prot · GL0934 · 1997-11-26 00:00:00 — EAPR har stora möjligheter, men detankommer på deltagarna att fylla det med konkretinnehåll, till nytta för alla berörda. Tillsammans medett upptagande av nya medlemmar i och kan EAPR, rätt utnyttjat, utgöra nyaoch viktiga steg i byggandet av en gemensam säkerhetoch en europeisk säkerhetsordning där alla länderdeltar.Jag vill avslutningsvis understryka utskottets upp-fattning att ett aktivt svenskt deltagande i inte på något sätt förändrarSveriges grundläggande säkerhetspolitiska hållning.Vi förblir en nation som förenar vår position utanförmilitärallianser med ett aktivt ansvarstagande förEuropas säkerhet.Herr talman! Jag vill med detta yrka bifall till ut-skottets hemställan och avslag på alla reservationer.Anf. 10 ()replik:Herr talman! Det var intressant att höra UrbanAhlins anförande. Han sade bl.a. att regeringoch riksdag har full kontroll över det säkerhetspolitis-ka läget. begär vi medlemskap i , som enligt vad som står ibetänkandet befinner sig i ett utvecklingsskede. Detgår inte att exakt ange vad som kommer att blidet konkreta innehållet i EAPR.Det är också intressant WEAG uppenbarligen intehar några stadgar, i alla fall inga som Försvarsdepar-tementet har kunnat redovisa. Det är svårt att veta vadför slags organisation vi går med i om den inte ens harstadgar som reglerar verksamheten. Därför är detfascinerande att man anser sig ha full kontroll övervad man är med i.Vi fick också höra att Natos förändringar ärmycket positiva. Vilka förändringar talar ? De viktiga, stora delarna i Natos verksamhet ärfortfarande desamma. Det är kärnvapenavskräckning,vilket alltså innebär att är en organisation somhar kärnvapen till sitt förfogande för att avskräcka ochkanske t.o.m. använda om så skulle behövas. I Natohar man också en ömsesidig försvarsgaranti enligtartikel 5, som uppenbarligen tror att hankan undvika. Men om man är med i en organisation ärman självfallet också med på det som står i stadgarna.Jag skulle tycka att det vore väldigt intressant att få reda på vad socialdemokraterna egentligen villmed det svenska försvarsarbetet.Anf. 11 () replik:Herr talman! Jag skallbörja med att ge det korrekta citatet: rege-ring och riksdag har full kontroll över vårt samarbetemed Nato och övriga partnerländer.Marianne undrade vilka positiva för-ändringar i Nato jag talade om. Det väl uppenbart förvar och en att det har skett oerhört stora förändringar iNato. Hela denna process för att skapa fler instrumentför och större styrka i just fredsfrämjande arbete är junytt! Det gamla Nato är vi inte intresserade av, mendet nya i Nato vill vi vara med och samarbeta om.Det lustiga med är att de säger att viinte vet vad som kommer att ske och att dedärför vill stå utanför. Just den hållningen är så farlig!I dag byggs den alleuropeiska säkerhetsordningenupp, och vi vet inte vad som kommer att ske. Men vikan inte ställa oss utanför detta arbete! Är det intebättre att vara med och kunna påverka framväxten avdetta arbete i stället för att stå vid sidan av och se vadsom kommer att bli av det?Jag måste ifrågasätta det sagt. har gått tillbaka till att talaom strikt fredsbevarande insatser. Vi har tidigare idenna kammare beslutat att svensk trupp skall varamed i IFOR för att skapa fred i Bosnien. Då handlardet om fredsfrämjande insatser. Skulle säga nej till en insats liknande IFOR, om en sådanskulle vara nödvändig? Skulle då ställa sigutanför?När debatten fördes om IFOR var man från Miljö-partiets sida väldigt bekymrad över den dåliga insynSverige hade i planeringen och förberedelserna av deolika IFOR-insatserna. erbjuds vi denna möjlighetmed representation i staberna och insyn i planerings-processerna, men då säger nej. Det ärfullkomligt obegripligt!Anf. 12 ()replik:Herr talman! Det är inte alls obegripligt, utanfullständigt logiskt, ! Det är precis vad vårtinternationella samarbete går ut på, nämligen att vi iriksdagen skall fatta ett speciellt beslut om vi vill varamed i IFOR eller inte. Vi vill inte