prot · GK09113 · 1997-06-03 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1996/97:113Tisdagen den 3 juniKl. 10.00 - 18.20Det justerade protokollet beräknas utkomma -------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 28 maj.2 § Val av en ställföreträdande ombudsman vidJO-ämbetetAnf. 1 ():Herr talman! föreslår en-hälligt att för tiden den 1 september 1997till till ställföreträdande om-budsman vid utser f.d. president biföll förslagoch utsåg därmed tillställföreträdande ombudsman vid § Anmälan om återtagande av plats i riksda-genFörste vice talmannen meddelade att () återtagit sin plats i , varige-nom uppdraget som ersättare upphört för vice talmannen meddelade vidare att Hele-na () återtagit sin plats i riksda-gen, varigenom uppdraget som ersättare upphört förAnna Corshammar-Bojerud.4 § Meddelande om aktuell debatt och infor-mation från regeringen torsdagen den 5 juniFörste vice talmannen meddelade att på begäranav Moderata samlingspartiets riksdagsgrupp skulleaktuell debatt om förhållande till EMU an-ordnas kl. 9.00.Från regeringen skulle finansminister inkomna skrivelsen hade följande lydelse:Till talmannenRegeringen har länge dröjt med att ge besked omsin inställning till ett svenskt deltagande i det europe-iska valutasamarbetet vad avser euron och den ge-mensamma . Det har klargjorts attden socialdemokratiska partiledningen kommer attoffentliggöra sin uppfattning tisdagen den 3 juni.Ställningstagandet till medverkan iEMU:s tredje fas har av statsministern betecknats somett mer betydelsefullt beslut än t.o.m. inträdet i EU.Av det parlamentariska läget följer att regeringsparti-ets ståndpunkt bestämmer den svenska linjen.Eftersom det före vårsessionens slut inte ges någotannat tillfälle att i diskutera förhål-lande till EMU, begär den moderata riksdagsgruppenen aktuell debatt i detta ämne möjligt, för-slagsvis torsdagen den 5 juni.Stockholm den 30 maj 1997Lars F TobissonGruppledareFörste vice talmannen meddelade vidare att omkring skulle justitiemi-nister lämna information om viktigarefrågor i på justitiedeparte-mentets område.5 § Information från regeringen om upprät-tande av ett euroatlantiskt partnerskapsråd(EAPR)Anf. 2 Utrikesminister ():Herr talman! Förändringstakten i europeisk säker-hetspolitik är mycket hög. 1997 framstår som ettnyckelår för den säkerhetspolitiska utvecklingen i vårdel av världen.De förändringar som pågår sker på flera plan ochrör ett flertal organisationer.En viktigt process handlar om ,som är den centrala delen i den nya alleuropeiskasäkerhetsordning som vi försöker skapa. Grundidénbakom EU-samarbetet är att förhindra att krig utbrytermellan de länder som utkämpade det andra världskri-get. Den utgångspunkt som fanns vid EU:s bildandeär naturligtvis tillämplig alltfort. En väl genomfördutvidgning av Europeiska unionen är ett högt priorite-rat utrikes- och säkerhetspolitiskt mål för regeringen.NATO:s beslut att inleda diskussioner om en nyutvidgning av alliansen har också starkt bidragit tillden pågående förändringen av det säkerhetspolitiskalandskapet.Beslut om vilka länder som skall ingå i en förstautvidgningsomgång kommer enligt planerna att fattasvid i . Sverigedeltar inte i besluten om NATO-utvidgningen, men viför fram våra synpunkter. Vi vill se- respekt för alla länders säkerhetspolitiska val,- ökad säkerhet för hela ,- inga nya skiljelinjer.NATO har självt markerat att utvidgningen skallbidra till hela säkerhet - även vad gäller deländer som inte omfattas av utvidgningen. NATOhar ett stort ansvar för att leva upp till detta sitt åta-gande.Förutom den planerade NATO-utvidgningen på-går också en förändring av NATO och dess samver-kan med icke-medlemmar, bl.a. en ökad tonvikt påkrishantering, en fördjupning av samarbetet inomPartnerskap för fred, PFF, och ett utbyggt samarbetemed Ryssland.NATO och undertecknade i den27 maj ett omfattande samarbetsavtal. Detta måstebetraktas som en historisk händelse - en av de vikti-gaste efter det slut.