prot · GK0989 · 1997-04-15 00:00:00 — Jag tror inte heller att detgår att åberopa som stöd för den kristdemo-kratiska linjen i denna fråga.Sedan gav även den vrångbild sombrukar ges av den socialdemokratiska politiken, att viskall pensionera bort folk ur arbetskraften, fiffla medstatistiken och sopa problemen under mattan. Det ärju inte på det sättet. Studera våra förslagoch våra siffror! I det fempunktsprogram vi läggerfram består fyra av punkterna uteslutande av insatsersom syftar till att skapa fler jobb eller att skapa ut-bildningsplatser som ger bättre utbildade människorsom hävdar sig bättre på arbetsmarknaden i framtiden.Det femte området, arbetsmarknadspolitiken, in-nehåller en rad olika insatser. Där finns kvalitetshöj-ningar som gör det möjligt att hålla en högre nivå påarbetsmarknadsutbildningen. Det ger också störrechans att få jobb . Det innebär en vissuppluckring av olika regelsystem som ibland kanskapa onödiga dröjsmål och onödig byråkrati.Det finns också ett inslag - jag medger det - avtillfälliga och tidsbegränsade insatser som gör detmöjligt för människor som närmar sig pensionsåldernoch som är långtidsarbetslösa att gå i pension i förtid.Chansen för de flesta av dessa människor att få ettreguljärt jobb på arbetsmarknaden är mycket liten -tyvärr. Vi har också aviserat förslag om genera-tionsväxling. Även det kommer att vara en tidsbe-gränsad insats. Avsikten är ju att vi när de reguljärainsatserna får full styrka inte skall behöva tillgripaden här typen av insatser. De kan dock spela en rollpå kort sikt.Sammantaget är den helt övervägande delen avvåra insatser inriktade på att skapa nya jobb, att sättafler människor i arbete och att göra arbetskraften merkompetent.Till sist vill jag nämna utredningom att öppna tjänstesektorn. Jag har fått kritik här för att jag inte rusar ut och anammaren del av de förslagen. Jag tycker att vi kan ha respektför traditionen i svenskt utredningsväsende att re-missbehandla förslagen innan man tar ställning. Detskall vi göra också i det här fallet.Men på en punkt tror jag redan nu att jag kommer att förbli oeniga. Jag är inte anhänga-re av pigavdrag. Visserligen har jag behövt städa uppefter det borgerliga konkursboet i statsfinanserna,men jag har inte tagit hjälp av några pigavdrag ochjag kommer inte att vilja införa några i framtidenheller.Anf. 28 () replik:Herr talman! Jag undrar, om läggerhanden på hjärtat, om det var en god eller en dålignyhet när han fick veta att han hade kvar.Men låt oss börja med principer om deförsta som blir de sista. Jag blir verkligen skrämd närjag hör tolka på det här sättet.Vad det handlar om när det står att de första skall blide sista är de människor som kom i sista sekundenoch ville komma med in i himmelriket - inte att bliutkastade, , där det skulle råda gråt ochtandagnisslan. Jag tror att ni helt har missförstått denhär principen.Men det är inte . De sista kan också bli deförsta. Det är inte för sent att ändra sig på den härpunkten, om man vill se en annan ålderssammansätt-ning på arbetsplatserna.Den här kvalitetshöjningen skulle jag gärna viljaställa en fråga om. Det är ju ganska intressant att det ifråga om kvalitetshöjningen står att den skall gällainom offentlig sektor, i kommunala sammanhang.Men är det ju så, som vet, att det imånga kommuner har lagts ut ganska mycket verk-samheter på entreprenad - även efter valet 1994.Trots att man sade att det skulle upphöra har det sna-rast accelererat. Min fråga är: Kommer de pensionärersom vårdas på någon typ av servicehem ellerliknande där kommunen har lagt ut detta på entrepre-nad till en privat vårdgivare också att få del av dennakvalitetshöjning? Eller är det enbart i de kommunersom ännu inte har hunnit lägga ut det här på entrepre-nad eller har valt att bedriva det i egen regi som mankommer att få del av kvalitetshöjningen?