prot · GK0960 · 1997-02-05 00:00:00 — Till sjöss är det annorlunda.Till sjöss förbjuder lagen inte uttryckligen att någonär onykter om vederbörande framför en båt. Det ärtillräckligt att man inte utgör fara för egen eller andrassäkerhet. Någon promillegräns finns i realiteten intetill sjöss. Det kan först bli straffbart att framföra båtom promillegränsen överskrids.Detta annorlunda till sjöss är märkligt. Det är inteminst märkligt därför att antalet fritidsbåtar och fri-tidsbåtstrafiken ökar väldigt kraftigt. Snabbhetenökar, och sjötrafiken börjar i det fallet mer och meratt likna vägtrafiken. Men på lagstiftningens områderåder inte harmoni.Centerpartiet har uppfattningen att samma krav pånykterhet skall ställas vid framförandet av en båt tillsjöss som vid framförandet av en bil på vägen. I enpartimotion kräver vi att en promillegräns skall infö-ras, en principiell nollgräns till sjöss för den somframför en båt. Vi föreslår vidare i samma partimo-tion att man jämställer alkohol med narkotika och atten principiell nollgräns skall gälla i all trafik. Motivetär självklart - det är säkerhet. För att säkra våra egnaoch andras liv bör vi ha en sådan här lagstiftning.I betänkandet behandlas nykterheten till sjöss, el-ler som rubriken lyder: sjöfylleri. Även om utskottetgör långtgående skrivningar i motionens riktning,avstyrker utskottet kraven på att man skall införa enpromillegräns på samma sätt som gäller i trafikenenligt trafikbrottslagen. I reservationen har vi vidhållitmotionens krav på en promillegräns också till sjöss.Utskottets majoritet motiverar sitt ställningstagandemed att man ytterligare vill avvakta propositionenkring Drog- och rattfylleriutredningens förslag. Först ianslutning till det ärendet, om drogfylleri i dess hel-het, vill man ta ställning till en eventuell promille-gräns också till sjöss.Vi kan för vår del inte se någon anledning till attriksdagen nu skall behöva vänta på att fattabeslut i denna fråga. föreslog just en promillegräns för grovtsjöfylleri. har ien rapport bekräftat att det är möjligt att tilläm-pa en promillegräns även för sjötrafiken.Mot bakgrund av detta och med anledning av vadjag nu har anfört ber jag, herr talman, att få yrka bifalltill reservationen som är fogad till lagutskottets be-tänkande nr 11.Anf. 140 ():Herr talman! Trafiksäkerheten har under många årblivit rejält förbättrad. Fysiska förbättringar i trafik-miljö och på fordon i kombination med lagtekniskaförändringar har radikalt höjt trafiksäkerheten, både iabsoluta tal och, framför allt, i relativa mått. Både detprofessionella och det ideella trafiksäkerhetsarbetethar starkt bidragit till denna förbättring. lanserasden s.k. nollvisionen av såväl motororganisationersom och -allt i avsikt att kraftigt reducera antalet människorsom skadas eller dödas i trafiken.Dagens betänkande om sjöfylleri tar framför alltupp den mänskliga faktorns roll i trafiken. Graden avonykterhet och fylleri i sjötrafiken är inget givet mått.Den kan både förbättras och försämras. I mer än 20 århar frågan aktualiserats här i , dvs. sedanbara efter det att en uttrycklig straffbestäm-melse införts för sjötrafikens del beträffande trafiko-nykterhet.Den nu gällande bestämmelsen, som tillkom den 1juli 1991, innebar en uppdelning av sjöonykterhet idels sjöfylleri, dels grovt sjöfylleri. Man ville ha entydlig gradskillnad, men det fanns också en uttaladavsikt att även påföljden av olika slags trafikonykter-het i sjötrafiken skulle ha samma principiella bedöm-ning. En annan förändring som byggde på sammatanke var en mer enhetlig straffpåföljd. Då maxi-mistraffet för grovt rattfylleri fördubblades från ett , blev detta regel också för grovt sjöfylleri.Lagutskottet resonerar i likhet med både den nuva-rande regeringen och den tidigare fyrpartiregeringenså att landtrafik och sjötrafik har blivit alltmer lika.Den starkt ökade hastigheten i sjötrafiken, inte minstnär det gäller fritidsbåtar, och den