prot · GL0934 · 1997-11-26 00:00:00 — Vi efterlysernågonting annat, där man öppet kan diskutera om deländer man exporterat till har uppfyllt kriterierna iallmänhet.Om inte en sådan diskussion förs när frågorna ärlevande, riskerar vi att i ett senare skede hamna isamma situation som vi nu befinner oss i, t.ex. när detgäller säpo och tvångssteriliseringarna. Där efterlysesutredningar i efterskott. Det är väl inte så vivill ha det? Det är den nu sittande regeringen somskall ta ansvar för dessa frågor.Anf. 74 () replik:Fru talman! säger att hon är upp-rörd över detta förhållande. Jag har tidigare påpekatatt det inte sker några nya åtaganden. Det förekommeralltså ingen ny export till , vilket natur-ligtvis är bekant. Det är i stället fråga om att fullföljatidigare åtaganden. Vi kan länge diskutera historien,vilka partier som varit inblandade och vilka regering-ar som beslutat, men faktum är att detta är vad det ärfråga om.Det finns inget embargo i FN eller i något annatorgan, utan vi får hantera frågan på lämpligt sätt. Detgör vi nu genom att inte göra några nya åtaganden.Det betyder i sin tur att den här frågan tynar bort medåren. Efter kommer ingenting över huvudtaget att finnas kvar, om nu inte situationen i Indone-sien förändras på ett sätt som gör att vi kan fortsättaexporten om de är intresserade av att köpa.Ingrid tog upp utvärderingsfrågan. Det ärväl inte dåligt att ha ett exportkontrollråd beståendeav representanter för samtliga partier, som kan följadessa frågor kontinuerligt? Där sker givetvis också enutvärdering. kommer den nya utredningen, vilketockså är en form av utvärdering. Man går igenom ochanalyserar förhållandena. Utredaren skall komma medförslag till åtgärder som han anser vara lämpliga attvidta. Jag tycker alltså inte att detta är något problem inuläget.Anf. 75 () replik:Fru talman! Jag tycker också att det är bra att vihar . Det är mer än man har iandra länder vad gäller dessa frågor. Men det kan inteersätta en kontinuerlig utvärdering av hela verksamhe-ten och av hur myndigheten fungerar, tillsammansmed inflytande, vad nu det kanvara. Det är fråga om ett övergripande ansvar, somjag anser att också måste ta.Sedan kan man diskutera om det verkligen harvarit fråga om följdleveranser till . Denfrågan är ännu inte klargjord, varför vi får invänta vadman kommer fram till . För min delverkar fartygskanoner inte precis vara någon följdle-verans. Hur länge skall man i så fall hålla på med det- så länge fartygen finns och skall ha precis sammasorts kanoner? Detta kan ifrågasättas. De flesta av osshar väl uppfattat följdleveranser som delar av systemsom tidigare exporterats.Jag vill också säga något om den export som sketttill . borde vara lika upp-rörd som jag. Han har ju suttit i samma utskott ochockså haft synpunkter på att de mänskliga rättigheter-na i inte fungerar. Han har förutsatt attdetta skulle beaktas i de beslut som sedan skulle fat-tas.Anf. 76 () replik:Fru talman! Vi har i utskottet uttryckt den upp-rördhet vi känner inför läget för de mänskliga rättig-heterna i . På den punkten är vi naturligtvishelt överens. Det är inte där problemet ligger.Problemet är helt enkelt att man en gång öppnatför leveranser, och enligt den lagstiftning vi har finnsdet rätt till följdleveranser. Har man inte en sådan rättfår man inte heller exportera något. Det är den enklasanningen. Det finns ingen som köper om man inte fåren garanti för att man kan komplettera sina systemmed reservdelar och ammunition. Dessa system ärlångvariga. De har en livslängd på åtskilliga år. Däriligger problemet som vi har att hantera. Vi hoppasnaturligtvis att utredaren utifrån sin kommande analyskan finna förslag som kan förbättra regelverket ochgöra det tydligare.Sedan kommer vi åter till frågan om utvärdering.Myndigheten är väldigt ny. Den har varit i funktion idrygt . Det är väl litet tidigt att kräva utvärde-ring, även om man naturligtvis inte skall avvisa såda-na krav