ge ett mandat somlåter ingå i en organisation utan stadgar, därdet kanske sitter en representant för regeringen ochfattar beslut över huvudet på oss i . Det ärinte bra, och det är inte det vi vill ha.Vad är det egentligen regeringen vill vara med inär det gäller Nato? Ni säger att ni vill vara med i detnya Nato. Men det nya Nato bygger ju på det gamlaNatos stadgar. Det finns inget nytt Nato. Det finns ettöppnare Nato, som uppenbarligen vill ha fler med-lemmar. Det kostar ju att ha en försvarsorganisation,och det underlättar om fler är med och betalar. Menstadgarna är inte förändrade, utan det gamla Natofinns kvar. Framför allt tror jag att svenska folket ärmåna om att inte skall vara med i en försvar-sorganisation som har kärnvapen till sitt förfogande.Det är en oerhört viktigt del i det svenska fredsarbe-tet.Anf. 13 () replik:Herr talman! säger att detter sig fullständigt logiskt att en gång i kammarensäga att man är oroad över att har dåligt insyni den militära planeringen av en IFOR-insats, ochsedan helt plötsligt, när vi fått möjlighet att vara med,ställa sig utanför att säga att man inte vill vara med.För mig ter sig detta fullständigt ologiskt!Vi har klart deklarerat att det inte handlar om nå-got steg mot medlemskap i . Vi samarbetar medNato för att skapa bättre utrymme för fredsfrämjandeoperationer. Det är vad hela det här arbetet handlarom. Men det är så typiskt att hela tidenförsöka skapa något slags skrämmande stämning ilandet och ge sken av att politiker, regering och riks-dag sitter och smyger med saker och ting och försökerlura svenska folket.Tror på fullt allvar att vikan smyga in som ett land i Nato? Tror på fullt allvar att man i Nato ärintresserad av ett medlemsland som smyger sig in?Självfallet är detta fullständigt nonsens. Vi vill sam-arbeta med Nato, men vi säger nej till militära garan-tier och säkerhetsförpliktelser. Det är solklart. Vårsäkerhetspolitiska hållning ligger fast!Anf. 14 TALMANNEN:Vi har tyvärr problem med högtalaranläggningar-na i bänkarna, så jag ber kammarens ledamöter attanvända talarstolen till dess att vi har rättat till felet.Anf. 15 () re-plik:Herr talman! Det var intressant att höra UrbanAhlins debut som talesman i säkerhetspolitiska frågor.Jag tyckte att det var bra och uppskattade en hel delav det han sade - det mesta t.o.m.Anförandet gav en mycket positiv syn på Natosroll i den europeiska säkerhetsarkitekturen. Det trorjag är riktigt. Men jag vill ställa två frågor till följd avdetta: Vore det inte bra att nu uttala stöd förde baltiska ländernas medlemskap i på det sättsom statsministern faktiskt gjorde en gång i ? Dåskulle vi ha gjort den markeringen tydlig och klar.Om nu Nato spelar denna centrala roll för den eu-ropeiska säkerhetsarkitekturen, vore det då inte kloktatt ha en egen ambassad och en ambassadör somskötte relationerna? Det har ju inte med medlemskapatt göra utan är just en fråga om att Nato spelar dennacentrala roll. Det blir nästan ännu mer obegripligtvarför man inte tar steget fullt ut och vidtar dennaalldeles rimliga och i mitt tycke självklara åtgärd attskaffa en egen representation vid Nato.Anf. 16 ():Herr talman! fortsätter attställa den fråga han alltid har ställt. Den gäller huru-vida stöder de baltiska staternas önskemål omett Natomedlemskap. Vi har sagt att Sveri-ge stöder deras rätt att själva välja sin säkerhetspoli-tiska hållning. Jag tycker att det är litet knepigt avModeraterna att i denna säkerhetspolitiska debattkräva av Socialdemokraterna i regeringen att vi skallverka för att man inom Nato gör allt man kan för attfå in de baltiska länderna som medlemmar.Samtidigt säger nej till en gemensamförhandlingsstart i EU, där är medlem ochkan påverka organisationen så att de baltiska ländernaskall kunna komma med som medlemmar i den euro-peiska unionen. Detta är ett mycket viktigt säkerhets-politiskt steg. Men för är det tydligenviktigare att vara på regeringen om att den måstepåverka en organisation som inte är medlem iän att regeringen skall