prot · GK0952 · 1997-01-21 00:00:00 — fanns i mindre och medelstora städer, ochendast var lokaliserade till de tre storstadsregio-nerna. har det förskjutits något, men likväl är deten kraftig underrepresentation i storstadsregionerna.Därför är det ingalunda säkert att man skulle ha und-vikit att ge stöd till folkhögskolor i storstadsregioner-na även om skulle ha tagit regio-nalpolitiska hänsyn, som det heter. Just regionalpoli-tiska hänsyn skulle i det här specifika fallet snarasttala för det.Det är också en principfråga hur långt staten skallstyra . Det är naturligtvis en frågasom vi kan återkomma till i samband med att vi tarställning till den av mig nämnda utredningen och deolika synpunkter som kommer in från folkbildningen.Men själva poängen med folkbildningen är trots alltatt den skall styra sig själv utan allt för mycket pek-pinnar från statsmakternas sida. Så det tål att nogafundera på om man verkligen skall gå in med sådana.Men som sagt: Vi får återkomma till detta.Rent allmänt vill jag understryka folkhögskolansroll i det svenska utbildningsväsendet. Den har ochhar haft stor betydelse. Och den kommer säkert att fåen större betydelse , inte minst som enlämplig utbildningsform för de många äldre och yngresom av olika skäl inte har fungerat så väl i det ordi-narie utbildningssystemet. Folkhögskolan erbjuderofta nya möjligheter.Det är dock en dyr utbildningsform. Utbyggnadenav den måste därför avvägas i förhållande till andrautbildningsbehov. Och vi är säkert överens om attresurserna är begränsade. Därför går det heller inte attge några löften om nya pengar i det här samman-hanget. Men betydelsen av folkhögskolan är alldelessjälvklar, och det har också skett en expansion. Vi vetockså att den har mottagits mycket positivt i de områ-den där det har varit möjligt.Anf. 18 ():Herr talman! Det är bra att utbildningsministernunderstryker folkhögskolans betydelse och alldelesspeciellt folkhögskolans betydelse för dem som harstörst behov av motivation. Dit räknar jag mycketgärna miljonprogramsområdena. Jag tror att det ärviktigt, och jag är glad åt att man gör en satsning där.Däremot tror jag att det är farligt om man tittar på ensorts allmän jämn fördelning av folkhögskoleplatseröver landet. Folkhögskoleplatserna skall prioriterastill de områden - vare sig det är i storstäderna eller iBergslagen - där behovet är störst.Det är, utbildningsministern, allvarligt att manöver huvud taget inte har kunnat fördela några platsertill inre Bergslagen. Det är bannemej inte bara mil-jonprogramsområdena som har fått del av nya folk-högskolor . Det har också många andraområden fått som definitivt har mindre behov än enort som Hällefors.Jag delar ministerns uppfattning att staten inteskall detaljstyra . Däremot tror jagatt det är viktigt att vi från sida tar upp deövergripande intentionerna när vi fördelar ansvar påandra organisationer. Det må gälla regionalpolitik,jämställdhet, demokratisk utveckling eller andraövergripande mål. Det finns ett riksdagsbeslut som ärvägledande för våra myndigheter, även om både mi-nistern och jag vet att de inte lyssnar som de borde.Det innebär att de skall väga in regionalpolitiskahänsyn i alla sina beslut. Då känns det konstigt om viinte kan ha en sådan riktlinje för Folkbildningsrådet.Anf. 19 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag har egentligen inte så mycket atttillägga förutom beträffande en enda punkt. Jag ärangelägen om att understryka att Folkbildningsrådetinte kan jämställas med en sedvanlig statlig myndig-het, som skall följa de riktlinjer som statliga myndig-heter har. har en unik karaktär,eftersom av har fått denspecifika uppgiften att fritt fördela anslagen mellanstudieförbund och folkhögskolor och också bestämmahur de skall fördelas mellan olika folkhögskolor.I de statliga förordningarna finns ingenting somreglerar verksamhet på det sättet,till skillnad från vad som gäller en statlig myndighet.Jag vill också understryka att detta också gäller hög-skolan. är fri att själv besluta omlokalisering