prot · GL0926 · 1997-11-06 00:00:00 — Enligt uppgift genererar verksamhetendryga , medan kostnaderna förverksamheten uppgår till mellan 1 och 1 ½ miljardkronor för hela landet.Jag menar att det närmast är en självklarhet attpersonal måste finnas på plats rent fysiskt för att kun-na verkställa en indrivning eller för att förhindra attegendom förskingras. Om personal försvinner innebärdet att mindre pengar kan säkras för statskassansräkning.Vad gäller de konkreta svaren på slutdelen i mininterpellation tycker jag nog att statsrådet är aningenpassiv i sin hållning. Regeringen skall återkommamed ett ställningstagande i frågan om regional balans.Men när patienten blöder är det klent att bara kommamed det svaret. Jag skulle vilja att statsrådet utveckla-de detta något.Anf. 27 Näringsminister ():Herr talman! Jag har tre synpunkter. För det förs-ta: Den sista frågan gällde vilka initiativ näringsminis-tern är beredd att ta för en förbättrad samordning avinsatserna för att öka arbetstillfällen i Söderhamnskommun. På det området kan jag knappast anklagasför att vara passiv.Jag har tagit initiativet till att bilda en som jobbar med att samordna statligainsatser om sammantaget 350 jobb. Finns det någonsom kan tävla med mig i kraftfullhet i just detta fall?Det är väl oerhört tydligt och kraftfullt?För det andra: Den andra frågan gällde hur vi skallåstadkomma en bättre samordning av statens insatser ilandet rent generellt. Jag är först och främst väldigtkritisk mot många av våra egna myndigheter, som tarden regionala frågan med litet av en klackspark. Dehar inte riktigt någon känsla för detta. Jag har undermina som regionalminister ständigt fått föradebatt med verkschefer som inte alls har känsla förregionalpolitiken. Detta är allvarligt.Därför anser jag att det är viktigt att vi i den regi-onalpolitiska propositionen i vår åstadkommer enskärpning i lagstiftningen som gör det tydligare attmyndigheterna måste ta detta ansvar. Lika självklartsom att vi skall arbeta med bostadspolitik, socialpoli-tik eller andra viktiga fördelningsfrågor är det att vimåste klara den regionala obalansen och åstadkommaen bättre situation.Jag tycker ändå inte att jag har varit kraftlös pådetta område. som vi och harsamarbetat kring budgeten har vi åstadkommit ettskydd för regionalpolitiken i den meningen att detregionalpolitiska anslaget i har varit i stortsett oförändrat under dessa år. har vi genomEU-medlemskapet fått ett kraftigt inflöde av pengarvia till regionalpolitiken.Också ett sådant viktigt område som utbildning ärett bra exempel på att vi nått resultat. Ser man på hurde 60 000 utbildningsplatser som tillkommit i högsko-lesystemet fördelas, är det ingen tvekan om att vi ochCentern tillsammans har åstadkommit en väldigt finfördelning av platserna. Det har visats stor regionalhänsyn. Ser man på fördelningen av ,tycker jag att man kan dra samma slutsats.På ett antal områden där politiken aktivt deltar harvi ändå åstadkommit en del resultat. Men jag erkännergärna att man ibland tar sig för pannan när man sermyndigheter som inte ägnar en enda tanke åt denregionala balansen. Därför krävs ett tuffare agerande,och jag har själv agerat. Jag kan nämna en konkretfråga som berör som exempel, nämligenSkogsstyrelsens diskussion. Det var inte enkelt attresa upp till och berätta att faktisktvar mer illa ute och krävde den typen av insatser.Men det kräver väldigt mycket arbete att åstad-komma denna samordning. Jag hoppas väldigt mycketpå det försök vi nu gör i skärgården i län.Detta län har problem att klara den statliga servicenute i skärgården, trots att det är det län som är mestförsörjt av statlig verksamhet. Det visar på behovet avatt åstadkomma någonting, och uppgiftdär är att visa att man kan nå resultat.Anf. 28 ():Herr talman! Jag tycker att allt det positiva somAnders räknade upp är bra. Vi kan varastolta över fördelningen av högskoleplatser, regional-politik och annat, men det var inte riktigt det sominterpellationen handlade