principiellt. Allting skall utvärderas, och såsmåningom kommer det att vara dags att starta enutvärdering av det slag som talar om.Men det skall man väl inte göra ellertvå? Myndigheten skall väl få lov att arbeta ?Anf. 77 ()replik:Fru talman! sade i sitt anförandeatt vi var restriktiva med export till länder i konfliktoch att de fall där vapen från använts i krighar inträffat långt efter exporten. Detta förvånar mignågot. Det var inte så hemskt länge sedan jag såg atten journalist gjort ett reportage från konflikten i om-rådet kring och . Reportaget skildradejust att det fanns svenska vapen i denna konflikthärd.Därför tänkte jag koncentrera mig på dessa två länder.När vi ser på de skrivningar som görs i bistånds-sammanhang, finner vi att man ofta tar upp att detfinns en konflikt mellan och . Jagminns den debatt vi förde här i kammaren nu om . En av anled-ningarna till debatten var just att det rörde sig om ettkonfliktområde. Man påpekade också det i det sam-manhanget, och inte har det blivit så hemskt mycketbättre . Därför vill jag ställa en frågaom exporten till och , som man ser ärmycket omfattande om man tittar på summan för1996: Stämmer exporten överens med det regelsystemsom finns uppsatt och som poängte-rade i sitt anförande?Anf. 78 () replik:Fru talman! På frågan om ifall det stämmer är sva-ret att det gör det. Alla exportärenden granskas avinspektionen för strategiska produkter och i samman-hanget rådfrågas . Har det före-kommit utförsel är denna självfallet granskad enligtde regler som finns och därmed godkänd. Naturligtviskan ingen utförsel förekomma som inte är godkänd.Apropå minns också jag den dis-kussion som fördes. Det handlade om ett stort bi-ståndsprojekt uppe i Kashmir, nära gränsen till Pakis-tan. Gränsdragningen där uppe är ju inte erkänd, menprojektet var lokaliserat dit. Det har visat sig vara ettmycket lyckosamt projekt. Man producerar energi viavattenkraft. Vattnet leds från en flod in i berget ochtas ut igen. Det hela har blivit ett lyckat projekt somhar kunnat genomföras under relativt hyggliga om-ständigheter. Detta var kanske en parentes i samman-hanget.Marianne säger nej till all vapenex-port, och det kan man så klart göra. Man skall respek-tera den åsikten. Har man den är det naturligtvis lätt.Då säger man nej till allting - punkt slut. Men denfråga som uppkommer är: Är det klara med konsekvenserna av detta? Vi hartidigare varit inne på den roll försvarsindustrin spelari svensk säkerhetspolitik och i alliansfrialinje. Säger man nej, som nu gör, kan jaginte komma fram till någon annan slutsats än att mandärmed vill omorientera hela den svenska säkerhets-politiska linjen. Det skulle vara intressant att få enkommentar till detta.Anf. 79 ()replik:Fru talman! Ja, det är faktiskt en hel del som vi iMiljöpartiet skulle vilja omorientera i den svenskapolitiken. Vi vill ha en ökad internationell solidaritetdär man går från ord till handling och där man inteskall behöva ha den sits man har . kan man hittasvenska vapen i , i , i och ien mängd länder där det finns konflikthärdar och därman inte kan säga att det inte bryts mot några mänsk-liga rättigheter osv. Det borde vara en självklarhet attdet inte finns några svenska vapen. Annars menar viju ingenting med alla de vackra ord vi säger i andrasammanhang när det gäller internationell solidaritet.Det får inte vara så att vi i av egoistiska ochekonomiska skäl - för att vi vill sälja vapen och föratt det skall gå bra för svensk industri - struntar imänskliga rättigheter och struntar i konflikter i andradelar av världen. får faktiskt ta de konsekven-ser det innebär att säga nej.Jag skulle önska att regeringen i större utsträck-ning vågade ta de konsekvenserna och vågade säganej. Det skulle nämligen visa på en styrka internatio-nellt. Vi skulle slippa se svenska vapen som dödarmänniskor i konflikthärdar där vi redan i förväg hadekunnat säga att vapnen varken bidrar till fred ochnedrustning eller löser konflikter, utan innebär enökad anledning till konflikt. Det är därför jag ifråga-sätter just exporten av vapen till och Pakistan.