blandande ochmycket ofta täta sjötrafiken är i sig stora faromoment.Den tydligaste skillnaden är att det inte finns någrapromillegränser i sjötrafiken. Det är ett förhållandesom kritiseras i motioner från flera partier.Erinras kan också det faktum att den statliga väg-och sjöfyllerikommittén föreslog en promillelagstift-ning i det helt eniga betänkande som lades fram förmer än . Sju partier stod bakom det, ochden promillelagstiftningen efterlyses nu i många mo-tioner.Förvisso har det skett en attitydföränding i riksda-gen under de som frågan har diskuterats.Jag har själv varit med och motionerat. Nästan varjeår har det kommit ett antal motioner. Det har gjortsstatsråds- och regeringsuttalanden om att man bordeutreda frågan i avsikt att komma med en lagstiftning.Under 70-talet möttes ett sådant resonemang av för-våning, för att inte säga förakt. var deten tydligt stiltje. Likgiltigheten var påfallande frånutskott och riksdag.Men de allt svårare sjöolyckorna satte press pålagstiftarna. När lag utarbetades och antogsövervägdes också promillegränser. Då hänsköt manfrågan till att utredas, vilket också skedde i dennämnda kommittén. Den kom året efter med sitt en-hälliga förslag om införande av promillegränser isjötrafiken. Den dåvarande regeringen erkände pro-blemen med sjöfylla i sin proposition nr 44, sompresenterades för , menman avstod från att föreslå promilleregler i sjötrafi-ken. Man erkände problemen men hemföll åt att räknaupp gamla traditionella invändningar om de särpräg-lade omständigheterna i sjötrafiken.Visserligen fick Väg- och sjöfyllerikommittén enklapp på axeln. Man erkände att den lagtekniska lös-ningen som kommittén presenterat var "i mångastycken tilltalande". Men regeringen tog även dennagång sin tillflykt till en ny översyn och utvärdering,som fick ta sig an. Deskulle se på effekterna av ändringar påsjöfyllerilagstiftningens område. Däremot var manberedd att jämställa i påföljdsfrågan som jag nyssnämnde, dvs. fördubbla maximistraffet för grovt fyl-leri i såväl landsvägs- som sjötrafik.I december 1993 fick alltså BRÅ i uppdrag attklarlägga om beteendet till sjöss och sjösäkerhetenhade påverkats av de tidigare gjorda lagändringarna.Först kom rapporten , enutvärdering av lagstiftning. Under dessamellanliggande år valde såväl statsråd som lagutskottatt inte föregripa en sådan utvärdering, som med detånyo fick frist.För ganska precis behandlade riksda-gen denna fråga då lagutskottet återigen hade att be-handla ett antal motionsyrkanden. Visserligen anfördeutskottet att alkoholförtäring i samband med sjötrafikinte är förenligt med krav på sjölivet, eftersom detleder till för stora risker för allvarliga olyckor. Menman återgick till att tala om det mycket varierandeförhållanden som råder till sjöss. Man landade dockpå att förutsätta ett nytt övervägande från regeringen,som intog en mer sträng hållning till onykterhet påsjön, och man ville få en mer anpassad lagstiftninggentemot trafik som berörs av trafikbrottslagen. Menför säkerhets skulle skickade man också med talet omde s.k. "betydande svårigheter" som förekom i till-lämpningen av en promilleregel i sjötrafiken.Herr talman! Så har denna fråga bollats undermycket . Verkligheten och omständigheternahar gjort en reformering av lagen alltmer angelägen.Regeringen och har instämt i att situationenblivit alltmer allvarlig med de höga hastigheterna,med fartyg med farlig last och med stora färjebåtarmed hundratals eller ibland tusentals passagerare.