prot · GK0982 · 1997-03-20 00:00:00 — Det finns juhackers, och i ett internationellt perspektiv är detmånga som kan komma åt uppgifter. Med ett annatsamhällssystem än vårt skulle det t.o.m. kunna inne-bära en fara för medborgarna att så många uppgifterlagras. Det skulle kunna urarta och en annan sortskartläggning av människor skulle komma till stånd.Jag hoppas att jag kan få andra partier att inse attvi måste göra den översyn som jag efterlyser och attvi måste diskutera just framtidsfrågorna och vart vi ärpå väg.I reservation 10 om samarbetet mellan tull ochpolis anser att det redan finns en organi-sation som är uppbyggd underifrån, och som har utar-betats efter polisens behov - nämligen . Efter-som det gäller internationellt organiserad brottslighetär väl det en väldigt bra organisation att bygga på, istället för att ovanifrån skapa nya organisationer. Ettsamarbete med skulle vara bättre, anser Mil-jöpartiet.Reservation 11 gäller interna utredningar inompolisväsendet. Förtroendet för polisen måste varaorubbligt. Ingen skall kunna ifrågasätta och kännatvivel. Därför anser att brottsmisstankarinte skall utredas av poliser och åklagare. De harnämligen ett samröre, och de är arbetskamrater.Justitiekanslern har fått i uppdrag att se över be-hovet av att ytterligare stärka kontrollen inom offent-liga förvaltningar. Han skall samråda med Riksåkla-garen och . Riksåklagaren har ocksåfått ett utredningsarbete som innebär en översyn avdet interna kontrollsystemet. Vi i uppma-nar denna utredning att ta våra synpunkter i beaktandeoch se till att en annan sorts människor får utredabrottsmisstankar, naturligtvis i samarbete med någrapoliser och åklagare. Sammansättningen måste alltsåspegla en annan fördelning, så att inget tvivel omutredningarna kan uppstå.Jag skall något kommentera in-ledningsanförande. Han sade att , i mot-sats till regeringen, hade gett mer pengar till Scheng-ensamarbetet vilket skulle innebära på närpolisen.Den slutsatsen är nog riktig. Som varinne på är alla eniga om att närpolisen är en utmärktverksamhet som vi alla vill ha kvar. För att inte riske-ra att detta brottsförebyggande och problemorientera-de arbete raseras är slutsatsen att skall ståutanför Schengen. Det mesta av detta håller nämligenändå på att inarbetas i det vanlig EU-samarbetet - såvarför skall in i och ståför alla dessa kostnader? måste inse idetta skede att det skulle vara det bästa för attstå utanför.Anf. 74 () replik:Herr talman! Jag noterar med tillfredsställelse attKia i denna sena stund har noterat att honhar varit med och medverkat till en neddragning med100 till polisen, och att detta drabbarnärpolisen speciellt mycket. Detta hävdade också jag.Jag hoppas att , som säger sig värnanärpolisen, tar detta med sig till nästa gång det hand-lar om att bevilja pengar till polisen.Anf. 75 (mp) replik:Herr talman! Jag förstår inte riktigt vad JeppeJohnsson menar med att vi här och har bestämt omen besparing på 100 miljoner. Det har vi väl integjort! Det som inte redovisades i budgeten från börjanvar just kostnader för . Det skallbli mycket spännande nu när vårpropositionen kom-mer att se hur stort detta belopp är. Statskontoretförsökte räkna ut det, men funnit uppgiften att kommafram med en speciell summa väldigt svår. Man hadeinte riktigt konkreta uppgifter, därför att det var enbedömningsfråga hur stora kostnaderna skulle bli.Vi vet alltså inte detta , . Jagskall naturligtvis syna siffrorna och komma med för-slag så att vi kan värna rättssäkerheten och rättssam-hället.Anf. 76 () replik:Herr talman! Faktum kvarstår: Rikspolisstyrelsenhar i sina äskanden talat om att bedömningen var att100 går åt för teknisk utrustning ochutbildning inför Schengen. Detta medför att om Riks-polisstyrelsen har gjort sin bedömning någorlundariktigt så kommer dessa att tasifrån den andra verksamheten i ochmajoritetens budgetförslag.Vi moderater insåg detta, och kompenserade förde här . Oavsett hur mycketSchengen kostar under det här budgetåret har vi