prot · GK09115 · 1997-06-05 00:00:00 — Jordbruket har också rätt att ställa krav påatt få konkurrera på så lika villkor som möjligt. Detkan man ju inte om det är olika avgifter, elskatter ochhandelsgödselskatter samt dieselskatter som är betyd-ligt högre. Vi tycker att det är rimligt att man får job-ba på lika villkor. Jag är benägen att hoppas på ytter-ligare insatser från statsrådets sida för att skapa kon-kurrens på lika villkor.Anf. 172 Jordbruksminister ():Fru talman! Låt mig bara avslutningsvis säga attdet naturligtvis är så att bruk av jord över huvud tagetfrigör näringsämnen. Ju mer vi bökar i jorden, destomer frigörs dessa ämnen och kan läcka till vattendrageller avgå till luften. Förekomsten av handelsgödsel ärinte den enda orsaken till problem med näringsäm-nesläckage. Därför är det naturligtvis oerhört viktigtatt det sker ett forsknings- och utvecklingsarbete ochatt vi funderar om vi kan effektivisera våra metoderoch kan bruka jorden med mindre jordbearbetning.Som jag har sagt , finns det naturligt-vis anledning att fundera över många olika metoder,men jag tror definitivt inte att man kan undanta han-delsgödsel som en av källorna till näringsäm-nesläckage. Därmed blir naturligtvis frågan om attoptimera den användningen oerhört viktig. Det är minbestämda uppfattning att ekonomiska styrmedel ärviktiga för att se till att vi verkligen inte använder merhandelsgödsel än vad som är nödvändigt och att vikan bruka utan att få de stora problemen med närings-ämnesläckage.Fru talman! Jag är säker på att vi får anledning attåterkomma till den här diskussionen. Jag har redo-gjort för att det pågår utredningar när det gäller såväljordbrukets konkurrenskraft som utvärdering av våraprogram och metoder för att nå resultat i fråga omväxtnäringsläckage och andra miljöproblem. När deutredningarna är färdiga kommer de givetvis att bliföremål för diskussion och fortsatt hantering. Det härär en del i en diskussion som vi har all anledning attfortsätta.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på interpellation 1996/97:342 omkontrollkostnaden vid köttbesiktningAnf. 173 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat vilka åt-gärder jag avser att vidta med anledning av höjning-arna av kontrollkostnader vid köttbesiktning.Enligt regleringsbrev för skallverksamheten avseende bl.a. köttbesiktning liksomtidigare finansieras med avgifter som bestäms avStatens livsmedelsverk efter samråd med Riksrevi-sionsverket.Under /96 redovisade verksamhe-ten ett stort ekonomiskt underskott för verksamhets-områdena storskaliga slakterier och fjäderfäslakterier.Med anledning av det ekonomiska utfallet1995/96 har gjort en översyn avavgifterna för finansiering av köttbesiktningen vidstorskaliga slakterier för tamboskap och fjäderfä.Översynen resulterade i en ändring av fördelningen avkostnader för personal och provtagning samt centralakostnader. För bl.a. täckande av ökade kostnader samtför den vikariereserv som måste finnas för att ersättade tidigare använda företagsanställda avbytarna förbesiktningsassistenter höjdes avgifterna med totalt ca16 % för tamboskapsslakterier och för fjäder-fäslakterier. beräknar Livsmedelsver-ket att kostnaderna för ifrågavarande avgifter liggerpå per kg i den storskaliga slakteriverksam-heten i Sverige.Med anledning av ett rådsdirektiv /43/EG, sombeslutades och som reglerar hur veterinärakontroller av levande djur och animaliska produkterskall finansieras, ser för närvarandeöver de svenska reglerna i detta avseende. Eftersomöversynen innebär att EU:s direktiv skall följas kom-mer kostnaderna för köttbesiktningen i däref-ter att vara i paritet med kostnaderna för motsvarandeverksamhet i övriga medlemsländer i EU.I avvaktan på resultatet ser jag ingen anledning attvidta några åtgärder.Anf. 174 ():Fru talman! Jag vill tacka jordbruksministern försvaret på denna interpellation. Det är uppenbart att enhöjning är väldigt väsentlig när detgäller stora slakterier. När det