om.Det räcker inte att bara ta sig för pannan och varaväldigt kritisk. Som ansvarigt statsråd borde AndersSundström i stället kanske fundera över litet meroperativa åtgärder för att få dessa verkschefer ochgeneraldirektörer att leva ochregeringen har ålagt dem, nämligen att fullt ut ta an-svar för regionalpolitiken och i vissa fall t.o.m. stärkaden.Den paradox i som jag försöker be-skriva - och som säkert kan vara stolt över- är att man gick in och tog ett rejält grepp om situa-tionen när flygflottilj lades ned. Man skallnu medverka till 350 nya jobb. Men det är klart attkommunledningen i blir bekymrad när deser den här typen av åtgärder som går i motsatt rikt-ning. De har ju rent av i ett brev funderat över om detpågår ett nollsummespel.Så illa skall vi väl ändå inte tro att det blir - dettakan nog ge ett nettotillskott av arbetsplatser till Sö-derhamn. Men det får aldrig bli så att kronofogde-myndigheten skall släppa tio arbetsplatser i Söder-hamn därför att de får 350 andra. Det går inte riktigtihop.Jag har haft tillfälle att tala både medkronofogdemyndighetens regionchef och med skattemyndighetens chef . De säger öppet att de tvingas begränsaåtgärderna. De skulle kunna ta in mer pengar netto omde bara hade personal och resurser för att gå ut. Viden diskussion i med ett antalriksdagsledamöter och kommunföreträdare, sade StenFannberg att de får släppa sådant som de vet skullekunna generera pengar till statskassan, kommuner ochlandsting, om de bara hade personer som kunde jobbamed det. Också ser pengar rinna iväg.Som jag sade finns det mer än en miljard i skat-teskulder bara i vårt län. De pengarna skulle kunnahjälpa till att staga upp vård och omsorg. Vi bordekunna vara överens om att man bör göra åtskillnadmellan myndigheter. Man borde inte bara lägga utgenerella sparbeting och säga att samtliga statligaverk och myndigheter skall spara si eller så mycket.De som faktiskt säkrar och genererar pengar till stats-kassan - pengar som kunde användas till vård, om-sorg och annat viktigt - borde kunna hanteras litetannorlunda.Kanske måste vi i och Socialdemo-kraterna och andra idka självkritik och erkänna att viinte gjort en sådan åtskillnad. Jag skulle gärna se attstatsrådet funderade över detta och kommenteradedet. Är det rimligt att lägga samma hårda sparbetingpå skattemyndigheten och kronofogdemyndighetent.ex., när vi vet att de faktiskt skulle vara mer"lönsamma" för statskassan om de fick bli effektivareoch ha fler människor på plats rent fysiskt?Anf. 29 Näringsminister ():Herr talman! Jag skall svara på de två frågornaförst. Jag tycker att vi har agerat kraftfullt. Samord-ningen i är ett oerhört kraftfullt agerandefrån vår sida, där jag själv är initiativtagare till dessa350 jobb.I den andra frågan som handlade om att åstad-komma en bättre samordning, riktar jag för det förstakritik mot verkens och verksmyndighetens sätt attagera. För det andra ingriper jag. Jag nämnde exemp-let med i . Jag kan räknaupp fler exempel där jag ingriper. För det tredjekommer jag att lägga fram en ny proposition i vårsom skall hantera just denna fråga. Som svar på de tvåfrågor som ställt försöker jag faktisktatt peka på att vi inte bara tar oss för pannan, dvs.riktar kritik, utan också gör saker.Den tredje frågan, som egentligen inte är ställd iinterpellationen, handlar om huruvida vi skulle behö-va öka anslagen för kronofogdemyndigheten ochskattemyndigheten för att de i sin tur skulle kunna tain mera skatter. Inom regeringen handläggs den frå-gan av skatteministern. Jag vill ändå säga att det ärviktigt att komma ihåg att de besparingar som vi hargjort på alla ställen har behandlats i . Jagvill inte säga att detta har varit exakt och vetenskap-ligt korrekt. Det kan säkert hända att vi på något ställehar tagit till för mycket och på något annat ställe kun-de ha tagit litet mer. Men jag tycker att det samman-taget har varit ganska framgångsrikt.I interpellationssvaret har jag valt att koncentreramig på mina