prot · GL0917 · 1997-10-22 00:00:00 — Och viskulle väl inte vara lyckliga över att det är vi i Sverigesom spräcker den nordiska passunionen. Den innebärju att vi får resa fritt men att det finns gränskontroller.Schengen däremot innebär att det är förbjudet medgränskontroller.Dessutom har detta en mycket stor inverkan påflyktingpolitiken, asylpolitiken och asylrätten. Jag troratt vet detta. Därför är det mycketkonstigt att hon inte alls tar upp det. Jag tror att utri-kesministern mycket väl känner till den massiva kritiksom har kommit från flyktingorganisationer ochUNHCR och de uttalanden som har gjorts om attSchengenavtalet och dessa skrivningar innebär ettbrott mot . Det måste utrikesmi-nistern faktiskt ta upp och bemöta och tala om varförSverige inte har begärt undantag, precis som Belgienhar gjort.Det finns många frågor. Framför allt är kanske denstora frågan hur många som över huvud taget vet vaddet här betyder. Hur många är det som lyssnar på dethär och som vet vad vi pratar om? Jag lät göraen liten privat opinionsundersökning utanför riksda-gen i går med hjälp av mina medarbetare. Av 100slumpvis utvalda personer mellan klockan ett och fyrapå eftermiddagen kunde tolv säga att de visste någon-ting om vad Amsterdamfördraget var. De visste att dethade någonting med EU att göra. De associeradeordet fördrag med EU. Kunskapen var inte större änså. Jag tror att kunskapen inte är större än så på väl-digt många håll.Där har regeringen ett jätteansvar inför det beslutsom vi skall fatta här i i vår. Där har rege-ringen ett stort ansvar att gå ut och göra någonting åtde felaktigheter som står i den här broschyren. Jagbegriper inte varför inte kanlära sig av sina misstag. Ta in synpunkter också ifrånoliktänkande, om ni skall kunna prestera någontingsom kan liknas vid fakta i stället för en skönmålningav regeringens egen uppfattning!Det står i det beslut som vi har fattat i ,där vi har beviljat pengar för attgöra detta, att det skall vara en saklig och bred infor-mation. Det är inte detta. Det är rena felaktighetersom jag inte hinner att gå in på . harför räkning gjort en anmälan tillkonstitutionsutskottet. Men det är väldigt synd att nisjälva ser till att minska det folkliga förtroendet för ertarbete. Jag tycker att det är viktigare än så.Anf. 6 ():Fru talman! När vi i begärde en ak-tuell riksdagsdebatt med tanke på att utrikesministernskulle åka ned och skriva under Amsterdamfördraget,, fick vi inte det. Vi fick vänta entid, men får vi i alla fall till slut en debatt. Vi fårtacka för att ni ställer upp och debatterar viktiga frå-gor.Amsterdamfördraget innehåller hundratals storaoch små förändringar. Kännetecknande är kanskeändå att alla går i samma riktning, nämligen mot beslut, mer makt och kompetens flyttas från Sve-riges riksdag till EU och EU:s institutioner. Det inne-bär mer makt åt EU och mindre makt åt , och därmed också åt svenska folket.Det övergripande problemet med detta är att vi påEU-nivån inte har en fungerande demokratisk organi-sation. Mer makt åt EU innebär därför en avdemokra-tisering av . Det är huvudorsaken till att Mil-jöpartiet kräver en folkomröstning om det här fördra-get, om EU:s nya grundlag.Det största förändringarna kommer inom rättsom-rådet och inom utrikespolitiken. Vi får gemensammayttre gränser som gränskontrollerna mellanEU:s länder helt skall avskaffas. Detta är ett stort stegpå vägen mot att göra EU till en stat. Det innebär t.ex.att asyl- och flyktingpolitiken blir överstatlig. kommer att få ett avgörande inflytandeöver vilka flyktingar som får asyl i Sverige.Borttagandet av gränskontrollerna underlättar ock-så för kriminella, vilket är orsaken till att vi nu får eneuropeisk polisorganisation, början till EU:s FBI. Detär tänkt att en likriktning av straffrätten skall kommadärefter.Det är säkerligen ytterst få som älskar tullar. Meni stället för gränskontroller ökar alltså övervakningenav medborgarna inne i landet. Vi bygger upp över-statliga organisationer med stora datasystem utannågon