Är det så att det bara gäller där kommunen ärhundraprocentig huvudman har vi byggt in en våld-sam segregation. Då är det bara i de kommunalt driv-na verksamheterna som man skall få någon som gårmed ut på promenad, någon som skall finnas med ochläsa tidningen och göra alla dessa kvalitetshöjandeåtgärder. Jag tror att det vore oerhört värdefullt omErik kunde klarlägga den här saken.Jag undrar också, i fråga om upphandlingen ochEU:s konkurrens- och upphandlingsdirektiv: Kan manha så olika villkor som det här skulle ge om det enbartvar den rent kommunala verksamheten som kunde fådel av kvalitetshöjningen? Skulle man då inte kommai konflikt såväl med den svenska konkurrenslagstift-ningen som med de direktiv som vi har åtagit oss attfölja genom vårt medlemskap i ?När det slutligen gäller de s.k. pigorna, herr tal-man, går det naturligtvis att ha kvar de ideologiskaskygglapparna. Men i väldigt många länder har detvisat sig att det här är en alldeles utmärkt form attkomma in i arbetslivet - att faktiskt serva de pensio-närer som inte får tillräckligt med hemtjänst frånkommunen och att hjälpa de dubbelarbetande små-barnsföräldrar som inte hinner med. Och varför skallde här människorna hellre hållas i arbetslöshet? Kanfinansministern redogöra för hur mycket pengar som strömmar in i form av skatter och avgifter ochmoms på tjänster som utförs i hemmen? Jag troratt det här till absolut övervägande del handlar omsvarta jobb. Med den attityd som regeringen harkommer vi att fortsätta vänja människor vid att det ärsvartjobb som gäller. Det är där tillväxten kommer attske. Det är dags att ta bort de ideologiska skygglap-parna nu och våga satsa också på den här branschen.Anf. 29 Finansminister ()replik:Herr talman! Den s.k. Kalmarmodellen med kvali-tetshöjningar är utformad så att den skall kunna till-lämpas inom den offentliga sektorn - kommuner ochstat samt försäkringskassorna. Men det stannar viddet, och det har naturligtvis att göra med de mycketförmånliga regler som det här systemet innebär.Nu märker jag en något paradoxal situation. Å enasidan kritiseras regeringen häftigt för den här insatsen,som anses vara alldeles felaktig, fiffel med statistikenoch allt vad vi har fått höra. Å andra sidan är insatsenändå så pass attraktiv att det här kommer förslag omen utvidgning, att den skall utsträckas till en vidarekrets. Även entreprenörer som tar över viss verksam-het från kommunerna borde, om jag förstår MatsOdell rätt, kunna omfattas av detta. Såvitt jag förstårär detta inte möjligt, även om jag skall lämna ett litetfrågetecken för exakt hur det här regelverket slår i deenskilda fallen. Det kan jag inte svara på i detalj. Menutformningen är avgränsad till den offentliga sektorn,och det finns goda skäl för detta.Sedan har vi återigen tjänstesektorn. Jag är mycketöppen för att diskutera olika åtgärder som gör detmöjligt att få till stånd fler jobb i tjänstesektorn. I ochför sig undrar jag ibland varför man till varje prismåste stimulera jobb i just tjänstesektorn. Man kanfaktiskt med lika god rätt säga att det är bra med flerjobb i varusektorn också. Jag ser inget skäl till varförvi nödvändigtvis måste begränsa oss till en viss sek-tor, även om den är ganska stor. Människor kan göraprecis lika produktiva och värdefulla insatser i varu-sektorn som i tjänstesektorn.Men låt gå för att vi kanske i vissa avseenden haronödiga hinder i tjänstesektorn. Vi skall se över detta.Dan utredning har lagt fram ett antalförslag av litet skiftande beskaffenhet; jag är person-ligen mera intresserad av några av förslagen ochmindre av andra. Låt oss se vad remissomgången gerför resultat. Sedan skall vi ta ställning till detta.Pigavdragen, som är en varm anhänga-re av, är ju prövade i . Det är ett land som ioch för sig har en del erfarenheter som vi kan dranytta av, men det här blev ingen stormande succé. Detsäger ju danskarna själva. Det har fått en ganska blyg-sam omfattning. Jag är rädd för att även ifortsättningen får plocka sina dammråttor själv.Anf. 30 BO ():Herr talman! Man kan fundera över vilket måletför en bred ekonomisk politik egentligen