frågor, nämligen om man, i en kommunsom , skulle undanta kommunen från be-sparingar inom statsförvaltningen på alla andra områ-den bara därför att vi har ett problem som skall åtgär-das med anledning av flygflottiljen. Det har jag intetyckt. Jag har tyckt att , liksom alla andrakommuner, måste behandlas lika i den meningen skall medverka i rationaliseringar, effektivise-ringar och besparingar. Det handlar inte bara omrationaliseringar och effektiviseringar, utan också ombesparingar.Sedan kan och jag säkert föra ettresonemang om huruvida besparingen har varit föromfattande. Jag känner att jag inte har tillräckligt påfötterna för att föra en debatt om skattemyndig-hetens anslag. Däremot har jag haft synpunkter på varkontoren skall ligga.Anf. 30 ():Herr talman! Det är kanske för mycket begärt attAnders skall anse sig ha så mycket påfötterna att han kan göra definitiva och slutliga ställ-ningstaganden. Jag har satt mig in i de här frågornaganska väl och pratat med regionchefen och med länsskattechefen är uppenbart att de nu känner att pengar rinner iväg på grund av att de inte har resurser och människorsom kan medverka till att driva in dessa pengar. I vårtlän handlar det alltså om mer än en miljard skattekro-nor som skulle kunna användas till en bättre vård ochomsorg.Låt mig ta ett konkret exempel. gjor-de ett särskilt avtal med länsskatte-förvaltningarna där man sade: Okej, vi har litet pengarpå kant. Ni kan få del av dem om ni kan garantera attvi får tio gånger pengarna tillbaka.Bl.a. i nappade man på det. Det visadesig att med de extra personalresurser man kunde sättain fick man mycket mer än tio gånger pengarna tillba-ka. Det är ett litet exempel på att man rimligen harpasserat gränsen för när det blir olönsamt för statskas-san att lägga på mera besparingskrav. Den extraper-sonal som man kunde sätta in för en lönekostnad på600 bara i Hudiksvallsområdet tog in 41 mil-joner kronor. Det var ett ärende som gav drygt 24miljoner, så det blev litet extra bonus. Men genom-snittligt var det mycket mer än tio gånger pengarnasom genererades.Anders har ändå ett helhetsansvar,även om han har ett speciellt ansvar för regionalpoli-tik och näringspolitik. Alla statsråd har rimligen etthelhetsansvar. Det skulle glädja mig om statsrådetSundström tog ett samtal med statsrådet om dehär frågorna. Ni kunde kanske fundera över om det ärrimligt att behandla statliga myndigheter litet olika.Sedan skall vi naturligtvis också ha en mer offensivhållning rent allmänt när det gäller regionalpolitikenoch tvinga myndigheterna att ta det regionalpolitiskaansvar som har ålagt dem.Anf. 31 Näringsminister ():Herr talman! Vi har klarat ut de två frågor somfanns i den skriftliga interpellationen. Den tredjefrågan om sparkraven på skatteverk och kronofogde-myndigheter måste vi naturligtvis följa mycket noga.Både jag och är oerhört angelägnaom att vi får in skatteinkomster för att bedriva en bravälfärdspolitik och en bra regionalpolitik. Men denfrågan får prövas i vårbudgeten och i den ordinariebudgeten.Däremot anser jag inte att besparingarna i sig mo-tiverar centraliseringar av verksamheten på det sättsom ofta framförs. Jag tror nämligen att det är ettganska gammalmodigt sätt att bedriva verksamhet.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.6 § FrågestundAnf. 32 TALMANNEN:Regeringen företräds av finansminister , statsrådet , statsrådet , kulturminister , närings-minister , miljöminister , statsrådet och statsrådet besvarar såväl all-mänpolitiska frågor som frågor som rör hans egetansvarsområde inom regeringen. Frågor till övrigastatsråd skall beröra deras respektive ansvarsområden.Jag lämnar ordet fritt för frågor.TobaksskattenAnf. 