egentlig demokratisk kontroll och insyn. Dethär är farligt. Jag tror att det leder oss till ett betydligtsämre samhälle.Rättsfrågorna i Amsterdamfördraget är generelltsett en enda stor sörja. Det är överstatliga beslut,mellanstatliga beslut och nationella beslut. Det äroordning och en konstig, märklig logik som gör atträttssäkerheten måste diskuteras . Jag troratt svenska jurister bör titta noga på fördragetoch på vad det innebär för enskilda människor.Det andra stora området gäller utrikespolitikensom vi får en kraftig åtstramning av, med majoritets-beslut som dominerande beslutsform. Den rest avvetorätten som blir kvar går bara att använda i ganskaextrema situationer. Effekten om antarAmsterdamfördraget kommer att bli att svenska folketi framtiden inte kommer att kunna rösta fram en rege-ring som driver en i viktiga frågor annan politik änden EU för.Jag skall läsa några rader och exempel ur fördra-get eftersom ytterst få har hört talas om det här ochdärför att majoriteten här i inte vill låtsasom att det faktiskt blir stora förändringar med det nyafördraget. Jag vill läsa några rader också därför attLena utan att rodna fortfarande tyckskunna prata om att EU är ett mellanstatligt vanligtsamarbete.I artikel J 2 står det t.ex.: Medlemsstaterna skallaktivt och förbehållslöst stödja unionens utrikes- ochsäkerhetspolitik i en anda av lojalitet och ömsesidigsolidaritet. Medlemsstaterna skall arbeta tillsammansför att förstärka sin ömsesidiga politiska solidaritet.De skall avstå från varje handling som strider motunionens intressen eller som kan minska dess effek-tivitet som en sammanhållande kraft genom interna-tionella relationer.I artikel J 6 står det: Medlemsstaterna skall infor-mera och samråda med varandra om alla utrikes- ochsäkerhetspolitiska frågor av allmänt intresse för attsäkerställa att unionens inflytande utövas så effektivtsom möjligt genom ett konvergent uppträdande.I artikel J 9 står det att medlemsstaterna skallsamordna sitt uppträdande inom internationella orga-nisationer och vid internationella konferenser. Deskall där hävda de gemensamma ståndpunkterna.I artikel J 10 står det att svenska ambassader ochkonsulat skall verkställa EU:s beslut i framtiden.Jag tycker att de här paragraferna talar för sigsjälva.Svenska insatser skall jag också gå in litet grandpå. I regeringen har man vid ett flertal tillfällen be-römt sig själv för de svenska insatserna och utrikes-ministern talar om bingo för . Det gäller t.ex.miljön, öppenheten och sysselsättningen.Sanningen är dock inte lika enkel. I regeringenseget kampanjmaterial, som nyligenvisade upp, står det t.ex.: Enskilda länder får nu störremöjligheter att ha strängare miljöregler för varor ändem EU beslutat om gemensamt. , dagenefter slutförhandlingarna, skrev EU i ett nyhetsbrevungefär detsamma och tillade att särskilt genombrottetför miljögarantin i slutförhandlingarna var en svenskframgång. Och när den danska delegationen kom hemtill sade de att det här var en dansk fram-gång.Numera säger de emellertid inte det längre i Kö-penhamn. Det har nämligen visat sig att när det gällerjust miljöfrågan kan man hellre tala om ett misslyck-ande. Danska medier har avslöjat bluffen, HelenaNilsson. Den internationella miljörörelsen har nyligengått ut med samma budskap.När man granskar den nya miljögarantin visar detsig att de nya villkor som den är omgärdad av är såstränga att den inte kommer att kunna användas ochatt det blir ännu svårare än tidigare för ett enskilt landatt ha hårdare miljöregler. Miljöproblemet måste t.ex.vara specifikt för just det landet och ha uppkommitefter det att EU beslutat om gemensamma regler.Dessutom skall vetenskapliga bevis finnas, inga han-delshinder får tillåtas och den inre marknadens funk-tion får, som det så ofta heter, inte skadas. Om HelenaNilsson eller utrikesministern kan hitta ett sådantexempel lovar jag att ni skall få varsin gräddkola avmig.När regeringen talar om framgångar när det gällersysselsättning och öppenhet visar