av sin utbildning inom den region ellerdet verksamhetsområde som man arbetar i. Man äralltså inte skyldig att följa den allmänna förordningsom gäller för statlig verksamhet.I övrigt har jag inga invändningar mot de resone-mang som här har fört. Jag är natur-ligtvis den förste att förstå de svåra problem somfinns i Bergslagen i dag.Anf. 20 ():Herr talman! Jag vill bara tacka utbildningsminis-tern för deklarationen när det gäller Bergslagens si-tuation. Självfallet skall inte varaen myndighet. Det är inte och skall inte vara det. Mennär staten fördelar pengar är det oerhört viktigt att deintentioner som vi har med statliga satsningar kantillgodoses, vare sig det är av en myndighet eller avorganisationer.Tack!Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 1996/97:92 om dendanska berättelse om verksamhet 1995Anf. 21 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Herr talman! har frågat mig hur jagavser att följa upp den kritik som danska riksrevisio-nen har riktat mot redovisningen av Nordiska minis-terrådets verksamhet. Kritiken som avser administrationen såväl i sekretariat som i vissa samnordiskainstitutioner och projekt.Det är riktigt att administration och styrning avNordiska ministerrådets verksamhet i vissa delar intehar fungerat tillfredsställande och har fått berättigadkritik från revisorerna. Det är oacceptabelt med debrister som lagts . Därför har jag som samar-betsminister varit angelägen om att få till stånd enskärpning av kontrollrutinerna och att förebyggandeåtgärder vidtas för att undvika nya problem.Vid samarbetsministrarnas möte den 23 oktoberförra året informerade ministerrådets generalsekrete-rare om revisorernas kritik och den uppföljning somplanerades. Mina kolleger och jag konstaterade då attdet förelåg ett behov av skärpta rutiner.Beslut har därefter fattats om en rad åtgärder. Iförsta hand beslutades det om att inrätta en internkontrollenhet. Kontrollenheten skall kontinuerligtgranska projektstyrning och kontrollsystem, följa uppbeslut, granska implementering av projekt samtgranska institutionernas arbete. Kontrollfunktionenskall ha tillgång till all information om verksamhetsom bedrivs i ministerrådets regi.Samarbetsministrarna beslutade också att begäraen redovisning av vidtagna åtgärder senast i mars1997.Därutöver kan nämnas att de nordiska revi-sionsmyndigheterna har inrättat en arbetsgrupp somarbetar med att fastställa en ny internordisk revision-sordning. Den nya ordningen skall avse ministerrådetsamt alla institutioner och projekt och annan verk-samhet som lyder härunder.Anf. 22 ():Herr talman! Jag ber att få tacka statsrådet för sva-ret på min interpellation.I interpellationen har jag redovisat en del av demissförhållanden, såväl inom Nordiska ministerrådetssekretariat som inom institutioner och samnordiskaprojekt, som blivit uppenbara genom den danskariksrevisionens rapport. Revisorerna pekar på en radbrister och oklarheter.Det saknas bl.a. specifikationer för utgifter somuppgår till mångmiljonbelopp. Grava anmärkningarriktas både mot sekretariatets administration och motadministrationen inom vissa av de samnordiska insti-tutionerna. Det gäller också styrningen och rapporte-ringen av höll sin senaste session den 11-13november 1996, med bl.a. behandling av rådets bud-get. Varken presidiet eller rådets övriga medlemmarhade då tillgång till den grava kritik som revisorernariktade mot ministerrådet.Statsrådet bekräftar nu i sitt svar att sam-arbetsministrarna däremot vid ett möte den 23 oktober1996 hade tillgång till just dessa uppgifter. Men,statsrådet , varför blev inte de folkvaldaparlamentarikerna informerade före sessionen? Jagbegär nu en förklaring till det.Det är upprörande att den aktuella revisionsrap-porten hemlighölls för parlamentarikerna i . Om detta inträffat i en svensk förening eller iett aktiebolag hade styrelsen tvingats avgå.De som är ytterst ansvariga för ministerrådets sek-retariat är de nordiska samarbetsministrarna. Svenskaskattebetalare bidrar med av den