arbeta i en organisation därSverige är medlem och kan påverka. För mig är dettafullständigt ologiskt.Den lösning för en Natoambassadör som regering-en har valt är rent praktisk. Utskottsmajoriteten harockså ställt sig bakom den. Det är en smidig och en-kel lösning, och jag kan inte förstå varför Moderater-na är emot sådana.Anf. 17 () re-plik:Herr talman! Jag fick fortfarande inget besked omhur Socialdemokraterna ställer sig i frågan om debaltiska ländernas önskan om Natomedlemskap. Mandesavouerade statsministerns uttalande, och den des-avoueringen står tydligen kvar.I en bisats vill jag bara säga att in-ställning till de baltiska ländernas EU-medlemskap äratt det är viktigt att de kommer med möjligt.Vi vill inte se en fördröjd förhandlingsstart, vilketman tyvärr kan misstänka blir följden om ingen enig-het nås nu i i december.När det gäller frågan om en Natoambassad finnsinte övertonerna hos , utan snarare iutskottsmajoritetens skrivningar. Där relateras pånågot sätt denna fråga till alliansfrihet. Denhar inte med det att göra! Det är alldeles rimligt attSverige har en egen ambassad hos Nato. Det finnsmånga viktiga saker att hantera där. Det är också enartighet mot att ha en egen ambassad där somsysslar med just det som den skall göra, nämligenrelationerna till . Det är det mycket enklaställningstagandet från sida. Vi harfortfarande mycket svårt att förstå varför Socialdemo-kraterna i den här frågan väljer en sådan konstig linje.Anf. 18 () replik:Herr talman! säger att lösning-en från sida är att de baltiska länderna"möjligt" skall komma med i EU. Men är intesanningen, , att "möjligt"måste betyda en gemensam förhandlingsstart? Ochden har ni moderater sagt nej till! För mig känns Mo-deraternas ställningstagande väldigt knepigt.Jag har varit borta på smekmånad, och kom hem . Jag har nämligen gift mig. När jag kom hem lågett brev där från borgmästaren i min hemkommunsvänort i , Pakruojis. Han uppmanade mig, somriksdagsman från , att verka föratt så fort som möjligt kan bli medlem i EU.Han ville ha en gemensam förhandlingsstart. Det ärinte ofta jag önskar att skall ha riksdags-ledamöter från . Men när jag läste brevetönskade jag faktiskt att jag hade haft en moderat riks-dagsledamot att kunna fråga om han eller hon ställerupp på sin vänorts ambitioner om ett medlemskap iEU.Anf. 19 ():Herr talman! Respekten för varje lands egna sä-kerhetspolitiska val måste vara grundläggande för enalleuropeisk säkerhetsordning. Detta är helt i enlighetmed Parisstadgan. Varje land har rätt att ändra sinasäkerhetsarrangemang och t.ex. inträda i en militäral-lians. När länder får sina säkerhetspolitiska mål till-godosedda, utan att säkerheten inskränks för andra,ökar säkerheten och stabiliteten i som helhet.För är militär alliansfrihet den ram sombäst förmår tillgodose landets egna säkerhetspolitiskaintressen. Men rätt utnyttjad, i aktiv samverkan medandra alliansfria och alliansbundna länder, kan denmilitära alliansfriheten vara en stor tillgång i byggan-det av en gemensam europeisk fredsordning.Centerpartiet anser att ett svenskt medlemskap iNato inte skulle öka vårt lands säkerhet eller förbättravår handlingsfrihet att utveckla vårt samhälle. Ettsvenskt Natomedlemskap skulle inte heller förbättrastabiliteten i vår omgivning. Däremot är samarbetslin-jen självklar eftersom den gagnar såväl vår egen sä-kerhet som säkerheten i vårt närområde och i Europasom helhet. menar att mot den-na bakgrund bör kunna samarbeta med Nato på allaområden utom dem som rör försvaret av vårt egetterritorium eller när det gäller kravet på ömsesidigaförsvarsgarantier. bejakar därför attövningsprogrammet inom ramen för Partnerskap förfred kommer att breddas. Jag vill i det sammanhangetframhålla att aktivt bör driva på för att för-djupa det säkerhetsfrämjande civila samarbetet inomPFF och för att öka förmågan att samverka mellancivila och militära enheter.Ett svenskt deltagande i det , , är huvudfrågan för dagensdebatt. EAPR bildades formellt i iPortugal. Det