prot · GK0977 · 1997-03-12 00:00:00 — Om man genom 5 och 6 § miljö-skyddslagen ger tillstånd till en verksamhet som manär medveten om är miljöfarlig och om man efteråt fårreda på att den får värre konsekvenser än vad mantidigare bedömt eller om det kommer forskningsrap-porter som visar att det här får oanade konsekvenseroch leder till allvarliga hälsoproblem för människorsom bor omkring, då är det rimligt att ägaren skall taett ansvar. Samhället skall inte behöva ta hela kon-sekvensen.Det är detta som inte riktigt vill in-se, att det finns en konflikt i äganderätten. Han villsätta äganderätten ovanför allting annat, och det ärinte rimligt i ett modernt samhälle.Anf. 100 () replik:Fru talman! Det finns en skillnad mellan oss ochMiljöpartiet när det gäller äganderätten. Jag skallförsöka att klargöra denna skillnad.Vi har i svensk lagstiftning en stark äganderätt.All lagstiftning är dock inte grundlag. Vad jag ärkritisk mot är att det finns ett skydd för äganderättensom är utomordentligt starkt i regeringsformens rät-tighetskatalog. Den äganderätt som där försvarasgäller egentligen inte äganderätt till privat lösöre, utandet gäller en äganderätt som ger makt över andramänniskor, som ger arbetsgivare inflytande över t.ex.anställdas möjligheter att nyttja det fria ordet. Dennaäganderätt ger alltså möjlighet att begränsa andras fri-och rättigheter. Därför anser jag att äganderätten intekan förstås som en demokratisk fri- och rättighet,eftersom den ger denna grund för social ojämlikhetoch maktolikhet.Sedan är det en annan sak att vi skall ha en utom-ordentligt klar och tydlig lagstiftning så att människorkänner till spelreglerna och vet att de inte så att sägaöverfalls från den ena dagen till den andra av ryckigabeslut. Skulle sådana beslut fattas har vi ju politiskdemokrati, och väljarna kommer säkert att korrigerapolitiska krafter som inte följer det som människorupplever som ett rimligt och riktigt rättsmedvetande.Anf. 101 () replik:Fru talman! Jag tycker att sägeremot sig själv. Å ena sidan säger han att det inte ärbra att det över huvud taget finns en egendomsrätt igrundlagen. Å andra sidan säger han att han hållermed mig om att det ändå behövs grundläggande spel-regler i samhället som inte skall kunna slås över ändaunder en natt.Jag väljer den senare hållningen, att äganderättenmåste vara införd i grundlagen. Det är den enda me-tod som finns för att garantera att det åtminstone hållsett val emellan omfattande omvälvningar av samhäl-lets grunder och spelregler. Det är därför fullt rimligtatt äganderätten omfattas av grundlagen, och det finnsockså andra goda skäl.En stark äganderätt är en förutsättning för t.ex. enbra miljöpolitik i många avseenden. Men man måstevara medveten om att det också finns en konflikt ochatt den uppkommer om man gör äganderätten så starkatt det sker på bekostnad av andra intressen. Och därhar vi hamnat . Därför är det så märkligt att mo-deraterna fortsätter att driva denna fråga som om detinte har hänt någonting. Vi har redan en av världensstarkaste äganderätter, och vill gå ännulängre. Men Vänstern vill ju ändra på detta. Jag tyckeratt argumenterar på ett märkligt sätt.Anf. 102 () replik:Fru talman! Det är skillnad på att notera en före-teelse som en grundläggande fri- och rättighet - kapit-let där äganderätten återfinns heter Grundläggandefri- och rättigheter. Äganderätten såsom den är ut-formad ger alltså makt över andra människor. Därmedär det en grundläggande fri- och rättighet att vissaskall ha makt över andra. Jag har svårt att accepteradetta.Däremot finns det i övrig lagstiftning lagar somreglerar äganderätten och alla möjliga civilrättsligaoch andra förhållanden mellan ägande och icke-ägande. Äganderätten är här utomordentligt stark, ochden skall givetvis inte rubbas på ett äventyrligt sätt såatt människor inte kan förutse de villkor som gäller isamhället. Men detta är en helt annan sak. Det gälleratt kunna se distinktionerna här. Jag hoppas att jag harkunnat klargöra dem genom detta lilla