nordiskabudgeten, dvs. svarar för den i särklass störstaandelen bland de fem nordiska länderna. Mot denbakgrunden är det synnerligen angeläget att statsrådetredovisar sin syn inte enbart på de ekonomiska sak-frågorna utan även på frågorna om demokratisk insyn.Jag vill erinra om att kontroll-kommitté har uttalat att ministerrådets administrativarutiner inom alla områden bör stramas upp och fortlöpande skall hållas informerat.Mot bakgrund av den hårda kritik som har framförtsföreligger akuta behov av skärpta rutiner liksom mereffektiva kontrollfunktioner.I interpellationssvaret redovisar nu statsrådetWinberg en rad åtgärder som har beslutats. Statsrådetsäger vidare att samarbetsministrarna har begärt enredovisning av vidtagna åtgärder senast i mars.Är statsrådet beredd att verka för attmotsvarande information kommer rådets presidiumoch senare även kommande rådssession till del så attparlamentarikerna får möjlighet att bedöma om åtgär-derna är tillräckliga för att komma till rätta med demissförhållanden som uppenbarligen har rått?Anf. 23 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Herr talman! får man när man hör StenSvensson och också läser interpellationen intrycket avdet först var efter det att hadekommit med sin rapport som samarbetsministrarnareagerade, men så var det inte. Redan i slutet av år1995 påbörjades en skärpning av rutinerna för betal-ningar m.m.Detta var alltså i gång när Riksrevisionsverketsrapport presenterades . Dåskärptes också rutinerna för kontraktsstyrning avinstitutionerna. beslutade MS-SAMatt godta förslag till förvaltningsrevision. Ministrarnahar varit aktiva innan detta uppdagades genom för-valtningsrevisionen. Det var först den 10 septembersom fick del av . har man vidtagit ettantal ytterligare åtgärder som jag har be-skrivit.Jag blir något förvånad över det , att parlamentarikerna inte hade någon som helstinsyn i detta. Jag måste vara ärlig och svara att jaginte känner till varför, och jag tycker att det är endålig ordning. Jag kan gärna hålla med om den kriti-ken. Jag skall undersöka hur det kommer sig. Själv-klart skall när vi får den här rapporten i första handpresidiet få reda på hur detta har följts upp. Det kanjag lova . 24 ():Herr talman! Jag är själv ledamot av presidiet . Vi hade inte tillgång till vare sigbokslutet eller revisionsrapporten då vi behandladevårt förslag till sessionen om budgeten. Den fanns intei sinnevärlden vid den tidpunkten.Nu säger här att man inte hadenågon aning om det. Jag får väl förstå det. Menvad vill statsrådet vidta för åtgärder så att detta intehänder igen? Är det rimligt att parlamentarikerna intefår del av en revisionsrapport med detta innehåll?Anf. 25 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Herr talman! Nej, jag tycker inte att det är rimligt.Jag kan gärna upprepa det igen: Jag känner inte tillvarför parlamentarikerna inte har fått tillgång till den.I den öppna och nya anda som råder, där i varje fallde nuvarande samarbetsministrarna är väldigt månaom att i de ekonomiska diskussionerna ha en öppendialog med parlamentarikerna, är det som har skettinte rimligt, och jag beklagar det.Jag kan lova att vi skall se till att parla-mentarikerna får tillgång till den uppföljning somskall vara klar i mars.Anf. 26 ():Herr talman! Jag tackar för det svaret. Jag tar fastapå att vill bidra till att det blir enbättre ordning. Vi har faktiskt upplevt att ministerrå-det har betett sig nonchalant gentemot presidiet ochrådet. Samma sak gäller också de ändringar som rådetfattade beslut om vid sessionen i Köpenhamn.Parlamentarikerna fattade då beslut i fullständigenighet om att göra förändringar mellan byggsektornoch kulturen, ett beslut som ministerrådet sedan kördeöver . Enligt de regler som finnsskall ministrarna följa parlamentarikernas rekommen-dationer om det inte finns synnerliga skäl.Ministerrådet har inte motiverat sitt beslut attfrångå en enhällig rekommendation. Vilka är de syn-nerliga skäl som föranlett ministerrådet att våga tadetta steg och frångå de folkvaldas vilja? Har statsrå-det någon kommentar till detta?Anf. 27 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Herr talman! För dagen har jag ingen sådan kom-mentar. Jag förutsätter att detta blir föremål för debattnär vi möts nästa gång. Jag skulle föreslå att frågan dåställs till f.d. ordförande i ministerrådet, dvs. denfinske samarbetsministern, och kanske också till dennuvarande norska. Jag har en känsla att svaren möjli-gen kan skilja sig något åt.