prot · GL0938 · 1997-12-02 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1997/98:38Tisdagen den 2 decemberKl. 11.00 - 15.57Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 26 november.2 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återSkatteutskottets betänkanden /98:SkU1, SkU5,SkU6 och SkU83 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 27 novemberKU4 Kommunala demokratifrågorMom. 1 (kommundelningar)1. utskottet2. 1 (m, c, fp, mp)Votering:168 för utskottet138 för res. 143 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 150 s, 1 m, 1 c, 15 v, 1 kdFör res. 1: 69 m, 22 c, 19 fp, 17 mp, 11 kdFrånvarande: 11 s, 10 m, 4 c, 7 fp, 7 v, 1 mp, 3 kdChris Heister (m) anmälde att hon avsett att rösta nejmen markerats ha röstat ja.Mom. 4 (utjämningsmandat vid val av kommunfull-mäktige)1. utskottet2. 3 (fp, v)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 7 (införande av ett upplösningsinstitut m.m.)1. utskottet2. 4 (m, fp, mp)Votering:196 för utskottet109 för res. 444 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 150 s, 21 c, 15 v, 10 kdFör res. 4: 70 m, 1 c, 19 fp, 18 mp, 1 kdFrånvarande: 11 s, 10 m, 5 c, 7 fp, 7 v, 4 kdRoland () anmälde att han avsett att rösta jamen markerats ha röstat nej.Mom. 8 (direktval till stadsdels/kommundelsnämnder)1. utskottet2. 5 (c, fp, v, mp)Votering:220 för utskottet87 för res. 542 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 150 s, 68 m, 1 v, 1 kdFör res. 5: 2 m, 23 c, 19 fp, 14 v, 18 mp, 11 kdFrånvarande: 11 s, 10 m, 4 c, 7 fp, 7 v, 3 kdPer () anmälde att han avsett att rösta ja menmarkerats ha röstat nej.Mom. 9 (kommunala folkomröstningar)1. utskottet2. 6 (mp)Votering:279 för utskottet29 för res. 641 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 150 s, 71 m, 23 c, 19 fp, 15 v, 1 kdFör res. 6: 18 mp, 11 kdFrånvarande: 11 s, 9 m, 4 c, 7 fp, 7 v, 3 kdMom. 10 (motionsrätt i fullmäktige)1. utskottet2. 7 (mp)Votering:290 för utskottet18 för res. 741 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 150 s, 71 m, 23 c, 19 fp, 14 v, 1 mp, 12kdFör res. 7: 1 v, 17 mpFrånvarande: 11 s, 9 m, 4 c, 7 fp, 7 v, 3 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.KU6 Ändringar i lagen (1994:1065) om ekonomis-ka villkor för ledamöter och i lagen(1996:304) om arvode m.m. till företräda-re i EuropaparlamentetKammaren biföll utskottets hemställan.KU9 Allmänna helgdagar m.m.Mom. 1 (helgdagar m.m.)1. utskottet2. 1 (m, fp, v)Votering:189 för utskottet106 för res. 112 avstod42 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 148 s, 18 c, 5 v, 17 mp, 1 kdFör res. 1: 71 m, 4 c, 19 fp, 7 v, 1 mp, 4 kdAvstod: 1 s, 1 c, 3 v, 7 kdFrånvarande: 12 s, 9 m, 4 c, 7 fp, 7 v, 3 kdInger () anmälde att hon avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja.Mom. 2-6Kammaren biföll utskottets hemställan.KU11 MinoritetsfrågorMom. 12 (samernas ställning i )1. utskottet2. (v, mp)Votering:261 för utskottet47 för res.41 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 150 s, 71 m, 22 c, 18 fpFör res. : 1 c, 1 fp, 15 v, 18 mp, 12 kdFrånvarande: 11 s, 9 m, 4 c, 7 fp, 7 v, 3 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.FiU6 Allmänna pensionsfondens verksamhet år1996Mom. 1Kammaren biföll utskottets hemställan.Mom. 2 (översyn av AP-fonden)1. utskottet2. 1 (v)3. res. 2 (mp)Förberedande votering:18 för res. 118 för res. 2271 avstod42 frånvarandeTredje vice talmannen konstaterade att lika röstetalhade uppkommit.Utgången skulle avgöras genom lottning.Tredje vice talmannen anmodade Skånberg (kd)och () att fungera som kontrol-lanter vid lottningen samt () attförrätta lottningen.Den upptagna lottsedeln visade ett nej och kammarenhade således antagit res. 2.Huvudvotering:275 för utskottet32 för res. 242 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.För utskottet 150 s, 71 m, 23 c, 19 fp, 12 kdFör res. 2: 14 v, 18 mpFrånvarande: 11 s, 9 m, 4 c, 7 fp, 8 v, 3 kdFiU7 Ändringar i lagen om offentlig upphandlingMom. 