prot · GK09113 · 1997-06-03 00:00:00 — : 18 v, 15 mpAvstod: 1 sFrånvarande: 16 s, 11 m, 3 c, 5 fp, 4 v, 3 mp, 5 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.KU28 Ändringar i JO-instruktionen , m.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.LU21 Medverkan av ivissa konsumenttvister1. (m)Votering:234 för utskottet73 för res.42 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 22 c, 22 fp, 18 v, 15 mp, 11 kdFör res. : 71 m, 2 cFrånvarande: 15 s, 9 m, 3 c, 4 fp, 4 v, 3 mp, 4 kdUbU13 Utvecklingsplan för förskola, skola ochvuxenutbildningMom. 1 (utvecklingsplanen i huvudsak)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 i motsvarande del (c)4. res. 3 (fp)5. res. 4 (v)6. res. 5 (mp)7. res 6 i motsvarande del (kd)Förberedande votering 1:14 för res. 512 för res. 6278 avstod45 frånvarandeKammaren biträdde res. 5.Förberedande votering 2:21 för res. 414 för res. 5270 avstod44 frånvarandeKammaren biträdde res. 4.Förberedande votering 3:21 för res. 318 för res. 4267 avstod43 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Förberedande votering 4:25 för res. 222 för res. 3260 avstod42 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering 5:71 för res. 124 för res. 2212 avstod42 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:146 för utskottet71 för res. 190 avstod42 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 sFör res. 1: 71 mAvstod: 24 c, 22 fp, 18 v, 15 mp, 11 kdFrånvarande: 15 s, 9 m, 3 c, 4 fp, 4 v, 3 mp, 4 kdMom. 3 (betygen i skolan)1. utskottet2. 8 i motsvarande del (v, mp)Votering:270 för utskottet34 för res. 845 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 68 m, 24 c, 21 fp, 11 kdFör res. 8: 1 m, 18 v, 15 mpFrånvarande: 15 s, 11 m, 3 c, 5 fp, 4 v, 3 mp, 4 kdMom. 6 (sexuella trakasserier)1. utskottet2. 8 i motsvarande del (v, mp)Votering:271 för utskottet33 för res. 82 avstod43 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 71 m, 23 c, 20 fp, 11 kdFör res. 8: 1 fp, 18 v, 14 mpAvstod: 1 c, 1 mpFrånvarande: 15 s, 9 m, 3 c, 5 fp, 4 v, 3 mp, 4 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.11 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats och den 2 juniSkU21 Vissa frågor inför allmän fastighetstaxe-ring av lantbrukMom. 1 (avslag på propositionen, m.m.)1. utskottet2. i motsvarande del (m)Votering:234 för utskottet69 för res.46 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 24 c, 20 fp, 18 v, 15 mp, 11 kdFör res. : 69 mFrånvarande: 15 s, 11 m, 3 c, 6 fp, 4 v, 3 mp, 4 kdGöthe och (båda m) anmäl-de att de avsett att rösta nej men markerats som från-varande.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SkU22 Mervärdesskatt - Beskattningsland förtelekommunikationstjänster, m.m.Mom. 2 (taxfreeförsäljning på flyg och färjor)1. utskottet2. (kd)Votering:292 för utskottet11 för res.46 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 71 m, 24 c, 21 fp, 18 v, 12 mpFör res. : 11 kdFrånvarande: 15 s, 9 m, 3 c, 5 fp, 4 v, 6 mp, 4 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SoU17 Privata vårdgivareMom. 1 (ökad andel privata vårdgivare)1. utskottet2. 2 (m, fp)3. res. 1 (c)Förberedande votering:92 för res. 224 för res. 1185 avstod48 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Huvudvotering:190 för utskottet92 för res. 223 avstod44 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 18 v, 15 mp, 11 kdFör res. 2: 71 m, 21 fpAvstod: 23 cFrånvarande: 15 s, 9 m, 4 c, 5 fp, 4 v, 3 mp, 4 kdMom. 2 (frysning av taxenivåer)1. utskottet2. 3 (v)Votering:285 för utskottet19 för res. 31 avstod44 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 71 m, 24 c, 20 fp, 14 mp, 11 kdFör res. 3: 18 v, 1 mpAvstod: 1 sFrånvarande: 15 s, 9 m, 3 c, 6 fp, 4 v, 3 mp, 4 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SoU18 Ändringar i socialtjänstlagenMom. 