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 1996/97:95 om AMU-gruppenAnf. 28 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Herr talman! Per har frågat mig vilkaåtgärder jag ämnar vidta - med anledning av påståttbeteende av vid upphandlingar -för att AMS skall upphandla utbildning på ett lång-siktigt konstnadseffektivt och konkurrensbefrämjandesätt samt hur jag avser att agera för att säkra attAMU-gruppens beteende står i överensstämmelsemed regeringens syn på hur statliga företag bör agera.Marknaden för arbetsmarknadsutbildning har un-der förändrats snabbt. harmarknaden expanderat starkt, och har denkrympt. Detta beror främst på att arbetsmarknadsut-bildning räknas som en konjunkturberoende arbets-marknadspolitisk åtgärd och därmed varierar övertiden. Det som delvis förändrat situationen är re-geringens stora utbildningssatsning, det s.k. kunskaps-lyftet. Från arbetsmarknadsutbildningen till kunskaps-lyftet överförs det som avser allmän utbildning pågymnasienivå.Konkurrensen på marknaden är redan hård, och enkrympande marknad gör konkurrensen än hårdare.AMU-gruppen har lyckats förhållandevis bra på den-na krympande marknad. Genom rationaliseringar ochdärav följande produktivitetsökningar har AMU-gruppen lyckats stabilisera och behål-la en marknadsandel om av den upp-handlade arbetsmarknadsutbildningen. Med tanke påatt arbetsmarknadsutbildningen i större utsträckningkommer att inriktas mot utbildning av yrkeskaraktärmed större möjligheter till jobb efter utbildning är dettroligt att AMU-gruppens marknadsandel kommer attöka, eftersom sådan utbildning är gruppens starkasida.I en skärpt konkurrenssituation är det inte ovanligtatt de säljare/producenter som inte vinner kontraktenanklagar konkurrenterna för oegentligheter.Det finns inga genvägar för AMU-gruppen. Det ärendast genom kvalitet och konkurrenskraftiga prisersom gruppen kan vinna upphandlingar. I detta harsjälvklart AMU-gruppen liksom alla andra producen-ter att följa konkurrenslagstiftningens förbud motprisdumpning. Naturligtvis har ett dominerande före-tag som AMU-gruppen ett särskilt ansvar för detta.Om det gjorts anmälningar till Konkurrensverketär det dess sak att reda ut ifall fel begåtts och AMU-gruppens sak att förklara sig. Det åligger inte mig attavgöra om fel begåtts - men det ligger i mitt intressesom ägaransvarig och som ansvarig för arbetsmark-nadsutbildning att denna produceras på ett effektivtsätt och att AMU-gruppen är att välskött företag.Jag kan dock konstatera att ägartillskottet om 600miljoner kronor är beslutat av i december1996 och därför knappast kan ha påverkat prisbildenavseende avtal och att ägartillskottet avseridentifierade svårigheter och inte resultatfrån tidigare år.Av ovan följer att det är självklart att länsarbets-nämnderna genomför bra och korrekta upphandlingarav arbetsmarknadsutbildningar. De senaste årensprisutveckling tyder på att arbetsmarknadsmyndighe-terna skött detta på ett kostnadseffektivt och konkur-rensbefrämjande sätt.Långsiktigheten i planeringen samt i upphandling-en av utbildningar har dock varit problematisk förmyndigheterna, då arbetsmarknadsutbildningen be-traktas som en konjunkturberoende åtgärd, och somdärför i volym och innehåll har varierat tämligenkraftigt . Min förhoppning är att de tvärakasten i efterfrågan skall kunna minskaoch stabiliteten stärkas. Detta bör bidra till förbättradkvalitet och kostnadseffektivitet samt till fler produ-center på marknaden.Arbetsmarknadsutbildning är även framöver enviktig arbetsmarknadspolitisk åtgärd, och AMU-gruppen är den i