Överenskommelsen innebär att man upprättar ettgemensamt råd, med regelbundna möten på politisknivå, tätt politiskt och militärt samarbete och samrådsamt, där så är möjligt, gemensamt beslutsfattandeoch agerande. Denna samverkan omfattar ett mycketbrett område, alltifrån allmänna säkerhetspolitiskafrågor till krishantering och nedrustningsfrågor.Grunden finns nu således för att engagera Ryss-land i ett långtgående samarbete med NATO, vilketockså underlättar för ett bredare europeiskt samarbe-te. Detta är viktiga steg på vägen mot gemensamsäkerhet i som vi från svensk sida så gärnavälkomnar. Mycket kommer att bero på huravtalet genomförs, och med vilket konkret innehålldet fylls.Det är naturligtvis av avgörande betydelse attsamarbetet mellan och inte sker påbekostnad av andra länders säkerhetsintressen.Herr talman! Det euroatlantiska partnerskapsrådet- som kommer att förkortas EAPR - bildades formellti i . Det bör ses som ettviktigt led i de säkerhetspolitiska förändringarna iEuropa.Rådet är i sin tur en del av det utvecklade Part-nerskap för fred, vars syfte är att vidareutveckla sam-arbetet mellan NATO och en bred krets av partner-länderna på de områden som inte handlar om försva-ret av det egna territoriet.Sveriges deltagande i PFF har gjort detmöjligt för oss att förbättra vår egen förmåga att ge-nomföra fredsfrämjande insatser och krishanteringtillsammans med samarbetsländerna.Samarbetet inom PFF är en förutsättning för attmilitära insatser liknande den i Bosnien skall kunnagenomföras och bli effektiva. PFF spelar dessutom enviktig förtroendeskapande roll, eftersom det bidrar tillatt öka samarbetsytorna på det militära området mel-lan de europeiska länderna.Det euroatlantiska partnerskapsrådet blir paraply-organ för det hittillsvarande PFF-samarbetet. , , som tillkomför att stärka samarbetet mellan NATO och de fornaWarszawapaktsländerna efter upp-lösning 1991, upphör. Det uppgår nu i EAPR.Regeringen ser EAPR i första hand som ett organför praktiskt samarbete kring krishantering som utförsav NATO. Vi fäster också stor vikt vid de möjligheterrådet erbjuder att ge oss bättre delaktighet i planeringoch beslutsfattande i sådana krishanteringsinsatser därvi bidrar med trupp, såsom exempelvis i Bosnien.Liksom tidigare krävs FN- eller OSSE-mandat förfredsfrämjande aktioner.Samarbetet avgränsas till den del av NATO:s ar-bete som inte rör försvaret av medlemsstaternas terri-torier eller säkerhetspolitiska garantier. Detta är avgö-rande för att som militärt alliansfritt land skallkunna delta i samarbetet.En annan utgångspunkt är att varje land självt av-gör på vilka områden och i vilken utsträckning det villdelta i samarbetet mellan NATO och partnerländerna.Sveriges regering och riksdag har full kontroll övervårt samarbete med NATO och övriga partnerländer.Sverige kommer att delta endast i de delar vi självavill delta i.Ytterligare en viktig aspekt är EAPR:s alleurope-iska karaktär. Samtliga 43 PFF-länder, inklusiveRyssland deltog i bildandet av EAPR. Vi fäster frånsvensk sida särskild vikt vid att det euroatlantiskapartnerskapsrådet och fårlikvärdig ställning och vid att frågor som berör samt-liga partnerländer diskuteras parallellt i de båda orga-nen.EAPR-kretsen kommer att mötas en gång i halv-året på utrikes- och försvarsministernivå. På ambas-sadörsnivå kommer rådet att mötas i en gångper månad. Det finns också möjlighet till möten påstats- och regeringschefsnivå.Bildandet av det euroatlantiska partnerskapsrådetinnebär inga förändringar i rådande arbetsfördelningmellan berörda europeiska organisationer. Det gällersåväl Organisationen för säkerhet och samarbete iEuropa, , som EU, Västeuropeiska unionen,VEU, och . Tanken är att kompletteraderas verksamhet, inte att konkurrera med dem. Dub-belarbete och konkurrens mellan organisationernamåste undvikas.Regeringen ämnar återkomma till i enskrivelse om innehållet i det svenska deltagan-det i EAPR.Herr talman! Med det euroatlantiska partnerskaps-rådet och vidareutvecklingen