Å ena sidan säger man att av ekonomiska skäl är dethelt okej att exportera dit, å andra sidan säger man ialla svenska biståndsprogram att detta är länder somhar en konflikt som borde hjälpa till att lösa.Den socialdemokratiska politiken är inkonsekvent idet här fallet.Anf. 80 () replik:Fru talman! Jag konstaterar att inte ger något svar. Jag förstår också att hon hasvårt att klara ut ett svar. När man inte ser sambandenmellan försvarsindustrin här hemma, svensk säker-hetspolitik och behovet av en export och en utlands-samverkan. På den punkten blev det inget svar. Jagförstår att det inte är lätt att få ihop något svar närman säger blankt nej, som man gör från Miljöpartietssida.Marianne talade i stället om att Soci-aldemokraterna struntar i frågorna om de mänskligarättigheterna. Detta är verkligen en profil-fråga för i utrikespolitiken och i olika sam-manhang där driver på så gott det går. Detfinns ingen inkonsekvens i resonemanget och i detregelverk och den politik som finns på exportområdet.Jag tycker att det finns en mycket klar konsekvens ivåra ställningstaganden. Vi har sagt ja till en vissexport som är omgiven av väldigt starka restriktioner.Detta gör vi mot bakgrund av den säkerhetspolitiskalinje har valt.Jag påtalar återigen - och det kan väl vara lämp-ligt att avsluta debatten med detta - att det sker enrörelse runt omkring som är väldigt positiv. I Wasse-naararrangemanget finns från länder ett intresse avsamordning. Vi ser inom EU ett intresse som manifes-terades på den konferens som arrangerades här iStockholm av Kristna Fredsrö-relsen. Från sida deklarerades att mantänker ta upp frågan under sitt ordförandeskap. I rap-porten från Allmänna rådet kunde vi läsaatt frågan varit uppe i ministerrådet. Vi kan alltså sefram emot initiativ när ordförandeska-pet blir brittiskt. Jag tycker att detta bådar gott. Vårteget statsråd har ju också redan uttalat sittstarka stöd för ett sådant arbete.Anf. 81 ():Fru talman! Moderata samlingspartiet står bakomdetta utskottsbetänkande. har redo-gjort för motiven bakom ställningstagandet i de frågorsom varit föremål för reservationer. Jag tänker inteupprepa detta vid denna sena tidpunkt, utan mer foku-sera på en annan del av betänkandet.Det gäller framtiden och framtidsinriktningen.Delar av detta har litet grand berörts av och några andra. Men det är väl ingen tvekan omatt försvarsindustrin är en av de branscher i Sverigeoch internationellt som kommer att genomgå störstförändringar . Det finns enormt stora ut-maningar på detta område, eftersom marknaderna ärkrympande. Det finns en ökad konkurrens och enstark teknologisk utveckling. Det finns också enminskad andel producenter. finns mångaproducenter kvar trots att de har svårt att driva enlönsam verksamhet till följd av att det tar tid innanförändringarna slår igenom. En fråga som ställs på sinspets är: Kommer det att bli möjligt för små ländermed en begränsad egen marknad att ha en egen för-svarsindustri? Det gäller då framför allt på områdendär man har en avancerad produktion.Det är t.o.m. så att man kan undra om det ens gårför att ha en sådan försvarsindustri - och härkan ni erinra er försvarsministerns inlägg tidigare - iett läge när det finns en mycket stark teknologiskdominans från , och den dominansen förstärksockså. I har vi svårt att samverka över grän-serna av legala skäl. Vi har skilda regelverk för detta.Som bekant är vapen undantaget från en gemensammarknad. Här handlar det om nationell kompetens.Dessutom sker ju efterfrågan hos staterna. Det ärstater som är kunder. Och stater har av naturliga skälsäkerhetsintressen att ha en nationell produktion, mendet finns naturligtvis också nationell prestige i detta.Därför är det så viktigt att det nu verkligen vidtasåtgärder för att kunna få till stånd en rationell ordningvad