prot · GK09117 · 1997-06-10 00:00:00 — En sekteristisk energipolitik harinte framtiden för sig.Vårt land behöver en allians för tillväxt - för in-vesteringar, företagande och sysselsättning. Tro mig,fru talman. Det breda folkliga stöd som finns för attsvensk kärnkraft skall användas så länge den är eko-nomiskt, miljömässigt och säkerhetsmässigt försvar-bar, kommer oavsett dagens energipolitiska beslut attsätta den bortre parentesen för den olycksaliga ener-giuppgörelse som regeringen har ingått med Centernoch Vänstern.I detta anförande instämde ,de , , , , ,, , , , , , , , , , och (alla m).Anf. 2 TALMANNEN:Jag vill med anledning av vad först säga att det är sant att det inte rådernågon tidsbegränsning för inledningsanföranden.Dock finns det en rekommendation från talmanskon-ferensen att anföranden inte bör överstiga ,i större debatter . Vi har efter de diskussio-ner vi har fört, och med hänsyn till kammarens ar-betsbelastning, framfört den av talmanskonferensenrekommenderade tiden för inledningsanförandena.Jag hoppas naturligtvis att de ärade ledamöternakommer att följa talmanskonferensens rekommenda-tion. Då går ordet till näste talare, . 3 ():Fru talman! Den energipolitik som majoriteten inäringsutskottet redovisar i föreliggande betänkandeär förödande för Sverige.Den splittrar nationen i då vi behöver sam-ling. Den avvecklar resurser i då vi behöverutveckling. Den hotar arbetstillfällen i då videsperat behöver nya. Den leder till ökat misstroendemot som investeringsland. Den skadar natu-ren i då vi behöver göra mer för att skydda den.Den har ett nationellt perspektiv i då vi behöverbli mer gränslösa.Energipolitiken har en mycket stor räckvidd.Bland alla dem som uppvaktat näringsutskottet i den-na fråga, påminde en om att inte sedan beslutet omlöntagarfonder har näringslivet varit så starkt engage-rat i sin kritik mot regeringen.Det känns mycket tungt att vara med om att fattadetta beslut. Kanske är det mest därför att jag ärövertygad om att så gott som alla socialdemokrater idenna kammare, inklusive näringsministern, innerstinne vet att man nu är på väg att fatta ett djupt felak-tigt beslut. Det skulle inte förvåna mig om närings-ministern på det lilla blocket i bänken plitat ned tvåversrader i anda:Barsebäcksstopp är ett djävla skit.Nu har vi baxat det ända hit.Debatten om näringslivets villkor rasar vidare motbakgrund av den enorma arbetslösheten. Över700 000 människor som vill jobba saknar ett jobb attgå till. Det är ett stort slöseri med mänskliga resurseroch ett svårt personligt lidande för den arbetslöse.Blir det nu fler jobb, blir det nu ett bättre företa-garklimat med den energipolitik som utskottsmajorite-ten förordar? Regeringsföreträdare hävdar att före-tagsklimatet är bra och hänvisar till The Economistoch Financial Times.Fru talman! Det är varken regeringen, vi andrapolitiker eller finanstidningar som skall anställa allade arbetslösa eller som i praktiken avgör om företa-garklimatet är bra eller dåligt, blir bättre eller sämre.Det är företagarna som skall göra det. Vad de tyckerom företagarklimatet och energiuppgörelsen har noginte undgått någon. Aldrig har man varit så enig motett regeringsförslag sedan löntagarfondsstriden somman är mot regeringens energipolitik. I näringsutskot-tet har vi mött delegation på delegation som har fram-fört kritik och redovisat företagarnas frustration ocht.o.m. förtvivlan inför detta näringslivsfientliga för-slag.Till skillnad från under löntagarfondsstriden ärstora delar av fackföreningsrörelsen också djupt miss-nöjd med regeringens politik. Hela Näringslivssveri-ge, fack och arbetsgivare, står upp som en man ochprotesterar. Men näringsministern och näringsutskot-tets s-ledamöter väljer att följa sin partiledares taktisktbetingade kurs. Bara två s-ledamöter i denna kamma-re har modet att stå emot. Utanför visarBarsebäcksanställda sina åsikter i frågan.Fru talman! Betänkandet vittnar också om enoförståelse för näringslivets och även hushållens be-hov av stabila