av Partnerskap för fredhar vi fått ett instrument som kan användas för att ökaförtroendet både i och i vårt närområde. Sam-tidigt kan rådet stärka våra möjligheter att möta nyautmaningar på krishanteringsområdet.EAPR har stora möjligheter, men det ankommerpå deltagarna att nu fylla det med konkret innehåll, tillnytta för alla berörda. Tillsammans kan ett upptagan-de av nya medlemmar i , NATO-Ryssland-avtaletoch , rätt utnyttjat,utgöra nya viktiga steg i byggandet av gemensamsäkerhet och en europeisk säkerhetsordning, där allaländer deltar.Jag vill avslutningsvis understryka regeringensuppfattning att ett aktivt svenskt deltagande i deteuroatlantiska partnerskapsrådet inte på något sättförändrar grundläggande hållning. Vi förbliren nation som förenar vår säkerhetspolitiska positionutanför militärallianser med ett aktivt ansvarstagandeför säkerhet.Anf. 3 ():Herr talman! Utrikesministern inledde med att be-röra . Jag är vänsterpartist och serinte medlemskapet i EU som en säkerhetspolitisknettofördel för . Det innebär givetvis att jaginte heller för andra ser det så. Den delen av anföran-det lämnar jag tills vidare därhän. Positionerna tordevara väl kända såväl inom som utom riksdagen.Vad gäller PFF fanns det, som jag uppfattar det,en bred uppfattning att undertecknande avramdokumentet hade sin utgångspunkt i Sverigesdeltagande i FN:s fredsbevarande operationer. Utri-kesministern antyder också att så är fallet.Nu utvidgas PFF, men utvärderingen av den hit-tillsvarande planeringsprocessen har skett utan poli-tisk diskussion. Det gäller i vart fall i och isamhället i övrigt. I vilken utsträckning diskussionerhar förts inom regeringen har vi i litenkännedom om.Utrikesministern avslutar med att deltagandet iEuroatlantiska partnerskapsrådet inte på något sättförändrar grundläggande säkerhetspolitiskahållning. Om vi i den här processen vid varje stegsom tas utan politisk diskussion får höra detta, blir detmed förlov sagt föga trovärdigt. Det här är en processsom sker till stor del öppet men också smygande, ochvi kan först i efterhand se dess effekter. Just detta medi efterhand tycker jag är symtomatiskt. Vi får här redapå att har deltagit i detta med undertecknan-de. , om , kommer viatt få ta ställning till detta.Det här är inte bra. Vad tänker utrikesministerngöra åt det?Anf. 4 Utrikesminister ():Herr talman! Vad gäller själva rådet handlar detom att NACC, det tidigare samarbetsrådet i PFF,upphör och att i stället det euroatlantiska part-nerskapsrådet har bildats. Detta förändrar ingentingalls. Det finns inga förpliktelser i detta. Det är enkonsultationsmekanism, precis som det var tidigare.Däremot öppnas nu större möjligheter att gå in i olikatyper av samarbete. Detta kan man se som ett smör-gåsbord. Frågan är vilka delar av det samarbetet ellervilka rätter av smörgåsbordet vi vill ta till oss. Dåmåste naturligtvis vara med och säga sitt,och vi återkommer till om detta.Anf. 5 ():Herr talman! Min synpunkt på detta var den att vii ett läge med snabba och djupgående förändringar idet svenska säkerhetspolitiska mönstret hamnar i ensituation där vi i efterhand får godta stegen. Stegen tasutan politisk diskussion i en mycket liten krets i rege-ringen och i en miljö där i övrigt myndigheternas,främst Försvarsmaktens, ställning är utomordentligtstark. Jag menar att det här gäller förändringar avsådan vikt att på ett annat sätt än vad somsker vid en sådan här informationsstund måste fåtillfälle att ta ställning, inte i efterhand till en skrivel-se. Vi måste få en stimulans till en djupgående dis-kussion i och i samhället i övrigt.Anf. 6 Utrikesminister ():Herr talman! Jag tycker att det är alldeles utmärktmed en ordentlig diskussion. Den bör också varagrundad på fakta. Då måste man först inse att rådet isig inte innebär någon större förändring. Däremotligger det en mängd möjligheter i det här. Låt ossdiskutera de möjligheterna men också se att det härkan finnas begränsningar. Det är det som vi nu skallanalysera. Det