mo-derater de här ytterligare 100 miljonerna till poli-sverksamheten. Vi har alltså varit förutseende, ochkompenserat för detta.Anf. 77 (mp) replik:Herr talman! Vi har ännu inte i denna kammaregodtagit eller ratificerat . Min storaförhoppning är att vi inte heller gör det. Det kostarnämligen - lågt beräknat.Dessutom har vi fått information från departemen-tet att ändå kommer att spjälkas uppoch införlivas i det vanliga EU-arbetet. Som jag sadefrån talarstolen finner jag det fullkomligt meningslöstatt kasta ut så mycket pengar på något som ändåkommer att ske inom den ram vi har bidragit till EU-budgeten med.Anf. 78 ():Herr talman! Jag skall inte anta den mycket fri-kostiga inbjudan som utfärdade till attpå nytt föra en debatt om anslaget till polisväsendet.Den debatten har vi fört vid ett antal tillfällen undervintern. Vi har sagt mycket i frågan, och debatternahar varit klarläggande i varje fall från min utgångs-punkt. Jag skall inte ta upp den tråden på nytt, utanjag tänker försöka hålla mig till innehållet i betänkan-det.Jag vill ändå inledningsvis anknyta till SivertCarlssons inlägg om polisväsendets utveckling. Jaginstämmer i hög grad i hans syn på det framtida po-lisväsendet. I själva verket står polisväsendet inför engigantisk utmaning. Man skall gå från ett mer reaktivtarbetssätt, dvs. att reagera på begångna brott, till ettmer proaktivt arbetssätt, dvs. att förebygga brott. Detär här närpolisverksamheten kommer in i bilden somden stora ingrediensen och den stora nyckeln tillframgång. Detta skall göras som den riktigtgrova brottsligheten tilltar. är utvecklingen sådanatt man skall decentralisera polisväsendet och byggaut närpolisområdet som man skall byggaupp kraft i den riktigt kvalificerade kriminalpolisverk-samheten. Det är en gigantisk utmaning för polisvä-sendet.Detta skall vi vara medvetna om när vi diskuterarpolisväsendet i detta sammanhang. Det tar naturligtvisnågra år innan man kan svänga skutan på det härsättet och uppnå direkta framgångar när det gäller attminska brottsligheten i . Det är viktigt att vihar den medvetenheten allmänpolitiskt och från allapartier när vi diskuterar polisväsendets framtid.Det är också detta synsätt på polisväsendet sommåste prägla den nya polisutbildningen. Det är inteden gamla typen av polisutbildning vi skall ha nu närvi drar i gång polisutbildningen på nytt, utan en po-lisutbildning som står i överensstämmelse med detsynsätt vi har på polisen . En departe-mentspromemoria om den framtida polisutbildningenhar tagits fram, som präglas av den här utgångspunk-ten. I utskottets betänkande har också redovisats attden grundläggande utbildningen skall bygga på gene-ralistrollen, och att man skall ha påbyggnadsutbild-ning ovanpå den inom olika specialiteter. När detgäller riktiga specialkunskaper skall man öppna enannan rekryteringsväg till polisväsendet än att enbartha gått igenom grundutbildningen till polisman.Som utskottet säger, och även regeringen i bud-getpropositionen, måste inriktningen nu vara att åter-uppta polisutbildningen så snabbt som möjligt. Jagmenar att den senast bör komma i gång den 1 januari1998 och helst , men då naturligtvis imindre omfattning. Den måste ju byggas upp efterhand. Detta måste alltså vara inriktningen, och dettaär som sagt också regeringens ambition, som det gavsuttryck för i budgetpropositionen.I och med det tycker jag att reservation nr 1 är nå-got överflödig. Den täcks väl in i utskottets skrivning-ar och i regeringens nuvarande ambitioner.I reservation nr 2 från och krävs åtta veckors polisutbildning i miljörätt igrundutbildningen, om jag förstår saken rätt. Det är jumånga frågor som skall täckas under en begränsad tidi grundutbildningen. är en ganska bety-dande del av grundutbildningen. Jag tror att det ärorealistiskt att begära att grundutbildningen skall hadet innehållet fullt ut. Man skall självfallet få kunska-per om miljöbrottslighet och miljörätt, men för atttillgodose behovet av kvalificerad utbildning menarjag att det