5 (miljöhänsyn vid upphandling)1. utskottet2. 3 (v, mp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 11 (verksamhet i offentlig egenregi och obliga-torisk upphandling)1. utskottet2. 5 (m, fp)Votering:215 för utskottet90 för res. 52 avstod42 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 149 s, 23 c, 13 v, 18 mp, 12 kdFör res. 5: 71 m, 19 fpAvstod: 2 vFrånvarande: 12 s, 9 m, 4 c, 7 fp, 7 v, 3 kdMom. 12 (offentlig upphandling som regionalpolitisktmedel)1. utskottet2. 6 (v)Votering:287 för utskottet19 för res. 61 avstod42 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 149 s, 71 m, 20 c, 19 fp, 16 mp, 12 kdFör res. 6: 3 c, 15 v, 1 mpAvstod: 1 mpFrånvarande: 12 s, 9 m, 4 c, 7 fp, 7 v, 3 kdAgne () anmälde att han avsett att rösta nejmen markerats ha röstat ja.Mom. 13 (administration av statliga tjänstepensioner)1. utskottet2. 7 (m, fp, mp, kd)Votering:188 för utskottet119 för res. 71 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 150 s, 23 c, 15 vFör res. 7: 71 m, 19 fp, 17 mp, 12 kdAvstod: 1 mpFrånvarande: 11 s, 9 m, 4 c, 7 fp, 7 v, 3 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.FiU8 Ändrad övergångsbestämmelse i bankrörel-selagenKammaren biföll utskottets hemställan.JuU4 Säkerhet för rättegångskostnaderKammaren biföll utskottets hemställan.JuU5 Immunitet och privilegier för Europol1. res (v, mp)Votering:270 för utskottet35 för res.44 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 71 m, 21 c, 19 fp, 12 kdFör res. : 2 c, 15 v, 18 mpFrånvarande: 14 s, 9 m, 4 c, 7 fp, 7 v, 3 kdJuU6 Domstolarna i länKammaren biföll utskottets hemställan.TU7 Utvecklingen i informationssamhälletMom. 11 (uppföljning av utbildning)1. utskottet2. 7 (mp)Votering:289 för utskottet18 för res. 71 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 150 s, 70 m, 23 c, 19 fp, 15 v, 12 kdFör res. 7: 18 mpAvstod: 1 mFrånvarande: 11 s, 9 m, 4 c, 7 fp, 7 v, 3 kdMargit () anmälde att hon avsett att rösta jamen markerats ha avstått från att rösta.Mom. 13 (samhällsinformation)1. utskottet2. 9 (m, c, fp)Votering:185 för utskottet123 för res. 941 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 150 s, 2 c, 15 v, 18 mpFör res. 9: 71 m, 21 c, 19 fp, 12 kdFrånvarande: 11 s, 9 m, 4 c, 7 fp, 7 v, 3 kdMom. 18 (nätutbyggnad)1. utskottet2. 13 (c)Votering:285 för utskottet23 för res. 1341 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 150 s, 71 m, 19 fp, 15 v, 18 mp, 12 kdFör res. 13: 23 cFrånvarande: 11 s, 9 m, 4 c, 7 fp, 7 v, 3 kdMom. 19 (prissättning)1. utskottet2. 14 (c)Votering:283 för utskottet24 för res. 1442 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 150 s, 71 m, 18 fp, 15 v, 17 mp, 12 kdFör res. 14: 23 c, 1 fpFrånvarande: 11 s, 9 m, 4 c, 7 fp, 7 v, 1 mp, 3 kdMom. 21 (domännamn)1. utskottet2. 16 (v)Votering:292 för utskottet15 för res. 1642 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 149 s, 71 m, 23 c, 19 fp, 18 mp, 12 kdFör res. 16: 15 vFrånvarande: 12 s, 9 m, 4 c, 7 fp, 7 v, 3 kdMom. 24 ()1. utskottet2. 17 (c)Votering:285 för utskottet23 för res. 1741 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 150 s, 71 m, 19 fp, 15 v, 18 mp, 12 kdFör res. 17: 23 cFrånvarande: 11 s, 9 m, 4 c, 7 fp, 7 v, 3 kdMom. 28 (funktionshindrade och äldre)1. utskottet2. 