prot · GK09116 · 1997-06-09 00:00:00 — Det viktigaste politiska övervä-gandet är att binda ihop och stödjaandra länder runt Östersjön.Låt mig ta ett exempel från mitt hemlän Norrbot-ten, som jag kan väl. Där finns ett stort interregionaltprojekt, i . Det är inte någon våldsamfördel för att tillhöra det projektet. Norr-botten har inte fått några extra nationella stödmedelutan får sätta av en del pengar av sitt nationella stö-danslag för att stödja utvecklingen i norra är viktigt att komma ihåg att de interregionalaprojekten tär på det nationella regionala utvecklings-kapitalet för att man skall stödja omgivning.Anf. 130 ():Herr talman! Det är riktigt att tillslut fick räknas in i , efter kraftfullaprotester inte minst från och näringsminis-terns egna partikamrater i . De pekade på detorimliga i att och hamna-de utanför. Jag skulle kunna åskådliggöra det med etttidningsklipp från . Där pekas påhur hamnade i skuggan och Nordsjöregi-onen kom i bakvattnet, både när det gäller statens sättatt arbeta och EU:s utformning av stödet i samarbetemed den svenska regeringen.I slutet på februari kunde vi läsa att det slagits fastatt skulle få tillhöra . Detförefaller dock bara vara till namnet. När man stude-rar stödåtgärder som berör hamnar, städer, miljön osv.förefaller vara en vit fläck på kartan.Jag har i min interpellation pekat på olika projektutöver miljarden till . Interreg IIinnebär pengar till . Interreg II Cinnebär pengar till , något till Nord-sjöregionen. är också ett EU-projekt som inne-bär att får . Alltdetta är projekt som innebär kraftfulla stöd till Öre-sundsregionen. Vi i känner en oro överatt vi halkar efter.Vi får rapporter om att missgynnasnär det gäller vägprojekt. E 6 går upp till , ochdär går i princip hela export och import medlångtradare. Som näringsministern säkert känner till ärdenna enkla landsväg i norra mycketolycksdrabbad. Vi funderar ibland på varför det synessom om och andra regioner har fått ettstarkare stöd historiskt, . E 6 går genomNorge och ända ned till . Det är egentligenbara i norra som den inte håller motorvägs-standard.Vi tycker att som region släpar efter.Jag kan peka på nedläggningar av regementen: I 17 iUddevalla och I 15 i . Helikopterdivisionen påSäve hotas ständigt av indragning, trots att vi i devästra vattnen och har den mestomfattande sjöfarten utanför den svenska kusten.Vi har få statliga myndigheter i . Vihar inte minst känt av att varvsindustrin fasades ut och15 000 arbeten försvann. Allt detta fick regionen bära.Vi tycker att det finns en obalans. Det är ingenrimlig bedömning som ligger bakom det stöd somdelas ut.Anf. 131 ():Herr talman! Det gläder mig mycket att få höra omregeringens ambitioner på högskoleområdet. Tyvärrhar man inte riktigt räckt till. Gapet mellan antalethögskoleplatser per 1 000 invånare i och iövriga har ökat i stället för minskat. Som ettväldigt tydligt exempel kan jag säga att det i finns så många utbildningsplatserper 1 000 invånare som i t.ex. , ellersom i norra . Gapet är fortfarande alldelesför stort.Nästa fråga gäller miljöövervakningen och detstyvmoderliga sätt som det nationella miljöövervak-ningsprogrammet gällande marin miljö behandlas på.Det gäller alltså stationerna på - HallandsVäderö och utanför . Stationernai berörs inte av de nedläggningsbeslut det ärfrågan om.Under många år har man mätt planktonproduktio-nen i t.ex. och sett att den har ökatmed . Det korrelerar med sjunkande syr-gashalt i bottenvattnet och innebär att övergödningenav kustområdena fortsätter.Eftersom antagligengodkänner en satsning omfattande stora pengar, när-mare en kvarts miljard, på att utveckla Nordsjöregio-nen och också satsar pengar på just miljöövervakningnär det gäller verkar det synnerligen egen-domligt och kortsiktigt att skrota ett miljöövervak-ningsprogram som är fungerande.Kan det vara rimligt, , att sålämna och åt sitt öde?Anf. 132 Näringsminister ():Herr talman! Interpellationsdebatten är på väg attflyta ut i en ganska stor och omfattande debatt. Detskulle handla om de interregionala resurserna i EU-sammanhang - om strukturfonderna. Jag vill gå till-baks till dem först och säga till att jagtycker att det är en ganska vettig prioritering av deinterregionala projekten. Det är faktiskt som gör den prioriteringen - inte Sve-rige.91 % av strukturfondspengarna hanteras mot deolika målområdena. Dem har vi lagt i de hårdast utsat-ta regionerna. I är det , Värm-land, en del av och . I Skåneär det ingenting. De andra hanteras av kommis-sionen. De har velat satsa de pengarna i huvudsak påatt stödja vårt närområde för att få en snabbare eko-nomisk utveckling. Vi skall göra det genom att an-vända en del av regional- och utvecklings-kapital, köra ihop det med EU:s regional- och utveck-lingskapital och knyta ihop det med ochframför allt - , , SanktPetersburg och Barentsregionen.Det är klart att det kan kännas ensamt och tråkigtnär man måste ha ansiktet vänt mot ,, och och litet andra länder,men jag tror inte att det är en sådan enorm fördel attha ansiktet vänt mot de fattigare länderna på andrasidan och använda en del av detta regional-och utvecklingskapital för att stödja dem. Jag har litetsvårt att förstå just den känslan av orättvisa. Det för-står jag inte.Den andra frågan gäller utbildningsplatserna. Mankan använda statistik hur man vill. Man kan natur-ligtvis säga att det finns mycket färre utbildningsplat-ser i än i . För att taett exempel