spelregler. Det som kallas riktlinjer förenergipolitiken innebär i verkligheten stor osäkerhetkring energiförsörjningen. Energipolitiken görs till ettevigt politiskt trätoämne. Betänkandet heter En uthål-lig energiförsörjning. Det kommer att resultera i enuthållig energidebatt.Majoritetens förslag till energipolitik sägs under-lätta omställningen till ett ekologiskt hållbart samhäl-le. I propositionen redovisas dock över huvud tagetinga miljökonsekvensbeskrivningar av energiom-ställningen. När här i kammarenfrågar näringsministern när en miljökonsekvensbe-skrivning av Barsebäcksstängningen kommer att re-dovisas, svarar ministern "att det ligger i sakens naturatt det inte är nödvändigt att presentera en samladmiljökonsekvensbeskrivning för de förslag som rege-ringen lagt fram i propositionen om en uthållig ener-giförsörjning".Ja, ministern, formellt är det säkert så. Men baradet faktum att regeringen säger att förslagen leder motett ekologiskt hållbart samhälle är ju ingen garanti föratt det blir så. Vi i oroar oss t.ex. mycketöver riskerna med en storskalig ökning av fossilga-sanvändning. På sida efter sida i propositionen kanman läsa att fossilgasen skall gynnas på olika sätt.Både statsministern, näringsministern och centerleda-ren uttalar i olika sammanhang sitt stöd för en fossil-gasledning mellan och över . Leder en ökad fossilgasanvändning i Sverigemot ett ekologiskt hållbart samhälle? Vad anser nä-ringsministern?På kort sikt, , kommer bortfallet av elpro-duktionen i att ersättas med fossilel frånDanmark, eller . Så fun-gerar det nordiska elsystemet, vad än regeringen sägerom ekologisk hållbarhet.Vi i anser att det är mycket oklokt attinte ta klimathotet på allvar. Inför riskerna av en kli-matförändring anser vi att det finns all anledning atttillämpa försiktighetsprincipen och utöva ett tydligtmiljömässigt ledarskap. Regeringen abdikerar nu medCenterns hjälp från denna roll. håller där-emot fast vid beslut om riktlinjerför den svenska klimatpolitiken och det koldioxidmålsom där slås fast.Även på andra punkter är propositionen och be-tänkandet ofullständiga. De ekonomiska konsekven-serna för hushållen, näringslivet och staten saknas istor utsträckning. En del har visats i vårpropositionenoch annat är aviserat , exempelvis denmycket nödvändiga översynen av energiskatterna.Trots dessa brister i konsekvensanalyserna är ut-skottsmajoriteten beredd att driva igenom dettamycket drastiska beslut som en stängning av en fulltsäker och miljömässigt väl fungerande industrian-läggning innebär.Även om kärnkraftverken kan drivas med god sä-kerhet under än kommerkärnkraftsproduktionen, om det nuvarande förbudetmot ny kärnkraft ligger fast, inte att finnas i vårt landför evigt. Om säkerhetskraven blir för höga kommerunderhållskostnaderna i de befintliga kärnkraftverkensuccessivt att stiga, och kärnkraften blir allt mindrelönsam.Vi i menar att det finns argument föratt söka tidigarelägga den tidpunkt då kanklara sig utan kärnkraft. Vi tillstyrker därför regering-ens förslag till omställningsprogram i huvudsak. Stödtill forskning och teknikupphandling är enligt vårmening exempel på ekonomiska styrmedel som böröka möjligheten till introduktion av ekologiskt ochekonomiskt hållbar energiproduktion.Fru talman! kommer i valrörelsen attargumentera för att energipolitiken ändras på väsent-liga punkter. Vår politik för fler jobb och mer resursertill vård och skola innebär bl.a. att våra kärnkraftverknyttjas under hela sin ekonomiska och säkerhetsmäs-siga livslängd och att våra insatser ökar starkt för enbättre säkerhet i kärnkraftverken i våra östliga grann-länder.Vi har i våra reservationer redovisat vår energi-politik på de många områden där den avviker frånmajoritetens uppfattning. Men för att undvika me-ningslösa voteringar yrkar jag bifall endast till reser-vation 3.Anf. 4 ():Fru talman! är vi både glada och ledsna. Vi iMiljöpartiet de gröna är glada för att vi ser början påett slut - ett slut för kärnkraften - men vi är ocksåledsna därför