Ändå har man inte kommit till skott. Så sent som iaugusti uttalade justitieministern i ett skriftligtfrågesvar att ett ställningstagande från regeringenssida skulle presenteras för vid ett senaretillfälle.Sjösäkerhetskommittén har i dessa dagarkommit med ett slutbetänkande för sin del: Hand-lingsprogram för ökad sjösäkerhet. Där slås fast attnykterhet på sjön är väsentligt från sjösäkerhetssyn-punkt och att det är angeläget att problemet medgränsvärdet för grovt sjöfylleri borde få sin lösning.Men för den senfärdige lagstiftaren har man ocksåhänvisat till som var klarunder . Det betänkandet remissbehandlasfortfarande. Här upprepar sig mönstret igen. Rege-ringen och utskottsmajoriteten får återigen en frälsar-krans att hålla sig i för att inte allt för raskt behövakomma till skott om en ny reform.Nu talar man om att koppla samman förslag med promillelagstiftningen isjötrafik. Det är knappast en omständighet som kom-mer att förenkla frågan, då vi vet att andra droger änalkohol i trafiken är klart svårare att sätta ett gräns-värde för än vad man kan göra med just alkoholtester.Utskottsmajoriteten utgår nu från att regeringen skallta ställning till behovet av promillereglerna i sjötrafi-ken senast i anslutning till lagstiftningen om drogratt-fylleri.Herr talman! Jag menar att detta är ett säkert sättatt skjuta frågan framåt i tiden. Dessutom landar ut-skottsmajoriteten inte på ett tydligt besked om varman står i sakfrågan. Därför vill jag till utskottetsföreträdare väcka frågan om utskottsmajoriteten efteralla dessa år har en ståndpunkt att redovisa. Är manberedd att förorda en promillelagstiftning? Ett sådantställningstagande har däremot reservanterna gjort dåde tydligt uttalat att regeringen skall återkom-ma till med lagförslag om införande avpromilleregler i sjölagen.Herr talman! Jag yrkar därför bifall till reservatio-nen till lagutskottets betänkande nr 11.Anf. 141 ():Herr talman! Som tidigare talare har sagt har frå-gan om att införa promilleregler till sjöss diskuteratsunder . Onykterhet till sjöss är mycket all-varligt, liksom onykterhet på våra vägar. Straffen harockså höjts, och det har haft effekt. Även om vi intehar promilleregler i sjölagen kan man nämligen dö-mas till grovt sjöfylleri om analysresultatet visar har en alkoholhalt som uppgår till 1,5 %.Införandet av promilleregler är inte enkelt, menjag är övertygad om att det är möjligt. Det har ett stortstöd hos allmänheten och hos flera myndigheter somSjöpolisen, m.fl. Rättssäkerhetenkräver emellertid en lagteknisk modell som kan un-danröja problem vid tillämpningen. Ett annat problemär att sjölagen omfattar alla farkoster till sjöss frånden minsta lilla bräda till stora oceanbåtar. Den om-fattar också alla som fullgör en uppgift av väsentligbetydelse för säkerheten till sjöss. Därför blir lag-stiftningen mer problematisk än när det gäller ratt-onykterhet.När vi diskuterade nykterhetsfrågorna i konstaterade vi att arbetsmarknadensparter har infört egna regler som innebär underarbetstid och under fritid, då de regler somanges i är alldeles för höga.Men, herr talman, det kan inte vara arbetsmarknadensparter som skall avgöra vilka promilleregler som skallgälla. Det skall givetvis vara som skall göradet.Förra året var vi eniga om att regeringen bordeöverväga att införa promilleregler med anledning avBRÅ:s då avlämnade rapport. Där ansågs att det kanfinnas två skäl för införandet av ett gränsvärde: delsför att det skulle få en pedagogisk och moralbildandeeffekt att låta samma principer gälla både väg- ochsjötrafik och att nykterheten och därmed också säker-heten till sjöss skulle gagnas av detta, dels för att ensådan gräns skulle ha stora processuella fördelar i ochmed att bevisningen i mål om sjöfylleri skulle förenk-las och rättssäkerheten för de misstänkta öka.Mot införande av ett gränsvärde finns två argu-ment: dels att differentierade och särpräglade förhål-landen råder till sjöss jämfört med på land, dels att detinte bör införas en regel vars efterlevnad inte kanövervakas.Av undersökningen som BRÅ gjorde framgår ock-så att brott mot sjöfyllerilagen huvudsakligen kommertill rättsväsendets kännedom som ett resultat av attallmänheten tipsar om att ett sådant brott har begåtts.Detta gäller till skillnad mot rattfylleribrott, som imycket stor utsträckning upptäcks genom polisenskontroller. Men i jämförelse med rattfylleribrott ärandelen fall med höga