21 (v)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av tredje vice talmannen medgav kam-maren att i den mån återstående ärenden på föredrag-ningslistan skulle hinna slutdebatteras vid dagenssammanträde fick de avgöras i ett sammanhang vidarbetsplenum onsdagen den 3 december.4 § Förlängd tid för ökning av aktiekapital iprivata aktiebolagFöredrogsLagutskottets betänkande 1997/98:LU6Förlängd tid för ökning av aktiekapital i privata aktie-bolag (prop. 1997/98:39)Anf. 1 ():Herr talman! Under 60-, talade Socialdemokraterna om den stora, starkastaten, de stora, starka kommunerna och landstings-kommunerna, de starka, stora fackliga organisationer-na och de stora, starka företagen. Detta utgjorde Sve-rige, enligt socialdemokratisk retorik. Retorikenstämde överens med hur politiken formades.De enskilda, såväl de som arbetade som anställdasom de vilka arbetade med egna företag, var nummersom skulle inplaceras i systemet. De enskilda somdrev egna företag misstrodde man, eftersom uppfatt-ningen var att de försökte undandra sig det gemen-samma ansvaret att betala skatt på sina inkomster itillräcklig utsträckning.I dag är retoriken en annan. är det småföreta-gen som skall skapa sysselsättning och arbete ochsåledes därigenom rädda välfärden. Socialdemokra-terna talar också om hur fint är för dessasmåföretagare. Retoriskt är således bilden den motsat-ta för småföretagen i förhållande till vad den vartidigare. Men hur är det rent faktiskt, och hur har detsett ut under de årtionden som gått?Låt oss först se . En enskild småföreta-gare fick inte utbetala lön till maken eller makan. Därman och hustru arbetade i ett enskilt företag blev detendast en taxerad inkomst, med påföljd att den pro-gressiva skatten drabbade bägge inkomsttagarna oer-hört mycket hårdare än om de fått deklarera var sininkomst. ATP hade införts, något som angavsvara en välsignelse för alla som arbetade. Så blevemellertid inte förhållandet för den ena av makarna iett företag där bägge arbetade, varav den ene somanställd och den andre som innehavare.Jag har själv upplevt det här då jag startade advo-katfirma och min fru, som var färdig notarie men ejhade kvalifikationer för advokat, under ett par årarbetade i min enskilda firma. Resultatet för oss blevväsentligt högre skatter än om min fru fått deklareraden inkomst hon arbetat in. Härtill kom vidare att honinte fick ATP-poäng för de åren.På 70-talet drabbades enskilda firmor och han-delsbolag av skatt på . En små-företagare med i skatt har inte så storautsikter att konsolidera och skapa kapital i företaget.Vid den tiden var min hustru och jag kompanjoner.Advokater fick inte driva företag i aktie-bolagsform. Vi drev således ett handelsbolag, medeffekten att vi fick i skatt.Dessa förhållanden med mer skatt än inkomst på-talades för . Beskedet blev då hade så många angelägna frågor att handläggaför näringslivet i stort att denna fråga fick vänta; detvar ju ändå inte så många som drabbades. AstridLindgren tillhörde emellertid dem som drabbades.Hon påtalade då hur effekten blev för henne med över100 % i skatt. Till en början tillbakavisade Stränghennes framstötar och gav besked att han inte varberedd att ändra på reglerna. Först när skrev Pomperipossasagan, med den publicitetden fick, blev det en ändring på lagreglerna.Astrid , som således gjorde sig till tolkför de små, kunde med hjälp av massmedierna få enrättelse, men endast genom detta tryck fanns det någotintresse för den enskilde företagaren.Hur ser då besluten ut , när retoriken hyllarde små företagen? I den reservation som moderaternalagt i lagutskottet yrkar vi att man måste söka lindraden ekonomiska belastning som vissa företag får tillföljd av den lagstiftning som skett.Lagutskottets majoritet säger avslutningsvis i detaktuella betänkandet att "med beaktande av att denegativa effekterna av en förlängd övergångstid fördet stora flertalet av de bolag som redan anpassat sigtill nya reglerna måste ses som mycket begränsadefinner utskottet inte skäl att förorda några särskildainitiativ från sida i linje med vad somföreslås i motionen".Utskottet säger också att "de negativa effekternaav förslaget kommer att uppvägas av de fördelar somförslaget medför för näringslivet i stort".I den situation jag angivit, dvs. där ägaren ej harnågra egna tillgångar