att det verkar att bli en långdragen pro-cess, bl.a. på grund av en kraftig neddragning av stödtill solenergi och teknikupphandling jämfört medförra energiuppgörelsen 1991. De poster som får nollkronor är stöd till sol och energieffektivisering inomindustrin.Fru talman! tillblivelse är starkt för-knippad med kärnkraftsomröstningen . De somslöt sig till parti var missnöjda med folkom-röstningen om kärnkraften. Det var helt obegripligtoch oförlåtligt hur man lyckades manipulera svenskafolket. "Att bygga ut för att avveckla med förnuft"-linjen,linje 2, som kastades in mellan nej och ja var social-demokraternas och uppfinning. Där bör-jade den vansinniga snabba utbyggnaden av kärnkraf-ten och i dess fotspår utbröt svekdebatten när Fälldindagtingade med sitt samvete och när ien senare regering byttes ut för att det "oåterkalleliga"beslutet att påbörja avvecklingen skulle kunna brytas.Kraftiga överskattningar av elbehovet trummadesin i svenskarnas hjärnor från linje 1-anhängarna.T.o.m. myndigheterna bedömde 1972 elanvändningenår 1990 till . Facit blev , trots enmassiv satsning på subventionerad el, kärnkraftsel.Miljörörelsens motsvarande bedömning låg på 105TWh, alltså betydligt närmare än vad experternasprognoser låg.Den 17-åriga kampen har varit ojämn. Näringsli-vet som står kärnkraften nära har suttit på propagan-dapengarna medan kärnkraftsmotståndarna har litattill medlemsavgifter och upprop om pengar till kam-panjer eller helt enkelt använt sina egna kroppar föratt stoppa kärnkraftens frammarsch. är ettsådant praktexempel där man än vaktar sitt bergfrån att bli atomsopstation.Trots att kärnkraftskramarna har haft pengarna harde inte fått folket acceptans. Människor är inte sådumma att de inte begriper att kärkraftsintressenternaoch ägarna m.fl. går sina egna ärenden i första handmedan motståndarna har andra bevekelsegrunder föratt säga nej till atomkraften men ja till kärnkraftsav-veckling. Detta gör de inte för eget intresse utan förbarnens och barnbarnens och för att rädda dennaplanet från hotet som hänger över dem - det osynligahotet. Eller som en flicka från det drabbade Vitryss-land uttryckte det: När lärarinnan sade att vi skullerita strålning, ritade jag gult regn och en röd flod.Fru talman! Motståndet mot kärnkraften och insik-ten att atomkraft inte hör hemma i ett kretsloppssam-hälle har gått fram. Däremot har folkets tilltro tillregeringens vilja och kraft att påbörja avvecklingenav kärnkraften successivt minskat. Men står viinför det faktum att kärnkraften skall bort, och detverkar som att kärnkraftsanhängarna helt har tagits påsängen. De inte vill tro att regeringen tänker förverk-liga folkomröstningens resultat.Och något av det grövsta är att kärnkraftsanhäng-arna säger att det inte gå att avveckla för då misterman kompetensen när personalen flyr sina jobb påkärnkraftsanläggningarna. Det är helt otroligt. Då ärdet verkligen bråttom. Detta är ännu ett skäl för attavveckla snabbare medan det fortfarande finns kom-petent personal kvar.Sedan kommer näringsutskottets moderater som"lovar" att riva upp kärnkraftsbeslutet, om de skullekomma till makten efter valet. De vill inte att folkom-röstningens resultat skall förverkligas och att demo-kratin skall ha sin gång.Olyckligtvis fanns det en intervju i en av dagstid-ningarna med på samma sida som nyssnämnda påstående om att stoppa kärnkraftsavveck-lingen. I Intervjun håller dörren öppenför borgerlig samverkan, om får gehörför sina gröna krav. En sådan samverkan blir ju totaltomöjlig i det fall att ämnar göra slag isaken och avbryta den påbörjade kärnkraftsavveck-lingen.Som borgarna vet har vi mycket att anmärka påregeringens, Vänsterns och gemensammaförslag som vi skall ta ställning till, men det är ändåen början på en långbänk, som en viss potentat sade.Vi i de gröna visar att det finns andramöjligheter att nå målet att avveckla den sista reak-torn till 2010 enligt linje 2-partiernas tidigare beslut.Vi har en egen version och vision eller - som medier-na myntat - vi