snarare är en fråga om fortbildningskurseroch att rekrytera specialister på området till polisvä-sendet. Det saknar vi . Det skall ärligen erkännasatt det i hög grad saknas specialistkompetens inompolisväsendet, i alla fall i tillräcklig omfattning för attklara av miljöbrottsligheten.Jag yrkar avslag på reservation 2 också.I reservation 3 från om Säkerhetspoli-sens verksamhet finns det ett fel i så måtto att vi fak-tiskt har sparat på Säkerhetspolisen. Budgetåret1995/96 gjorde vi en besparing på 40 miljoner inomSäkerhetspolisen. De fick ta sin andel av sanerings-politiken. Jag ser inga möjligheter att ytterligarebanta Säkerhetspolisens verksamhet, i alla fall intekraftigt - om ens något. Det är skälet till att utskottetavstyrker motionen.Däremot sympatiserar jag med tanken som fram-förs i motionen att man bör utnyttja alla möjlighetertill samutnyttjande och samordning. Ett sådant arbetepågår på en del områden, t.ex. när det gäller , Säkerhetspolisen och försvaret. Detgäller kanske framför allt , Länskrimi-nalen i och Säkerhetspolisen när det gällert.ex. teknik, bemanning dygnet runt och den typen avfrågor där man kan utnyttja möjligheterna till sam-ordningsvinster.Jag yrkar avslag också på reservation nr 3.Reservation nr 4 behandlar sammansättningen iRegisternämnden. Från början var det inte tänkt attRegisternämnden skulle ha en renodlad parlamenta-risk sammansättning. Tanken med Registernämndenvar att man skulle rekrytera både personer med par-lamentarisk erfarenhet och personer med annan erfa-renhet till ledamöter i . sitterdet två parlamentariker, två domare och en advokat iRegisternämnden. Det är ett uttryck för synsättet attdet inte är en parlamentarisk nämnd. Jag tycker att detfinns en poäng i att man också har med personer somär allmänt aktade inom rättsväsendet, t.ex. advokateroch domare, i hantera dessafrågor som är mycket känsliga. Det krävs grannlagaavvägningar när man skall besluta om utlämnande avuppgifter med anledning av säkerhetsskyddskontroll.Reservation nr 5 tar upp en svår fråga och en svåroch grannlaga diskussion, nämligen avvägningenmellan att tillåta vissa arbetsmetoder inom polisvä-sendet och integritetsaspekterna. Det är grannlagaavvägningar när man skall ta ställning till vilka ar-betsmetoder som skall vara tillåtna för polisen ochväga dem mot de förluster som man gör av integrite-ten.Nu pågår det ett utredningsarbete inom en rad frå-gor. Det gäller frågan om buggning, som nämnde, det gäller frågan om ett datoriseratkriminalunderrättelseregister, DNA-register m.m. Idet här utredningsarbetet är det viktigaste just det somtas upp i reservationen, nämligen avvägningen mellaneffektivitet och integritet. Att vi i , i förhållan-de till många andra länder, har varit försiktiga atttillåta dessa arbetsmetoder inom polisväsendet harberott på att vi har värderat integritetsfrågorna såhögt. I vårt grannland har de redan i dagtillåtit buggning. Det har de gjort . Dehar möjligheter att inrätta datoriseradekriminalunderrättelseregister. Vi i står verkli-gen inte i frontlinjen när det gäller att ge polisen ut-vidgade arbetsmetoder.Jag har den uppfattningen att den riktigt allvarligaorganiserade brottsligheten har tagit sig sådana ut-tryck att vi nog måste tänka oss att ge polisen störremöjligheter att utnyttja ny modern teknik. Om det hade varit fråga om att datorisera fingeravtrycks-registret, som vi gjorde för en del år sedan, hade KiaAndreasson kanske haft samma invändning i denfrågan om hon har när det gäller att införa ettDNA-register eller att tillåta datoriserade kriminalun-derrättelseregister. Jag är medveten om att det är ensvår avvägning, men jag tror att det är nödvändigt attge ett något större utrymme för polisen att användasig av modern teknik för att kunna hantera den riktigtallvarliga brottsligheten. Det måste dock ske underförutsättning att man kan garantera rättssäkerhetenoch kontrollen över verksamheten.Det finns en motion från och Center-partiet om beredskapspoliser. Där pågår