promillehalter tyvärr mycketstor vid sjöfylleribrott. Detta är mycket allvarligt.Alkoholförtäring i samband med sjötrafik är inteförenligt med de krav som sjölivet ställer. Det kanleda till ökade risker för allvarliga olyckor. Vi vet attunder senare år har antalet fritidsbåtar ökat kraftigt.Trafiken på vattnet har därmed blivit allt tätare.Dessutom har alltfler fritidsbåtar kapacitet för högahastigheter. kan trafikförhållandenatill sjöss likna dem som råder på landsvägarna. Därförkrävs det också till sjöss reaktionssnabbhet och gottomdöme.Dessa förhållanden har legat bakom utskottets ti-digare ställningstagande att man borde överväga ominte en strängare syn på onykterhet till sjöss bordekomma till uttryck genom en ändring i sjölagen. På såsätt skulle bestämmandet av påföljd för brottet närma-re anpassas till vad som gäller enligt trafikbrottslagen.Som sade har två utredningarnyligen avlämnat sina betänkanden. Dessa är nu fö-remål för remissomgång. Dels gäller det , dels . Jagvet att vi är överens om att promillegränser bör kom-ma till även till sjöss, men jag anser att vi skall avvak-ta regeringens ställningstagande till dessa utredningar.Därför anser jag att ett tillkännagivande inte är nöd-vändigt. Jag litar på att regeringen lyssnar på ochläser vad som har sagts i utskottet och vad som sägshär i kammaren, och återkommer med förslag i denriktning vi vill ha.Med det anförda yrkar jag avslag på reservationenoch bifall till utskottets hemställan i betänkandet.Anf. 142 () replik:Herr talman! Det är ingen tvekan om att dennafråga skjuts framåt undan för undan. Jag tycker attutskottets talesman här också för fråganframåt. Hon konstaterar nämligen i sin inledning attdet är möjligt att införa en promillegräns till sjöss.Hon konstaterar också att alltfler omsluts av detsjälvklara kravet på en promillegräns. Det tycker jagär bra. Utskottet skärpte också skrivningenytterligare på väg mot en promillegräns.Jag och andra i börjar nu att tycka attslalomåkningen på sjön är väl omfattande. redogjorde på ett föredömligt sätt i sin beskriv-ning för hur detta ärende har bollats mellan utred-ningar, utskottsuttalanden, regeringsuttalanden, stats-rådsuttalanden osv.Därför bör man nu komma till skott. till det omfattande och komplicerade pro-blemet att lagen omfattar fler än de som kör en båt påsjön. Jag ser inte det som något särskilt svårt. För migär det nämligen självklart att man skall vara nykternär man arbetar.Slutligen hänvisar utskottsmajoriteten till . Är det verkligen säkert att detär lättare att lösa problemet med en promillegräns omman även tar in narkotika och andra preparat i be-dömningen, ?Anf. 143 () replik:Herr talman! undrar om det helablir lättare om man även tar hänsyn till narkotikapå-verkade personers beteende när de är ute och kör påsjön. Jag tror att det är bra om regeringen även harmed narkotikaproblematiken när den skall ta ställningtill införande av promillegränser.Vi ser ju hur det är när vi inte har detta klartnär det gäller rattfylleriet. Därför tror jag att det ärviktigt att man även tittar på den här sidan.Sedan är det också viktigt att man ser över och fårordentliga promilleregler för dem som arbetar på sjön.Men det är också viktigt när det gäller fritidsbåtar. Jagär inte så duktig i segling och jag kan inte reglerna,men vad jag vet är det ett lagarbete när man är ute ochseglar, i alla fall när det gäller de större segelbåtarna.Då är det viktigt att vi får en lagstiftning som ävengäller medhjälparna ombord.Anf. 144 () replik:Herr talman! Jag har ingenting emot att man gören helhetsbedömning i det här sammanhanget också,som när det gäller rattfylleri, och jämställer alla typerav droger. Det är just det kravet vi har i vår motion.Jag är inte övertygad om att just promillegränsen tillsjöss löses lika lätt på det sättet, men jag har ingentingemot att man gör det. Jag vet att hargjort ett utomordentligt arbete i Sjösäkerhetskommit-tén. Jag tycker mig