skall vara.Om man försöker formulera det mycket enkelt, kanman säga att syftet, till den del vi politiker svarar föratt driva en ekonomisk politik, rimligen bör vara attskapa bra förutsättningar för människor i olika avse-enden. Man bör försöka se det ur individens perspek-tiv.I debatten har vi framför allt kritiserat re-geringen för bristen på insikt om hur viktigt det är förmänniskor att få ett jobb och att inte känna att de barablir pensionerade eller erbjuds utbildning, även omutbildning visst kan vara bra. Det viktiga är att vi fåren dynamik, så att tillräckligt många nya jobb växerfram. Detta är en av de stora bristerna.En annan brist som vi har pekat på men som viinte hunnit diskutera så mycket , är det faktum attså många människor dignar under de skatter somsocialdemokratin kritiserade för många decenniersedan men som man nu excellerar i att både införaoch höja. För låg- och medelinkomsttagare är det ettproblem för välbefinnandet att känna att man är in-snärjd, att pengarna efter skatt inte räcker till, att manhar små marginaler och att man är beroende av detoffentliga om något skulle hända. Och det offentligalevererar inte tillräckligt.Regeringen har lovat mycket när det gäller pen-sionerna och en hel del andra saker, men löftena höllsinte. Sjukvårdsköerna oroar många människor i dag.Kvaliteten på de löften som gavs var inte tillräckligtbra. I normala fall har människor då inget annat attvälja på, därför att pengarna efter skatt inte räcker till.Det borde alltså vara ett mål i sig att minska bidrags-beroendet och se till att människor i det normala fallethar en chans att leva på sin lön. De skall kunna klaramindre problem när de uppkommer.Samtidigt är det tredje målet att vi skall begränsastatens och kommunernas insatser till de kärnuppgif-ter som måste väl. Så när vi blir riktigt sjukaoch långvarigt sjuka skall vi veta att vi får bra vård,utan de köer som håller på att växa. Vi skall få enersättning som gör att vi klarar oss ekonomiskt. Viskall få det stödet när det behövs.En handikappad skall inte få assistentersättningenneddragen på det sätt som regeringen och Centerpar-tiet har gjort. Jag har inte hört försvaravarför man skall försämra förutsättningar för tolkbi-stånd till döva och dövblinda. Det föreslås i tilläggs-budgeten . Det skulle vara intressant att höravarför regeringen väljer att göra detta. Det är ert an-svar att ni drar ned för dem som är svaga. Det gälleräven , om han vill svara på detta.Att verkligen koncentrera kärnuppgifterna så attstaten klarar sina viktiga och raka uppgifter bordevara målet för den ekonomiska politiken. Men i detavseendet misslyckas regeringen. Mycket går tillbakatill att jobben inte växer fram.Därför känns det hemskt att höra om pigavdrag. Jag vet inte om finansministernhar lust att lyssna, men det kunde vara intressant attfundera litet kring hushållstjänster.Vi har i ett par omgångar haft avdrag för repara-tion på byggnadssidan. Man har fått skattereduktionerför att reparera hus och lägenheter. Jag vet inte omErik kallar de byggnadsarbetarna för drängar.Men jag har svårt att kalla de människor om städar ihemtjänsten, hos pensionärer eller här i förpigor. Det gjorde ju i talarstolen.Han sade att den som städar åt någon är en piga. Socialdemokraterna borde vara förgoda för att upprätthålla den typen av fördomar.Det finns en mängd jobb som behöver utföras mensom inte blir utförda, därför att det finns hinder: ar-betsmarknadsregler, skatter och mycket annat. Denstarkaste kritiken mot , regeringen ochdet stödparti som nu blivit, är att de inteförmår bryta ned de hinder som finns. Därför får manen slutsummering som visar att fortfarande ärarbetslösa när vi går in i det nya årtusendet. Detta ärett misslyckande, , och det måste beteck-nas som ett sådant.Det skulle vara intressant att höra finansministernförklara vad det är som gör att han dogmatiskt försö-ker använda uttryck som pigavdrag i stället för attfundera över om inte ännu fler skulle