meningsutbyte.Anf. 103 () replik:Fru talman! Det är inte en helt annan sak. Det en-da sättet att få en viss garanti är att föra in äganderät-ten i grundlagen. Det är därför som det är rimligt attockså ha den kvar där.Anf. 104 ():Fru talman! Det var fint att höra både och tala tydligt och hylla demo-krati och tala för betydelsen av fri- och rättigheter.Det var kanske ännu skojigare att höra som slagträ i debatten. Han är välkom-men bland EU-vännerna.Birger Hagård och diskuterade uti-från inlägg om det fanns olika sortersägande. Man kan möjligen ställa frågan om det integör det. Jag läste något tänkvärt om kan äga 80 saker innan man förlorar sig själv.Det kanske är ett svar på fråga. Hanfick ju inget svar av talman! Jag föreslår att förslagen i utskottsbe-tänkandet antas av och att samtliga reserva-tioner avslås. Jag tänker fördjupa mig på en punkt,och den handlar om frågan om översyn av religions-frihetslagstiftningen. Det är detta som den gamlamotionen från bl.a. handlar om.Det är denna fråga som tillsammans med diskussionenom den lämpligaste metoden för att motverka diskri-minering av homosexuella har väckt mest debatt.I fråga om religionsfrihetslagstiftningen har vihamnat i ett läge där djurvänner har ställt sig mot detsom jag vill kalla för religionsvänner. Djurvännernahar skrikit högst. Det är angeläget att denna frågafördjupas något, och jag väljer det här tillfället till attgöra det.Motionärerna kommer att tillmötesgås. Religions-frihetslagen kommer att förändras - ja, den skallt.o.m. slopas, och detta som en effekt av förändraderelationer mellan staten och och övri-ga trossamfund. Religionsfriheten kommer därefter attregleras dels i regeringsformen, dels i Europakonven-tionen om mänskliga rättigheter, dels i lagen om tros-samfund.Religionsfriheten är ju den vidaste av våra opini-onsfriheter. Men det är kanske inte religionsfrihetensom har väckt debatt, utan det är ett möjligt utflöde avden, nämligen slakt av djur enligt judisk och muslimsed, s.k. koscherslakt eller halalslakt.Det var intressant när förde dialogmed om detta. gick inpå den komplicerade frågan om djurskyddslagen ochreligionsfrihetslagstiftningen är överordnade ellerunderordnade varandra. Han sade att djurskyddslagenligger på ett plan medan religionsfrihetslagstiftningenligger på ett annat och lägre plan. Sedan har han age-rat ganska kraftfullt både i utskottet och här i kamma-ren för att betona det inhumana med en annan lag-stiftning.Jag tycker att det förhållningssättet är litet be-kymmersamt och t.o.m. hånfullt emot våra invandraresom bär med sig en religiös tradition. Man kan kanskesäga att detta är någonting som är förlegat. Därmedvisar man att man inte i grunden har velat förstå huroerhört integrerat de religiösa värderingsfrågorna ärmed de olika människornas liv. Ytterst har BirgitFriggebo alldeles rätt: det blir en fråga om vadvi värderar högst, människan eller djuren. Och jagtycker inte att detta är alldeles enkelt.Religionsfriheten beskrivs i vår lagstiftning på ettsådant sätt att den inte kan begränsas. Den syftar tilldet som är specifikt för religionen, nämligen att manensam eller tillsammans med andra utövar sin religi-on. Övriga moment som hänger samman med religi-onsutövningen är närmast att betrakta som utflöden avandra friheter, t.ex. förenings- och mötesfriheten.Dessa kan begränsas under vissa omständigheter. Jaghade tänkt att, precis som gjorde,citera artikel 9, men det behö-ver jag inte göra annat än att tala om att den slutarmed frågan om att också i den religiösa delen av ut-övandet av religion och tro inkludera sedvänjor ochritualer.Detta är ett område som inte är utrett i svensklagstiftning, för om också sedvänjor räknas in i utöv-andet av religionen är frågan om det enligt svensk lagär tillåtet att slakta djur enligt judisk och muslimsktro. Enligt förefaller svaret attbli positivt. Men djurskyddslagen säger något annat.