gäller mindre är höj-ningen av allt att döma ännu större, för att inte tala omhur det är för gårdsslakterier, där höjningen kan rörasig uppåt kronan i en del fall. Om man ser det ur densynpunkten är detta ingenting som bidrar till att för-bättra konkurrensen.De väldiga höjningarna är litet överraskande. Deär mycket kännbara inte minst beroende på att slakt-marginalen är låg i dagens läge, när lönsamheten överhuvud taget är mycket låg när det gäller köttproduk-tion, t.ex.Jag tycker ändå att statsrådet inte säger så mycketom den verkliga orsaken till det stora underskottet.Den skulle jag gärna vilja ha litet fler besked om.Statsrådet hänvisar också i svaret till rådsdirektiv96/43/EG, som beslutades och som regle-rar hur veterinära kontroller av levande djur och ani-maliska produkter skall finansieras. Hon påpekar attLivsmedelsverket nu håller på att titta över de svenskareglerna i detta avseende. Sedan menar statsrådetuppenbarligen att man när översynen är gjord kommeratt följa de direktiv som finns i EU. Det antyds ocksåatt kostnaderna för köttbesiktningen i därefterskall vara i paritet med kostnaderna för motsvarandeverksamhet i andra EU-länder.Det är mot den bakgrunden ganska intressant attkonstatera att man, om man reser runt i , kanse att det är stora skillnader när det gäller just dessakostnader. I , t.ex., finns det områden där detinte kostar någonting och staten står för hela räkning-en. I andra områden i svarar staten för 50 %av räkningen. I subventioneras köttbesikt-ningen. Det finns faktiskt olika lösningar på olikahåll.Jag vill med hänsyn till detta fråga statsrådet omavsikten är att efter denna genomgång skallha samma avgiftsnivåer som de andra EU-länderna,eller i varje fall jämförbara, så att man får en vettigkonkurrenssituation. Den bidrar också till att snedvri-da konkurrensen i annat fall. Dessa viktiga frågor harockså betydelse ur konsumentsynpunkt.Anf. 175 Jordbruksminister ():Fru talman! Låt mig svara på den sista fråganförst. Då är svaret ja. Avsikten är att vi efter dennaöversyn skall tillämpa EU:s direktiv. Det skall innebä-ra att vi får ett avgiftsuttag som är jämförbart med detsom finns i övriga EU-länder.Låt mig också säga att det är min uppfattning attdet är oerhört viktigt att vi håller kostnaderna föravgifterna så låga som möjligt, dvs. att vi är så effek-tiva som möjligt i kontrollen och tillsynen. Självfalletkan avgifterna vara betungande. Vi måste hela tidenarbeta för att vara så effektiva som möjligt och hållanere kostnaderna.Det är naturligtvis också avsikten med den över-syn som gör. Vi skall verkligenvara effektiva och se till att vi använder resurserna såbra som möjligt.I svaret, dvs. att det görs en översyn i syfte att viskall följa EU-direktivet, finns också skälet till att jaginte ser någon anledning att nu gå in och göra föränd-ringar i det system som vi har lagt fast. Det råderingen tvekan om att det blev ett stort underskott närdet gäller avgiftsfinansieringen /96. Detmåste vi komma till rätta med. Vi kan inte accepteraett avgiftstak som innebär ständiga underskott.Den översyn som har gjort medanledning av underskottet har lett till de föreslagnaavgiftshöjningarna. De får ligga kvar i avvaktan påden mer övergripande översynen i syfte att anpassatill EU-direktiven.Anf. 176 ():Fru talman! Jag vill tacka statsrådet för dessa syn-punkter. Det är glädjande att höra att inriktningen äratt kontrollen skall vara effektiv. Det är uppenbart attdet är någonting som har brustit ganska rejält medtanke på de väldigt stora kostnadsökningarna, som jagtror kan vara mycket betungande. Jag vet att de ärbetungande för många inte minst mindre slakterier.