kunna få den typav jobb som de människor som städar hos honom iFinansdepartementet har, hellre än att vara arbetslösa.De skulle kunna ha möjligheter till utbildning ochbättre jobb om finansministern tycker att det är för-nedrande att städa. Jag städar själv, och jag antar atthan också har gjort det någon gång.Vad är finansministern beredd att göra för attverkligen öka förutsättningarna för dessa jobb? Ärhan beredd att slopa dubbelbeskattningen så att in-dustrin får bättre förutsättningar? Hur kom ni på idén- som både LO och SAF kritiserar - att fördubblasjuklöneperioden, så att det blir svårare för de mindreföretagen att anställa? Det skulle vara intressant atthöra resonera om hur de nya jobbenskall kunna växa fram med de hinder som ni självapekar på till viss del men inte gör något åt, t.ex. lö-nebildningen och arbetsmarknadsregleringen.Anf. 31 () replik:Herr talman! ville säkert ha upp fi-nansministern och inte mig, men jag kunde faktisktinte avstå från att ge en replik när togupp sjukvårdsköerna och alla som dignar under skat-tetrycket.Bo Lundgren och jag är överens på en punkt:skattesänkningar behövs för låga inkomster. Men vihar radikalt olika uppfattningar om hur det skall fi-nansieras. De rika hushållen, framför allt de som ägermycket aktier, har ökat sina förmögenheter på ettoerhört kraftfullt sätt . villsänka skatten kraftigt också för dem, ännu mycketmera än för låginkomsttagarna också procentuellt sett.För sådana som och mig själv vill hant.ex. sänka skatten kraftigt. Detta vill han finansierabl.a. genom att ta pengar från vård, omsorg och skola.50 miljarder ville ta från kommuner ochlandsting i sitt förra budgetförslag.När nu moderater far land och rike runt ochskrymtar om de långa sjukvårdsköerna och de socialanedskärningarna i kommunerna blir jag och mångamed mig moraliskt upprörda, åtminstone vi som vethur det ligger till med de konkreta, praktiska försla-gen.Sluta hyckla, ! Tala om att ni finansi-erar de stora skattesänkningarna på stora förmögenhe-ter och inkomster genom att skära ännu mer för degrupper som ni i den allmänna retoriken säger ervärna om!Anf. 32 BO () replik:Herr talman! Jag måste göra . Vi föreslår inte ett öre i besparingar på sjuk-vården eller på kärnuppgifter som skall utföras avkommuner och landsting. Det vi föreslår är bespa-ringar på netto, som kan tasfrån andra, inte prioriterade verksamheter.Anf. 33 () replik:Herr talman! Det vore ju mycket glädjande ommoderaterna totalt och radikalt har lagt om politikenjämfört med den motion ni lade fram sedan.Då föreslog ni oerhört stora nedskärningar i anslagentill kommuner och landsting, dvs. skola, vård ochomsorg.Anf. 34 Finansminister ()replik:Herr talman! Jag vill först rensa bort ett påståendeur debatten som framfört ikammaren. Regeringen föreslår inte några indrag-ningar av tolktjänsten till döva och dövblinda. Rege-ringen föreslår indragning av en del av en anslagsbe-hållning som används för stimulansbidrag, som ändåupphör vid utgången av detta år. Den indragningenberör på intet sätt tolktjänsten till döva och dövblinda.Jag hoppas att vi slipper höra det påståendet i fort-sättningen. Över huvud taget är det märkligt att höraen företrädare för ett parti vars främsta uppgift är attständigt begära sänkta skatter och mindre resurser tillstat och kommun låtsas måna om olika utsatta gruppersom är beroende av samma offentliga sektor för sinvälfärd och för sin framtid.Vi fick på nytt höra om de skattebördor som läggspå svenska folket och vikten av att sänka skatterna.Jag tycker att det finns skäl att påminna om att skatte-bördorna på svenska folket ytterst bestäms av deutgifter som vi beslutar oss för i stat och kommun.Det är ett faktum att utgifterna på tidskenade i höjden som sänkteskatter, främst för de välbeställda.Men notan för detta jättelika underskott får desvenska skattebetalarna betala förr eller . Ty-värr är detta en del av de bördor som svenska folketnu får bära. Man kommer aldrig ifrån de utgifter