpolitiska målen, länsmusiken, skulle kanskekunna slippa sitt stipulerade sparbeting under kul-turåret så att barn i hela landet även harmöjlighet att träffa levande musiker. Detta är en fort-satt vädjan till kulturministern.TV är ju en stor kulturförmedlare. Jag undrar hurkulturministern själv ser på det önskemål om dagligakulturnyheter som många har.Anf. 145 Kulturminister ():Herr talman! När det gäller Televisionoch televisionen över huvud taget har vi i de till-ståndsvillkor/avtal som finns mellan och statenrespektive mellan public service-televisionen ochstaten - det gäller också public service-radion -skrivit in nya villkor som skärper kulturuppdraget.Det är då fråga om ganska långtgående krav. Självfal-let handlar kraven om att skildra kulturlivet i de storastäderna, i huvudstaden och också i andra delar avlandet. Det kan gälla både drama och nyhetsförmed-ling på kulturområdet.Däremot anser jag att det vore fullständigt fel avmig som statsråd att gå in och försöka att direkt styravilka programtablåer som t.ex. Televisionskall ha. Det är jag alltså inte beredd att göra. Jag villdock framhålla att vi har ett mycket skärpt och tydligtuppdrag när det gäller kulturen, just därför att TV ochradio är våra allra största kulturförmedlare.Anf. 146 ():Herr talman! är mycket peng-ar. Det är ju sagt att kulturåret skall vara landsomfat-tande. Kulturministern säger här, och det är mycketbra, att tomma lokaler skall fyllas med kultur. Tyvärrär det närmast så i att det omvända sker. Enav de mest centrala kulturlokalerna töms ju snarareunder kulturåret. Det gäller då Stadsteater.Sammanfattningsvis kan man säga att Stockholmgår ett ljust kulturår till mötes och att går ettmörkt år till mötes; det synes vara så. Min fråga ärnärmast om kulturministern har någon åsikt om detta.Vidare undrar jag vilka möjligheter staten har när detgäller att agera i den här frågan. Jag frågar om dettamot bakgrund av att kulturministern säger att kul-turåret måste spridas över hela landet och att det ärviktigt att man ser kulturens roll i samhället. Att Sve-riges näst största stad inte har en fungerande stadstea-ter är negativt. För detta får kulturministerns parti-kamrater i ta en stor del av ansvaret.Anf. 147 Kulturminister ():Herr talman! Det är väl många partier som är in-volverade i den skiss som har förekommit när detgäller framtiden för . Mig ve-terligt är det bara ett parti som inte har ställt upp.Det vore mycket illa om skulle hamna ien konfliktsituation, en prestigekamp, som ledde tillatt långsiktigt skadades. Jagtror inte att en sådan situation kommer att inträffa.Om jag förstått saken rätt pågår - och i mor-gon - centrala förhandlingar om hur situationen påGöteborgs Stadsteater skall lösas. Jag vill inte ge migin i de förhandlingarna. Däremot har jag bl.a. förriksdagen deklarerat att det naturligtvis är mycketviktigt att lever upp till deregler som gäller för statsbidraget, nämligen attkonstnärlig verksamhet skall bedrivas för att manskall få ut sitt statsbidrag.Om spelar och bedriverkonstnärlig verksamhet på teatern under en del avkulturåret och på andra ställen under andra delar avkulturåret, uppfyller man villkoren. Sannolikt får mandå sitt statsbidrag. Det tycker jag vore en mycketlycklig lösning. Det skulle också göra att det blevännu mer teater i kulturstaden . Det behövs.Göteborg satsar mycket stora pengar på kultur, mendet är alldeles självklart att det kommer att skymmasav , om den konflikten intelöses. Jag är dock övertygad om att man kommer attlösa den.Anf. 148 ():Herr talman! Ministern talade om kulturhuvud-stadsåret och om satsningarna i . Hon räk-nade upp en rad teaterföreställningar när det gällermusik, konserter och opera. Det handlade också omdetta med kultur i hela landet och de satsningar somskall göras i det sammanhanget.Jag undrar om inte de kommande satsningarna iStockholm kunde spridas ut i landet. Jag tänker pågästbesök och turnéer. Det är ju oerhört dyrt, t.ex. förDramaten, att göra ett gästspel någonstans ute i