här är ännu inte på något vis klart. Viskall analysera detta och komma tillbaka till riksda-gen.Vi agerar här på precis samma sätt som alla andraländer. Min granne vid rådsmötet var den schweiziskeutrikesministern, och jag lovar attSchweiz inte går in på några äventyrligheter när detgäller neutraliteten.Anf. 7 ():Herr talman! Det är bra att ingår i dettaråd, och det är bra att utrikesministern markerar enpositiv syn på . Detta ärenbart steg i en process där NATO och EU tillsam-mans skall ingå som väsentliga delar i den europeiskasäkerhetsordningen. Detta bygger på NATO:s beslutatt i likhet med EU - och för övrigt också med - stå öppet för medlemskap för alla Europasdemokratier. En fråga som inställer sig efter utrikes-ministerns deklaration är: Hur ser regeringfundamentalt på hela denna NATO-process?Utrikesministern sade att vi för fram våra syn-punkter. Det skulle väl uppfattas så att det är rege-ringens synpunkter som förs fram, men det som re-dovisas är ju de synpunkter som NATO självt har.Vore det nu inte dags att regeringen tydligt markeradeSveriges positiva syn på denna NATO-process i desshelhet, dvs. att den förstärker säkerhet och ärbra för och för ?Den andra fråga som jag har är mera praktisk. Närnu skall ha regelbundna konsultationer engång inom detta råd, vore det då inte rim-ligt att bygga ut vårt rent praktiska samarbete medNATO, t.ex. genom att tillsätta en NATO-ambassadör? Det kan väl ändå inte vara rimligt att enambassad som är avsedd för relationer med ipraktiken skall ägna sig åt NATO-frågor.Anf. 8 Utrikesminister ():Herr talman! Jag tycker själv att det är något svårtatt tala om huruvida det här blev bra eller inte förEuropas säkerhet innan NATO har fattat beslut omutvidgning. Jag är inte i den positionen att jag kansäga det innan det har skett. Vi måste förhålla oss såpass kallt och kritiskt analyserande att vi förbehålleross rätten att se hur processen hanteras till dess detförsta beslutet har fattats och vi har sett vad somkommer efter.Det vi har sett av NATO i den här proces-sen har varit positivt, nämligen att man arbetade såkonstruktivt tillsammans med och fick ihopdetta historiska avtal. Man har även inbjudit andraländer utanför NATO-kretsen till möjlig samverkaninom det euroatlantiska partnerskapsrådet. Jag serdetta som positiva delar i processen. Jag vill först seMadridbeslutet innan jag avger något omdöme.Lennmarker frågade hur vi skall vara represente-rade på ambassadörsnivå i rådet. Jag menar att detlämpligaste sättet att vara representerad är att ackredi-tera vår ambassadör i till rådet. Det blir ensidoackreditering. Det är så det i praktiken har funge-rat tidigare. Då blir det också formaliserat på detsättet.Anf. 9 ():Herr talman! Jag blir litet bekymrad över utri-kesministerns förhållningssätt. Det kan väl inte vararimligt att i en för säkerhetcentral fråga inte skall ha en uppfattning om rörelse-riktning. En småstatsattityd där man väntar och seroch i efterhand noterar och möjligtvis välkomnar vadsom skett, kan inte vara en rimlig ambitionsnivå förSverige. måste väl i denna för kontinentenssäkerhet alldeles avgörande process ha en uppfattningom den är önskvärd eller inte. Det förvånar migmycket att den inte i denna fråga -men i en del andra avgörande europeiska frågor - haren uppfattning i det fundamentala.Det är väl ändå rimligt att vi får en egen NATO-ambassadör så att vi kan hantera våra relationer på ettmer effektivt sätt. Jag tycker att det vore rimligt avartighet gentemot Belgien.Anf. 10 Utrikesminister ():Herr talman! Jag har under hela diskussionen omprocessen med en utvidning av NATO sagt att vissaprinciper som vi måste följa skall vara tydliga. En avde principerna är en respekt för alla länders säker-hetspolitiska val. Vi kräver det för vår säkerhetspoli-tiska position, och vi måste kräva att andra ländervisar små länder denna respekt.Det ligger ett tungt ansvar på NATO, när man nuförändrar den säkerhetspolitiska kartan, att inte nyadiken grävs. Det