Å andra sidan får man inte i ett enskilt land stifta enlag som strider mot konventionen. Vi kan då samman-taget konstatera att denna sak inte är utan komplika-tioner.Konstitutionsutskottet väljer därför att ganskastillsamt i ett på denna punkt enigt betänkande upp-mana att i dess fortsatta be-redning av rapporten från , Slakt avobedövade djur, förutom att beakta djurskyddsaspek-ter också beakta den förpliktelse Europakonventionenoch andra internationella konventioner ålägger Sveri-ge. Vi säger också att det kunde vara motiverat meden jämförelse med lagstiftning i andra länder. Vi vetatt det utöver bara är och avEuropas länder som har en lagstiftning som kan sägasdiskriminera två religioner.Fru talman! Frågan om slakt är en intressant ochviktig fråga. Den sätter religionsfrihetslagstiftningenpå sin spets. För mig är det inte självklart vilken slut-sats man skall dra. Men uppenbart är att det råder ettspänningsförhållande som inte är bra. Det har idetta avseende ännu inte skett någon juridisk pröv-ning av i vårt land.Jag skulle därför vilja kommentera två viktigaelement i detta. Det första handlar om tillgången tilldjur, slaktade enligt muslimsk eller judisk sedvänja.Den är tillfredsställande, särskilt efter vårt medlem-skap i den europeiska unionen. Men det är inte främstfråga om ett antal kilo kött, utan det är fråga om hurvi kan och vill förstå på vad sätt dessa slaktfrågor ärplacerade i den religiösa kontexten. Det är det andraelementet. Slakten är enligt t.ex. muslimsk traditionen mycket djup och väl integrerad del av den religiösautövningen.I muslimska hemländer är det ofta imamen -prästen - som slaktar moskébefolkningens djur. Detgörs som en del i den religiösa kulten - en kult sominte på samma sätt som i våra traditioner har en tydligavgränsning mot andra delar av samhällets vardagsliv.Sedvänjan har en fantastiskt spännande bakgrund.Den handlar nämligen om att döda djur egentligeninte är människans arena. Frågan om liv och död är igrunden en fråga för . Dock ges, också i judisktro, ett slags dispens under vissa omständigheter. Imedvetenhet om att man beträder ett heligt områdeskall slakten ske under stor värdighet, om , som allslakt, mycket blodigt. Den som utför slakten skall haögonkontakt med djuret. Djuret får inte vara stört avblodlukt eller ljud av andra djur som slaktas. Förhål-landet är helt annorlunda mot i en västerländsk slak-terifabrik. Sedan kommer det dramatiska när djuretavlivas genom ett knivsnitt över halsen och blodetskall rinna ut. En stor del av rapporthandlar om bedömningen av djurets lidande. Därförkallas rapporten av obedövade djur.Själva sakfrågan kommer sannolikt tillbaka tillriksdagen. KU har inte tagit ställning i frågan men ärangeläget om en sak, nämligen att frågan också får sinbelysning från ett religionsfrihetsperspektiv, i förstahand i enlighet med . , jordbruksutskottet som dennakammare torde få återkomma till saken.När det gäller övriga frågor som aktualiserats i re-servationerna vill jag bara peka på några.Med anledning av mycket elegan-ta inledning av sitt anförande blir man naturligtvislitet förvånad över spridningen av åsikter i det liberalapartiet. är en av dem som harskrivit en motion som avser att begränsa fri- och rät-tigheterna. Det kan man möjligen ha överseende med.Det kan också vara så att denna fråga verkligen behö-ver debatteras. Den debatterades i t.ex.När det gäller vilken räckvidd fri- och rättigheter-na har finns det anledning att fundera över om de kan,får eller skall begränsas. Vi har också i svensk lag-stiftning skärpt t.ex. för att påvisa sam-hällets allvar i att rasism och andra odemokratiskauttryck skall och kan medverka till att ett brottsstraffvärde höjs.När det sedan gäller äganderätten förstår jag med den moderata samhälls- och ägarsynen villförstärka den. Jag tycker att äganderätten skall varastark i ett demokratiskt samhälle. Men ett demokra-tiskt samhälle skall också vara ett solidariskt samhäl-le. Just därför kan den situationen uppträda, som nuhar debatterats från höger och vänster, att den enskil-des intresse ställs inför mångas intresse. Det är, precissom