prot · GL0933 · 1997-11-25 00:00:00 — Såvida Mode-raterna inte vill bygga nya kärnkraftverk för att ersättade gamla kärnkraften, är inte kärnkraften någonenergikälla. Därför är det viktigt att nu visaratt det går att avveckla kärnkraften och att det går attgöra det utan att öka koldioxidutläppen, genom attfortsätta att satsa på energieffektivitet och förnyelse-bara energikällor.Jag vill nu även rikta mig till . Detråder ingen tvekan internationellt när det gäller Sveri-ges ställning i fråga om koldioxidutsläppen. Sverigehör till de länder som ligger mycket lågt. Det handlarinte enbart om vilka energikällor vi använder, utan dethandlar om att vi har satsat på energieffektivitet. Detkan vi se inte minst på bostadsmarknaden. Det hand-lar om att vi har satsat på de åtgärder som efterlyses imånga länder, t.ex. koldioxidskatt. Det handlar om attvi har satsat på förnyelsebara bränslen.Dan säger att elpannorna ersätts med ol-ja. Det är då viktigt att understryka att vad regeringengör är att öka satsningen på fjärrvärme. Satsningen påfjärrvärme är viktig för att kunna minska elanvänd-ningen och därmed naturligtvis också för att kunnaavveckla kärnkraften. Men oljeanvändningen ifjärrvärmen är mycket liten, och den minskarhela tiden. Fjärrvärme är ett av de exempel där mananvänder förnyelsebara energikällor i allt större ut-sträckning. Skall man minska koldioxidutsläppen ärdet alltså rätt att öka andelen fjärrvärme.När det gäller femprocentsmålet har jag fleragånger i kammaren sagt, och jag säger detigen: mål ligger fast. Vi skall stabiliseraoch sedan minska. Det målet ligger fast. När riksda-gen i vår skall ta ställning till nya miljömål kommerdet också att bli möjligt att precisera hur mycket kol-dioxidutsläppen skall minska. Men när det gäller EU-mandatet innebär det därmed inte en slutlig fördelningmellan länderna, utan där kommer tillbakatillsammans med andra länder för att diskutera denslutliga fördelningen. Vi har inte för avsikt att använ-da några . I alla sammanhang talar vi omatt mål att minska utsläppen efter år 2000ligger fast.Herr talman! frågade också om re-geringens planer när det gäller delegation till Kyoto.Det var en total nyhet för mig att planerar attha en parlamentarisk delegation. Några sådana planerfanns inte när jag frågade dem . ÄvenSverige har en parlamentarisk delegation. Vi har intealla partier med i delegationen. Det har inte hellerFinland och . Alla länder kommer att ha ettbegränsat parlamentariskt deltagande i Kyoto.Anf. 61 ():Herr talman! Miljöministern säger att riksdagensmål ligger fast. Det är klart att det kan ligga fast hurlänge som helst, som verkligheten visar enhelt annan bild. Vi vet ju att vi redan nu har ökatutsläppen, beroende på hur vi räknar, med 8-14 %sedan 1990, och det är bara kvar till sekelskif-tet. Det är alltså svårt att klara detta mål. De utfästel-ser som faktiskt har gjort är mycket stora. Detär bl.a. därför som regeringen har sett till att få dennamöjlighet att öka utsläppen i stället, men det är ju felväg att gå. När vi nu får denna ökning måste vi ju setill att ta till ännu kraftfullare åtgärder för att få enminskning till stånd och inte se till att det blir en ökadfossilbränsleanvändning i energisektorn.Jag skall inte begära att miljöministern skall varainsatt i all den teknik som avvecklingen handlar om,men vad gäller detta med de kopplingsbara elpannor-na stod faktiskt t.o.m. här i kammarenrätt och erkände att det är riktigt att det blirlitet mer oljeanvändning. Det är ett faktum, och detvet vi som sysslar med energiförhandlingarna.När vi sedan skall ställa av en reaktor inom etthalvår kommer vi fortfarande inte att ha någon förny-bar elproduktion som kan kompensera de fyra tera-wattimmarna. Vi har inte sparat motsvarande el, vilketvar vår poäng i energiförhandlingarna. Jag, till skill-nad från , tror nämligen att det går attfasa ut kärnkraft, men det skall då ske på ett miljörik-tigt sätt genom en ersättning med förnybar elproduk-tion och genom att vi sparar el. Men gör