Även för de stora innebär dessa kostnader en väldigtstor del av slaktkostnaden.En annan sak som i sammanhanget kan vara rättintressant är frågan hur de andra EU-länderna agerarnär det gäller kostnaderna för administrationen, försalmonellakontrollen och för andra speciella kontrol-ler som vi i har. Förhoppningsvis leder dettasamarbete till att man skärper kontrollen också i deandra länderna. Då är det intressant att veta hur manfinansierar det.En annan fråga är också intressant. Det är fråganom hur importen av kött finansieras. Jag vet att EU-länderna inte kan ta ut några höga avgifter från Sveri-ge, men man tar av allt att döma ut avgifter från tredjeland. Med tanke på turbulensen kring de olika sjuk-domar som har härjat är den fråganrelevant. Det är den också med tanke på vår speciellasalmonellakontroll. Vi kan också ta in antibiotikafrå-gan i sammanhanget, och är det kanskelika relevant att ta in hormonproblematiken.Hur verksamheten finansieras är viktigt. Jag haruppfattningen att det är oerhört viktigt att verksamhe-ten finansieras av det land som exporterar hit. Svens-ka producenter och slakterier skall inte genom sinfinansiering stå för kostnader som inte rör deras pro-duktion. Det skulle vara intressant om statsrådet hadenågot besked att ge på den punkten.Anf. 177 Jordbruksminister ():Fru talman! Låt mig först säga att ambitionernanaturligtvis är höga när det gäller besiktning av kött.Det är de mot bakgrund av att det är oerhört viktigafrågor ur konsumentperspektiv. Det är en av deaspekter som är oerhört viktiga och där vi har högaambitioner. De höga ambitionerna resulterar också ikostnader.Den avgiftshöjning som har företagits motsva-rar en kostnad på per kilo. Det är den kost-nadsnivån vi talar om.Ingvar säger att det är uppenbart att nå-gonting har brustit. Den bedömningen får står förhonom. Det var inte den bedömningen jag gjorde,men jag påpekade att det givetvis alltid är angelägetatt vi är så effektiva som möjligt i en verksamhet somvi finansierar med hjälp av avgifter. Det måste helatiden finnas en ambition att utnyttja resurserna såeffektivt som möjligt. Det är också en tanke medöversynen. Vi skall se till att vara så kostnadseffektivasom möjligt för att hålla kostnader för avgifter nere.Tanken med det gemensamma EU-arbetet är justatt vi skall undvika att skapa konkurrenssnedvridandevillkor med hjälp av olika avgifter, men också medhjälp av olika ambitionsnivåer för besiktningen i olikaländer. Tanken med ett direktiv som reglerar dennahantering är just att utjämna mellan olika medlems-länder inom den europeiska unionen, så att vi kanundvika den typen av problem, men ändå givetvis haen hög ambition när det gäller besiktningen av kött.Anf. 178 ():Fru talman! Jag delar uppfattningen att vi skall haen hög ambition. Jag tror att det är viktigt ur konsu-mentsynpunkt men också ur producentsynpunkt närdet gäller den framtida utvecklingen.Det gäller ju att vi från svensk sida kan utnyttja demöjligheter som en stor marknad ger. Det gäller ocksåatt vi kan få betalt för det som vi lägger ned härvidlag.Det är kanske det stora problemet . Men vihoppas ju att den här utvecklingen och de problemsom man har haft skall leda ökad förståelse för den svenska linjen i dessasammanhang.Jag har ju fått besked när det gäller den här ut-redningen, som jag tycker är riktig och välbehövlig.Nog är något snett när man har en kostnadsökning på16-17 % när inflationen inte är så hög. Det måstevara någonting. Jag förstår att den här utredningenkanske kan komma med synpunkter som förklarar dethela.Det gläder mig att man tänker följa EU-direktivetoch att man försöker arbeta för att samordna dessaområden så mycket som möjligt framöver. Jag haringen anledning att vara kritisk i det avseendet, menjag har anledning att följa utvecklingen. Jag tror attdet är positivt om statsrådet har samma ambition,nämligen att skapa rättvisa villkor och att skapa braförutsättningar för de fina livsmedelsprodukter som vihar. De positiva signalerna behövs.Anf. 179 Jordbruksminister ():Fru talman! Den ambitionen kan vi ha gemensamt,även om vi i många andra fall inte har samma ambi-tioner. Självfallet är det viktigt att vi kan lyfta framden fina svenska kvaliteten i produktionen. Men detär också viktigt att vi har en fungerande kontrollverk-samhet, så att vi kan leda i bevis att vi lever upp tillde höga ambitioner som vi har satt upp för våra verk-samheter.