det bara hur småambitioner man har haft. Man har i verkligheten inteens haft förhoppningen att uppnå något som liknart.ex. den svenska offentlighetsprincipen. Den viktigasvenska meddelarfriheten vågade man inte ens ta uppi förhandlingarna. Den var för "exotisk". ser viredan hur den får stryka på foten i t.ex. Europol-samarbetet.Försvaret skall jag också gå in litet grand på. Närdet gäller försvarsfrågorna innehåller fördraget merlångtgående förslag än de flesta tycks ha insett. EUfår genom Amsterdamfördraget rättatt sätta in militära stridskrafter i andra länder ochandra delar av världen. EU behöver inte ens vänta påklartecken från FN, utan kan gå in direkt efter beslutav regeringscheferna.Det här är en helt ny svensk politik. hardet varit självklart att svenska soldater endast kansättas in med FN:s uttryckliga stöd.En nyhet är också att regeringschefer nu fårrätt att besluta om att inrätta en gemensam armé utanatt det behövs några nya fördragsändringar. Den endabegränsningen för EU är att syftet med militärinsat-serna skall vara att skapa fred.Det är väl bra, men problemet med krig är att syf-tet är att skapa fred. Det är alltid någonannan som hotar freden, och även om syftet är gottkan det sluta väldigt illa.Vi här hemma i , kanske särskilt vi somsitter i , har varit med om en lång för-handling som avslutades med nattmanglingar den 17juni. Vi satt i flera möten med utrikesministern ochandra regeringsrepresentanter . Vi trod-de att förhandlingarna om det nya fördraget då i prin-cip var slut, efter den 17 juni.Men den som läser fördraget litet mer nog-grant upptäcker att det finns ett särskilt papper påflera sidor som är daterat . Papperet är ettbeslut från VEU, EU:s militärallians. Mer än en må-nad efter slutförhandlingarna beslutar VEU om enlång rad viktiga punkter som därefter utan prut ochdiskussion, åtminstone här hemma i , förs ini förslaget till ny grundlag för EU. VEU ses där somen del av Nato och VEU skall också delta i Natosförsvarsplanering. Man skall utnyttja Natos medel ochresurser när man skall genomföra militära operatio-ner.Sverige är inte fullständig medlem i VEU menskall enligt det nya fördraget och VEU:s beslut kunnadelta fullt ut. Man talar också om maximalt deltagan-de när det t.ex. gäller krigsmateriel. Steg för steg blirSverige en del av försvarsalliansen . Först var detövningar med Nato. Sedan skulle övningarna bli fleroch utvidgas. Först var det observatörsskap i VEU,och skall det i praktiken bli fullt deltagande medbibehållet observatörsskap.Med Amsterdamfördraget är vi i praktiken bara enhårsmån från fullt medlemskap i . Socialdemo-kraterna med och vonSydow i spetsen går in för att smyga in , för attvi om skall kunna gå in i ett fullt Natomed-lemskap utan att någon kommer att märka skillnadeneller ens lyfta på ögonbrynen.Jag tycker att det här är oanständigt. Svenska fol-ket borde få möjlighet att ta ställning till Natostrategininnan vi i praktiken är med i en fullfjädrad kärnva-penbestyckad militärallians. Därför är Miljöpartietskrav om en folkomröstning om Amsterdamfördragetett självklart demokratiskt krav.Jag skall sluta med några ord om Östeuropa.Många talar här, också , ofta och gärna om ut-vidgningen österut. måste få komma med idet fina EU. En av de stora och mest omhuldade my-terna är också att man måste göra EU mer överstatligtför att skall kunna få vara med. De storaländerna måste alltså få mer makt på de små ländernasbekostnad. Vetorätten måste bort osv.Det här är en myt som har skapats för att dölja destora ländernas maktambitioner och för att dölja attförändringarna är ett steg för att göra EU till en nystat. Sanningen är den att inte har någrasom helst intressen av att göra EU mera överstatligteller ge de stora länderna mer makt. I själva verket ärdet sannolikt precis tvärtom.I t.ex. finns det inte någon folklig majori-tet för ett medlemskap i . Regeringen där är ocksåmycket tveksam till om den över huvud taget villlämna ifrån sig sin nyvunna frihet och självständighet.Mer