ju interegeringen det, utan det blir alltså en ökad fossilbräns-leanvändning. Därmed kommer utläppen att öka yt-terligare, trots att vi redan nu har en hög ökningstakt.Detta är ju faktum. Det kan inte ministern prata bortgenom att säga att mål ligger fast. Varförkan inte ministern bara säga: skall inte an-vända de ytterligare. Ministern sägeratt det inte råder någon tvekan internationellt. Tvärt-om har jag faktiskt hört av våra förhandlare som skallåka till att det är stor förvåning i omvärldenöver att EU tillåter en ökning av utsläppen i en del avländerna. Detta skadar givetvis vårt anseende ochvåra möjligheter att påverka klimatpolitiken. Vi är nunästintill på samma sida som . Det kan inte AnnaLindh bortse från.Jag vill också understryka att det inte bara handlarom energisektorn utan också om transportsektorn,metanavgången och att vi skall öka bindningen av kolsamt finna nya metoder, men det är bråttom. Minis-tern ger inget besked på frågan om det finns någonsorts handlingsprogram i bakfickan utan säger att viskall få vänta tills vårpropositionen läggs fram. Jaghoppas att ministern till dess har tagit fram ett hand-lingskraftigt handlingsprogram som gör att vi kansätta kraft bakom våra löften att inte öka utsläppen.Som det ser ut nu har vi stora bekymmer med detta.När det sedan gäller den parlamentariska delega-tionen kan jag visa ministern svaren. Det är uppenbartatt jag har bättre kontakter med dessa länder. Samtligatre länder - , och - kommeratt skicka parlamentariska delegationer. Om jag inteminns fel kommer ungefär fem personer att ingå idessa. Från svensk sida tar man ut två partier, nämli-gen de som står bakom energiuppgörelsen som inne-bär ökad fossilbränsleanvändning och därmed ökadekoldioxidutsläpp. Inser inte ministern att detta ärmycket märkligt och att det för oss i oppositionenkommer att framstå som mycket märkligt? Det gör juatt vi kanske i onödan får litet konstiga tankar om hurregeringen tänker agera i Kyoto. Vore det inte bättreatt ändra sig på den punkten liksom de övriga nordis-ka länderna?Anf. 62 ():Herr talman! Det är litet trist att debattera medAnna . När hon inte kan svara på frågorna kas-tar hon ur sig att inte har någon klimat-politik och att vi bara talar om när vi tarupp internationella frågor. Så är det ju inte, AnnaLindh. Är det något parti som i denna riksdag hardrivit klimatfrågan så är det vi. Det var vi som lyck-ades få ihop en riksdagsmajoritet när det gällde deförsta klimatmålen . Det gick So-cialdemokraterna emot.Vore det inte bättre, , att sakligt disku-tera dessa frågor i stället för att slå till med klyschorsom bara visar att man har så dåligt på fötterna när detgäller sakargument att man måste ta till osakligheter?Svara mig i stället på följande fråga. Hur ser mil-jöministern på det faktum att man i nu är påväg att göra en investering som kommer att mer änfördubbla koldioxidutsläppen från Energi-verk? Hur ser ministern på detta? Hon är ansvarig förmiljöfrågorna och den minister som skall åka tillKyoto och försvara det faktum att hon har förhandlatfram en femprocentig ökning av koldioxidutsläppenför svensk del, i strid med vad denna riksdag har fattatbeslut om.Det är inte trovärdigt när säger att vivisserligen har fått tillåtelse att släppa ut ytterligare5 % koldioxid, men att vi inte skall använda den rät-ten. Varför har vi då fått de ? Det är inte trovär-digt. Det ligger helt i linje med energipolitiken. Dengör att man inom EU anser att behöver dessa5 %. Svara på frågan som har ställts tidigare! AnnaLindh bör ange att hon som ansvarig minister är be-redd att här på stället säga att vi skalländra på det som sagts om de inom ramen förEU:s totala utsläppsram.Man måste vara ärlig i dessa debatter. Det går inteatt gömma sig. Jag förstår att det inte är lätt att varamiljöminister i just nu utifrån de beslut somhar fattats på energiområdet, men försök ändå ärligtatt redovisa läget!Anf. 63 Miljöminister ():Herr talman! Jag försökte inte gömma mig. Där-emot lät jag bli att upprepa några