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på interpellation 1996/97:344 omgenetiskt förädlade växterAnf. 180 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag ber om ursäkt. Jag tänkte börja lä-sa upp interpellationen. Det hade kanske inte tillförtså mycket. Min uppgift är ju att läsa upp svaret, vilketjag nu skall göra.Lennart Brunander har frågat mig om regeringen iEU kommer att sträva efter en mer restriktiv hållningtill genmanipulerade livsmedel än den som finns,på vilket sätt regeringen kommer att garantera valfri-het för konsumenter och producenter när det gäller attvälja produkter som inte är genmanipulerade och påvilket sätt regeringen kommer att motverka den eko-nomiska koncentration till kemiindustrin som tillåtlig-heten av gentekniken kommer att innebära.Jag delar uppfattning att gen-tekniken måste värderas utifrån sina möjligheter menockså utifrån eventuella risker.Vi har i mycket högt ställda krav på sä-kerhet vad beträffar såväl foder som livsmedel. Dessakrav gäller oavsett om produkterna är baserade pågentekniskt modifierade råvaror eller inte.Jag redovisade så sent om i riksda-gen, i ett svar på en interpellation av ,regeringens syn på hur bedömningen av användningenav genteknik bör göras.Kravet på en uttömmande vetenskaplig granskningav såväl användningen av tekniken som de produktersom tas fram är för del självklart. Det ärviktigt att riskbedömningen sätts in i ett bredare sam-manhang och att konsekvenserna av alternativ teknikanalyseras som jämförelse.Kravet på att konsumenterna skall få informationom ett livsmedel innehåller eller kan innehålla gene-tiskt modifierade produkter är också självklart.Rådets förordning om nya livsmedel trädde i kraftden . Förordningen omfattar bl.a. livsme-del som innehåller, består av eller har framställts avgenetiskt modifierade organismer. Den grundläggandebestämmelsen är att livsmedel som omfattas av för-ordningen inte får innebära några risker för konsu-menterna.Förordningen innebär att ett nytt livsmedel skallbedömas av ansvariga myndigheter innan det får släp-pas ut på marknaden. Vidare fastställs krav på märk-ning av sådana livsmedel.Vad gäller den aktuella genmodifierade majsenoch sojan, som godkändes innan förordningen om nyalivsmedel trädde i kraft, har bedömtatt såväl sojan som måste märkas enligt be-stämmelserna i förordningen.Med förordningen om nya livsmedel har vi fåttgemensamma bestämmelser om riskvärdering ochmärkning av genetiskt modifierade livsmedel. Det ärenligt min uppfattning ett stort steg framåt även omkraven på märkning inte blev så långtgående som vihade önskat. kommer dock att fortsätta arbetaför en så fullständig märkning som möjligt.Lennart Brunander tar i interpellationen upp frå-gan om särhållning av genmodifierad och icke-genmodifierad spannmål. Jag vill mot bakgrund däravnämna att jag bjöd in livsmedels-branschen och konsumentorganisationer för att disku-tera just den frågan. Vid mötet framkom att det finnsett starkt önskemål att regeringen skall verka för ettkrav på särhållning av genmodifierade råvaror. Viarbetar nu med frågan och överväger hur den pålämpligaste sätt skall drivas vidare.Lennart Brunander har i sin fråga också en delpåståenden om kemikalieindustrin och kemikaliean-vändningen inom jordbruket.Samtidigt som vi på alla sätt bör begränsa kemi-kalieanvändningen i jordbruket kan vi inte blunda föratt det i vissa lägen fortfarande inom det konventio-nella jordbruket är nödvändigt att använda dessamedel, t.ex. för att man skall kunna förhindra sjuk-domsspridning.Jag för min del vill inte utesluta att den modernagenteknikens användning i växtförädlingen faktisktskulle kunna hjälpa oss i våra strävanden att minskakemikalieberoendet.En sådan utveckling kan utgöra ett steg när detgäller att nå målsättningen att skapa ett ekologiskthållbart samhälle.Anf. 181 ():Fru