överstatlighet och mer makt för de stora ländernaTyskland och kan vara just det som gör attTjeckien helt avstår från EU-medlemskapet, och detär kanske inte eller syfte.Men den och utrikesministernär inte nöjda. Regeringen vill ha nya förhandlingar föratt ge mer makt till och Frankrike.Varför går den stormakternasintressen i EU till mötes i stället för svenska folketseller de östeuropeiska ländernas intressen, som mansäger sig vilja värna så varmt om? Varför är det såangeläget för både socialdemokrater och moderateratt göra EU mer överstatligt?Jag skall till slut svara på vad det är för fel på förbättringarna i fördraget.De små förbättringarna är det inget fel på - det skullei så fall vara att de är för små - men de stora försäm-ringarna är ju dessvärre ett problem, och det är därförsom säger nej till Amsterdamfördragetoch tycker att det skall avgöras av svenska folket i enfolkomröstning.I detta anförande instämde , , , , , Per , och (alla mp).Anf. 7 ():Fru talman! För är Europa-samarbetet framför allt ett konkret uttryck för gräns-överskridande broderskap och internationell samver-kan för fred, trygghet och en bättre miljö. Medlems-länderna har lyckats med den ursprungliga uppgiftenatt bibehålla freden i . knackar ett stortantal europeiska länder på dörren för medlemskap iEU. Det kan säkerligen delvis förklaras av samarbe-tets ekonomiska framgångar, men det beror också påden säkerhet och den delaktighet som ett medlemskaperbjuder.Villkoren för medlemskap har varit både ekono-miska och politiska genom att landet i fråga måstevisa demokratiska ambitioner. Så välkomnades Spa-nien, och in i EG efter perioder avdiktatur. Nationerna har fått stöd både ekonomisktoch politiskt i demokratiutvecklingen. När blevmedlem var landet bland de ekonomiskt svagare iEuropa.Under regeringskonferensen, som ju är denna de-batts ämnesområde, restes tre huvudmålsättningar förkonferensen: att fördjupa och förnya unionen, attskapa ett medborgarnas och att förberedaunionen för medlemsutveckling mot Öst- och . En förnyelse krävs för att EU-samarbetet skallfungera bättre och för att skapa förutsättningar för attta emot nya medlemmar.En del av förnyelsen måste leda till en ökad för-ståelse för stödets och samarbetets värde bland med-lemsländernas egna medborgare. Det gäller inte minstför . Detta kan göras bara genom en ökadöppenhet och bättre information och genom frågorsom engagerar allmänheten, så att de hamnar mer ifokus av debatten. Vi kristdemokrater menar attöstutvidgningen måste vara EU-samarbetets främstprioriterade uppgift . Regeringskon-ferensen, som avslutades i , blev urdenna synpunkt endast en begränsad framgång.Vi kristdemokrater har ofta också framfört åsiktenatt det vore lämpligt att bryta ned pelarstruktu-ren inom EU till förmån för en mer enhetlig organisa-tion. Här kan man säga att Amsterdamfördraget, somännu inte har trätt i kraft, innebär ett första steg i denriktningen. I det nya fördraget vittrar pelarna delvissönder, eftersom delar av det inrikes och juridiskasamarbetet kommer att omfattas av en beslutsstruktursom mer liknar den som gäller för det ekonomiskasamarbetet i den första pelaren.Även utrikespolitiken, GUSP, som harvarit helt mellanstatlig och där samarbetets alla besluthar fattats med enhällighet, närmar sig något samar-betsområden där enhälligheten är den endabeslutsformen. Vi kan där komma att se ytterligarelitet mera effektivitet.Fru talman! ses i flera sammanhang somden ofrivillige europén. Vi är osäkra på vad samarbe-tet kan åstadkomma, och vi är rädda för att det inkräk-tar alltför mycket på den nationella integriteten. Vikristdemokrater skulle vilja se en större tydlighet i defrågor där vi skiljer oss från majoriteten i medlems-länderna liksom ett större engagemang och mera avfokus på de frågor som vi anser vara viktigast frånsvensk sida. Detta skulle ge oss ett större inflytandeoch gehör i Europasamarbetet.En önskvärd attitydförändring skulle också varaatt man inte bara frågar sig hur EU kan gynna