av de saker som jagtidigare har meddelat kammaren och diskuterat här.Jag kan upprepa dem om har glömt bortdem.Varför har vi fått de ? Jo, därför att ordföran-den i EU gjorde en beräkning av alla länders situationutifrån industriproduktionen, elproduktionen ochpercapitautsläppen. Därefter gjorde man en ungefärligfördelning mellan olika länder. I denna fördelningfick klartecken att öka utsläppen . Viförhandlade inte innan ordföranden lade fram försla-get. Så många länder hade protesterat mot förslagetatt ordföranden i realiteten aldrig hade kunnat läggafram ett förslag. Vi valde genom hela denna processatt inte förhandla om den summa som fåttutan bara säga att vi stödde ordförandens förslag ochdessutom förklara att det fanns ett riksdagsbeslut.De länder som använder väldigt mycket kol ocht.o.m. ger subsidier till kolproduktion har naturligtvismycket lättare att effektivt minska sina utsläpp, GöteJonsson. De kan göra större och mer kostnadseffekti-va minskningar av sina koldioxidutsläpp än ett landsom Sverige.Det är riktigt att har talat om klimat-frågorna , men de har alltid gjort det föratt den vägen stödja kärnkraften. Det finns inget annatmotiv bakom engagemang i klimatfrå-gan än att verka för kärnkraften. har t.ex.inte visat något intresse för koldioxidskatten. Underkd:s och gemensamma regeringsperiodsänkte man koldioxidskatten kraftigt, varvid koldiox-idutsläppen ökade. ökar vi koldioxidskatten ochhoppas att vi får ned utsläppen.Jag får erkänna att har tagit upptransportfrågorna, men och Moderater-na har aldrig velat göra någonting åt transportfrågor-na. Trots att vi vet att transporterna är den enskiltstörsta utsläppskällan när det gäller koldioxid i dagvill inte göra någonting för att få nedutsläppen. Det är klart att det klingar falskt om mansäger att det är en oerhört viktig fråga men samtidigtinte ställer upp på någon åtgärd som kan minska kol-dioxidutsläppen. Man ställer upp på en åtgärd, nämli-gen att argumentera för kärnkraften. fårursäkta mig om jag inte finner det engagemangetsärskilt trovärdigt.Anf. 64 ():Herr talman! Det är klart att det är lättare för mi-nistern att angripa en något extrem ståndpunkt ienergifrågan i stället för att ta sakdebatten med mig.Det är mycket besvärligare för ministern att kommaifrån frågan. Varför kan inte ministern säga att vi inteskall använda de extra , som hon har sett till att fåfrån EU? Om hon säger att vi skall jobba sten-hårt för att bryta de senaste årens uppåtgående kurvaoch få en minskning till stånd är läget litet annorlun-da. Jag förstår inte, , varför man inte kange ett sådant besked. Ges inte det beskedet gäller deextra . har därmed minskat sin trovärdig-het i dessa frågor. Vi står på samma sida som USA.Vi vill skjuta frågan framför oss. Först skall vi ökaanvändningen ordentligt, och i en avlägsen framtid ärdet kanske möjligt att minska användningen. Detmåste vara väldigt obehagligt för attförknippas med i denna fråga. Jag trodde fak-tiskt inte om det.Anna skall kanske vara litet försiktig närhon uttalar sig om parlamentarikerna. Det är intelänge sedan hon här i vilseledde kammarennär det gällde tillstånd att släppa ut600 koldioxid. Hon hade givit ett sådanttillstånd, men hon tillstod det inte när frågan var uppetill debatt. Hon har sedan erkänt att hon hade fel.Jag har papper på det jag sade om parlamentari-kerna. Jag har papper från - det gäller Fol-ketinget. Jag har papper från . Där har manbeslutat om att sända fem parlamentariker till konfe-rensen. Jag har papper från , som sänder femparlamentariker och ytterligare några från Riksdagen.Anna får nog läsa på litet inför riksdagsdebat-terna i fortsättningen, och också kanske ge litet bättresvar.Anf. 65 Miljöminister ():Herr talman! Eftersom jag använde mitt förra in-lägg till debatt med skall jag användadetta inlägg till debatt med talman! Jag upprepar en gång till, och hoppasatt hör det, att vi inte skall använda de5 %. mål ligger fast. Vi skall minskakoldioxidutsläppen efter år 2000.Däremot, herr talman, kan man