talman! Det är naturligtvis viktigt att hålla re-da på både papperna och generna i det här samman-hanget, så att de hamnar där de skall vara. Vi fickhöra i Ekot att generna är litetopålitliga. Det finns hoppande gener. Det gör kanskeatt osäkerheten är litet större än tidigare.Jag skall i alla fall tacka för svaret. Anledningentill att jag tar upp den här frågan och envisas med denlitet grand är att det är väldigt viktigt för oss medlivsmedel. Det är det som vi lever av. Vi är ju i Sveri-ge angelägna om att vi skall ha bra och nyttiga livs-medel. Det är man säkert på andra håll också, ävenom vi har olika utgångspunkter.Det här med genteknik, genmodifiering, genmani-pulation - eller hur vi nu vill uttrycka det - skaparnaturligtvis möjligheter. Det ger oss möjligheter attgöra sådant som vi inte kunde göra tidigare. Det kanvara både bra och dåligt. Vi är tydligen överens omatt detta kan skapa möjligheter men att det också finnsrisker. Och det är riskerna som vi skall försöka kom-ma bort från. Då är det viktigt att se vad vi användertekniken till.Jordbruksministern säger i slutet av svaret att detär möjligt att användningen av gentekniken kan inne-bära att vi kan minska kemikalieanvändningen i jord-bruket. Det är mycket möjligt att det ,när vi lär oss det här, kan bli så. Men när det gällerdet som är aktuellt i den här debatten - utplacering avväxter i naturen - är det precis tvärtom. Man har juanvänt tekniken till att göra växterna tåliga mot gifter.Det får många konsekvenser. Det går ju definitivt motden inriktning som vi har i , att vi skall minskaanvändningen av gifter.Jag delar naturligtvis jordbruksministerns upp-fattning att vi behöver använda gifter . Precissom vi människor behöver mediciner behöver vissasaker i naturen ibland korrigeras. Men målsättningen iSverige är ändå att vi skall minska användningen avgifter.När det gäller majs, soja och sockerbetor - det ärju aktuellt nu - är det bärande just att man har gjortdem tåliga mot gift. Det uppstår då ett antal frågor,både hos mig och hos andra människor. Vi har enopinion i som är fundersam över varför jord-bruksministern i många fall är litet släpphänt när detgäller detta. Hon driver inte frågorna på det sätt somjag tycker att man borde göra.Man kan fråga: Är detta farligt att äta? Svaret blir:Nej, jag tror inte det, eftersom produkten i sig inte ärförändrad. Men jag kan inte vara alldeles säker på attdet är så. Det kan naturligtvis finnas saker och tingsom inte är bra.Det stora problemet uppstår ju när vi släpper utdet här i naturen. Vad får det för effekt på den biolo-giska mångfalden? Vad får det för effekt i övrigt påutvecklingen inom det här området? Vi minskar jubredden i användandet av olika sädesslag. Jag skullevilja ha litet synpunkter från jordbruksministern på dehär sakerna.När det gäller särhållande av genmanipulerad ochicke-genmanipulerad säd refereras till ett samtal medproducenter och konsumenter i , men det är juegentligen inte där vi kan lösa det här problemet, utandet måste lösas där grödorna odlas. Det är Sverigesoch EU:s agerande gentemot som är viktigt i dethär sammanhanget. På vilket sätt tänker den svenskaregeringen agera för att skapa den förutsättningen?Det talas här om en märkning, och den är bra och detär bra att man har utvidgat den, men märkningen blirju nästan omöjlig om inte råmaterialet kan identifie-ras, så att man kan avgöra om det är t.ex. genmanipu-lerad soja eller majs eller inte. På vilket sätt tänkerden och jordbruksministern ageraför att få till stånd den märkningen och särhållningen?Anf. 182 ():Fru talman! Det är heller inte första gången jagdiskuterar genmanipulerade grödor med jordbruks-ministern. Jag tror att det här för min del är den tredjeinterpellationsdebatten i den frågan, möjligen denfjärde.Det här är mycket viktiga frågor, och det ärmycket intressant att se att opinionen inom EU börjargå åt det håll som var den svenska linjen mensom kanske inte har varit det ,nämligen en mycket