ett bered-ningsarbete med anledning av Trygghetsutredningensförslag och remissyttrande överTrygghetsutredningen. Utskottsmajoriteten tycker attdet finns anledning att avvakta det beredningsarbetetinnan man tar ställning.Sedan finns det ett antal reservationer som rörsamarbetsfrågorna mellan tull och polis. Utskottsma-joriteten har den uppfattningen att det här hänt väldigtmycket i positiv riktning när det gäller samarbetetmellan tull och polis. Det vitsordades bl.a. vid denutfrågning som skatteutskottet och justitieutskottethade . Både tullen och polisen sade nu hade hittat konstruktiva samarbetsformer. Denutvecklingen skall naturligtvis välkomnas. Vi är påväg i rätt riktning. Utskottsmajoriteten menar att detinte finns något skäl att då bifalla de reservationersom är avgivna i de här frågorna.Herr talman! Eftersom jag har pratat ganska längeskall jag inte gå in på de övriga reservationerna. Jaghänvisar till utskottsmajoritetens skrivningar. Jagyrkar bifall till hemställan i utskottets betänkande ochavslag på samtliga reservationer.Anf. 79 () replik:Herr talman! Det gläder mig att vi har någorlundalika grundsyn på polisverksamheten, t.ex. utbildning-en, decentraliseringen, förebyggande åtgärder osv.Men jag har några frågor. sadeatt reservation 1 var överflödig. I reservation 1 vill vimarkera att vi tycker att det är bra att utbildningenkommer i gång. Men det bör också i fortsättningenfinnas en kontinuerlig jämn intagning för att undvikaryckigheter och svårigheter när det gäller utbildningenoch planeringen osv. Det är detta vi vill trycka på.Men jag tolkar svar så även hantycker att det är vettigt med ett kontinuerligt jämntantagningsförfarande i fortsättningen.Beträffande samarbetet mellan tull och polis trorjag att det kanske är litet för tidigt och för enkelt attsäga att vi löser problemen med organisationsföränd-ringar. Jag tror inte att det är så enkelt. Om det finnsett positivt samarbete dokumenterat, tycker jag ocksåatt det finns anledning att göra litet mer än att barafölja detta. Jag tänker på att stödja och stimulera detockså. Jag skulle vilja fråga om ärmed på tanken att stödja och stimulera det samarbetesom finns. Det finns olika åtgärder att vidta.Anf. 80 () replik:Herr talman! Låt mig ta den sista frågan först. Vivet att det bakåt i tiden har funnits ganska stora sam-arbetsproblem mellan tull och polis. Det har jag, somkommer från den södra regionen i landet, påtagligtupplevt. Men har det utvecklats en väldigt positivsamarbetsform mellan tull och polis. Det gäller natur-ligtvis att följa det så att den processen går i rätt rikt-ning och så att man bibehåller de positiva samarbets-former som man har nu.Det måste regeringen naturligtvis noga följa. Ock-så ledningen för och Rikspolisstyrelsenmåste göra det. Det gäller ju att bibehålla den form avgott och konstruktivt samarbete som uppnåtts. Därär jag förhoppningsfull, inte minst efter att ha lyssnattill utfrågningen med representanter för bådetullen och polisen.När det gäller polisutbildningen är det klart att enjämn antagning skall eftersträvas. Detta är ganskanaturligt. har det inte förekommitnågon polisutbildning beroende på polisutbildningensomfattning tidigare. Vi fick ju då väldigt många poli-ser. Dessutom har vi sett ett behov av en översyn avpolisutbildningen.När polisutbildningen återupptas, allra senast vå-ren 1998, är naturligtvis ambitionen att se till att ettkontinuerligt intag till behålls.Anf. 81 () replik:Herr talman! Jag vill tacka för svaret, som lät po-sitivt. Jag ser dock en liten skillnad här mellan attpassivt följa en utveckling där andra agerar och attaktivt följa utvecklingen och t.o.m stimulera, stödjaoch emellanåt hjälpa till. Den skillnaden ser jag i vårasynsätt, men kanske är den mindre än jag tror.Anf. 82 (mp) replik:Herr talman! Jag börjar med de kommentarer somavslutningsvis gjordes på mina reservationer.När det gäller detta med register och kontroll ef-terlyser jag helheten. Det gäller då inte bara vad vi