särsklass mest betydelsefulla anord-naren av upphandlad utbildning, vilket riksdagenkonstaterade vid sitt beslut om ägartillskott på600 miljoner i december 1996.Regeringen återkommer till riksdagenmed en plan för en långsiktig lösning för bolagetsframtida verksamhet.Anf. 29 PER ():Herr talman! Först ber jag att få tacka statsrådetför svaren på mina frågor. Av naturliga skäl är jaginte nöjd med dessa. Jag tycker att statsrådet tar allde-les för lättvindigt på ett utomordentligt allvarligt pro-blem, som uppträder på marknaden . Det ärnämligen fråga om småföretagarklimatet i dess helhet.Det är viktigt att staten är en opartisk aktör ochinte bara en passiv åskådare som förlitar sig på attregelverket efterlevs, om det finns allvarliga tecken påbrister i det. Svaret andas litet väl mycket låt-gå-politik vad avser efterlevnaden av gällande spelregler.Jag kan försäkra att de upphandlingar som diskute-ras är mycket debatterade i hela Småföretagarsverige.Jag är enig med statsrådet om att de tvära ivolymen när det gäller arbetsmarknadsutbildningar ärett problem. Det gäller dock inte bara AMU-gruppenutan självfallet även deras konkurrenter. Jag vill ocksånotera att konkurrensen på marknaden har sänkt kost-naderna för arbetsmarknadsutbildningar med i stor-leksordningen , enligt konkur-renterna beroende på att de har lägre administrativakostnader och färre chefer.Men med den neddragning som sker är det viktigtatt de upphandlingar som görs är korrekta. När en avparterna är en gigant av den relevantamarknaden för industritekniska utbildningar är detsom sker anmärkningsvärt. Av upphandlingspro-tokollen i , och Västmanlandslän kan vi se att AMU-gruppen dumpar priserna på deställen där det finns konkurrenter, i vissa fall till hälf-ten av prisnivån i förhållande till de orter där man harmonopol. Det kan inte vara rimligt att staten skallupphandla mycket dybara utbildningar på orter därdet inte finns konkurrenter och tillåta de anmärk-ningsvärt stora neddragningarna av priser som sker.Vi kan även göra jämförelser med Posten. Derasfall har i konkurrenshänseende redan fastställts i hög-sta instans, , i form av ett preju-dikat. I det markeras att en marknadsdominant inte fårta till taktiska prisdumpningar för att försöka konkur-rera ut små konkurrenter. I det fallet har ju Kommu-nikationsdepartementet nu ingripit och utreder Pos-tens kostnadsstruktur, samt markerat att det skall varaett stort respektavstånd till gällande lagstiftning. Dethar man också på under den nya ledningen setttill att ha.Från samtliga partier har det i flera sammanhangsagts att behöver 500 000 nya jobb. De flestapartier har också sagt att dessa i huvudsak måste ska-pas i den privata sektorn och i små företag. Därför ärdet viktigt att regelsättarna bryr sig om vad som sker ismåföretagarsektorn, när det förekommer märkligaupphandlingar som förefaller vara direkt misshandelav mindre företag - de tvingas lägga ned på grund avnågot som kan uppfattas som dumpningspriser från enstatlig gigant.Herr talman! Jag skulle vilja följa upp mina inter-pellationsfrågor med några kompletterande frågor.Först vill jag fråga arbetsmarknadsministern omdet är tillfredsställande att priserna på nästan exaktsamma utbildning är dyrare på orterdär AMU-gruppen har monopol, till skillnad från deorter där man har konkurrenter. Är det tillfredsstäl-lande att lagen om offentlig upphandling tillämpas påett sådan sätt att den situationen uppstår?Borde man inte dessutom ta kritiken som kommerfrån småföretagarna och deras organisationer på stortallvar?Anf. 30 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Herr talman! Prisdumpning är förbjudet enligtkonkurrenslagen, 19 kap. Där står att missbruk frånett eller flera företags sida av en dominerande ställ-ning på den svenska marknaden är förbjudet.AMS har i sina föreskrifter angivit följande fakto-rer för upphandling av arbetsmarknadsutbildning:Efterfrågan på yrkesutbildad arbetskraft jämfört medutbudet från det reguljära utbildningsväsendet. Närbehovet är fastställt