skall inte dras nya oöverstigligaskiljelinjer. Därmed skall säkerheten öka för helaEuropa, inte bara för några stater på bekostnad avandra.Detta är våra principer. Jag förstår inte logiken iatt , innan besluten har fattats, säga att principer-na följs av NATO. Man måste väl ändå först se vilkabeslut NATO faktiskt fattar.Anf. 11 MARIANNESAMUELSSON (mp):Herr talman! Utrikesministern avslutade sitt talmed att hänvisa till att detta deltagande inte på någotsätt förändrar grundläggande säkerhetspoli-tiska hållning. Det föranleder mig att fråga vad dengrundläggande säkerhetspolitiska hållningen är.Jag menar att vi ganska tydligt kan se att är påglid i NATO-frågan. Precissom utrikesministern sade tidigare, deltar man flitigt iatt välja bland rätterna på smörgåsbordet. Frågan ärom inte regeringen sväljer hela smörgås-bordet och vill vara med i allt.Jag kan inte förstå vad det är som föranleder nu så snabbt skall vara med i den nya organisa-tionen. Återigen är det fråga om en sammanslutningsom skall trimma krigsorganisationen för att bemötaeventuella krig. Det är ju vad PFF i stor utsträckninggör. Det är inte längre fråga om fred och nedrustning.Det förs inte heller från regeringshåll någon debatteller görs ett starkt ställningstagande mot att NATOfortfarande är en kärnvapenallians. Regeringen accep-terar tyst att med hjälp av ett utvidgat NATOden yta i världen där man kan agera aktivt med kärn-vapen kommer att utvidgas.Jag skulle vilja ha svar på vart är på väg iNATO-frågan . Är det inte dags att regeringentydligt deklarerar sin ståndpunkt och kanske gör somModeraterna och , dvs. säger att man tän-ker sig ett medlemskap ?Anf. 12 Utrikesminister ():Herr talman! Jag är något förvånad över MarianneSamuelssons inlägg. Det är som om inte har hört vad jag har sagt. är ettmilitärt alliansfritt land. Denna grundhållning ändrasinte på något sätt. Jag har framhållit det i min infor-mation till flera gånger.Att dessutom är starkt mot kärnvapen ochaktivt verkar mot kärnvapeninnehav torde vara allombekant. Det har ingenting med den här debatten attgöra. Vi kommer att fortsätta det arbetet.I den här debatten måste man försöka skilja på vadsom är försvaret av ett lands territorium och att vimåste samverka i fråga om fredsfrämjande insatser.Fredsfrämjande insatser sker på FN:s mandat. Det ärdet vi gör tillsammans med NATO i Bosnien. PåMarianne inlägg verkar det som om honaldrig hört talas om Bosnien. Det är det vi gör där.Sådant måste man faktiskt förbereda sig för.När vi skickar svenska soldater till den typen avoperationer, skall vi göra det utan att ha något somhelst inflytande över den typen av operation? Det ärdet som nu säger. Jag tycker attdet är oansvarigt.Anf. 13 MARIANNESAMUELSSON (mp):Herr talman! Jag har både läst, hört och även setthur regeringen har agerat i dessafrågor. Jag och flera med mig har noterat att man istörre utsträckning öppnar dörren för NATO. Det ärinte längre fråga om att vara alliansfri. Jag tror inte attomvärlden uppfattar så.Den nya organisation man tydligen skall ingå imed ambassadör, innan ens har fått möjlig-het att fatta beslutet, innehåller en ny del, nämligen attförsvarsministrarna skall träffas. har det varitutrikesministrarna, men här ingår även försvarsminist-rarna. Det måste väl i praktiken innebära ett nyttställningstagande?Anf. 14 Utrikesminister ():Herr talman! Jag ber verkligen att varamycket noga i att göra skillnad på det som handlar omförsvaret av ett lands territorium och försvarsförplik-telser till andra länder. Det är alliansens, NATO:s,hårda kärna. Men det är också alliansfrihetens hårdakärna. Det är en glasklar gräns mellan detta och delta-gandet på FN-mandat i fredsfrämjande aktioner. Jagkan inte nog tydliggöra detta. Här behövs tydligenmycket pedagogik för att detta skall sjunka in.Jag blir ganska upprörd och ogillar mycket närriksdagsledamöter tillvitar varandra åsikter som manaldrig har uttalat. Jag har inga planer på att försöka fåSverige in i NATO. Regeringen har inga planer pådetta.