mycket annat som vi diskuterar här, inte utankomplikationer.Jag har redan föreslagit vad man skall göra medbetänkandet, och det vidhåller jag fortfarande.Anf. 105 () replik:Fru talman! Jag tror att vi säkert får flera anled-ningar att fortsätta diskussionen om slaktmetoder ochom konflikten mellan de religiösa sedvänjorna ochdjurens rättigheter. Det pågår bland ungdomar enväldigt stark rörelse med krav på att djurens rättighe-ter skall stärkas. Jag tror att det är någonting som vifaktiskt måste ta på allvar.Jag tycker att i stället väljer attromantisera en religiös sedvänja. Han sätter den överfrågan om djurplågeri. Vad värderar vi högst, männi-skan eller djuren? Men det handlar ju faktiskt inte om det. Dethandlar inte om att låta en människa leva eller dö ellerhur vi skall avrätta en människa eller hur vi å andrasidan skall avrätta djuren, utan det handlar om djur-plågeri kontra en religiös sedvänja som det går attleva både med och utan.Jag tycker att man skall akta sig för att blåsa uppdetta till en stor och allvarlig religionsfråga, som gjorde. Debatten vinner inte på att mangör på det sättet.Anf. 106 () re-plik:Fru talman! Jag beklagar tonläge ifrågan. Det är faktiskt bara som i de-batten, både med mig nu och med , har försökt att väga lagarna mot varandra.Både och jag har konstaterat att dettaär ett svårt läge och ett svårt val.Inte har gett utrymmeför att i alla fall med ord beskriva hur han har försöktatt förstå vilken roll religionen spelar i människorsliv. Det konstateras bara vara ett slags utflöde avnågon idé eller tanke, om än ganska gammal, somman kan ha eller mista.Jag kan konstatera att det här är ett svårt läge. La-garna pekar åt olika håll. Den kommeratt komma tillbaka hit. Det är bara som- till skillnad från oss andra - har tagit ställning.Anf. 107 () replik:Fru talman! Jag kanske måste förklara mig litettydligare. Jag irriterar mig på ochBirgit sätt att argumentera, där man försåt-ligt låtsas att man står över intressena och inte tarställning, men sedan i sak helt entydigt argumenterarför den ena sidan. Den bluffen går jag inte på. Andrasom lyssnar på den här diskussionen känner nog väl-digt tydligt att det är på det viset. Det är klart att kan fortsätta att låtsas vara den somstår för sakfrågan, men det är inget som biter i debat-ten, tycker jag.Anf. 108 () re-plik:Fru talman! Jag hör , men jag tänkernog inte ge upp därför. Jag tycker att det finns tvåsakfrågor. Den ena frågan är hur vi behandlar skyddetav djur, och det är en viktig fråga. Den andra fråganär hur vi värderar religionen i människors liv. Det ärockså en viktig fråga. Dessa två frågor kommer ikonflikt med varandra. Jag har inte tagit ställning.Peter har gjort det, och det är okej, men jagmenar att de finns anledning att återkomma till självasakbehandlingen.Anf. 109 () replik:Fru talman! Jag berörde också frågan om slaktme-toder i mitt anförande, men kanske inteupptäckte det. Jag håller med om att det finns enkonflikt, en inte alltigenom enkel konflikt. Religions-friheten är törhända inte bara en opinionsfrihet elleren frihet att utöva och uttrycka en känsla eller tro ochatt hysa densamma. Den kanske också är en frihet tillvissa riter. Å andra sidan finns den här konfliktenonekligen. I det här fallet kan man, även om vi fåråterkomma till frågan, ändå inte låta bli att markeranågon sorts synpunkt. Djuret är ju i det här falletskyddslöst eller rättslöst.Vi är ju uppväxta i en gemensam tradition där detheter: Vad ni gör mot en av dessa mina minsta har niockså gjort mot mig. I det här fallet måste jag säga attdjuren hör till de minsta, de svagaste. Frågan är vargränsen för människornas frihet över naturens övrigamedlemmar går. Det är inte en okomplicerad frågasom vi har att ta ställning till och begrunda i framti-den.Anf. 110 ():Fru talman! Jag vill ta upp en särskild punkt i be-tänkandet. Det handlar om personlig integritet. Denfrågan är för mig och många andra en utomordentligtviktig fri- och rättighetsfråga. har en avsevärtsämre lagstiftning