var ett av de många beslut som fattatspå europeiskt plan detta år till gagn för säkerhet ochsamarbete i . Jag tänker på upprättandet av detsärskilda partnerskapet och bildandet av samt partnerskapet mellan Nato ochUkraina. Jag tänker på besluten vid iMadrid, på överenskommelsen om Amsterdamfördra-get men också på slutsatserna från Europarådetstoppmöte i . Förhoppningsvis kan vi vidårets slut lägga till beslutet vid den12-13 december om att EU inleder en bred och in-kluderande förhandlingsprocess om medlemskap iunionen för de ansökarländer som klarar de politiskaoch demokratiska kriterierna för ett EU-medlemskap.Jag hoppas också på framgång vid i som har attavhandla en gemensam och övergripande europeisksäkerhetsmodell inför tjugohundratalet. har imånga avseenden förutsättningar att i historiens ljusframstå som ett märkesår för byggandet av ett enat,fredligt och samverkande Europa.Herr talman! vill att EAPR utvecklastill en viktig mötesplats för planering och samordningav internationella fredsfrämjande insatser. börmedverka till att utveckla samarbetet mellan Nato ochmilitärt alliansfria länder inom EAPR. EAPR skallfungera som forum för konsultationer mellan allians-fria och alliansbundna länder och utgöra det politiskt-militära ramverket för krishanteringsoperationer ochför samarbetet inom Partnerskap för fred. Men detligger ett särskilt ansvar på länderna utanför Natosmedlemskrets att etablera EAPR som detta forum.Här har och utrikesministern ett särskilt an-svar.När gränslinjerna för samarbetet hålls tydliga ochdå samarbetet inte omfattar ömsesidiga försvarsga-rantier eller territorialförsvarsuppgifter finns det inteanledning att hysa några betänkligheter inför ettsvenskt deltagande i de Natostaber som har ansvar förPFF-uppgifter och krishanteringsfrågor. Regeringenslösning att låta ambassadör i ocksåvara ombud i tycker är enändamålsenlig lösning.Dagens debatt , och det betänkande vi dis-kuterar, illustrerar ändå att det finns skillnader i synenpå svensk säkerhetspolitik mellan partier.Jag har tidigare i denna talarstol konstaterat att Cen-terpartiet och Socialdemokraterna formar en stabilmittfåra i svensk säkerhetspolitik. Jag välkomnar attKristdemokraterna nu anslutit sig till denna grupp.Men på ömse sidor om denna mittfåra ser vi att övrigapartier fjärmar sig.Sveriges medverkan i EAPR och PFF innebär inteatt överger den militära alliansfriheten somMiljöpartiet och nu beskyller den för.Men den betyder lika litet ett svenskt steg på vägenmot ett Natomedlemskap, som och Mode-raterna önskar. EAPR och PFF innebär en ökadstrukturering till något som solidariskt ägnatsig åt : att bevara internationell fred i sam-verkan med andra.Moderater och folkpartister har bestämt sig för attNato är vägen till, och detsamma som, en alleuropeisksäkerhetsordning. De ställer upp olika utvidgnings-scenarier för Nato och kopplar ett svenskt medlem-skap till andra länders säkerhetspolitiska val. Strate-gin är: Inte Nato , men i morgon.I fallet med EAPR och PFF kan man också se detsom en symbolpolitik i dagens betänkande. Oavsettom det behövs eller ej skall utse en särskildambassadör vid Natohögkvarteret, säger man. Jag kaninte låta bli att notera att i den moderata kommitté-motionen står det att det skall vara som en markering.Den stackars ambassadören skulle alltså finnas därsom en markering!Miljöpartiet och bör allvarligt be-tänka i vems tjänst man går när man ständigt uppreparatt den militära alliansfriheten avskaffas eller urholkasgenom de samarbeten anslutit sig till. Enligter urholkade EU-medlemskapet alliansfrihet.PFF gör det tydligen också. Vi har hört er säga attAmsterdamfördraget innebär att den militära allians-friheten blir en chimär, och säger ni att ett svensktmedlemskap i suddar ut gränserna mot Nato.Man kan ju fråga sig om det går att avskaffa denmilitära alliansfriheten hur som helst.Om sanningen legat ens i närheten av er verklighets-beskrivning torde vi ha varit medlemmar av Nato förlänge sedan. Men framför allt