restriktiv hållning.Det kom för en resolution frånparlamentet som är mycket kritisk till att kommissio-nen har godkänt . Man skriver t.ex. att eko-nomiska och handelsmässiga påtryckningar vägdetyngre än överväganden om folkhälsan och skydd avmiljön. Man skriver också att det inte finnsnågra fördjupade studier över de långsiktiga effekter-na av genmanipulationer. Man skriver att det finnsrisk för att en spårgen som är resistent mot antibiotikaöverförs till människan. Man skriver att parlamentetupprepar sin ståndpunkt att livsmedelssäkerhet ochdärmed konsumenternas hälsa måste prioriteras. Dethär är alltså en mycket kraftig kritik mot det beslutsom har fattats. Man påpekar också i dokumentet attÖsterrike och faktiskt har haft modet attsäga nej.Jag har tidigare framfört att jag skulle ha önskatatt hade haft en betydligt restriktivare inställ-ning i den här frågan och också vågat säga ifrån kraft-fullt.Det finns en del saker i svaret som förvånar miglitet och som jag skulle vilja få förtydligat ytterligare.Det novel feed-direktiv som tas fram verkar fak-tiskt bli mer långtgående än novel food. Jag har ocksåförstått att det finns ett stort intresse för att omprövanovel food, för att man inser att de märkningsreglersom kom inte motsvarar de krav som medborgarna iEU har. Hur ställer sig jordbruksministern till enomprövning och skärpning av novel food? De märk-ningsregler som har tagits fram är ju ganska medel-måttiga. Det blir väldigt litet som märks. Det handlarframför allt om det som går till foderindustrin, och detär ju inte så intressant för oss konsumenter. Däremotmärks t.ex. inte lecitin, som finns i avlivsmedlen.Jag skulle också vilja ha en kommentar vad gällerden skärpning som tydligen är på gång i fråga omdirektiv /220, en skärpning som lär gå åt det hålletsom vi interpellanter skulle önska.Det lär också ha kommit en hel del propåer frånstora livsmedelskedjor och från många starka konsu-mentorganisationer, som i har gjort framställ-ningar för att få en särhållning av sojan och majsen.Hur avser jordbruksministern att agera i den frågan?Andelen genmanipulerad soja under odling förra åretvar , medan andelen har stigit till20 %. Det innebär att det här är en utveckling som gårmycket snabbt. Man får på det här sättet en störreskörd, och det skulle alltså motivera det här. Om vi iEU kan få en särhållning av den genmanipuleradesojan och den som inte är genmanipulerad, då börjardet också finnas ett tryck på bönder att se eventuellaekonomiska fördelar med att inte odla den manipule-rade sojan. Hur bedömer jordbruksministern det?Jordbruksministern säger också i svaret att det"fortfarande inom det konventionella jordbruket ärnödvändigt att använda dessa medel, t.ex. för att för-hindra sjukdomsspridning". På vilket sätt kan Ro-undup och Basta förhindra sjukdomsspridning? Det ärju dessa medel som det här handlar om. De genmani-pulerade grödor vi har är resistenta mot Roundup ochBasta. Detta är medel som är mycket obehagliga justdärför att de slår ut allt i ogräsväg. Jag är övertygadom att lågdospreparaten kommer att visa sig ha enbetydligt större effekt inom ekosystemen än vad manhittills trott. Jag tror bl.a. att man kommer att diskute-ra insektsförekomsten och lågdospreparaten i framti-den.Jordbruksministern säger också att de här grödor-na skulle kunna leda till ett ekologiskt hållbart sam-hälle. Då måste det vara litet märkligt för jordbruks-ministern att kunna konstatera att den ekologiskaodlingen inte är ett dugg intresserad av det här, snarare ser det här som ett hot.Det här är frågor där jag hoppas få ett förtydligan-de.Anf. 183 ():Fru talman! Jag skall försökaatt inte upprepa det som redan har sagts, även om jaginstämmer i mycket av det som de två föregåendetalarna har sagt.Det här är inte bara en etisk fråga, utan också enprincipiell. Vad vi bestämmer oss för att göra nulägger ju grunden och principerna för mycket övrigt.Min och linje i den här frågan är att viskall vara försiktiga.