Sverigeutan också frågar sig vad kan bidra med iEuropasamarbetet.Vi välkomnar flera av regeringens initiativ underregeringskonferensens gång. Det gäller bl.a. säker-hetspolitiken, miljöfrågorna och sysselsättningen. Vadkristdemokraterna efterlyser är en ännu tydligaresvensk miljöprofil. Vidare borde vårt land vara dri-vande i biståndssamarbetet, men den möjligheten harförsämrats när regeringen har skurit ned vårt bistånd,så att vi kan vara det goda föredömet.Regeringens engagemang för sysselsättning ärpositivt, och det är av stor vikt att frågan nu sätts icentrum för diskussionerna och åtgärderna inomunionen. Regeringen har dock tyvärr tidigare visatovilja att följa de europeiska rekommendationerna ikampen för sysselsättningen, och detta visar på eninkonsekvens som kan bli bekymmersam i det kom-mande Europasamarbetet.Fru talman! Inom flera områden blir det effektiva-re beslut genom att man beslutar med en kvalificeradmajoritet i stället för med enhällighet inom EU. Det ärangeläget att EU kan få möjligheter att fungera effek-tivt på de politikområden som medlemsländerna an-förtror EU.Respekten för de grundläggande mänskliga fri-och rättigheterna skall utgöra stommen i ett demokra-tiskt samhälle. Denna respekt har alltid utgjort ettabsolut villkor för medlemskap i . Det är också enallmän princip i allt samarbete inom EU. Denna prin-cip förstärks genom Amsterdamfördraget genom attEU:s domstol får uppdraget och kompetensen attbevaka att unionen respekterar grundläggandemänskliga rättigheter.Vi kristdemokrater välkomnar reformen, eftersomdet innebär att respekten för de mänskliga rättigheter-na nu blir föremål för rättslig kontroll. Vi har dockförespråkat en mer långtgående förändring, nämligenatt införlivandet av konvention förmänskliga rättigheter skulle komma in i fördraget. Attså inte sker är för oss en stor besvikelse, men det fårinte innebära att frågan faller i glömska.I det nya fördraget finns artikel 6a som ger med-lemsländernas ministrar i rådet möjligheter att vidtaåtgärder mot diskriminering på grund av kön, ras ochetniskt ursprung samt anger en hel rad med rättighe-ter. Det är ett viktigt steg på vägen mot att göra EUmer medvetet även på detta område. Reformens ef-fektivitet kommer att bli beroende av medlemsländer-nas villighet att lagstifta på området. Här vill vi frånKristdemokraternas sida se att och regeringenär starkt pådrivande.Fru talman! Vi kristdemokrater vill medverka tillatt skapa en sådan social dimension inom EU sominnebär att socialt ansvar och personlig utvecklingkan förenas. Till skillnad från dem som vill utvecklaett nyliberalt marknadernas eller ett socialis-tiskt, kollektivistiskt vill seett familjernas, ett medborgarnas . Det är t.ex.en viktig signal för 20 miljoner arbetslösa attEU-politiken nu kommer att fokusera på åtgärder somfrämjar sysselsättningen och en bättre social standard.En annan av regeringskonferensens framgångar äratt nu accepterar det sociala protokol-let och att det därmed kan införlivas i Amsterdamför-draget. Den fria inre marknaden i kan därmedkompletteras med ett socialt ansvarstagande. Amster-damfördraget innebär också att jämställdheten stärks.Lönediskrimineringsförbudet skärps genom att detslås fast att lika lön skall utgå för likvärdigt arbete.Beträffande miljöfrågorna bör verka förmöjligheten att enskilda EU-länder skall kunna införahårdare miljöregler. Detta får vi icke släppa. Sverigebör också verka för att miljöpolitiken integreras i denekonomiska politiken på ett helt annat sätt än vad somsker i dag.Fru talman! I väntan på utvidgningen måste EUfördjupa sitt samarbete med kandidatländerna bådepolitiskt och ekonomiskt så att de står väl förbereddaden dagen som deras medlemskap är klart. Detta är avstort säkerhetspolitiskt intresse för och övrigaEuropa.I juli presenterade kommissionen Agenda 2000där sex länder som skulle få vara med räknades upp.Vi kristdemokrater, tillsammans med andra kristde-mokrater inom EU, har förespråkat att alla kandidat-länder bör få