ijustitieutskottet har gjort utan vad som totalt sett hargjorts, på alla departement och i alla utskott. Vemskall göra den analysen? Det gäller även i ett EU-perspektiv och de nya konventioner som vi antar.Någon måste ta tag i frågan och se till helheten, menockså till framtiden.Under 80-talet kom samma förslag. Då gick deinte igenom, som jag sagt. har det emel-lertid skett en attitydförändring. Det går i en rasan-de fart och därför är det att stanna upp och göraen analys. Vi vet inte riktigt hur det är med kvalitetenpå indata. Man vet inte ens var dessa indata föddes.Det har alltså blivit mycket komplext på det här om-rådet.På tio år har antalet dataregister, godkända avstaten, fördubblats i . Även dessa registersamkörs. Det är det som är det allvarliga och det ärdär jag efterlyser ett svar. Jag tycker inte att Lars-ErikLövdén tillräckligt kommenterade det eller hade enberedskap för att ta frågorna om integriteten kontraeffektiviteten på allvar. Det är alltså ett större per-spektiv som jag här efterlyser.Sedan några ord om . Jag kan välhålla med om att det är viktigt att fåin människor utifrån som har juristkompetens ocherfarenheter. Det är dock väldigt konstigt, om det nuskall vara en parlamentarisk representation, att manväljer just och Socialdemokraterna. Dehar ju exakt samma åsikter i denna fråga. Det hade väldå varit bättre att välja ett litet mera kritiskt sinnatparti för att få en bra spegling av hur det förhåller sigi de här frågorna.Anf. 83 () replik:Herr talman! sammansättningkommenterade jag tidigare här i talarstolen. Att repre-sentanter för och Socialdemokraternavaldes var kanske ganska naturligt, om det skulle varatvå parlamentariker i styrelsen. ochSocialdemokraterna är ju de största partierna här iriksdagen. Den normala principen för sammansätt-ningen är att reglerna följs.När det gäller att tillåta andra arbetsmetoder samtmöjligheterna att i större omfattning än som ärfallet ta datorn till hjälp vid registrering exempelvis såsker det en grannlaga prövning bl.a. av utredningarna.I utredningsdirektiven står det mycket tydligt att enhuvudfråga för utredningen exempelvis när det gällerDNA-register respektive kriminalunderrättelseregisterär att ta hänsyn till integritetsaspekterna. Detta prövasockså oerhört noga innan regeringen lägger framförslag. Den här diskussionen har ständigt hållitslevande. Som jag sagt här i talarstolen ärSverige, åtminstone när det gäller rättsväsendets sek-tor, inte det land som ligger i frontlinjen i fråga om attta moderna arbetsmetoder till sin hjälp. Tvärtom lig-ger vi efter många andra länder. Det beklagar jag med hänsyn till den grova brottslighet som harutvecklats. Ohjälpligt hamnar vi på efterkälken om viinte i större utsträckning tillåter polisen att användamodern teknik för att bekämpa brottsligheten.Anf. 84 (mp) replik:Herr talman! Så lätt är det väl inte! Jag tycker har en övertro på sådana här register om man troratt det är lätt att bekämpa brottsligheten genom attsamla in uppgifter om människor. Så är det ju inte iverkligheten, utan detta är en teoretisk konstruktion. Iverkligheten har det ju visat sig att just brottsförebyg-gande arbete ger resultat. Jag tror att regeringen kanlura sig själv genom att satsa så mycket resurser påregister i tron att det när det gäller att bekämpabrottslighet är något av Sesam, öppna dig! Man kannog inte bara se detta på det sättet när nya metoderskall föreslås.Vidare ligger bovarna alltid före. Hur långt skallsamhället följa efter och gå? Var går gränsen?Jag vill också kommentera vad som sagts omsäpo. sade att han inte ser någraskäl för nya inskränkningar eller besparingar inomsäpo. Sådana har redan gjorts. Det fick jag tidigarereda på. Kanske behövs det en liten utredning - någonperson som undersöker om samordningar och sam-körningar kan göras. Omvärlden ser ju inte ut somden gjorde . Där efterlyste jag ettsvar, men tydligen fanns det inte någon sådan bered-skap.Anf. 85 () replik:Herr talman! Det gäller den sista frågan, nämligenom