eller andra inkomster än frånföretaget, är han för att kunna betala ränta på upptagetlån för de han satt in i bolaget hänvisad tillatt ta ut medlen ur bolaget såsom lön. För denne bo-lagsägare kostar upplåningen av minst 10 %i ränta eller i räntekostnad som han privatskall betala.Här gäller samma synsätt som , ävenom det inte rör sig om så stora pengar som då. Någrasmåföretagare, kanske några tusen, som iakttagit ochföljt den lag som införts skall drabbas av en kostnadpå i varje fall därför att det är fördelar förnäringslivet i stort. Denna kostnad kan, om man följerden moderata reservationen, reduceras med två tred-jedelar. Den för företagaren helt onödiga kostnadenreduceras härigenom med från ca 15 000till 5 000 kr.Socialdemokraterna talar om det fina nä-ringslivsklimatet och satsningen på småföretag. Manåberopar ofta hur mycket resurser och pengar mananslagit för att starta företag och skapa positiva förut-sättningar för företagen. Från de företagare - och härär det de riktigt små företagen och förmodligen oftanystartade företag - som lånat upp pengar för att sättain i sitt aktiebolag för att följa den nya lagen och höjakapitalet kan man knappastförvänta någon större tilltro till att de blir riktigt be-handlade.Ta som exempel en småföretagare som startadeför och kämpar med det som alla små-företagare kämpar med, särskilt under de första åren.Han kan nu se hur majoriteten i lagutskottet underlå-ter att beakta hans situation under hänvisning tillfördelar för näringslivet i stort. Retoriken om denstora uppskattningen av den lille företagaren frånsocialdemokraternas sida stämmer inte med den in-ställning man rent faktiskt tycks ha.Det kan således konstateras att ägaren till det lilla50 000-kronorsbolaget, som ej är konsoliderat och därägaren ej har några egna tillgångar eller andra in-komster än från bolaget, är hänvisad till att ta utpengar ur bolaget såsom lön för att kunna betala räntapå de som han lånat upp personligen ochsatt in i bolaget. Upplåningen av kostarminst ränta eller som han privat skallbetala. För att få ut detta belopp från bolaget måstehan således betala skatt och arbetsgivaravgift, vilketmedför att bolaget får en kostnad på ca 15 000 kr.Går man på det förslag som anges i reservationenav skulle, som jag sagt, effekten av attföretagaren följt lagarna fortfarande vara negativ förhonom i förhållande till dem som inte lånat upp ochhöjt aktiekapitalet. Med det förslag till lösning somden moderata reservationen anger skulle den negativaeffekten emellertid bli i stället för 15 000 kr.Detta sker genom att de insatta un-der en övergångsperiod behandlas som ett lån tillbolaget i skattehänseende, varvid den ränta som utgårblir kvittningsbar för företagaren.Under 60- och 70-talen var retoriken inriktad påatt småföretagen var något som saknade betydelse.Jag har redovisat några exempel som visar att retori-ken överensstämde med verkligheten. är såledesretoriken en annan, men verkligheten tycks tyvärrvara densamma.Man hänvisar till hur effekterna blir för näringsli-vet i stort och anstränger sig inte ens att göra ett för-sök att minska negativa effekter av beslut som föror-sakar de absolut minsta och mest utsatta helt onödigakostnader på . Kanske finns det blanddessa småföretag fröet till företag som kommer att bliframgångsrika. Andra kanske stupar. Inget av dessakan rimligen finna att regeringen tillsammans medCentern för en näringspolitik som är förutsebar ochsom tar vara på möjligheterna för företagen att plane-ra. Det måste ju tyvärr konstateras att om man följeren ny lag vet man inte hur många dagar den gäller.Och i nu aktuellt ärende kan konstateras att om maninte har följt lagen så får man en fördel därav.Slutligen vill jag bara säga att exemplen visar hurfel det är att riskkapital skall beskattas såsom sker . Om man lånar in pengar i företaget