gäller försvarsindustrin. Här bör man dock obser-vera en sak som kan låta litet paradoxal. När man fåren krympande marknad kan man likväl få en ökadandel export. Det hänger samman med att det kommeratt bli färre producenter kvar. Fler och fler ländermåste köpa sina vapen utifrån och kan inte produceradem själva med en rimlig ekonomi. Därför kommersannolikt vapenhandeln att vara en större andel av dentotala vapenvolymen. Det ställer i sin tur krav på hurman skall hantera samgåendet över gränser. Det ärsvårt för små länder att ha en oberoende vapentill-verkning, särskilt om det är en avancerad produktion,som vi i ju har på en hel del områden.Därför är det nu så viktigt att man göra några sa-ker. Vi moderater konstaterar att det är besvarat idetta betänkande. Det viktigaste av allt är att detbrådskar. Om ingenting görs eller görs för sent finnsdet risk för att man inte har så mycket kvar att disku-tera efter . Situationen är ju den att det nuär kritiskt, speciellt när beslutade moderni-seringar är genomförda. Då har man inte några ytter-ligare teknologiska utvecklingsprojekt att genomföra.Därför är det nu så viktigt att man verkligen får engenomgripande översyn för den svenskaförsvarsindustrin och det internationella samarbetet.Det kan ske på många olika håll. Vi har EU-initiativen och redogjorde för debrittiska idéerna att man via den gemensamma utri-kes- och säkerhetspolitiken skulle försöka harmonise-ra exportbestämmelserna.Sedan gäller det ju att också få till stånd samver-kan under det legala. Det bör vara en samverkan somgör det möjligt att fortsätta med viktig produktioninom landet så att inte blir hänvisat till endominerande andel import av vapen i stället för egenproduktion. Det är ju alternativet annars, att vi fårimportera vapen i stället för att själva producera dem.Därför är det så viktigt att man nu kommer i gångmed de olika åtgärder som finns beskrivna i betän-kandet. Om dessa åtgärder genomförs snart kan detinnebära att man verkligen tar sig an den svåra utma-ning som det innebär att behålla en kvalificerad va-penindustri i ett litet land.Anf. 82 ():Fru talman! I flera motioner, varav några tvärpoli-tiska, belyses situationen i flera länder vad gäller detsäkerhetspolitiska läget och brott mot mänskliga rät-tigheter, ibland också grova sådana, mot bakgrund avatt svensk vapenexport förekommer till dessa länder.Därmed framstår det för mig klart att många länderinte uppfyller de krav som gäller för vår krigsmaterie-lexport. Motionerna anses emellertid besvarade medatt utskottet i tidigare betänkanden kommit till slutsat-sen att inte bör göra några särskilda tillkän-nagivanden beträffande vapenembargo gentemotenskilda länder. I stället hänvisas, liksom tidigare, tillde återkommande betänkandena med land-specifika bedömningar för de mänskliga rättigheterna.Personligen börjar jag tycka att denna hanteringav motionsyrkandena är ologisk och blir alltmer un-derlig. Andra talare har också påtalat problemen påområdet.Som riksdagsledamöter kan vi ju belysa frågan omlämplighet vad gäller svensk vapenexport till enskildaländer på flera olika sätt. Vi kan ställa skriftliga frå-gor, vi kan motionera, vi kan ha interpellationsdebat-ter och vi kan ställa muntliga frågor. Vi kan diskuterabrott mot mänskliga rättigheter i enskilda länder i dets.k. Men riksdagensledamöter skall inte i ett betänkande om svenskkrigsmaterielexport behandla det lämpliga ellerolämpliga med denna vapenexport till olika länder. Viskall inte i betänkandetexten uttala oss om helhetssi-tuationen vad gäller situationen för de mänskligarättigheterna och säkerheten i förhållande till vape-nexporten till olika enskilda länder.Däremot kan vi, som har skett här , ta tillfäl-let i akt i samband med behandlingen av betänkandetatt t.ex. förklara varför vi motionärer krävt vapenem-bargo för vissa enskilda länder. Därmed kan jag somenskild riksdagsledamot yttra mig om lämpligheten avexport till vissa