33 ():Fru talman! Jag läste i attföreträdare för har uttalat att deberäknar att höjningen av cigarrettskatten leder till ettskattebortfall på 900 miljoner kronor.Min fråga till finansministern är: Vilken strategihar finansministern för att kompensera sig för dettainkomstbortfall? Är strategin att höja skatterna ytter-ligare eller att sänka skatterna?Anf. 34 Finansminister ():Fru talman! Det är inte så enkelt att höjningen avtobaksskatten leder till ett bortfall på si eller så mångamiljoner kronor. Först och främst är det osäkert hurstort skattebortfallet blir. Men vi ser tendenser till det,det skall jag medge. Men det är naturligtvis merkomplicerat än att det kan hänföras till den senastehöjningen av tobaksskatten. Vi har höga tobaksskat-ter, och vi har det på goda grunder, framför allt avhälsoskäl. Det finns en statsfinansiell sida av saken,det skall jag inte förneka. Det finns också åtagandensom har med vårt EU-medlemskap att göra och somvi strävar efter att uppfylla. Om det förekommersmuggling, vilket det gör, skall den bekämpas, intemed sänkningar av tobaksskatten utan med ökad kon-troll och tillsyn.Anf. 35 ():Fru talman! Jag vet inte om finansministernegentligen svarade på min fråga. Jag ställde en likar-tad fråga till skatteministern. Då gälldedet alkoholskatterna. Jag fick inget direkt besked dengången heller. Men jag skulle kunna upprepa fråganoch formulera den på följande sätt: Anser finansminis-tern inte att den här skattehöjningen på blevkontraproduktiv, eftersom den faktiskt leder till ettskattebortfall - 900 miljoner säger en företrädare förFinansdepartementet - som är i den storleksordningenatt den är för allvarlig för att man skall kunna ta denmed en axelryckning.Anf. 36 Finansminister ():Fru talman! Frågan är fel ställd, och den är natur-ligtvis lika fel ställd även om den togs upp för envecka sedan. Det är inte på det sättet. Ingen människakan leda i bevis att skattehöjningen har lett till ettskattebortfall på . Jag är överty-gad om att vi hade haft en smuggling även om vi intehade höjt skatten. Problemet med smuggling finns,och det löses inte genom att vi inhiberar den senastetobaksskattehöjningen. Jag anser över huvud tagetinte att vi skall bekämpa smuggling och illegal inför-sel med sänkta skatter, utan vi skall framför allt be-kämpa den med kontrollinsatser. Jag tror också, vilketär positivt, att den minskade rökningen i samhället haren effekt på försäljningen, och dessvärre även påstatsfinanserna, men jag är beredd att ta detta, efter-som jag anser att folkhälsoskälen väger tungt. Vi skallgå vidare på den vägen och begränsa rökningen ochsmugglingen.Anf. 37 ():Fru talman! I denna kammare är det le-damöterna som har privilegiet att formulera frågorna,rätt eller fel. Jag konstaterar emellertid att smuggling-en ökade dramatiskt i samband med skattehöjningen,så någon sorts samband torde faktiskt finnas, fru tal-man, mellan skattehöjningen och den ökade smugg-lingen.Anf. 38 Finansminister ():Fru talman! Det finns inga som helst möjligheteratt bevisa att smugglingen har ökat efter skattehöj-ningen. Det finns en smuggling, det är riktigt. Detfanns redan före skattehöjningen. Hur stor den är kanvi göra grova uppskattningar om, men vi har av up-penbara skäl inga säkra uppgifter om den saken.Anf. 39 SKÅNBERG (kd):Fru talman! Jag begärde ordet just för att under-stryka det som finansministern sedan sade, nämligenatt det som vi förlorar på intäkter i skattehänseende påtobaken, vinner vi inom sjukvården. Vi tjänar bådepengar och människoliv. Jag vill bara be finansminis-tern att återigen bekräfta att detta blir en pluspost somgör att det är mer än befogat att höja tobaksskatten.Anf. 40 Finansminister ():Fru talman! Det är naturligtvis riktigt att det finnsen stark folkhälsoaspekt som är positiv bakom ettminskat rökande. Att det sedan också i förlängningenleder till minskade kostnader för samhället i fråga omsjukvård är positivt. Jag kanske inte kan räkna hem debesparingarna så här . Men naturligtvisfinns det en sådan sida av saken.VarvsstödAnf. 