får man enenkel beskattning. Vi har sagt i reservationen att närökningen av aktiekapitalet inte skall vara lagfäst un-der det närmaste året bör de som har handlat därefterbehandlas skattemässigt som långivare till företagetför dessa 50 000 kr.Under hänvisning till det anförda får jag yrka bi-fall till den moderata reservationen.Anf. 2 ():Herr talman! Det här ärendet handlar om företa-gens ökning av aktiekapitalet. Nuvarande minimikapi-tal är , och det anses vara för litet för attskapa en stabil ekonomisk säkerhet i företaget. Dettaär en samstämmig svensk uppfattning, och det ärsjälvfallet också en utländsk uppfattning. Därför hardet kommit krav på en höjning. Man begränsar det till100 , som skulle vara det nya minimikapitalet.Detta skall ha skett senast den 31 december 1997.Nu har de flesta bolag höjt sitt aktiekapital, menandra har inte gjort det. av de 220 000 före-tagarna, dvs. 90 000 företag, hade den 1 oktober 1997av skilda orsaker inte höjt sitt aktiekapital. Det finnsolika orsaker till det. Grundorsaken är väl att det harvarit dåliga tider, som bekant, för företagen. En delföretag har hamnat i svårigheter när det gäller attanskaffa de extra 50 000 kronorna.Denna problematik för småföretagen har iakttagitsav . Det gjorde manredan under försommaren. Den påtalades för rege-ringen genom en skrivelse från företagarorganisatio-nen . Då krävde man för-längd tid för företagen att höja sitt aktiekapital.Regeringen gick företagarorganisationen till mö-tes, om än inte fullt ut, genom en proposition sominnebar ett förslag om förlängning av tiden för atthöja aktiekapitalet med . Ett enigt lagutskottbiföll förändringen, dvs. att det skulle bli en förläng-ning. Ett par partier tyckte dock att det skulle vara tvåårs förlängning i stället för ett. Till dem hör Folkpar-tiet. Det var helt i enlighet med företagarorganisatio-nens egen uppfattning.Egentligen borde allt ha varit frid och fröjd. Men istället utbröt det stora kriget i lagutskottet. Modera-terna kräver ekonomisk kompensation till alla företagsom redan har ökat sitt aktiekapital 100 000. Social-demokraterna vägrar förstås att införa sådana kom-pensationsregler.Herr talman! bedömning är följande.Jag börjar med behovet av stabila spelregler. Inomsåväl näringsliv som andra sektorer i samhället finnsdet ett starkt uttalat behov av stabila spelregler. Manskall veta vad man har att rätta sig efter. Regeländ-ringar som genomförs med kort varsel motverkar ettgott företagsklimat. De kan också, vilket nästan ärännu allvarligare, leda till att tilltron till regelsyste-men undergrävs.Med all säkerhet finns det en mängd företagare,aktiebolag och näringsidkare som anser att de föränd-rade lagregler som vi nu talar om inte uppfyller kra-ven på stabila spelregler. Jag tycker att detta är enprincipiellt berättigad kritik mot regeringen.Jag tycker heller inte att regeringen kan skyllaifrån sig och säga att det var Företagarnas riksorgani-sation som begärde ändringen. Jag tycker att rege-ringen på ett tidigare stadium skulle ha insett dennaproblematik. Den var tydligt skönjbar redan undervåren 1997. Hade man gått litet längre tillbaks hademan kunnat erinra sig vilka problem det var när viskulle införa bestämmelser om höjt aktiekapital förragången. Jag tycker att det hade varit rimligt att rege-ringen hade ingripit tidigare.Den andra punkten är frågan om kompensation tillde företag som redan har höjt sitt aktiekapital. Det ärmin bestämda uppfattning att inställ-ning är orealistisk. Jag tycker att den moderata analy-sen är ensidig. Det är klart att det också uppkommerfördelar i och med bestämmelsen om en höjning avaktiekapitalet.Om hade framställt sitt krav tidigareär jag rädd för att det hade stoppat all förlängning avtiden för ökning av aktiekapitalet. Det hade i sin turkvaddat en lång rad småföretag. Jag tycker att