1 (allmänna utgångspunkter för )1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (c)Förberedande votering:75 för res. 125 för res. 2201 avstod48 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:193 för utskottet71 för res. 141 avstod44 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 21 fp, 18 v, 11 kdFör res. 1: 71 mAvstod: 2 s, 24 c, 15 mpFrånvarande: 16 s, 9 m, 3 c, 5 fp, 4 v, 3 mp, 4 kdMom. 3 (6, 6 a och 6 b §§ socialtjänstlagen)1. utskottet2. 5 i motsvarande del (c, kd)3. res. 6 (v)Förberedande votering:35 för res. 530 för res. 6235 avstod49 frånvarandeKammaren biträdde res. 5.Huvudvotering:166 för utskottet34 för res. 5105 avstod44 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 1 m, 20 fpFör res. 5: 23 c, 11 kdAvstod: 70 m, 1 c, 1 fp, 18 v, 15 mpFrånvarande: 16 s, 9 m, 3 c, 5 fp, 4 v, 3 mp, 4 kdMom. 8 (6 c-6 e §§ socialtjänstlagen)1. utskottet2. 13 (v)3. res. 14 (mp)Förberedande votering:19 för res. 1314 för res. 14270 avstod46 frånvarandeKammaren biträdde res. 13.Huvudvotering:250 för utskottet18 för res. 1337 avstod44 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 69 m, 23 c, 2 fp, 11 kdFör res. 13: 18 vAvstod: 2 m, 1 c, 19 fp, 15 mpFrånvarande: 16 s, 9 m, 3 c, 5 fp, 4 v, 3 mp, 4 kdMom. 9 (annat bistånd)1. utskottet2. 16 (v)3. res. 18 (kd)Förberedande votering:29 för res. 1611 för res. 18261 avstod48 frånvarandeKammaren biträdde res. 16.Huvudvotering:184 för utskottet32 för res. 1684 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 2 m, 22 c, 17 fpFör res. 16: 18 v, 14 mpAvstod: 1 s, 68 m, 2 c, 1 fp, 1 mp, 11 kdFrånvarande: 17 s, 10 m, 3 c, 8 fp, 4 v, 3 mp, 4 kdUlla () anmälde att hon avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja.Agne () anmälde att han avsett att rösta jamen markerats ha avstått från att rösta.Mom. 11 (tydligare lagtext)1. utskottet2. 19 (fp)Votering:282 för utskottet21 för res. 1946 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 71 m, 23 c, 18 v, 15 mp, 11 kdFör res. 19: 21 fpFrånvarande: 17 s, 9 m, 4 c, 5 fp, 4 v, 3 mp, 4 kdMom. 17 (kompetens och kvalitet)1. utskottet2. 25 (mp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 19 (vård av missbrukare)1. utskottet2. 26 (kd)Votering:290 för utskottet12 för res. 262 avstod45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 71 m, 24 c, 19 fp, 18 v, 13 mpFör res. 26: 1 mp, 11 kdAvstod: 2 fpFrånvarande: 16 s, 9 m, 3 c, 5 fp, 4 v, 4 mp, 4 kdMom. 35 (omhändertaganden av barn)1. utskottet2. 35 (m, mp)Votering:213 för utskottet88 för res. 351 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 22 c, 18 fp, 18 v, 11 kdFör res. 35: 70 m, 1 c, 2 fp, 15 mpAvstod: 1 cFrånvarande: 17 s, 10 m, 3 c, 6 fp, 4 v, 3 mp, 4 kdMom. 42 (familjerådslag)1. utskottet2. 40 (m, fp, mp, kd)Votering:176 för utskottet116 för res. 4010 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 23 c, 11 vFör res. 40: 70 m, 20 fp, 15 mp, 11 kdAvstod: 2 s, 1 c, 7 vFrånvarande: 17 s, 10 m, 3 c, 6 fp, 4 v, 3 mp, 4 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av talmannen medgav kammaren attutbildningsutskottets betänkande UbU14 och nä-ringsutskottets betänkande NU11 fick avgöras vidinledningen av morgondagens arbetsplenum.12 § Huvudmän för gymnasial utbildningFöredrogsUtbildningsutskottets betänkande 1996/97:UbU14Huvudmän för gymnasial utbildning (prop.1996/97:110)Anf. 99 ():Fru talman! förde vi enliknande debatt som den som vi skall föra . Dethandlar om huvudmannaskapet för gymnasieskolan.I förra årets betänkande framhöll majoriteten bl.a.att det i första hand är kommunerna som skall varahuvudmän för den offentliga utbildningen inom gym-nasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen.Detta ligger väl i linje med moderat politik, vilket viockså framförde i den motion som då låg till grund förregeringens proposition i ärendet.Efter att ha fastlagt denna målsättning föreslog re-geringen minst sagt överraskande att landstingenskulle ges utökad möjlighet att driva