somBo Lundgren trodde att det gick att låna till. ellersenare får detta bekostas. Det är ett hyckleri att talaom att det går att sänka skatterna hur som helst, närman låter statsfinanserna förödas på det sättsom skedde tidigare.Anf. 35 BO () replik:Herr talman! När det gäller historien låter ErikÅsbrink som en papegoja. Det får han fortsätta attgöra. Jag tänker inte bemöta det.På de få sekunder jag har till förfogande vill jagbara slå fast, att med världens högsta skatteuttag, somvi har i , vore det väl konstigt om vi inte kun-de klara att koncentrera insatserna från det offentligapå de människor som behöver dem bäst. Ni har dragitned ersättningen till de handikappades assistenter, nihar försämrat änkepensionerna och mår med all rättdåligt av det, åtminstone opinionsmässigt.Ni ser inte på det vis som vi gör på en vettig bud-getstrategi. Om man sänker skatten för vanliga männi-skor så att de klarar sig utan det offentliga, kan man istället se till att koncentrera stödet till dem som verk-ligen behöver det.Anf. 36 Finansminister ()replik:Herr talman! Alltför väl bekräftar Bo Lundgrendet jag sade. Å ena sidan talar han om behovetav skattesänkningar, å andra sidan pekar han ut ut-giftsområden där det inte skall ske nedskärningar,utan kanske t.o.m. utökningar. Detta går inte ihop.Det är fullständigt omöjligt. Enda resultatet, om mangenomför en sådan politik i verkligheten, är att det gåråt pipan med statsfinanserna. Det har vi redan sett.Sedan kommer det surt efter för svenska folket, somskall betala detta lättsinne.Anf. 37 ():Herr talman! Det finns två stora problem i Sveri-ge, dels den höga arbetslösheten, dels den storastatsskulden. När vi vill vidta åtgärder för att avveckladessa kallar litet raljant det för avveck-lingspolitik.Ja, vi vill avveckla statsskulden, vi vill avveckladen höga arbetslösheten och vi vill avveckla Barse-bäck. Men har vältaligt pläderatför en konserveringspolitik. För det första vill hanbevara . För det andra vill han bevara denhöga statsskulden. För det tredje innebär det att hanbevarar de ekonomiska problem som finns i kommu-nerna.Genom den möjlighet som vi nu skapar att till-fredsställa stora vårdbehov, stora behov inom äldre-omsorgen och stora behov inom skolan fyller vi be-hov som i andra sammanhang vältaligtbrukar säga är viktiga. Men orden hänger inte sam-man med konkret handling.Jag förstår inte varför vill bevaraproblemen. Han säger nej till att avveckla sådant somlägger börda på kommande generationer, statsskul-den, kärnkraften, osv. Varför vill inte Bo Lundgrenanvända budgetöverskottet, vilket nu är möjligt, tillatt få ned den stora statsskulden? I stället talar BoLundgren om överbeskattning. Det är det vanligaretoriska resonemanget från Moderata samlingsparti-et.Sedan talar med förakt om de män-niskor som har arbetat länge och känner sig ganskabrända. De närmar sig 65-årsåldern. När de erbjudsmöjligheten att lämna arbetsmarknaden och inte läng-re stå till arbetsmarknadens förfogande raljerar BoLundgren över det.Vi vet också att Moderata samlingspartiet av ochtill har lagt fram förslag om att höja pensionsåldern.Om man lägger fram och genomför ett sådant förslagkommer det att hårdast drabba de människor som harhaft kroppsarbete under hela sitt liv. De människorsom har haft andra pensionsregler och kunnat gå ipension tidigare, de kan gå. Men för de personer somhar haft kroppsarbete - vårdbiträdet eller byggnadsar-betaren som känner sig utbränd - har Bo Lundgreninget som helst intresse och känner inget som helstansvar. Det är en ganska avslöjande politik från Mo-derata samlingspartiets sida.Jag vill sedan vända mig till vännen , som normalt är en fridsam person. Men i dagtycker jag att han gör några uttalanden som det finnsskäl att kommentera.Han talade om en kedja människor som kundeställas upp. Men, , skall vi inte erkän-na att det också fanns en kedja människor som vikunde rada upp , 1993 och 1994? Jag tycker,herr talman, att har gjort sigkänd som en bildmakare med selektivt minne och enpratmakare som inte tar politiskt ansvar.Lars ondgjorde sig också över detmiljöstöd från EU som kan tillföras lantbrukssektorn.Då vill jag fråga : Innebär det att LarsLeijonborg tar avstånd från det med EUframförhandlade avtalet, som hans finansminister varmed och undertecknade 1994? Eller står inte LarsLeijonborg längre för vad fyrpartiregeringen gjordepå denna punkt? Svara , det kan vara bra föreftervärlden att veta!Sedan vill jag vända mig till ochtala om premiereserven. Den är, som veta, inlåst och skyddad på Riksgälden. I finns två ledamöter som sitter här ikammaren. Den ene är , den andre ärOlof . Om inte tror på BoLundgren, kan han med förtroende vända sig till OlofJohansson.Nu vill jag vända mig till . Han taladeupprepade gånger om människor av kött och blod. Jagvet inte hur han i sitt anförande komtillbaka till "människor av kött och blod". Jag villfråga om han känner till att det finns andramänniskor, som inte är av kött och blod. I så fall ärjag nyfiken. Om det är så har kd funnit en människo-form som inte är känd på vår jord.Jag måste säga att var virrigare ännormalt , och det vill inte säga litet. att inte lyckats få Socialdemo-kraterna att byta ideologi. sade saknar ideologi. skall jag ioch för sig inte försvara Socialdemokraterna, men jagtycker att det logiska bör redas ut. måstebestämma sig för om han vill prata utan logiskt sam-manhang eller med logiskt sammanhang. Om mansaknar någonting kan man inte byta. Om man byterkan man inte sakna. måste bestämma sigför hur det skall vara på den punkten.Till vill jag också säga att det förvånarmig att som i så många sammanhang talatom vården och omsorgen inte ens närmar sig detområdet . tar vi fram de resurser som kd iandra sammanhang säger sig vilja ha. Jag konstaterarockså att , som har sagt att manvill öka resurserna till vården, nu är bönhört överhövan. Det noterade bara med enbisats.Herr talman! Det aktstycke som ochregeringen gemensamt har lagt fram bildar en ordent-lig grund, som gör det möjligt för oss att ge oss i kastmed den höga arbetslösheten, få fart på företagandet,främja miljön och se till att vi också får en rättvisfördelningspolitik.Vi har lagt en ordentlig grund för ett starkareSverige. Det skall bli intressant att se vad andra parti-er kommer med. Vi har gjort en kraftsamling, och härhar nu talare efter talare ägnat tid åt att blicka tillbakaoch gnälla. Jag tycker inte att era inlägg är särskiltklädsamma.Anf. 38 () replik:Herr talman! Jag tror inte att förtjänar någon längre replik.När jag talar om ideologi handlar det om att stimu-lera företagare att satsa.Jag talade inte så mycket om vården, men jag kangärna göra det. Vi kristdemokrater hade föreslagit sexoch en halv miljard redan i budgetarbetet ,men det röstade tillsammans medSocialdemokraterna emot. har de ångrat sig. Jagtror att det är trettionde gången som de river upp ettnyligen fattat beslut.Anf. 39 () replik:Herr talman! Det finns tidigare genomförda åtgär-der för att stimulera företagssektorn. Vi har sänktarbetsgivaravgifterna, men i en riktning som framförallt främjar de små företagen. Vi har sänkt egenavgif-terna för egenföretagarna. Vi har infört ROT-avdragför reparation, och kvittningsrätt för inkomst av kapi-tal vid nystartande av företag. Vi tar inte ut någonförmögenhetsskatt på O- och OTC-listade aktier. Vihar infört lindringar i dubbelbeskattningen för onote-rade företag. Vi har reducerat stämpelskatten. Vi hartagit fram miljardprogram för småföretagsutveckling.Vi har avskaffat bilaccisen.Det här var några åtgärder. går vi vidare, ochvidgar lönesumman med sänkt arbetsgivaravgift.Fåmansbolagen får ordentliga lättnader. Vi klarar utdet hela, så att det framförhandlade utnytt-jas fullt ut m.m. Detta gör vi för att lägga en bra grundför en tillväxt inom den privata sektorn. , centerpartister handlar.Anf. 40 ():Herr talman! Jag är glad att min bild med de600 000-700 000 demonstrerande arbetslösa hargripit tag.