detborde vara svårt för varje politiskt parti, inte minst förett parti som påstår sig vara företagarnas främsta vän,att ta ansvar för att en lång rad småföretag går omkull.För övrigt kan jag tillägga att inte heller företagar-nas branschorganisation har krävt någon kompensa-tion. Vi andra i lagutskottet är i gott sällskap. Företa-garnas egen branschorganisation borde ha väl så storkompetens att bedöma om man skall säga ja eller nejtill förlängning. Jag tror att man har en kompetenssom borde kunna mätas med på dennapunkt.Herr talman! slutsats av detta blir attvi säger ja till en förlängning av tiden för ökning avaktiekapital. Vi tycker att är otillräckligt. Förragången var övergångstiden längre. Jag vill erinra omatt övergångstiden i var . I den situa-tion vi nu är i borde den i varje fall ha varit , ilinje med Företagarnas riksorganisations uppfattning,för att undvika framtida problem.Vi säger från sida nej till generellkompensation. Vi inser att vissa företag kan ha drab-bats ekonomiskt genom att onödigt tidigt ha anpassatsig till den nuvarande övergångsregeln. Jag utgår frånatt regeringen på lämpligt sätt i ömmande fall ser tillatt de särskilt drabbade företagen kan hållas skadeslö-sa.Herr talman! Avslutningsvis yrkar bi-fall till reservation nr 1 och avslag på nr 2.Anf. 3 () replik:Herr talman! Jag har inte talat om någon kompen-sation. Det har fått om bakfoten. Jaghar talat om att företagen skall behandlas precis somde företag som inte har följt lagen, som inte höjt kapi-talet och som sätter in 50 000 i lån. Dessa företag harrätt att ta ut räntan utan dubbelbeskattning, utan lö-neuttag och liknande. Företaget drabbas med 5 000.Allt prat om kompensation tyder på att har fått frågan på rätt bog.Jag har talat med Företagarnas riksorganisation.Man sade att nyheterna kom hastigt och beklagade inte hade hunnit fundera igenom frågan. Jag harvarit ordförande i organisationen , såjag vet att det är mycket att göra där.När regeringen lägger fram förslag som drastisktändrar förutsättningarna bör man tänka igenom demså mycket att man så långt möjligt lindrar effekternaav tidigare beslut. Det är detta jag ställer krav på. Dethar man inte gjort. När det kom en motion i den rikt-ningen hade jag trott och hoppats att regeringen skulleta vara på den och se till att dessa småföretagare intedrabbas mer än nödvändigt, med hänsyn till den lag-stiftning som man nu vill ta bort.Anf. 4 () re-plik:Herr talman! Jag vet inte om vi skall diskuterabakfötter här. Det är möjligt att jag har fått det helaom bakfoten. I så fall har vartenda parti i lagutskottetfått det om bakfoten. Det står alldeles tydligt vad dethandlar om. I reservationen står det "kompensation".Den reservationen har själv skrivitunder. Det förs en lång diskussion om just kompensa-tion. Jag tycker inte att vi skall leka med ord utan istället prata om realiteter.Jag tror att fler än har tänkt igenomfrågan, och de har kanske gjort det minst lika bra somhan. Jag tycker att det hade varit väldigt bra om jaghade fått svar på en enkel fråga. Vad hade gjort om näringsministern hade sagt att det inteblir någon förlängning mot bakgrund av de krav påkompensation som har ställt? Är StigRindborg beredd att på sitt ansvar ta alla de företagsom inte skulle klara sig? Är det småföretagarvänligpolitik i realiteten? Jag tycker att detta kräver rättmycket nyanserad analys, och det är uppenbarligen enbristvara i det här sammanhanget.Kanske också kan förklara för migvarför ett stort antal företag i mycket god tid har ökatsitt aktiekapital. Finns det ingen som helst affärsmäs-sig fördel i att ha ett aktiekapital som ligger åtminsto-ne på de minimigränser som har bestämts, jämförtmed att gå på något slags svag övergångsbestämmel-se? Jag tror faktiskt att marknadsekonomin funkar såatt detta också har en fördel.Anf. 5 () replik:Herr talman!