starta sina förhandlingar . Vitänker då på Baltikum.Förutom att vi anser att samtliga baltiska länderborde få starta är vi övertygade om att deländer som får vänta riskerar att tappa rytmen i dendemokratiska och ekonomiska utveckling som där harinletts. Vidare finns risken att de kandidatländer somförbigåtts av kommissionen tappar utländska investe-ringar, och inte minst att de politiska krafter som velatbromsa demokratiska och ekonomiska reformer där-med får en förnyad energi och motivation.Beträffande säkerhetspolitiken vill jag avslut-ningsvis säga att det är mycket glädjande att Peters-bergsuppgifterna har skrivits in i det nya fördraget.Detta ger och övriga alliansfria länder möj-ligheter till den viktig plattform för deltagande i detgemensamma europeiska fredssamarbetet. Det ärmycket angeläget att som en alliansfri statfinner aktiva roller i Europasamarbetet för att bidratill det vi kristdemokrater vill se, nämligen fred ochsäkerhet.Anf. 8 Utrikesminister ():Fru talman! Jag vill först hålla med att vi som står för att det är bra för ,svenska folket och kanske t.o.m. för att Sveri-ge nu är EU-medlem ändå inte måste älska och gillavarje beslut som EU fattar. Det är väldigt mycket iEU som är ofullkomligt. Det finns brister. Mångabeslut är av naturliga skäl kompromisser.Det är femton länder som deltar med olika in-gångsvärden i arbetet. Det är kompromisser, och mantar och ger. Det vore väl märkligt om det då inte vorelätt att säga: Det är jag besviken på, och det är jagbesviken på. Det gör man också i olika partier i fjor-ton andra parlament. Om man bara skall ha det somutgångspunkt är det väldigt lätt att bygga upp ett be-svikelseberg. Om man tittar på vad vi faktiskt gör, ochhur kompromisserna kan användas, har arbetet nu fåtten god riktning. Det gäller fördraget, och det gällerdet vardagliga samarbetet.Det är inte så, , att vi kan säga ensak i och en annan sak i . Det är enomöjlighet. är medierna så internationella. Detjag säger här kablas ut i och . Det gårinte att ha olika agendor på olika ställen. Detsnacket är bara dumt.När man är med och fattar beslut i en sådan härorganisation måste man också stå för beslutet. Jagförstår att har svårt med lojalitet motfattade beslut och solidaritet mot den organisationsom man är med i. Han sig därför i formule-ringar som säger att man skall vara lojal och solida-risk och tycker att det är det hemskaste av allt atthöra. Jag är något förvånad över den inställningen ochtycker att den i sig är mycket odemokratisk.Jag har såsom viktiga områden framhållit kampenmot arbetslösheten, miljön, öppenheten, jämställdhe-ten, konsumentskydd, förbättrad förmåga att hanterainternationella kriser och konflikter. Man kan gärnalägga till brottsbekämpningen och polissamarbetet,som jag också tror är mycket väsentligt. Den svenskariksdagen har ställt sig bakom att den svenska rege-ringen skall driva dessa frågor.Vi har drivit de ställningstaganden som vi varöverens om, och vi har lyckats väldigt bra. Det är dåinte så konstigt att regeringen redogör för det för densvenska . Jag förstår inte den jantelag viständigt skall leva efter. Vi skall säga: "Det blev nogändå inte som vi sa." Vi vill inte läsa och se vad vifaktiskt har uppnått. Jag skall inte säga att det är ty-piskt svenskt. Jag hoppas att det inte är det. Men detär typiskt för alla dem som ständigt lever enligt enJantelag att aldrig se något positivt i det som sker.Det är många frågor som jag borde ha tagit upputöver de jag berört. Schengenfördraget och den friarörligheten är mycket väsentligt. Det är alldelessjälvklart, , att vi så snart som möjligtvill ha med och i förhandlingarna så attvi kan förvissa oss om huruvida den nordiska passu-nionen fortsätter att finnas inom ramen för Schengen-samarbetet.Något som gott kan beröras som ett exempel på enlösning som vi inte tycker särskilt bra om är asylpro-tokollet. Jag menar att det inte är bra. Det är onödigt.Men det är en sådan typisk kompromiss som manändå kan behöva ställa sig bakom.