vara mer övertygad nu om att detkan finnas en bred möjlighet att få igenom en promil-legräns till sjöss och en större jämställdhet mellanalkohol och andra typer av droger i trafiken till sjöss,till lands på vägarna, i luften och när det gäller spår-bunden trafik.Anf. 145 ():Herr talman! Regeringen och utskottsmajoritetenbejakar ju de många skäl som vi har radat upp i mo-tionerna och som har citerats här. Utskottets viceordförande talar ju om att det är ett allvarligt brott ochatt det finns ett stort stöd för att det blir en påföljd.Jag är för egen del angelägen att säga att påföljdeninte främst är till för att komma till en straffsituationutan för att förhindra ett brott. Dessutom har det stortpedagogiskt värde, som sade.Anita talar om svårigheter, nämligen attdetta skulle vara svårt att hantera och övervaka. Meddet resonemanget skulle vi knappast ha en promille-lagstiftning i landtrafiken heller med tanke på detusentals mil vägar vi har som inte kan kontrolleras.Men avsikten med lagstiftningen är ju att ge en tydligtsignal att denna typ av brott är allvarligt och att stats-makten ser allvarligt på det.Nu kan det utläsas av betänkandet att man ställerupp på behovet av en förändring och reform. Menändå har man ett språkbruk där man talar om senare,att ånyo överväga, utreda, göra en översyn, avvaktaoch kanske rent av undvika en lagstiftning. Det är jufaktiskt så , och där tror jag att vi kanvara överens, att det finns de som tycker illa om ensådan här lagstiftning. Därför bör vi som hävdar tra-fiksäkerheten vara mer ivriga att driva på. Jag tror attdet behövs en tydlig signal till regeringen. Jag har intelika stor tillit till regeringen som sadesig ha.Anf. 146 ():Herr talman! Det är beklagligt att har tilltro till den socialdemokratiska regeringen.Jag hoppas att han kommer att ändra uppfattning i denfrågan när det föreligger en propositionavseende promillegränser till sjöss.Både och jag har ju varit verksam-ma länge här i kammaren. Vi vet båda att vi inte bru-kar ta ställning förrän remissomgångar och sådant ärklara. Jag avvaktar regeringens beredning av de ut-redningar som är ute på remiss. Jag är ganska överty-gad om att regeringen kommer med ett förslag såsnart beredningen av dessa frågor är klar.Anf. 147 () replik:Herr talman! Jag delar uppfattningatt man bör avvakta utredningars resultat, remissvaroch annat. Men här måste man ju säga: För vilkengång i ordningen?När nu utskottsmajoriteten säger sig bejaka argu-menten för en reform skulle det vara rimligt att ocksålanda på det. Det är faktiskt så att regeringen måstekrävas på att komma upp till bevis, eftersom den harfått en uppmaning att komma med en ny lagstiftning.Herr talman! Det handlar ju om att ge den överva-kande myndigheten, nämligen sjöpolisen, ett enkeltoch bra instrument för att beivra den här typen avbrott. Dessutom - och det har vi ju ordpå - skulle det vara ett gott pedagogiskt verktyg attsäga till den sjöfarande allmänheten att alkohol ochtrafik på sjön inte hör ihop, precis lika litet som detgör i landsvägstrafiken. Därför har jag anledning attinstämma i utskottsmajoritetens förhoppning att rege-ringen måste ta sig samman och snabbt komma medett förslag. Men för säkerhets skull vore det mycketvärt att röstade fram reservationen, som ärtydlig och klar i den här delen.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutLU7 Skadeståndsansvar vid dammhaveriMom. 1Kammaren biföll utskottets hemställan.Mom. 2 (försäkringsfrågor)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (mp)Förberedande votering:82 för res. 115 för res. 2195 avstod57 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:204 för utskottet78 för res. 114 avstod53 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 21 c, 19 fp, 19 v, 1 mpFör res. 1: 68 m, 10 kdAvstod: 14 mpFrånvarande: 17 s, 12 m, 6 c, 7 fp, 3 v, 3 mp, 5 kdLU8 Familjerättsliga frågorMom. 2 (partnerskapskonvention)1. utskottet2. 