Är det inte lika bra att höra vad vi säger? Vi me-nar faktiskt vad vi säger. Jag kräver respekt för denhär åsikten, och vill inte behöva få den ifrågasatt. Jagförstår inte vad det skulle vara för vits för min del attständigt uttala detta, men på något vis i hemlighettycka någonting annat. För mig är skillnaden mellanterritorialförsvar och fredsfrämjande glasklar. Jagskulle hoppas att också ledamöter kundegöra dessa två viktiga saker klara för sig.Anf. 15 ():Herr talman! Jag tackar utrikesministern för in-formationen. Det är detta rådformellt bildades, och som riksdagsledamot kan manförstås till en början känna att det inte är helt till-fredsställande att diskussion inte har förts i riksdageninnan blir medlem i ett sådant här samar-betsorgan. Men jag tar fasta på att utrikesministernsäger att det kommer en skrivelse från regering-en. Jag tror nämligen att det är viktigt med tanke påvad som händer inom den europeiska säkerhetsstruk-turen. Det finns många samarbetsorgan. Under som-maren kommer det att stå ytterligare klart hur densäkerhetspolitiska kartan kommer att se ut efterNATO:s utvidgning.Jag tar fasta på att utrikesministern säger att dettaär ett samarbetsorgan, som skall vara ett praktisktorgan för krishantering. Det skall vara beslutsfattande,och det är bra för oss som bidrar med trupp. Det ärbra att får titta på detta för att i för-hållande till andra strukturer kunna se hur arbetetskall bedrivas.Jag tycker också att det är viktigt - och det sade juockså utrikesministern väldigt tydligt - att detta intehar någonting att göra med försvarsgarantier eller engemensam säkerhetspolitik inom NATO. Det är ändåen princip som vi har slagit fast i , att vi kanse samarbete inom ramen för vår militära alliansfrihetsom något positivt.Jag tycker alltså att det skall bli spännande att fåjobba med detta, och titta på vad det här samarbetsor-ganet praktiskt kan tillföra och Europassäkerhet.Anf. 16 Utrikesminister ():Herr talman! Det euroatlantiska partnerskapsrådetär just ett råd. Det är alltså ingen organisation somSverige söker medlemskap i, utan ett forum för kon-sultation och samråd. Det som man skall konsulteraom är just hur man skall arbeta med Partnerskap förfred. Det gäller de frågorna - det är där substansenligger. har ännu inte åtagit sig något särskilt iden här substansen . Det kommer att göras suc-cessivt, men innan ett program dras upp för detta villregeringen samråda med . Därför planerarregeringen nu denna skrivelse till hösten.Jag har hört efter litet grand med andra utrikes-ministrar om hur de har förfarit. Det är samma förfa-rande i alla länder - alla går inte till , meninget land har begärt besked från innanbildandet av rådet. Rådet i sig innebär nämligen intenågra egentliga förändringar. Det är först när manbörjar ta för sig av smörgåsbordet som förändringarkan uppstå. Inför detta skall naturligtvis den normalaprocessen med ske.Anf. 17 ():Herr talman! Detta föranleder mig att ställa enväldigt kort fråga. Utrikesministern sade i sitt anfö-rande att varje land avgör självt i vilka delar man villsamarbeta. Jag utgår från att regeringen kommer attpresentera i skrivelsen inom vilka områden som Sve-rige vill samarbeta och vara med i rådet, så att vi kandiskutera det hela utifrån det.Anf. 18 Utrikesminister ():Herr talman! För regeringen är samarbetet inomPartnerskap för fred, som enhälligt ställdesig bakom 1994, det bärande i det hela. De principer-na gäller alltfort. Regeringen skall nu litet mer kon-kret tydliggöra dem i en skrivelse till riksdagen.Det kan vara så att vissa länder vill betona andradelar av samarbetet - delar som kanske intealls vill vara med i. Därför är det viktigt att inte baravisa möjligheterna för , utan att också låtariksdagen vara med och sätta begränsningar i dettaarbete.Anf. 19 ():Herr talman! Det är utomordentligt viktigt attSverige är med i de sammanhang där fred och säker-het kan skapas i , och där det kan göras inomramen för militära alliansfrihet.