länder i samband med behandlingenav detta betänkande. Men som helhet skallinte ta ställning vad gäller enskilda länder. Dock utta-lar sig utskottet om ett enda enskilt land i betänkan-det, nämligen . Visst låter allt detta förvir-rande och inkonsekvent.Nu utnyttjar jag min möjlighet att föra fram minasynpunkter på området i samband med dagens betän-kande med anledning av behandlingen av regeringensskrivelse om den svenska krigsmaterielexporten år1996. I den framgår bl.a. att vapen exporterats tillbåde och , två länder som under 1996befann sig i öppen konflikt med varandra, två ländersom också allvarligt kränker mänskliga rättigheter, tvåländer som befunnit sig mer eller mindre i konfliktmed varandra , två länder som befunnitsig i en upptrappad konflikt de senaste åtta åren.Självklart måste vi seriöst fråga oss varför vapenex-port också i form av följdleveranser då får lov att skeoch har kunnat ske.Jag besökte tillsammans med ytterligare två riks-dagsledamöter från , bl.a fru talman somför övrigt också är medmotionär, både ochPakistan i år.Vi besökte också Kashmirområdet, bl.a. Shrina-gar. Vi tittade på och på line of controlpå pakistanska sidan. Där hörde vi, medan vi var där,hur beskjutning pågick.Vi besökte också sjukhuset i på denpakistanska sidan och träffade sårade och skadadefrån området. Vi fick också tillfälle att intervjua bo-ende nära den s.k. gränslinjen, personer som mistanhöriga, som berättade om förstörelsen i områdetoch den ständiga beskjutningen av de boende, avvuxna och barn. De hade drabbats av granatsplitterinomhus, på gårdsplanen, på väg till skolan och påarbetet på fälten.Beskjutning hade pågått så gott som un-der . Vilken sida som börjat rådde det delademeningar om, men svarsbeskjutningar skedde frånbåda ländernas sida. Ganska öppet kunde vi beskådade nu välkända Boforskanonerna nära gränsen. Vårtland har alltså under pågående konflikt försett parter-na med verktyg att döda och skada varandra. Detkändes faktiskt skamligt och upprörande att på platskunna konstatera fortsatt användning av svenska va-pen i konflikten.Men det är inte bara dödande och skadande vidden s.k. gränslinjen. Förutom det mycket osäkra sä-kerhetspolitiska läget sker brott mot mänskliga rättig-heter i ganska stor omfattning både i och iIndien. Vad gäller kashmirierna var situationen väl-digt allvarlig i det Indienadministrerade området. Frånflera källor framfördes att i genomsnitt dödades 10 till20 personer per dag i området. Tiotusentals har dö-dats sedan konflikten startade . Sågott som varje familj i området har drabbats av döda-de eller sårade.De indiska säkerhetsstyrkorna begår dessutom rä-der mot hus och familjer som misstänks ha någonsympatisör för befrielserörelsen. Vanligt var att ungamänniskor, ofta studenter, anhölls om de inte dödadesomedelbart i vad som benämndes rymningsförsök. Deanhållna blev utsatta för tortyr.Försvinnanden var vanligt förekommande blandmisstänkta befrielsesympatisörer. Många torteradekroppar hade också hittats i floden. Familjer trakasse-rades, hus raserades, fält och odlingar förstördes. Renterror förekom, och det var vanligt förekommande.Brotten skulle undersökas av en nybildad kommissionför mänskliga rättigheter, dock inte de brott som be-gåtts av säkerhetspolisen, trots att de flesta brott be-gåtts av denna. Jag vill med denna beskrivning av vadjag sett, hört och samlat information om framhålla attenligt min mening kan vi inte tillåta någon vapenex-port, inte heller följdleveranser, till eller Pakis-tan. Det strider enligt min mening mot våra regler.För övrigt kan inte heller tillåtas vape-nexport från svensk sida som många talare tidigareframhållit. Jag har själv på plats iÖsttimor träffat östtimoreser och blivit informerad omdet oerhörda förtryck som befolkningen på ön utsattsoch utsätts för. senast har bilder på torterade ochmisshandlade kvinnor kunnat smugglas ut från Östti-mor, bevis som förstärker bilden av somen