står för den tredje kraften. Det är ettuttryck som passar alldeles utmärkt i detta samman-hang. Vi menar att grönt vinner, grön energi och grö-na jobb. Vi anser att bågen inte spänns tillräckligt hårtav de andra partierna. Man tänker en oktav för lågt.För att ställa om till ett bärkraftigt ekologiskt samhäl-le som tar hänsyn till hela den globala verklighetenbehövs det en satsning på lågenergisamhället, ettenergieffektivt samhälle - nu!Fru talman! skall bli ett mönsterland närdet gäller miljö. Ett ekologiskt hållbart är vårtmål, sade på social-demokraternas partikongress.Kärnkraften är inte enbart en teknisk fråga. Den ären naturvetenskaplig fråga, en miljöfråga, en politiskfråga, en ekonomisk fråga, en etisk fråga, en demo-kratisk fråga, en opinionsfråga och en samhällsveten-skaplig fråga.Om hur detta land skall se ut tvistar de som harförsökt att tyda det framlagda förlaget i betänkandet.En del ser ett mörkt moln av utsläpp sänka sig överlandet och en tynande tillvaro för kärnkraften medanandra ser ett uppsving på arbetsmarknaden och enteknikutveckling för förnybara energislag samt enenergieffektivisering.Vi i ser möjligheterna - ljuset. Ja,man skulle kunna säga att vi ser solljuset och desschans att bryta igenom det totala mörkret. Det ärvansinne att vi endast använder en bråkdel avsolens instrålning. Om lika mycket pengar av EU:senergisubventioner satsades på solenergi som på koloch kärnkraft skulle solenergin bli konkurrens-kraftig gentemot traditionell energi. Vi serockså vilken potential det finns för att spara energi -att jaga negawatt i stället för att bygga ut megawatt.Eller som en energiexpert från säger: Viborde vänja oss vid tanken att när vi köper en sparsamelektrisk apparat eller en maskin är det som om vibygger ett litet kraftverk i vårt eget hus eller i vårfabrik. När jag installerar en glödlampa som behöver15 watt för att avge lika mycket ljus som en normal75-wattslampa har jag just byggt ett litet kraftverk.Det producerar , alltså oförbrukade watt.Fru talman! Den billigaste och miljövänligasteenergin är den icke använda.Till har mer än 100 kärnkraftsreaktorerstängts runt om i världen. Ett tioårigt moratorium förkonstruktion av nya reaktorer har utlysts av Frankri-kes ledare . nya miljöminister hardeklarerat att Superfenix, en breedreaktor, i Frankrikeskall stängas. I har Monju, en breedreaktor,stängts efter en olycka 1995 och förblir förmodligenstängd, och utan denna teknik som man ställt tro ochhopp till stoppas den framtida atom-kraften. Efter en annan olycka i stängdes ocksåFugen. I stängdes två reaktorer av eko-nomiska skäl: Yankee och Yan-kee. I stängdes denna vår Dodewaardtidigare än planerat av ekonomiska orsaker osv.Kärnkraften är utdöende och har bara varit en pa-rentes i världens historia. Dinosaurierna dog ut närvillkoren för deras existens ändrades, trots att de varstörst och starkast. Ändå fortsätter män i maktpositio-ner att hävda att kärnkraften skall drivas vidare.Kärnkraftens tid är också förbi. Den är död.Miljöpartiet anser att en rimlig bedömning är attde rika industriländerna, som bara omfattar avjordens befolkning, måste halvera sin energianvänd-ning om vi skall klara av vår gemensamma överlev-nad på vårt hem i . Vi, de gröna,hävdar bestämt att en utveckling som inte håller föratt ge framtida generationer välstånd inte är värdnamnet. Vi hävdar, trots att det kan uppfattas somobekvämt, att alla människor har rätt till ett rättvistmiljöutrymme och att vi måste lära oss att leva på ettsådant sätt att vi kan skapa det för alltid för människorsom kommer efter oss. Det medför att vi i vår del avvärlden måste ändra livsstil. Ingenting säger att dennya hållbara livsstilen skulle ge sämre välfärd än i dag- tvärtom! Det samhälle som vi lever i har, trotsstor energiomsättning, inte ens lyckats klara de målsom har satts upp: låg arbetslöshet och stabil ekono-mi. Än mindre har miljömålen kunnat uppnås.Fru talman! de grönas energipolitikinnebär, till skillnad från den av regeringen presente-rade