inte på något sättjämföra oss med . har så storakoldioxidutsläpp som har. har överhuvud taget inte vidtagit några åtgärder för attminska koldioxidutsläppen. har inte erkänt pro-blemet och ännu mindre använt ekonomiska styrme-del eller vidtagit andra åtgärder.Den bistra sanningen är att vi tillsammans med iprincip alla andra industriländer delar erfarenheten attutsläppen av koldioxid ökar, trots att vi alla har åtagitoss att stabilisera utsläppen . Det är tröstför ett tigerhjärta, som jag brukar säga, att peka på attandra länder har samma problem som vi, men det ärändå viktigt att komma ihåg att inga industriländerhittills har lyckats stabilisera utsläppen. Vi måste alltså göra ännu större an-strängningar vad beträffar gemensamma åtgärder närdet gäller ekonomiska styrmedel för att få bränselef-fektivare bilar, så att vi kan minska utsläppen fråntransportsektorn.Jag hoppas att både och kd i fort-sättningen blir mer intresserade av att också diskuteraåtgärderna när det gäller att minska våra koldioxidut-släpp i realiteten och inte bara använder koldioxidut-släppen för att argumentera för kärnkraftens bevaran-de.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellationerna 1997/98:55 och61 om miljöforskningenAnf. 66 Miljöminister ():Herr talman! har frågat utbild-ningsministern vilka åtgärder han avser att vidta delsför att säkerställa att de fasta forskargrupper ochtjänster som ombesörjt kanfortsätta att bedriva sin forskning efter den 1 juli1999, dels för att säkerställa att () även fortsättningsvisskall kunna fullfölja redan igångsatta forskningspro-jekt inom miljöområdet.Göte har frågat mig vilka åtgärder rege-ringen avser att vidta för att dels hindra omfattandeneddragningar av den risk- och effektrelateradeforskningen, dels säkra () verksamhet , delsockså säkra den samhällsvetenskapliga miljöforsk-ningen efter år 1998.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som skall svara, och jag har valt att behandlainterpellationerna i ett sammanhang.Regeringens forskningspolitik på miljöområdetsyftar till att omfattningen av de svenska forsknings-resurserna skall upprätthållas på en internationellt setthög nivå. Det statsfinansiella läget har emellertidmedfört att resurserna måste utnyttjas så effektivt sommöjligt. Därför valde regeringen att samordna forsk-ningen. forskningsanslag avvecklaseftersom miljöforskningen kommer att finansieras påannat sätt. Främst kommer det att ske genomMISTRA, men även andra forskningsstiftelser kom-mer att bidra till miljöforskningen.MISTRA:s styrelse, i vilken Naturvårdsverketsgeneraldirektör är ordförande, beslutade i juni 1997om en ny inriktning av verksamheten med en anpass-ning till att forskningsanslag kom-mer att upphöra . Innebörden avbeslutet är att en stor del av MISTRA:s budget för år1998 kommer att gå till forskning som ligger inom deområden som tidigare svarat för.Till detta återkommer jag i det följande.År 1997 satsar MISTRA påmiljöforskning och 135 miljonerkronor. har MISTRA i sin budget avsatt300 . Det är ungefär hälften av dentotala nivån för svensk miljöforskning, som beräknasuppgå till detta år. För fyraår sedan, före bildandet av MISTRA, var de samladestatliga medlen mellan 450 och 500 miljoner kronor.Man kan alltså konstatera att stödet till miljöforsk-ningen förblivit i stort sett oförändrat eller t.o.m. ökatnågot under 90-talet.Stora delar av den forskningsverksamhet som hit-tills har finansierats av kommersåledes att drivas vidare men finansieras på annat sätt.S.k. åtgärdsinriktad forskning kommer att öka. Sam-tidigt kommer stödet till projekt om miljöeffekter attvara ett viktigt inslag även i fortsättningen.MISTRA:s styrelse har beslutat att inleda en plane-ring som skall leda till fler program för sådan s.k.effektforskning. Avsikten är att nya program skallkunna påbörjas och utgå från de projektområdensom har finansierats av och somavvecklas under 1998.När det gäller samhällsvetenskaplig forskning påmiljöområdet kan det på kort sikt bli fråga om