förtryckarnation mot östtimoreserna, men också ettland som grovt bryter mot mänskliga rättigheter ävennär det gäller den egna befolkningen.Jag blev något förvånad över , att länder har rätt till följdleveranser. Vadjag förstår har inget mottagarland rätt till en följdleve-rans. Regeringen skall i varje enskilt fall pröva ochgöra en bedömning av frågan, även när det gällerföljdleveranser. Jag skulle vilja ha ett förtydligandepå den punkten.Med det anförda vill jag yrka bifall till reservationnr 11, men också ställa mig bakom det särskilda ytt-randet nr 3, om krigsmaterielexport till enskilda stateroch områden. måste yttra sig om lämplig-heten av export till vissa länder.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 10 §. )9 § Granskning av försvarsuppfinningar,m.m.FöredrogsLagutskottets betänkande 1997/98:LU5Granskning av försvarsuppfinningar, m.m. (prop.1997/98:1 delvis)vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 10 §. )10 § Tilläggsöverenskommelse till konventionom social trygghet mellan och betänkande 1997/98:SfU4Tilläggsöverenskommelse till konvention om socialtrygghet mellan och (prop.1997/98:3)vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.BeslutUU8 Vissa säkerhetspolitiska frågor samt Sverigesdeltagande i EAPR och det fördjupade PFF-samarbetetMom. 2 (säkerhetspolitik)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (fp)Förberedande votering:68 för res. 122 för res. 2212 avstod47 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Christer () anmälde att han avsett attavstå från att rösta men markerats ha röstat ja.Huvudvotering:209 för utskottet68 för res. 125 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 22 c, 12 v, 15 mp, 14 kdFör res. 1: 68 mAvstod: 22 fp, 2 v, 1 mpFrånvarande: 15 s, 12 m, 5 c, 4 fp, 8 v, 2 mp, 1 kdMom. 5 (deltagande i internationellt freds-främjande arbete)1. utskottet2. 4 (mp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 9 (PFF:s breddade övningsinnehåll)1. utskottet2. 7 (v, mp)Votering:268 för utskottet33 för res. 71 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 66 m, 22 c, 21 fp, 14 kdFör res. 7: 16 v, 17 mpAvstod: 1 sFrånvarande: 15 s, 14 m, 5 c, 5 fp, 6 v, 1 mp, 1 kdMom. 14 (PFF-samarbetets karaktär)1. utskottet2. 11 (v)Votering:290 för utskottet16 för res. 111 avstod42 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 70 m, 22 c, 22 fp, 17 mp, 14 kdFör res. 11: 1 s, 15 vAvstod: 1 vFrånvarande: 15 s, 10 m, 5 c, 4 fp, 6 v, 1 mp, 1 kdMom. 15 ()1. utskottet2. res.12 (v, mp)Votering:272 för utskottet32 för res. 121 avstod44 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 69 m, 22 c, 21 fp, 14 kdFör res. 12: 15 v, 17 mpAvstod: 1 vFrånvarande: 15 s, 11 m, 5 c, 5 fp, 6 v, 1 mp, 1 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.UU3 KrigsmaterielexportMom. 2 (redovisningsfrågor)1. utskottet2. 1 (fp, v, mp, kd)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 3 (överlämnande av ärenden till regeringen)1. utskottet2. 2 (v, mp)Votering:274 för utskottet33 för res. 242 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 70 m, 22 c, 22 fp, 14 kdFör res. 2: 16 v, 17 mpFrånvarande: 15 s, 10 m, 5 c, 4 fp, 6 v, 1 mp, 1 kdMom. 4 (en avveckling av all svensk krigsmaterielex-port)1. utskottet2. 3 (v, mp)Votering:273 för utskottet32 för res. 31 avstod43 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 70 m, 22 c, 22 fp, 14 kdFör res. 3: 15 v, 17 mpAvstod: 1 sFrånvarande: 15 s, 10 m, 5 c, 4 fp, 7 v, 1 mp, 1 kdMom. 6 (en kontinuerlig utvärdering av mottagarlän-der)1. utskottet2. 5 (kd)Votering:293 för utskottet14 för res. 542 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 70 m, 22 c, 22 fp, 16 v, 17 mpFör res. 5: 14 kdFrånvarande: 15 s, 10 m, 5 c, 4 fp, 6 v, 1 mp, 1 kdMom. 7 (en översyn av lagstiftning och riktlinjer)1. utskottet2. 6 (v, mp)Votering:272 för utskottet34 för res. 643 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 70 m, 21 c, 22 fp, 14 kdFör res.