besparingarna inom . vet att vi inte riktigt råder över en stor del avSäkerhetspolisens verksamhet. Livvaktsverksamhetenär ju en väldigt tung del av säpos verksamhet och harväxt i omfattning under den senaste tioårsperioden.Det har naturligtvis fört med sig att Säkerhetspolisentvingats göra omprioriteringar och utnyttja rationali-seringsutrymmet för att få utrymme för nämnda typ avverksamhet, som också kräver en uppbackning beträf-fande analyser av hotbilder o.d.Utskottsmajoriteten ser inte att det finnsmöjligheter att åstadkomma så stora besparingar inomSäkerhetspolisen. Vi antog ju en besparing budgetåret1995/96 på . Det ledde till ganskastora strukturförändringar inom Säkerhetspolisen.Anf. 86 ():Herr talman! Jag skall något kommentera en mo-tion som jag och har skrivit och därvi tar upp polisens möjligheter att ta betalt av arran-görer vid offentliga arrangemang. Vi tycker att mo-tionen har fått en bra behandling i utskottet i denmeningen att det ges en mycket grundlig redogörelseför det regelverk som finns.Om vi förstått det hela rätt är grundregeln att poli-sen vid den här typen av offentliga arrangemang kanställa krav på att arrangören skall stå för en del avkostnaden för de polisinsatser som krävs. Det finnsdock ett undantag. När det gäller ideella föreningarkan polisen nämligen inte ta betalt. Jag tycker att detär en fullt rimlig ordning. Jag tycker också att det ärfull rimligt att idrottsföreningar betraktas som ideellaföreningar.Så länge det handlar om , Grytgöls IKeller AI är det nog ingen i denna församlingsom upphäver sin stämma och säger att det inte ärfråga om ideella föreningar. Däremot tycker jag inteatt detta är lika självklart när vi diskuterar och , dvs. framför allt elit-klubbarna inom fotboll och hockey. Den verksamhe-ten omsätter oerhört stora belopp. Om jag minns rätthar t.ex. en omsättning på 50 miljonerkronor. Det är klart att en sådan förening befinner signågonstans i gränslandet mellan en mera affärsmässigrörelse och - som det förhoppningsvis fortfarandefinns rester av - en mera ideell verksamhet.Jag tycker att det finns åtminstone två viktiga skältill varför vi här i kammaren har anledning att funderapå om man inte skall ändra reglerna så till vida även skall kunna ställa krav på elitföreningar attde skall stå för kostnaderna.Det ena skälet är det som jag delvis var inne på,nämligen att en del idrottsklubbar omsätter oerhörtstora belopp. Jag är själv en varm idrottsanhängareoch gillar att titta på sport. Det som lockar mig ochväldigt många andra är just blandningen av lek ochallvar. Det är tråkigt att lekinslaget håller på att för-svinna alltmer. Idrotten utvecklas i mer och mer af-färsmässig riktning. Detta är naturligtvis ett val somidrottsrörelsen som självständig rörelse själv skallgöra. Men det viktiga är att vi lagstiftare tydligt mar-kerar att idrottsrörelsen måste bestämma sig. Vill manvara en affärsmässig rörelse, då måste man ta konsek-venserna fullt ut. Är man en ideell förening skall mansjälvfallet konsekvent betraktas som en sådan. Menjag har en känsla av att många elitklubbar lever inågot slags föreställning om att man vill bli betraktadsom affärsmässig i de sammanhang där det är gynn-samt. När det sedan gäller kostnader för poliser, dåvill man framstå som en ideell förening och ha deprivilegier som gäller för dem. Jag tror inte att dethåller. Idrottsrörelsen måste bestämma sig, och vimåste vara konsekventa när vi bedömer hur dessaorganisationer skall betraktas.Det andra skälet är av mera praktisk art. Inte baravi som gillar idrott upprörs och skräms av idrottensavarter, huliganismen. Att folk slåss har inte så sär-skilt mycket med fotboll och ishockey att göra, men vikan aldrig komma ifrån att den här typen av storapublikarrangemang drar till sig människor som tyvärranvänder dessa tillställningar för annat än vad de äravsedda för. Vi har alla ett ansvar för detta, men dethar också arrangören. Han har ett ansvar för att försö-ka att göra någonting åt det här.