enminskning. Verksamheten inom för samhällsvetenskaplig miljöforskningkommer att fortsätta och finansieras avMISTRA men på en lägre ekonomisk nivå. Därefterkommer den att upplösas. MISTRA kommer dock attha ett stort behov av samhällsvetenskaplig forskning,framför allt inom tvärvetenskapliga program. Desamhällsvetenskapliga perspektiven kommer att integ-reras i MISTRA:s olika program. I praktiken innebärdetta således att MISTRA breddar sitt forskningsstöd.Tidigare var det koncentrerat på forskning om åtgär-der mot och lösningar av olika miljöproblem. Nukommer det även att omfatta forskning om tillståndet imiljön och effekter av åtgärder och påverkan. Dethandlar om stöd till både större forskningsprogramoch enskilda projekt.Ansvaret för finansiering av extra forskartjänsteroch fasta forskargrupper i nuvarande form kommer attövertas av MISTRA, som behåller detta under den tidsom kontrakten gäller, dock längst till den 30 juni1999. För detta ändamål har MISTRA i sin budget förår 1998 avsatt . Efter denna tid-punkt kommer berörda forskare att ges möjlighet attingå i MISTRA-projekt samt i pågående och nyaprogram. skall MISTRA och tillsammans med universitet och högskolor gåigenom hur man långsiktigt skall säkra tillgången tillden kompetens som fasta forskar-tjänster representerar. Inriktningen är således att allaberörda forskare som så önskar skall få sina tjänsterfinansierade inom ramen för MISTRA:s program ochprojekt eller i annan lämplig form.IVL finansieras till ungefär en tredjedel genombasfinansiering, som i sin tur delas lika mellan statenoch näringslivet. är det som svarar för den del av basfinansieringensom faller på staten. övertas denna del avMISTRA, som för ändamålet har avsatt 12 miljonerkronor i sin budget. Projektförslag skall beredas avNaturvårdsverket, som lämnar förslag till beslut tillMISTRA:s styrelse. kommer IVL att fåsöka program- och/eller projektstöd på samma villkorsom andra institut, universitet och högskolor. Såvittgäller basfinansieringen av IVL pågårberedning inom Miljödepartementet.Mot bakgrund av vad jag nu har redovisat finnsingen anledning till oro för miljöforskningen. kommer även i fortsättningen att ha an-svar för att samordna och följa upp miljöforskningen.Anf. 67 (m):Herr talman! Låt mig först tacka miljöministernför svaret. Bakgrunden till den interpellation som jaghar ställt är ju nedläggningen av Naturvårdsverketsforskningsenhet. Men en olycka kommer ju sällanensam. Budgetpropositionen innehåller också en heldel annat. Det gäller t.ex. ganska stora besparingar pålantbruksuniversitet, där viktig miljöforskning be-drivs. Men det gäller också en systematisk neddrag-ning av de statliga forskningsanslagen när det gällerforskningsråd och annat. Detta innebär sammantagetatt vi är ute på ett gungfly, och det tycker jag är väl-digt oroande. Man undrar ju var detta skall sluta.I interpellationssvaret kan man läsa att regeringensforskningspolitik inriktas på att de svenska forsk-ningsresurserna skall upprätthållas på en internatio-nellt sett hög nivå. Jo, man tackar. Det här är politi-kerspråk. Vad det betyder är ju att allting är relativt.Det är klart att i internationellt hänseende harhaft en mycket stor satsning på forskning över huvudtaget. Det gäller även miljöforskningen. Men att liggahögt internationellt sett är ju ingen konst. Detta kanockså läsas som att vi är beredda att göra en allvarligneddragning av miljöforskningsambitionerna. Någotsom nu måste svara på är om regeringenär ute efter att minska våra ambitioner när det gällermiljöforskningen.I det sammanhanget är det intressant att få veta omdet finns någon garanti för att det trettiotal forskaresom finns på, eller finansieras av, Naturvårdsverketfår fortsätta den verksamhet de håller på med. Man ärju himmelens glad t.ex. på att man intefattade det här beslutet tidigare. Då hade man inte hafttillgång till de experter som är med och försökerreda ut konsekvenserna av det som har hänt där.Det är viktigt att man får besked om det här. Ärdet så att den