41 BO ():Fru talman! Min fråga går till näringsministernoch handlar om stöd till varven. Jag har uppgifterframför mig som visar att det norska företaget skall bygga ett nytt varv i och får stöd med2,av samhället. Jag har dessutomen annan uppgift som säger att EU-kommissioneninom kommer att kungöra att det nuva-rande varvsstödet på skall bestå och dessutominföra ett nytt varvsstöd för regional utveckling avvarvsföretagen, modernisering av varven, teknologiskutveckling och miljöåtgärder.Jag skulle gärna vilja fråga om dessa uppgifterstämmer.Anf. 42 Näringsminister ():Fru talman! Jag kan inte bekräfta hur stödet ser utför Kvaerner i . Jag kan bara säga att företags-stödet har en enorm omfattning ute i världen och attländerna alltmer tävlar med varandra om att ge bi-drag. Det är ingen bra utveckling, utan det är faktiskten ganska dyster utveckling.Jag träffade i går Plannjas chef som berättade omderas etablering i av Plannja Hardtech somär mycket bekymmersam.På torsdag har vi ett ministerrådsmöte då vi skalldiskutera varvsstödet. position är känd ochredovisad i och godkänd där. Vi skallstrida för att varvsstöden avvecklas.Anf. 43 BO ():Fru talman! Det är väl ingen hemlighet att jagtycker som näringsministern att det vore bra om dessastöd försvann. Men när man nu från EU tydligensäger att dessa stöd inte bara skall bestå utan utveck-las undrar jag om det finns några bra skäl till att vi ijust denna fråga inte skall följa EU:s politik. Jagskulle alltså vilja ha reda på om det inte är på detsättet att vi äntligen även i denna fråga skall följaEU:s råd och direktiv och därmed också säga att viinför samma stöd som EU, dock med den målsätt-ningen att de skall avvecklas för alla.Anf. 44 Näringsminister ():Fru talman! Jag är inte själv övertygad om att detär en bra väg att gå, att så att säga tävla med andraländer i dumheter för att på det sättet uppnå en högrenivå på välståndet. Det är inte säkert att det är enframgångsrik väg. Jag tycker att vi skall försöka an-vända de pengar som vi har sparat ihop och de pengarsom skattebetalarna sätter av för tillväxt och syssel-sättning i sådana näringar och i sådana projekt somleder till ökad tillväxt, ökad bärkraft och ökad skatte-kraft, så att vi kan bygga ett starkare land. Bara för attandra länder subventionerar olönsam verksamhet ärdet inte givet att vi också skall göra det och att det ärklokt bara därför att de andra länderna gör det.Anf. 45 BO ():Fru talman! Jag är inte alls övertygad om att t.ex.de 300 varvsarbetarna i tycker att detta ärdumheter. Dessutom tycker jag att sjöfarten faktiskt ären framtidsbransch, och jag tycker att det är litet non-chalant att säga att alla andra länder subventionerarsin varvsindustri men att vi inte skall subventioneravår. Jag tycker inte att det är konkurrens på lika vill-kor, men det tycker kanske näringsministern.Anf. 46 Näringsminister ():Fru talman! Jag kommer själv från ett län som harvarit med om mycket stora strukturförändringar. Jaghar själv befunnit mig i den situation som Bo Nilssonbefinner sig i, där man så att säga har hållit fast vid skall få in ett statsstöd för att driva olönsamverksamhet. Men tyvärr kan man konstatera att det ilängden inte är någon speciellt framgångsrik väg. Omvi har ett antal miljoner som vi vill satsa i ny företag-samhet, tror jag att vi bör använda dessa pengar isådana verksamheter som också blir lönsam-ma. Men jag vill gärna säga att det är djupt tragiskt attse på vilket sätt företagsstödet florerar i EU och iUSA. Det är litet naivt av svenskt näringsliv att inteockså se att detta är ett problem för Sverige.Anf. 47 ():Fru talman! Ministern och jag från Vänsterpartietär helt överens om att sådana här stöd bör avskaffas.Jag hoppas att ministern i det sammanhanget harframgång under den kommande veckan.Ministern har sagt att han kommer att lyckas meddet här "nästa gång". Gång på gång har han sagt det,men varje gång har han misslyckats. Därför är det välnu dags att sätta litet större press på de övriga minist-rarna och säga: Om ni inte följer den riktiga rekom-mendationen och avskaffar stöden ,kommer vi att svara med samma metod och införa ettstöd. Det kommer att kosta 80-90 miljoner kronor.300 personer kan kanske