lan-det. Är det tänkt att man nu skall utnyttja hela sats-ningen i och också flytta ut föreställningartill andra teaterscener i landet?Anf. 149 Kulturminister ():Herr talman! Det finns ett utvecklat samarbetemellan Kulturhuvudstadsbolaget och andra delar avlandet. Det ingår i uppdraget att arbeta på det sättet.Jag kan inte i detalj svara på vad det får för konsek-venser för gästspelsverksamhet och liknande, men jagvet att det har funnits stora ambitioner. Jag är intesäker på vilka man har klarat att genomföra och vilkaman har fått lägga åt sidan. Jag tror att det ocksåkommer att synas i viss mån utanför Storstock-holmsområdet att det är kulturhuvudstadsår.Anf. 150 ():Herr talman! Får jag bara helt kort säga att jagverkligen instämmer i allas förhoppningar om att dethär skall bli ett lyft för svensk kultur. Även om det ärStockholm som kommer att stå i fokus är det viktigtatt den svenska kulturen i hela landet får en chans attpresentera sig.Får jag också i det sammanhanget informera omatt utskott för kultur och utbildningkommer till . Det är 40medlemsländer, och många av dem kommer att skickarepresentanter hit. Då får vi en fantastisk chans attvisa vår svenska kultur och vårt svenska land. Jaghoppas att det kommer att bli till båtnad för svensktnäringsliv och kanske framför allt för turismen. Det ärmed glädje som jag instämmer i de förhoppningarsom kulturministern hade i sitt huvudanförande.Anf. 151 Kulturminister ():Herr talman! Jag nämnde inte allt som kommer attske. kommer, som sagt var, också att haolika möten här i . Jag har förstått att manbl.a. planerar ett rundabordsmöte om det civila sam-hället och kulturen som demokratisk kraft, vilket låtersom ett oerhört spännande ämne. Nordiska rådetkommer att tillsammans med ministerrådet planera ettseminarium på temat Nordisk kultur under internatio-nell press. Det kommer att handla om det nordiskakultursamarbetet.Överläggningen var härmed avslutad.4 § (forts. från 1 §) och den ekonomiskaoch monetära unionen (forts. FiU9)Anf. 152 () replik:Herr talman! Finansministerns utläggningar omopinionen ger anledning till frågan: Om nu regeringenser som sin roll att passivt följa opinionen, hur kanden då driva kravet på en förtida avveckling av kärn-kraften?I själva verket är ju synen på euron ute bland folkförhållandevis positiv, givet omständigheterna. Mankan konstatera att en majoritet är för euron nu ellersenare. Det är mer än vad regeringen presterar, därföratt den står någonstans mellan nej och vet ej.Sedan kan man ifrågasätta styrkan och övertygel-sen i den förmenta opinionen. som vi harhaft denna debatt har det pågått ett opinionsmöte motEMU på . TT konstaterar: Få hade hör-sammat kallelsen. Ett antal vänsterkoryféer talade förett i stort sett öde torg.Erik nämnde att han arbetar för att Sveri-ge skall komma med i det planerade eurorådet. Jaghar givetvis ingenting emot att så sker, men jag tyckeratt finansministern bör stämma ned tonen. Fastnar detinte i halsen när säger att ett utestängande avSverige inte är förenligt med fördraget? Vad säger i såfall övriga länder om nej till euron? Förstårinte att andra länder tycker att det ärmagstarkt när betecknar projektet som skakigtoch ställer sig vid sidan av för att se hur det går ochsedan kräver att få vara med när besluten fattas?Erik har egentligen svarat på frågan närhan i propositionen säger att han är medveten om attSveriges inflytande försvagas. Men ändå gör haningenting för att påverka opinionen, inom och utompartiet. Han vill inte ens till folks vägledning tala omvad han själv anser. Då är vi tillbaka till frågan: Vadtycker , som en folkets man, när SIFOringer? Är det ja, nej eller vet ej?Anf. 153 Finansminister ():Herr talman! Jag upprepar att det som ochandra opinionsinstitut redovisar inte har så stor bety-delse. Det som är av långt större betydelse är de kän-ningar vi har ute bland svenska folket. Jag är mycketsäker på min sak när jag säger att det inte finns till-räckligt stöd för att skall gå in i valutaunionenvid starten.