utbildningar pågymnasienivå.Kopplingen mellan mål och medel var minst sagtsvår att förstå. Man tog bort landstingens vetorätt närdet gällde att bedriva omvårdnads- och naturbruks-programmet. Men för att kompensera detta borttagan-de, utökade man landstingens möjlighet att bedrivautbildning inom andra gymnasieprogram. Man togmed den ena handen och gav med den andra, trots att- det är jag övertygad om - regeringen innerst inneinser att det är fel väg att gå.Den moderata uppfattningen är att all grundskole-och gymnasieutbildning och alla påbyggnadsutbild-ningar hör hemma i kommunerna såvida utbildningar-na inte bedrivs i form av en fristående skola med egenhuvudman. Därför skall gymnasieskolorkommunaliseras. Det är inte logiskt, det är inte prak-tiskt, och det är inte modernt att landstingen skallansvara för en liten del av gymnasieutbildningarnamedan kommunerna har det övergripande ansvaret föratt alla elever skall erbjudas en gymnasieutbildning.Den uppfattningen hade vi , och den har vifortfarande. Enligt vår uppfattning skall inte hellerlandstinget ges möjlighet att vara huvudman för vissutbildning inom särskolan och särvux.Det naturliga hade varit att regeringen nu hadekommit tillbaka till med förslag om attöverföra all gymnasieutbildning, all gymnasial vux-enutbildning, alla påbyggnadsutbildningar i komvuxsamt kvarstående utbildningar i gymnasieskolan ochsärvux från till kommunerna. Detta orkadeinte regeringen , och man orkar inte nu hel-ler. Det innebär att landstingen även i framtidenkommer att ha initiativrätt när det gäller att bedrivautbildning inom områdena omvårdnad och naturbruksamt vissa utbildningar inom komvux. Ännu märkli-gare är att landstingen, förutom denna initiativrätt,även kommer att kunna vara huvudmänför utbildningar inom gymnasieskolan, komvux, gym-nasiesärskolan och särvux. Dessutom skall landsting-en ges vidgade möjligheter att anordna specialutfor-made program i gymnasieskolan.Det hade varit betydligt bättre om regeringen hadetagit sig samman och renodlat huvudmannaskapet förgymnasieskolan i stället för att välja en mischmasch-modell. Detta är en utveckling som är olycklig, ochden gagnar vare sig eleverna eller gymnasieskolan.De enda vinnarna är möjligtvis landstingspolitikernaoch de som drömmer regionparlament. Den gruppen,fru talman, kan vi vara utan. Därmed yrkar jag bifalltill den moderata reservationen.Anf. 100 ():Fru talman! Jag vill inledningsvis yrka bifall tillhemställan i betänkandet och avslag på reservationen,så är det avklarat.Det betänkande om huvudmannaskap för gymna-sieutbildningen som ligger på bord, ärju egentligen ett ärende som tar sin utgångspunkt i deförändringar som vi beslutade om här i kammaren förlitet . Då fattade vi beslut om att tabort företrädesrätten för landstingen att anordna gym-nasieutbildningar inom naturbruk och omvårdnad.Samtidigt fattade vi också, som påpekade,beslut om att landstingen framöver även kunde anord-na andra nationella program inom gymnasiet. Därmedupphörde den gamla traditionella uppdelningen inomgymnasieutbildningen.Utgångspunkten är väl känd här i kammaren.Kommunerna är enligt skollagen skyldiga att erbjudasamtliga ungdomar inom kommunen gymnasieut-bildning. Genom förändringarna fick kommunernaockså ökade möjligheter att ta det ansvaret. Dessutomöppnar den utvidgade rätten för landstingen att anord-na utbildningar möjligheter till flexibla lösningar isamverkan mellan kommuner och landsting. I detbetänkande vi nu debatterar, regleras de ekonomiskakonsekvenserna av de principer som vi beslutade omför sedan.Skall kommunen kunna ta ansvaret för gymna-sieutbildningen, så krävs det också att man får möj-lighet att förfoga över de skatteintäkter som här kanhänföras till utbildningen. Det är det vi nu föreslår.Genom den föreslagna skatteväxlingen, får kommu-nerna det samlade finansieringsansvaret. Landstingenfår därefter, på eget initiativ eller efter överenskom-melse med kommunen, anordna gymnasieutbildningarsom elever kan söka till om inte den egna kommunenkan tillgodose elevernas önskemål. ut-bildningar kommer därmed att finansieras helt genominterkommunala ersättningar från hemkommunerna.Moderaterna har i det här sammanhanget reserve-rat sig. De framför, något förenklat, att landstingetegentligen inte skall bedriva någon utbildning alls.Samtliga utbildningar skall överföras till kommuner-na. Det är i och för sig ett underligt sätt att utökamångfalden inom utbildningssystemet, något somModeraterna i övrigt brukar plädera för. Men det härär mer ett principiellt ställningstagande som, tror jag,för del snarare har sin bakgrund i synenpå landstingen än i synen på sakfrågan.Jag avser inte att här inleda en debatt om lands-tingens roll eller landstingens framtid. Däremot villjag ändå framhålla följande, både till Moderaternasrepresentant i debatten och till alla dem som varitoroliga för naturbruksskolornas framtid under det härärendets gång: Landstingen bedriver en mycketbra utbildning. De bedriver mycket bra gymnasieut-bildningar. Det har kunnat konstateras i de utvärde-ringar av gymnasieskolan som har gjorts. För vår delär det mycket angeläget att den goda kvaliteten kanbehållas och utvecklas. Vi vill värna den sammanhåll-na naturbruksutbildningen i landstingens regi. Vi serinte att den föreslagna skatteväxlingen förändrar för-utsättningarna för detta på något avgörande sätt. Istället kan man nog säga att skatteväxlingen klargöransvarsförhållandet mellan landsting och kommun.Dessutom ger ju de tidigare gjorda förändringarnai skollagen ökade möjligheter att utveckla verksamhe-ten i naturbruksskolorna. Det finns någothinder mot att även bedriva andra nationella programi samma skolor. En möjlig utveckling är ju faktiskt attnaturbruksskolorna utvecklas, att de breddar sitt ut-bildningsutbud med exempelvis inriktning mot miljö-och naturvetenskap. Vi öppnar möjligheter med dethär betänkandet, men det är upp till kommuner ochlandsting att komma överens om den struktur sompassar de lokala förhållandena bäst. Framför allt ärdet upp till kommunerna att tillgodose att elevernasbehov och önskemål kan uppfyllas. Det är ju, det tålibland att påpekas i debatten, för elevernas skull somvi bedriver utbildning, inte för landstingens och inteför kommunernas. Det är för elevernas skull.Anf. 101 () replik:Fru talman! Jag vill bara kort säga till att det är helt rätt att vi moderater anser attlandstingen, så länge de nu finns kvar, skall koncent-rera sig på sin huvuduppgift, nämligen att bedrivasjukvård.I de fall där man skulle ha den här kvalitativaskillnaden mellan en kommun och ett landsting somhuvudman, har vi i vår reservation sagt att man fak-tiskt kan lägga ut utbildningen på entreprenad. Där-emot tycker vi att det är väsentligt att man renodlarhuvudmannaskapet. Det är inte bra att man har ett såpass delat huvudmannaskap när det gäller den härfrågan.Det jag tycker är ganska märkligt, är att Socialde-mokraterna faktiskt krånglar till det ännu mer med dehär förslagen. Det naturliga hade varit att man flyttatöver det här till kommunerna. Det var också, det vetjag, den ambition som var på departementet när manskulle lägga fram propositionen . en remiss ute till landstingspolitikerna där manhade den avsikten. Sedan klarade inte regeringen attkomma fram med ett förslag. Man hamnade helt en-kelt i långbänk och beslutsvånda. Sedan gjorde manen ganska märklig kompromiss, där man tog bortlandstingets veto när det gäller naturbruk och om-vårdnad gentemot kommunerna. Sedan kompenserademan med att det skulle kunna bedrivas annan utbild-ning i stället.Jag måste ställa en fråga till : Vadär det logiska i detta? Vad är det som är bra med ettså komplicerat och rörigt förslag? Det vore bra omTomas kunde klara ut det.Anf. 102 () replik:Fru talman! Det första jag vill