politiken, en total omställning av energisystemetoch en slutgiltig avveckling av kärnkraften till år2010.Kärnkraften skall stå för sina totala kostnader. Omkärnkraften skulle betala sina totala kostnader påmarknaden, skulle uranbrytningen med dess miljö-kostnader, kärnavfallshanteringen i tusen generatio-ner, riskerna med den dagliga driften av reaktorerna,försäkring, rivning av kärnkraftverken, koldioxidut-släpp vid transporter av kärntekniskt materiel tas medi priset. Det skulle bli ett helt annat pris än dagensfiktiva pris.Miljöpartiet visar i motionen hur tre kärnkraftsre-aktorer kan avvecklas ,som koldioxidutsläppen från energisektornminskar. Det innebär att vi utöver regeringens förslagvill avveckla ytterligare en svensk kärnreaktor.Ja, dag skulle regeringen kunna fattabeslut om att ta ur drift. Om knappa treveckor går drifttillståndet ut.Faktum är att ju äldre reaktorerna blir, desto farli-gare blir de. Man räknar med att kommer merän av världens reaktorer att vara äldre än 25 år.Risken för ett nytt Tjernobyl ökar i takt med åldern påreaktorerna.Oskarshamn 1, som är , borde enligt tidi-gare beslut i gå i graven. Att en olycka iSverige skulle få ödesdigra konsekvenser är inte san-nolikt. Det är sant.Fru talman! Det kännetecknande draget i dagensbetänkande är att här saknas varje form av nytt styr-medelspaket för att ställa om energisystemet. En av-vecklingslag aviseras, liksom några marginella för-ändringar i energibeskattningen, men det räcker inte.Stöd till investeringar, forskning och utveckling liggerkvar på oförändrat låg nivå eller lägre än i det förraenergipolitiska beslutet från 1991.Regeringen presenterar inte en politik för om-ställning av energisystemet utan bara en politik som ibästa fall kan leda till stängning av två kärnkraftreak-torer med bibehållen eller förstärkt elbalans till prisetav ökade koldioxidutsläpp. Propositionen kan knap-past kallas en energiproposition. Möjligen kan denbenämnas elproposition.Miljöpartiets metod för kärnkraftsavvecklingenskiljer sig från regeringens, eftersom den omfattarhela avvecklingen, inte bara inledningen. Det innebärett aktivt utnyttjande av ekonomiska styrmedel förhuvuddelen av kärnkraftsavvecklingen. Vi accepterarinte subventioneringen av kärnkraften, där förlusternaär socialiserade och vinsterna privata.Det finns goda exempel i världen där man intesubventionerar energin. Ett exempel på detta är ,som avsiktligt undvikit att subventionera energisek-torn och som därmed haft relativt höga energipriserför sin industri. har som bekant genomgått ensnabb teknisk utveckling och nått betydande konkur-renskraft på världsmarknaden, medan länder medsubventionerade energipriser, exempelvis i östra , har haft ett lägre omvandlingstryck och en lång-sammare teknisk utveckling.Höjda energiskatter inom ramen för en skatteväx-ling är det viktigaste enskilda styrmedlet för att främjaen omställning av energisystemet. Skatteväxlingenförskjuter, i vissa fall på ett radikalt sätt, konkurrens-kraften mellan olika energislag som denallmänt gör energiförbrukning dyrare och därmed gerincitament till energibesparing och effektivisering.Avvecklingslagen bör ha en utformning som göratt ersättningen till reaktorägarna baseras på bl.a.säkerhetsnivån och miljöpåverkan för respektiveavvecklad reaktor. Eftersom reaktorerna blir äldre ochfarliga och, som Grön ungdom säger, gammal kärn-kraft rostar alltid, och samtliga ständigt släpper utradioaktivitet, skulle anspråken om ersättning reduce-ras till noll. Kärnkraften är en risk - det är som attspela rysk roulette. Att det hänt en kärnkraftsolycka iett kapitalistiskt land som och i ett planekono-miskt kommunistiskt land som f.d. är ingengaranti för att en sådan olycka inte skulle kunna händai ett blandekonomiskt land.Ett faktum är att aldrig klart har uttrycktvilken säkerhetsnivå man kräver av den svenska kärn-kraften. Mot bakgrund av detta kräver vi att kärntek-niklagen preciseras och skärps, så att lagen mer detal-jerat uttrycker vilken