på den punkten än andra länder.Det är det som är bakgrunden till att jag har motione-rat i ärendet och önskar se en generell integritetslag-stiftning.Min reaktion på riksdagsbehandlingen är tredelad.För det första är jag bedrövad. Jag är bedrövad överavslaget. Jag har varit så länge här i att jagvet att detta närmast är rutin. Ändå hade jag närt ettlitet hopp om att det skulle kunna blibifall.För det andra är jag glad. Jag är glad över att detblev en reservation som yrkar bifall till min motion avmitt eget parti, , och av Moderaterna.För det tredje är jag besviken på en punkt. Detgäller övriga partier: Vänstern genom ,genom och ,som här möjligen skulle ha företrätts av AndreasCarlgren. Alla dessa partier talar ju väldigt djupt käntom diskriminering. Man vill stoppa diskrimineringen.Jag känner djupt för den inställningen. Men då kanjag inte förstå att man tar så lättsinnigt på personligintegritet. Den här motionen bygger ju på respekt förpersonlig integritet och på att vi skall ha en lagstift-ning som gör allt för att stärka individen och indivi-dens personliga integritet. har juingen ledamot i , men jag tror mig i alla fall vetaatt de kommer att stödja reservationen.Fru talman! Främst reagerar jag mot Socialdemo-kraterna. Det gör jag inte bara för att här inte med ett enda ord under hela sitt långaanförande berörde personlig integritet - något sominte bara jag tycker är viktigt. Det är inte bara det.Min bedömning är att Socialdemokraternas inställningi den här frågan inte bara är häpnadsväckande. Den ärfullständigt obegriplig.Situationen är den att det i sitter en so-cialdemokratisk regering där ingår.Hon är faktiskt intresserad av personlig integritet.Hennes anställda sitter och skriver direktiv för attförbättra den personliga integriteten i rättsligt hänse-ende. har vi socialdemokraterna i konstitu-tionsutskottet, med i spetsen, somär helt ointresserade, och som inte vill ha fler utred-ningar. Vet inte den ena handen vad den andra handengör? Jag tycker att det är trist. Jag tycker att mankunde, och borde, begära detta.Jag har en direkt fråga: Tänker i hennes försök - om än tre-vande - att förbättra den personliga integriteten iSverige? Skall få hjälp med dettaav ? Skall han få hjälp av och av ? Jag tror inte att regerings-samverkan kräver så stora offer i frågor som inteborde vara partipolitiskt kontroversiella.Jag har ett kompromissförslag, bjuder på avslag på min motion om Pär-AxelSahlberg låter justitieministern, , arbe-ta vidare för att rättsligen stärka den personliga in-tegriteten med rejält breda direktiv.Anf. 111 () re-plik:Fru talman! Jag vet inte riktigt hur Folkpartietfungerar när man sitter både i och i rege-ringen. Det har inte förekommit , menändå i några. Ur min synpunkt är socialdemokraterna iriksdagen och socialdemokraterna i regeringen delarav samma enhet. Det är en helhet, och man har ettgemensamt uppdrag att utföra.Jag kan förstå att - när hannu har presterat den här motionen - gärna skulle hasett ett större resultat. Det är många av oss som skullevilja se att det blev världsförbättringar som en följdav våra motioner. När vi nu avslår den här motionenär mycket upprörd och besvi-ken.Jag tror att har övervärderatsin motion. Det pågår ju ett arbete. Datalagskommit-tén kommer - jag har förstått att den inte riktigt ärtill fyllest i det här avseendet. Och det jobbas vidarepå det här utifrån flera aspekter. Det finns också EU-dimensioner i det här arbetet.Jag tänker inte alls motverka detta. Jag är redo attgå med på kompromiss. Detskall bli spännande att se när sin egen motion.Anf. 112 ()replik:Fru talman! Jag noterar med tacksamhet att manskall betrakta socialdemokraterna i ochsocialdemokraterna i regeringen som grenar av sam-ma träd, som en enhet. Det var bra. I det exempel somjag tog upp verkade det som om det inte riktigt var pådet sättet. Men jag hoppas att det är så.Jag är inte upprörd över att få mina motioner av-slagna. Det tror jag att vi alla har fått många gånger.Om det har verkat som om