1 (mp)Votering:264 för utskottet34 för res. 11 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 69 m, 22 c, 19 fp, 10 kdFör res. 1: 1 c, 18 v, 15 mpAvstod: 1 vFrånvarande: 17 s, 11 m, 4 c, 7 fp, 3 v, 3 mp, 5 kdMom. 3 (registrering utomlands)1. utskottet2. 2 (fp, mp)Votering:243 för utskottet55 för res. 251 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 69 m, 20 c, 10 kdFör res. 2: 3 c, 18 fp, 19 v, 15 mpFrånvarande: 17 s, 11 m, 4 c, 8 fp, 3 v, 3 mp, 5 kdMom. 6 (kusiners arvsrätt)1. utskottet2. 3 (m)Votering:219 för utskottet79 för res. 351 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 23 c, 19 fp, 19 v, 14 mpFör res. 3: 69 m, 10 kdFrånvarande: 17 s, 11 m, 4 c, 7 fp, 3 v, 4 mp, 5 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.LU9 Ersättningsrättsliga frågorMom. 1 (det allmännas skadeståndsansvar)1. utskottet2. 1 (m, fp, mp)Votering:184 för utskottet115 för res. 150 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 21 c, 19 vFör res. 1: 69 m, 2 c, 19 fp, 15 mp, 10 kdFrånvarande: 17 s, 11 m, 4 c, 7 fp, 3 v, 3 mp, 5 kdMom. 4 (skadeståndsansvar vid atomskador)1. utskottet2. 3 (c, mp)Votering:248 för utskottet32 för res. 317 avstod52 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 66 m, 19 fp, 19 vFör res. 3: 1 m, 6 c, 15 mp, 10 kdAvstod: 17 cFrånvarande: 17 s, 13 m, 4 c, 7 fp, 3 v, 3 mp, 5 kdKerstin Warnerbring (c) anmälde att hon avsett attavstå från att rösta men markerats ha röstat nej.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.LU10 Vissa fastighetsförvärvMom. 1 (friköp av historiska arrenden)1. utskottet2. (v, mp)Votering:256 för utskottet42 för res.1 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 138 s, 69 m, 21 c, 19 fp, 9 kdFör res. : 6 s, 1 c, 19 v, 15 mp, 1 kdAvstod: 1 cFrånvarande: 17 s, 11 m, 4 c, 7 fp, 3 v, 3 mp, 5 kdMom. 2Kammaren biföll utskottets hemställan.LU11 SjöfylleriMom. 1 (sjöfylleri)1. utskottet2. (c, fp)Votering:220 för utskottet66 för res.13 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 69 m, 3 v, 4 mpFör res. : 23 c, 19 fp, 4 v, 10 mp, 10 kdAvstod: 12 v, 1 mpFrånvarande: 17 s, 11 m, 4 c, 7 fp, 3 v, 3 mp, 5 kdMom. 2Kammaren biföll utskottets hemställan.14 § internationella samarbete förhållbar utvecklingFöredrogsJordbruksutskottets betänkande 1996/97:JoU6Sveriges internationella samarbete för hållbar utveck-ling (skr. 1996/97:2)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld.BeslutKammaren biföll utskottets hemställan.15 § revisorers förslag angåendearbetsmarknadsutbildningFöredrogsArbetsmarknadsutskottets betänkande 1996/97:AU9Riksdagens revisorers förslag angående arbetsmark-nadsutbildning (förs. 1996/97:RR3)Anf. 148 ():Herr talman! Det är tråkigt att ledamöterna lämnarkammaren i en så här viktig debatt.Jag tänker uppehålla mig till största delen vid be-handlingen av ärendet i utskottet. Själva revisorernasförslag rör sig om tre tillkännagivanden. Majoriteten iutskottet har inte i något fall velat tillstyrka tillkänna-givandet till regeringen. Jag tycker att det är anmärk-ningsvärt. Med tanke på skrivningarna i betänkandetär det ännu mer anmärkningsvärt. Utskottet biträder iprincip revisorernas förslag och instämmer i det mestavad revisorerna säger.De tre tillkännagivandena gäller ytterligare utvär-dering av arbetsmarknadsutbildningen, deltagarnasbakgrund och arbetsmarknadsutbildningens inriktningoch dimensionering.Här har alla remissinstanser varit rätt eniga medrevisorerna om att det behövs ett tillkännagivande ochen ytterligare utvärdering av arbetsmarknadsutbild-ningen.Utskottet skriver att man "instämmer med reviso-rerna i att kunskapsläget i fråga om sådana effektersom mäts genom utvärderingar inte är tillfredsställan-de. Utskottet förespråkar - i likhet med revisorernaoch remissorganen - att utvärderingsverksamhetenförstärks. Såväl somAMS bör därvid ta större ansvar.Arbetsmarknadsdepartementet bör sålunda ta ini-tiativ till ytterliga studier av arbetsmarknadsutbild-ningens effekter.