säga, , äratt jag inte delar ståndpunkt när detgäller landstingen. Jag tillhör ju dem som tror attlandstingen kan och bör bedriva väsentligt mycketmer än sjukvård, och göra det på ett bra sätt för atttillvarata hela regionens intresse, inte minst inomutbildningsområdet.Sedan till frågan som själv påpekar. Jagtror att det steg som vi nu tar är att vi renodlar an-svarsförhållandet. Det innebär att kommunerna, somhar att ansvara för att elevernas behov av utbildningtillgodoses, får det fulla ansvaret för finansieringen.Men vem som egentligen bedriver utbildningen är ju idetta perspektiv mindre intressant. Det är i och för sigförvånande att just framhåller att lands-tingen skulle vara särskilt dåliga på att klara av ut-bildningen, dels mot bakgrund av att utvärderingarvisar att utbildningar har mycket godkvalitet, dels mot bakgrund av att man ändå kan inbil-la sig att just skulle föredra en mångfaldi utbildningsutbudet.Jag vill därför ställa en fråga till medanledning av det som han framförde. På vilket sättskulle möjligheterna att välja och mångfalden i ut-bildningssystemet förbättras av att landstingen för-bjuds bedriva utbildningen? Är inte landstingenlämpliga som utbildningsanordnare? Jag tycker det,och jag tycker att den skatteväxling som vi nu genom-för på ett tydligt sätt klargör ansvarsförhållandet -kommunen har ansvaret - men att det kan vara flersom utför utbildningen.Anf. 103 () replik:Fru talman! Vad vi säger är att landstingen inteskall vara huvudman för utbildningen, utan det skallkommunen vara. Men kommunen kan mycket vällägga ut utbildningen på entreprenad på landstingenom man tycker att det skulle vara bäst. Detta tyckerjag är en väsentlig skillnad.Jag tycker att det är viktigt att landstingen, sålänge som vi har dem kvar, koncentrerar sig på sinhuvudverksamhet, sin kärnverksamhet, och det ärfaktiskt sjukvården. Det finns tyvärr exempel där mananvänder pengarna till en mängd andra saker, vilketkanske inte är så lämpligt.Det var en ganska intressant uppgift som TomasEneroth lämnade, nämligen att han gärna ser attlandstingen tar hand om mer av utbildningen i enregion. Han antyder alltså litet grand att landstingenhelt plötsligt skall ta över fler av de kommunala ut-bildningarna. Då undrar jag om kommunerna intelängre har den kompetensen. Skulle landstingen ha enstörre kompetens? Det har jag svårt att se, framför alltmot bakgrund av den debatt som har förts före denhär debatten, där flera socialdemokrater har attackeratModeraterna för den nationella skolpengen. Ett avargumenten från Socialdemokraterna mot den natio-nella skolpengen var just att kompetensen fanns ikommunerna. undrar jag faktiskt vart logik har tagit vägen, eftersom det nu är totaltkaos.Anf. 104 () replik:Fru talman! Totalt kaos är nog att ta i, tror att är ganska väl medveten omskillnaden. Det som jag framförde och som jag tyckerär viktigt att framhålla just i den här debatten är attdet kanske viktigaste är elevernas utgångspunkt ochkommunernas skyldighet att bereda en utbildning avgod kvalitet. Då kan det faktiskt vara på det sättet -kanske särskilt inom området naturbruk - att kom-munernas förutsättningar att enskilt klara av att bedri-va en sådan utbildning av god kvalitet är något varie-rande. Då är det bra om man kan samverka. I de flestafall gör man faktiskt så . Jag kan inte se att detskall finnas några principiella hinder för att man utök-ar denna samverkan även inom andra program om detskulle vara lämpligt. Men det som måste vara ut-gångspunkten är elevernas önskemål och att det ärkommunerna som har det fulla ansvaret, och det ärdär som skatteväxlingen kommer in. Det är min ut-gångspunkt. utgångspunkt i denna de-batt är snarare en ideologisk princip om att landsting-en per definition inte skall bedriva utbildning, vilketjag har svårt att förstå. Jag väljer att ha eleverna ochderas behov som utgångspunkt, inte