jag är upprörd är det allde-les riktigt. Jag är alltså upprörd över att man intesynkroniserar dessa viktiga frågor i regeringen och iriksdagen. Jag har bevis för att det är så.Jag har en verksamhetsplan från regeringen. Därstår om skyddet för privatlivet. Man räknar upp enmassa saker och säger att en utredning skall tillsättasunder . Denna plan är undertecknad avLaila . I betänkandet, som undertecknat, säger utskottet att det räcker; detbehövs inte fler utredningar. Det står: Någon utred-ning därutöver av det slag som begärs i motionen sioch så är enligt utskottets mening inte påkallad. Manär alltså på kontrakurs.Jag tolkar som att han accepte-rade mitt kompromissförslag. Då blir vi nog alla nöj-da. Jag tror att också blir glad. Jaghoppas att hon också har fångat budskapet att dethandlar om breda direktiv den här gången och inte såsmala direktiv som i Datalagskommittén.Anf. 113 () re-plik:Fru talman! Det är precis därför som jag säger tillBengt att han har övervärderat sinegen motion. Även om vi avslår förslaget i motionK430 behöver vi inte på alla punkter ha en annanåsikt. Men så här hanteras det ofta, som är strax färdig. Det jobbas påfrågorna i övrigt också i EU-sammanhang. Det är därdessa kommer att behandlas. Vi är fortfarande över-ens om den här kompromissen, men jag skall tittanoggrant på röstlistan efter dagens votering.Anf. 114 ()replik:Fru talman! Eftersom jag har en optimistisk livs-syn tolkar jag det här på bästa sätt. har vi fåttytterligare en debatt och diskussion kring personligintegritet som jag hoppas att aldrigskall glömma.Jag hoppas nu att han är beredd att medverka tillatt det verkligen blir den utredning som Justitiedepar-tementet vill ha. Det är något helt annat än vad hansade och skrev i konstitutionsutskottet.Det bästa bidrag som kankomma med i den här situationen är att se till att detblir breda direktiv. Då kan vi få fram ett skydd förden personliga integriteten internt utan att vi behöverfånga upp EU och få lärdomar där. Jag tror att vi kansköta detta själva, om vi vill.Anf. 115 ():Fru talman! Jag vill bara säga till att det att man kan biträda en utskottsmajoritetsskrivning och avslagsyrkande inte betyder att man äroengagerad i saken: frågan om den personliga integri-teten.Många intressanta spörsmål berörs i motionen ochförtjänar ett närmare utredande, och det förekommerockså, som vi har hört, ett utredningsarbete. gränsdragningen mellan medieområdet ochmänniskornas integritet, som berörs i motionen. Enannan sak som inte berörs i motionen är den halvtmaskerade åsiktsregistrering som av och till har före-kommit inte minst av vänstermänniskor via ochandra organ. Detta innefattas också.Det är klart att detta är utomordentligt viktiga frå-gor. Den exakta formen för att man skall kunna skapadet bästa skyddet för människors berättigade person-liga integritet kan diskuteras. Detta bör vi återkommatill och kommunicera om senare.Anf. 116 ():Fru talman! Jag tror inte alls att ochKenneth är ointresserade och oengagerade i denhär frågan, även om det har framstått så.Det gläder mig att höra säga inte behöver stå för varje ord och mening i be-tänkandet. Det tolkar jag som att meningen om att detinte behövs ytterligare utredning skall strykas. Om jaghar tolkat rätt stöder man i stället de-partementets initiativ - som innebär att man försökerförbättra skyddet för privatlivet - och att det skall blien bred utredning. Vi skall söka en lämplig form fördetta. Jag vet bestämt att det är olämpligt att göra dettill en enmansutredning med en expert. I det här falletär den rätta formen en parlamentarisk utredning; detär en typisk sådan utredning.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 §. )9 § Vissa tryck- och yttrandefrihetsrättsligafrågorFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1996/97:KU15Vissa tryck- och yttrandefrihetsrättsliga frågorAnf. 117 ():Fru talman! Det torde vara bekant för alla att detbara finns ett enda tillfälle då vi använder oss av ettjurysystem i . Det är i tryckfrihetsmål.