garanteras jobb. Kanske rördet sig om 200 eller 500 riktiga jobb inom privatsek-torn. Det är väl bättre att lägga pengar på det än attlägga pengar på passiva åtgärder för arbetslösa. För90 får vi kanske ett par hundra in-dustrijobb. Det kommer att sätta press på övriga sta-ter. får säga: Så fort ni tar bort erastöd tar vi bort vårt stöd. Är inte det en bra linje?Anf. 48 Näringsminister ():Fru talman! Det är klart att jag kan åka till säga: Om inte , och nu gör somSverige säger skall vi göra likadant. Då kommer manatt skaka. Jag är dock inte riktigt övertygad på denpunkten. När jag åker är det nog musen som i så fallryter.Vad det handlar om är att vi skall argumentera ochdriva frågan om minskat företagsstöd. Om vihar att satsa i nya jobb skall vi intebara satsa de pengarna på varvsstöd bara därför attandra länder gör det. I stället skall vi - om vi, somsagt, har - fundera över hur vi villanvända dem för att åstadkomma mest jobb. Det kanhända att vi i stället lägger pengarna på näringspoli-tiska satsningar inom helt andra branscher. Kanskedrar och jag samma slutsats, nämli-gen att det nog inte är just på varven som pengarnaskall satsas. Det är inget bra argument att hänvisa tillvad de andra gör.Anf. 49 ():Fru talman! är ingen mus. Nutycker jag att han är alldeles för blygsam. AndersSundström har gång på gång försökt, men misslyck-ats. Därför gäller det att sätta press på de andra. Kan-ske är det bara som gör det, men ären stark nation i världssamfundet när det gäller att haen riktig inriktning och att ta bort stöden. Men vimåste sätta press på de andra så att de gör samma sak.Anders och jag har varit överens omregionalpolitiken - hela skall leva. Men enhel del varvsföretag finns kvar. De hotas nu av ut-slagning. Vi har också bisysselsättningar, dvs. verk-samhet där man gör insatsvaror för skeppsbyggen.Här finns det en möjlighet till en oerhört stor utväx-ling för ett begränsat antal miljoner. Statsrådet börompröva sin hållning.Varför skall vi satsa arbetsmarknadspengar pådem som kanske syr hattar? Sådant har jag sett när jagvarit ute på studiebesök och det kommer inte att ledatill nya jobb. Det är i och för sig bra att de här männi-skorna har något att göra, men handlar det omriktiga industrijobb inom den privata sektorn. Satsapå det, , i stället för på passivaåtgärder!Anf. 50 Näringsminister ():Fru talman! Först gäller det följande: Hur når viresultat och hur får vi bort statsstödet i varvsnäring-en? Uppnår vi det genom att inför varvsstöd?Blir mina argument skarpare, vassare eller hårdare närjag möter min kolleger runt om i världen? Mitt svar ärnej.Jag har ju mycket större trovärdighet om jag sägeratt vi i använder våra näringspolitiska insatsertill att satsa på sådant som växer utan bidrag. Sverigemotsätter sig att andra länder har den typen av stöd.Jag tror att det är en mycket kraftfullare argumenta-tion. Att hota de andra genom att säga att vi skallinföra varvsstöd är, med förlov sagt, inget bra hot.Däremot tycker jag, precis som , att viskall använda alltmer av de resurser som an-vänds till passiva åtgärder just till aktiva åtgärder, tillsådana insatser som långsiktigt leder till jobb. Jag ärdock inte säker på att det är en bra verksamhet attsöka lösningen i att hitta nya företag som går medförlust och att pumpa in pengar i dem.Dammprojektet i ChileAnf. 51 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet . Det gäller intressen i i , där framför allt IFC har skött svens-ka intressen. skrev IFC tillsammans meddet företag som bygger dammkraftverken på ett do-kument med sociala och ekologiska villkor för projek-tet. Det dokumentet har svenska UD-tjänstemän blivitnekade att läsa. Sidas generaldirektör har i ett skarptformulerat brev till IFC bett att få avtalet, men intefått det. Vilka blir konsekvenserna av detta på politisknivå? Kommer statsrådet att agera för att den svenskabiståndsmyndigheten får tillgång till avtal som rörsvenska biståndspengar?Anf. 52 Statsrådet ():Fru talman!