säkerhetsnivå som skall krävasav de svenska kärnkraftverken. anser attfrågan om kärnkraftens säkerhet inte bara är en tek-nisk fråga som skall hanteras av de tekniska till-synsmyndigheterna. Säkerhet är också en fråga omvärdering, vilken bör komma till uttryck genom poli-tiska beslut.Vad kostar en kärnkraftsolycka? an-ser att kärnkraften skall betala sina kostnader fullt ut.Det betyder att reaktorägarna skall ha obegränsatskadeståndsansvar. Det obegränsade ansvaret innebäratt kärnkraftsföretagens egna kapital kommer att tas ianspråk när skadeståndsanspråken inte täcks av för-säkringar eller andra garantier.I ett system med obegränsat strikt ansvar, riskdel-ning och en i lag fastställd lägsta garantinivå för dettaansvar är det av största vikt att ha en rimlig uppfatt-ning om vad de totala skadeståndsanspråken vid ensvensk reaktorolycka kan uppgå till.I dag finns ett antal begränsade uppskattningar aven svensk atomkatastrofs kostnader, men kunskapenär mycket knapphändig. föreslår att enparlamentariskt sammansatt kommission går till bot-ten med frågan om en svensk reaktorolyckas totalakostnader, omfattande såväl samhällets kostnader somprivata kostnader.Kärnkraftselen skall kompenseras med minskadelanvändning genom konvertering från eluppvärm-ning, effektivisering och genom utbyggnad av nyelproduktion med förnybara energislag. På dessaområden kommer det en rusch i starten. Redan i vårhar vi sett och hört att efterfrågan är stor. Den lillamänniskan undrar hur han eller hon skall klara av attfinansiera omställningen. Vi i har därförfrån början gått in med rejäla stöd till sol, vind, effek-tivisering m.m. för att sedan trappa av dem ju närmarevi kommer slutet av kärnkraftsepoken.Vi vill ge till energirådgiv-ning, även för industrin, i stället för regeringens 310miljoner. Vi vill ge 300 miljoner till teknikupphand-ling av energieffektiv teknik, vilket är merän det som regeringen föreslår. Vi vill ge en miljardtill Energiteknikfonden i stället för 870 miljoner och 2miljarder till introduktion av ny energiteknik i ställetför 1 610 miljoner.Överutbudet av billig kärnkraft har de senaste de-cennierna inneburit att halkat efter i utveck-lingen av förnybar energiteknik. Det gäller bl.a. vind-kraft och vissa delar av anläggningar för kraftvärme.Om energiomställningen liksom annan ekologiskomställning också skall kunna ge väsentliga arbetstill-fällen i , bör omställningen drivas i en sådantakt att svenskt kunnande och svensk tillverkningska-pacitet hinner utvecklas så att det kan vara med ochkonkurrera.Därför säger vi att vindkraften skall få ett stöd på1 miljard kronor i stället för 300 miljoner, som rege-ringen föreslår. Vi anser att stödet skall ligga på 25 %i stället för 15 %.När det gäller konvertering är det så att det i dagtotalt förbrukas el för uppvärmningsändamåli bostäder och lokaler. Enligt bedömning i en rapportfrån är det med hänsyn tillfastigheternas belägenhet m.m. möjligt att konverteraungefär av den nuvarande eluppvärmningentill fjärrvärme. Därutöver är det möjligt att konverteraytterligare ungefär från oljeeldning, kombi-pannor och annan uppvärmning till fjärrvärme.En del hus som kommer att konvertera tillfjärrvärme har redan vattenburen eluppvärmning. Därblir konverteringskostnaden lägre. Om man vid engrov uppskattning räknar med investeringar på i ge-nomsnitt per hus, blir den totala kostnadenför konverteringen . Vi kräver ett bidrag på åtminstone ,vilket betyder ett anslag på 2,8 miljarder kronor.Regeringens bidrag är naturligtvis lägre. Detta vill vi iMiljöpartiet göra för att lösa problemen för de hus-ägare som har lurats in i ett elberoende. Och inte nogmed det: Vi kräver också att anslaget skall kunna gåtill panna och skorsten och inte enbart till vattenled-ningar och ackumulatortank. Vi kräver dessutom attde som bytt till förnybar energi och energieffektivise-rat inte skall bestraffas genom höjd fastighetsskatt.Fastighetsskatten skall i stället sänkas för dem sombygger och ställer om till ekologiska system.