tycker jag att ni skallställa er frågan: Vem vinner på allt ert ropande påvargen? Är det de som värnar militära alli-ansfrihet eller de som önskar att vi inte skall märkaden dagen den svenska militära alliansfriheten egent-ligen sätts ifråga?Herr talman! Med detta yrkar jag bifall till hem-ställan i utrikesutskottets betänkande.Anf. 20 ()replik:Herr talman! undrade i vems tjänstMiljöpartiet går genom att säga att EAPR urholkaralliansfriheten samt att en hel del andra organisationergör det. Jag skulle vilja säga att vi går i demokratinstjänst. Det är oerhört viktigt att vi har en demokratiskdebatt om vart vi är på väg, så att vi inte hamnar isamma situation som vi gjorde när det gällde EU-medlemskapet. Då stod vi där och sade: Vi är ju ändåmed i så mycket att vi måste vara med fullt ut nuockså.Det är precis det man kan se tendenser till här.Man är på väg in i så mycket att det ganska snartkommer att inträffa att vi inte längre uppfattas avomvärlden som alliansfria. Därför kan vi lika gärna gåmed i Nato fullt ut, precis som ochFolkpartiet hävdar.Jag är förvånad över att kan mena attvi skall klara av att vara alliansfria och ingåi en organisation som har till uppgift att fatta gemen-samma beslut med Nato i frågor som bl.a. berör poli-tisk strategi. Vi skulle bli ett partnerland till Nato. Jagtror att det är väldigt svårt att uppfatta det som nå-gonting annat än att man är ett partnerland. Ett part-nerland brukar automatiskt också vara en av parterna,dvs. redan medlem i organisationen. Annars är det juingen partner till någon.Helena tyckte tydligen att det var väldigtpositivt att det också innebär att vi övar tillsammansoch använder svenskt jaktflyg och svenska ubåtar igemensamma övningar med Natoländer och övrigaländer som ingår. skall vi hävda att vi skallvara alliansfria. I PFF-överenskommelsen fanns ing-enting med om att vi t.ex. skulle använda svensktjaktflyg för att få ingå.Anf. 21 () replik:Herr talman! säger att honoch går i demokratins tjänst när de taravstånd från EAPR. Just nu befinner vi oss i . De sju demokratiska partierna debatterar omvi skall samarbeta inom EAPR. Jag tycker att det justnu är höjden av demokratisk debatt. Folkets represen-tanter debatterar detta. Det finns en majoritet här somsäger att vi kan samarbeta på det här sättet med EAPRoch behålla vår militära alliansfrihet. Sam-arbetet innebär inte att vi skall ägna oss åt ömsesidigaförsvarsgarantier eller att vi skall gå med i territorial-försvarssamarbetet. Vi är väldigt tydliga på denpunkten, både här i talarstolen och i vårt utskottsbe-tänkande. Genom att vi är så tydliga kan vi aldrig blibeskyllda för att smyga in eller för att vara otydliga.Sedan har vi sagt oss vara positiva till PFF:s öv-ningar just av den anledningen att vi skall kunna stårustade den dagen vi praktiskt behöver utöva denkrishantering och de fredsfrämjande insatser som vikan göra inom ramen för PFF eller SFOR - där vi justnu befinner oss - och som vi tidigare gjorde i IFOR.Anf. 22 ()replik:Herr talman! Det var ett intressant tydliggörandefrån . menar alltså att detskall ingå svenskt jaktflyg och svenska ubåtar i kris-hanteringen i världen framöver och att det är därför vinumera skall vara med och samöva dem. Det är minstsagt en ganska lång förflyttning från det beslut somfattades i samband med PFF-beslutet. För demokra-tins skull - som kammaren ju är till för - var det ettklart tydliggörande från . Jag tror attväldigt många människor kommer att tycka att det ärmycket bra att få det här tydliggörandet.Men jag kan inte förstå att detta inte innebär englidning när det gäller alliansfriheten och ett närman-de till Nato och det försvarssamarbete som finns iNatos regi. Visserligen säger att sam-arbetet inte innebär att man ställer sig bakom en ge-mensam försvarsgaranti, men samarbetarSverige enligt aktivt med vårt militäraflyg och våra ubåtar tillsammans med en försvarsalli-ans som har kärnvapen till sitt förfogande. Den skalluppenbarligen också ha svenskt jaktflyg och svenskaubåtar