organisations-strukturen inom offentlig sektor.Anf. 105 ():Fru talman! En skatteväxling mellan kommuneroch landsting genomförs för de gymnasiala utbild-ningarna inom områdena naturbruk och omvårdnad.Detta görs för att kommunerna som har ansvaret föratt erbjuda invånarna en gymnasial utbildning ocksåskall förfoga över de skatteintäkter som hänförs tillsådan utbildning.Centerpartiet utgår från att denna skatteväxlinggenomförs så att nämnda utbildningar fortsatt har högkvalitet. Vi ser det också som viktigt att eleven fort-satt får genomgå den inriktning som hon eller han harvalt.Landstingen bedriver utbildning på natur-bruksprogrammet i 46 skolor, och kommunerna gördetsamma i 6 skolor. När det gäller omvårdnadspro-grammet är motsvarande siffror 92 skolor i landsting-en och 36 i kommunerna.Jag vill inte heller starta en större debatt omlandstingen, men jag vill säga att det äromvittnat att dessa utbildningar, särskilt på natur-brukssidan, har haft en mycket hög kvalitet och attlandstingen har varit särskilt lämpade att anordnadessa utbildningar. Det har att göra med att detta är enutbildning där upptagningsområdet måste vara stortför att ge underlag för en god utbildning och möjlig-heter till val av olika grenar och inriktningar.Landstingen kommer fortsatt att ha initiativrätt tillde nationella programmen inom områdena naturbrukoch omvårdnad, vilket anser vara bra.Jag tycker också att det är viktigt med en fortsatthög kvalitet, och detta skrivs också mycket tydligt iutskottsbetänkandet på s. 6:"Utskottet vill särskilt framhålla vikten av att ensammanhållen naturbruksutbildning med hög kvalitetkan bibehållas. Det är vidare angeläget att man i för-handlingarna om skatteväxling mellan kommuner ochlandsting tar det regionala ansvaret och särskilt upp-märksammar de effekter skatteväxlingen kan få förkommuner och landsting som tar ansvar för att drivanaturbruksutbildningarna. "Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )13 § Frågor om mätning m.m. på elmarknadenFöredrogsNäringsutskottets betänkande 1996/97:NU11Frågor om mätning m.m. på elmarknaden (prop.1996/97:85)Anf. 106 PER ():Fru talman! Betänkandet berör alltså frågor ommätning på elmarknaden. Jag skall inleda med att yrkabifall till reservation 2.Den omreglerade marknaden har i prishänseendevarit framgångsrik för de stora elkunderna. Det somhar hänt är ungefär det som förutsade,nämligen att de mindre kunderna, vilka man iblandkallar normalkunderna, inte har fått känna av någonprissänkning. De har snarare råkat ut för en prisök-ning så här långt. Främst har de märkt av detta genomhöjda nätavgifter.Nu vill regeringen råda bot på detta på något sätt.Den vill se till att även småkunderna kan komma iåtnjutande av sänkningar av elpriserna. Men proble-met har då varit att dessa timmätningsapparater somfinns har betingat ett så högt pris att det inte har fun-nits någon möjlighet att få ekonomi i anskaffandet aven sådan. Det innebär att det nu sätts ett takpris på2 inklusive moms för att anskaffa en sådanmätapparat så att man timvis kan mäta elen.Genom förslaget i detta betänkande hoppas manatt elkunder skall kunna delta i handel med el. 1i betänkandet skriver utskottet:"Det är, enligt utskottets mening, angeläget att desmå elkonsumenterna inte upplever kostnaderna förtimmätning som ett hinder för att delta i den fria el-marknaden. "Man kan fråga sig om kommer att inne-bära en rusning efter dessa nya elmätare. Vi tror intedet. Jag återkommer litet senare till vilka svagheterförslaget har.Regeringen säger att frågan om en schabloniseradavräkning skall utredas ytterligare. Om frågan om enschabloniserad avräkning skall utredas ytterligareundrar konsumenterna varför de skall springa ochköpa en mätare för . Då kan de i stället av-vakta. har nämligen fått i uppdrag att ta framett förslag om schabloniserad avräkning, vilket dåinnebär att man inte behöver timmätning längre.