skall länsarbetsnämnden fordra inanbud från utbildningsanordnare och anta det budsom bedöms vara förmånligast.Sedan 1986 kan länsarbetsnämnderna välja frittmellan olika utbildningsanordnare. Det har betytt attkonkurrensen har ökat och att AMU-gruppens andelav länsarbetsnämndernas utbud har minskat över åren.Jag kan nämna några siffror för att illustrera det.1988-89 hade AMU-gruppen av volymen,1994-95 hade man . Detta borde vara ett mått påatt det ändå har kommit in nya aktörer på marknaden.Det har kommit in framför allt små kunskapsintensivabolag, som vi för övrigt i annan statistik kan se är entillväxtbransch . Det gläder mig mycket. Jag haralltså litet svårt att förstå kritiken om att detta skullevara något som jätten äter upp och att ingenannan kan komma till. Det är inte sant.Jag har förstått att något eller kanske flera av des-sa fall är anmälda till , och då är detderas sak att bedöma om något fel har begåtts. Om dethar gjort det, får detta naturligtvis justeras. Men fördagen kan jag inte ha några åsikter om det, eftersomjag inte har gjort den undersökning som det ankom-mer på att göra. Jag utgår ifrån attde sköter sitt arbete.Därmed kan jag inte heller besvara frågan om detär tillfredsställande att prisvariationerna är så storasom Per påtalade. Jag har inte granskat deolika buden. Det tycker inte jag att jag som ministeregentligen skall göra. Om det är så illa som Per We-sterberg säger, kommer att granskadetta, och då kan vi kanske fortsätta debatten i an-slutning till det.Anf. 31 PER ():Herr talman! Det finns ett ägaransvar i varje före-tagsgrupp. Det finns nästan inga privata företagsgrup-per som kommer i klammeri med Konkurrensverketoch konkurrenslagarna på det sätt som statliga företaggör. Det ankommer även på statsråd och de ägarrepre-sentanter som finns - i synnerhet när man har politis-ka tjänstemän i styrelsen för AMU-gruppen - attutöva en naturlig styrning och se till att man görschysta upphandlingar och har en schyst budsättning.I de tre nämnda länen får man mycket snabbtgrepp om anbudsnivåerna för vissa utbildningar, därAMU-gruppen är totalt dominerande över landet. Därkonkurrens finns halverar AMU-gruppen priset, me-dan det blir i det närmaste dubbla priset där gruppenhar monopol. Det kan inte vara tillfredsställande fören upphandlare att acceptera den formen av beteende,och det måste ligga i regerings och riksdags intresseatt komma till rätta med detta och försöka ändra för-hållandena för att spara statsmedel och få riktigakonkurrensförhållanden på utbildningsmarknaden idessa delar.Saken är mycket anmärkningsvärd. Inte i någotprivat företag som fann den typen av prisbild när manskulle köpa in varor skulle man någonsin acceptera attställas med en enda leverantör , när kon-kurrenterna försvinner till följd av upphandlingsbete-endet och anbudsgivningen.Nu, herr talman, ligger både AMS och AMU-gruppen under , och jagtycker faktiskt att det faller under statsrådets ansvaratt i alla fall se om det finns enkla åtgärder man kanvidta för att den här typen av beteendemönster skallkunna undvikas.Det är fråga om ett småföretagarklimat där nästanalla partier här i bekänner sig till att viljahjälpa till, och ge rimliga regler till småföretagarna.Man borde då också kunna se till att det blir ett rim-ligt beteendemönster på det här området.Herr talman! Jag har en sista fråga till arbetsmark-nadsministern. Det cirkulerar rykten, som jag förutsät-ter är helt felaktiga, om att länsarbetsnämndernaskulle ha fått till uppgift att försöka upphandla såmycket som möjligt från AMU-gruppen. Jag hoppasatt vi här från talarstolen kan få en klar och entydigdementi från arbetsmarknadsministern på den punktenrespektive ett svar på frågan om regeringen är bereddatt göra någonting - undersöka, ställa frågor eller vadsom helst - för att kunna få ett korrekt och rimligtbeteende vad gäller upphandlingarna på det berördaområdet.Anf. 32 ():Herr talman! Den frågeställning Per Westerbergtar upp i sin interpellation gäller tydligen många stäl-len här i .