till sitt förfogande vid en krishantering. Förmig är det minst sagt förvånande att få höra detta frånCenterpartiet i dag.Anf. 23 () replik:Herr talman! Jag skall bara ytterligare en gång taupp beskyllningen att skulle stå bakomatt smyga in i ett Natomedlemskap. Jag vill änen gång säga att samarbetet inom EAPR är ett samar-bete med en politisk dimension där vi över huvudtaget inte skall beröra fundamenten när det gällerterritorialförsvar och ömsesidiga försvarsgarantier.Kan jag noggrannare tala om att detta inte berörs i dethär betänkandet? Vi kan ha ett samarbete inom ramenför EAPR och ändå behålla vår militära alliansfrihet.Det är det viktiga i den här debatten.Anf. 24 ():Herr talman! välkomnade oss imittfåran av svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Jagtycker nog att vi har befunnit oss där . Jaghar inte någonting emot det välkomnandet, men jagtycker att den kristdemokratiska uppfattningen när detgäller de här frågorna mycket väl stämmer överensmed det man kan kalla mittfåran av svensk säkerhets-politik.När det gäller säkerhetspolitik nämns deti betänkandet att vårt säkerhetspolitiska mål i allalägen och i former som vi själva väljer är att trygga enhandlingsfrihet att som enskild nation och i samver-kan kunna utveckla vårt samhälle.Den säkerhetspolitiken ställer vi upp på. Jag tyck-er att just när vi talar om en anslutning till EAPR, omhuruvida den är befogad eller inte, passar den härbeskrivningen verkligen bra. Den talar om att vi själ-va väljer. Det har vi hört här av flera talare. Det ärinte fråga om en låsning som gör att vi har valt att ialla lägen göra som de andra som är med i EAPRkommer att göra. Det är helt klart. Beskrivningen talarockså om att vi i de former vi själva väljer som en-skild nation skall kunna fatta beslut, men vi skallockså kunna göra det i samverkan med andra.Därför ställer vi upp på att vi nu tar det här steget.Vi tycker att det är bra. Vi har från svensk sida redanefterlyst att när vi deltar i olika fredsbevarande ochfredsfrämjande insatser skall vi också kunna ha ettstörre inflytande redan i planeringsskedet. Vi upple-ver att det är just detta som sker genom ett närmaresamarbete, inte bara med Nato, utan också med deländer som är med i PFF-samarbetet. Som vi hördetidigare är det ett mycket stort antal länder i Europa.Därför menar vi att det här bidrar till att vi bättre skallkunna göra en insats tillsammans med andra när dettakrävs i form av fredsbevarande och fredsfrämjandeinsatser.Vi anser också att detta inte betyder att vi harlämnat vår alliansfrihet. Vårt deltagande i fredsbeva-rande och fredsfrämjande insatser går ju långt tillbakai tiden. Ett sådant deltagande har vi haft på olikaplatser på vår jord. Att det nu är som på ettsärskilt sätt är aktuellt gör det inte mindre angelägetatt det är välplanerat.Jag vill också säga att jag skulle se det som en storfördel om vi kom fram till att vi även hade störremöjligheter att vara väl förberedda när det gällerinsatser i andra delar av vår värld. Jag såg det självsom en stor nackdel att vi inte hade en beredskap somgjorde att vi utan vidare skulle ha kunnat vara medom det hade blivit aktuellt med en fredsbevarandeinsats i . Jag efterlyste det vid den tidpunkten.Jag ser det som ett ganska stort problem att manpå många håll i vår värld när en insats krävs inte tillräckliga förberedelsen. Man har inte heller desamverkansformer som gör att man vet vem somlämpligen skall vara med och ställa upp. Jag tycker atti stället skulle man se det som en stor fördel om dennatyp av samverkans- och planeringsformer kunde ut-vecklas också i andra delar av vår värld. Jag vill alltsåvidga begreppet.Det verkar finnas en önskan hos en del partier somkan uttryckas med namnet på en gammal musikal:Stoppa världen, vi vill av! Det är faktiskt så att alltingbefinner sig i rörelse. Utvecklingen befinner sig irörelse. Det kan vi inte göra någonting åt. Därför vetvi inte exakt ens vad en organisationsform kommer attinnebära litet längre fram.