här forskningen och de här projekten fårfortsätta? Det handlar enligt de bedömningar somman gör bland dessa forskare om en neddragning med30-40 %. Och hur man än räknar stämmer inte AnnaLindhs siffror med de jag har. Men det får man välanalysera vidare.Det är ändå på det sättet att det inte går att säga atten fristående forskningsstiftelse skall ersätta de statli-ga finansieringsanslag som har funnits tidigare. Det ärju inte, hur mycket än vill det, politiskttillsatta direktörer som bestämmer hur MISTRA an-vänder sina pengar. Det finns faktiskt stadgar för vadverksamheten skall ägnas åt. Då kan man ifrågasättaom det finns möjlighet att plocka in allt det som tidi-gare har funnits hos och på andrahåll. Man kan också fråga sig om fristående forsk-ningsstiftelser över huvud taget kan kompensera demycket omfattande neddragningar som den här rege-ringen har gjort på forskningen.När det handlar om den naturvetenskapliga forsk-ning som stöds av forskningsrådet är det ju sedan1996 en neddragning . Dåhandlar det inte om den här effektinriktade forskning-en, eller hur ministern nu uttryckte det, utan då hand-lar det väldigt ofta om grundläggande forskning somundergrävs. Vi håller på att såga av den gren vi sitterpå. Miljöforskning är, och det vet ju likaväl som jag, något som förutsätter gedigna kunskaperi grundämnesområdena. Här är ju regeringens ned-dragningar allvarliga.Jag skulle vilja veta av miljöministern om det ärmiljöministerns uppfattning att vi nu skall ge oss in ien neddragning av ambitionerna när det gäller svenskmiljöforskning. Jag skulle också vilja veta vilka effek-ter man konkret kommer att se och hur vi kommer attfå en redovisning av vad som bli resultatet av denneddragning och omläggning av forskningsfinansie-ringen som regeringen föreslår i propositionen.Anf. 68 ():Herr talman! Också jag ber att få tacka för svaret.Men jag kan inte dela ministern slutsats att det intefinns anledning till oro. Det finns väldigt mångaoklarheter i det här sammanhanget.Om vi tittar på situation när det gällermiljöforskningen har vi där legat väl framme. Vi harett bra förtroende i miljöforskningssammanhang bådenationellt och internationellt. Vi ser också att just denforskningen blir alltmer viktig i och med att samhälletblir alltmer komplicerat. Det som skett vid Hallandså-sen är ett exempel på detta.När vi skall fatta politiska beslut som rör miljöfrå-gor är det också viktigt att vi kan fatta de besluten påsaklig grund. Där är just forskningen och forskarnaoerhört viktiga hjälpmedel för att vi skall fatta rättbeslut. Jag vill bara peka på ett exempel. Vi har för-siktighetsprincipen. Det är en viktig princip i miljö-sammanhang. När vi skall ta ställning till olika prin-ciper skall vi göra det på sakliga grunder och inteutifrån tyckande. Om vi då inte har en duktig miljö-forskning bakom oss i de sammanhangen går vi bet,och det är inte bra.Naturvårdsverket har av tradition haft en viktigroll i detta sammanhang. Det har också varit en sta-bilitet i den traditionen. Det har funnits en kopplingmellan kunnandet på och de olikaforskningsinsatser som har bedrivits vid olika institu-tioner. är det ändå så att många fasta forskartjäns-ter som har funnits med anknytning till medel försvinner. Dessa personer är uppsagdaoch varslade. Är det inte så, ministern, att anställda på30 tjänster är varslade eller kommer att sägas upp?MISTRA är en annan bas när det gäller miljö-forskningen, och en viktig sådan. Men den verksam-heten skall inte blandas ihop med den forskning somNaturvårdsverket har bedrivit utifrån dengrund har och har haft. Det råder nustor osäkerhet. Ministern måste förstå att den osäker-heten finns, inte minst i forskarvärlden och även hososs politiker i riksdag. Anser ministern attdet blir bättre med den här ordningen? Har misskött sin uppgift när det gäller forsk-ningen eftersom man nu skall ändra på detta?Jag tror att det ger alldeles felaktiga signaler bådenationellt och internationellt. Att skapa osäkerhetbland forskarna är inte bra.