från samma region kan jag säga att jagskulle kunna tänka mig att det i kommun i Väs-ternorrland finns betydligt färre utbildningsplatser än iSjuhäradsbygden. Man måste komma ihåg att manjämför olika storheter i geografin. Det är avståndet tillhögskolan som har betydelse.Anf. 133 ():Herr talman! Jag började med att säga att det intefinns någon anledning att kritisera initiativen till Ös-tersjöengagemanget och att regeringen har satsat enmiljard där borta för att länderna på andra sidan skall kunna komma in i hjälpprogram. Mendetta får inte innebära att även andra program i storutsträckning går förbi. Det var därför somjag ville att regeringen skulle ange om man vill tanågot initiativ.Jag vill också säga att reglerna för ändå innebär att det är medlemsländerna isamarbete med som beslutar omprogrammens utformning och de regionala satsning-arna. Den framför vilka priorite-ringar den gör. Det är det som jag pekar på i interpel-lationen. Väldigt mycket stöd hamnar, bortsett från iÖstersjöregionen, i Öresunds- och Malmöregionen.Jag pekar på flera program som ger ett kraftfullt stödtill denna region. Vi tycker att i övrigtborde uppmärksammas mer från regeringens sida.Jag har pekat på hur slarvigt sent Göteborgskommun fick skrivelsen om stödet . Manfick några dagars varsel. Regeringen valde sedan attäven med det programmet stödja Öresundsregionen.Jag tycker att regeringen sviker ochVästsverige.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på interpellation 1996/97:361 omhushållens kostnader efter avregleringen av el-marknadenAnf. 134 Näringsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkainitiativ regeringen avser att vidta beträffande regle-ring av nätavgifter.Jag vill inledningsvis framhålla att den nuvarandeellagstiftningen innehåller en omfattande reglering avnätavgifterna. Regleringen syftar till att säkerställa attnätverksamheten bedrivs effektivt och rationellt ochatt nätföretagens monopolställning inte missbrukas.Enligt ellagen skall nättariffer vara skäliga och utfor-made på sakliga grunder. Ellagen tillåter exempelvisinte att sänkta elpriser kompenseras med höjningar avnättariffen så som befarats i interpellationen. Skälig-heten i nättariffer och övriga villkor för nättjänstersom ett nätföretag tillämpar kan prövas av nätmyn-digheten.Regeringen följer noga utvecklingen på elmarkna-den för att snabbt kunna ingripa om regelverket intefungerar som avsett. Min bedömning är att det förnärvarande inte finns anledning för regeringen att tanågra ytterligare initiativ beträffande regleringen avnätavgifterna.Erling tar också upp skillnaderna i nättarif-fer mellan olika nätområden. Dessa skillnader hängersamman med att förutsättningarna för nätverksamhetvarierar. En skiljelinje går exempelvis mellan gles-bygds- och tätortsnät.Det är ett viktigt mål att jämna ut tarifferna mellantätorts- och glesbygdskunder. Därför är det exempel-vis inte tillåtet att ha olika tariffer i tätort och omgi-vande landsbygd inom samma nätområde. Det harockså införts en möjlighet att tillämpa samma tariffer inätområden som ligger nära varandra och som harsamma ägare.Det är angeläget att man så långt som möjligt fårbort skillnaderna i nättarifferna. Det kan därför finnasskäl att ytterligare underlätta tariffutjämningen. Enmöjlighet kan vara att tillåta utjämning mellan ettvisst företags nätområden även när de inte gränsar tillvarandra. Dessa frågor övervägs vidnätmyndigheten.Jag vill också kommentera vad som sägs i interpel-lationen om timregistrerande mätutrustning. ErlingBager har fel när han påstår att priset för sådan ut-rustning kommer att uppgå till minst 2 500kr. Det är ett takpris på som införs den 1 juli1997, inget annat.Nivån på takpriset är en avvägning mellan olikaintressen. Mätutrustningen skall betala sig inom rim-lig tid för elanvändaren. Nätägaren skall ha intresseav att göra effektivare upphandlingar. Övriga elabon-nenter skall inte subventionera dem som väljer attbyta elleverantör.Jag tror att vi kommer att se en ut-veckling som innebär att abonnenter kan få sina mäta-re till ett pris som är avsevärt lägre än takpriset. Detfinns intressanta paralleller i prisutvecklingen påpersondatorer och mobiltelefoner. Mätutrustningenhar vid sidan om elmätningen många intressanta an-vändningsmöjligheter, vilket gör att det finns starkadrivkrafter i utvecklingen. Det är möjligt att utrust-ningen kommer att vara så billig ellertillhandahållas på så förmånliga villkor att det i ella-gen angivna takpriset kan sänkas kraftigt eller helt tasbort.Anf. 135 ():Herr talman! Jag tackar näringsministern för sva-ret. Det är bra att billigare mätarutrustning kommerfram och att ett takpris skall gälla för mätarna. Jaghade hoppats att man hade kommit ännu längre och,likt i , bestämt sig för ett system medschablonmätning. En mätare kostar inte mer än någrahundralappar där. Man har kommit längre. Men av-regleringen av elmarknaden i genomfördesockså innan den genomfördes i Sverige.Många hushåll i landet såg fram emot att elmark-naden skulle avregleras. Därigenom skulle de frittkunna välja vilket företag som skulle leverera el tilldet egna hushållet. Stora förhoppningar har funnitsom att konkurrensen skulle innebära sänkta elkostna-der. Men när man summerar detta finnerman ju att det för många hushåll inte har blivit så här.Det finns också ett antal bolag som har höjt de fastakostnaderna ganska kraftigt. Jag har tittat på någrabolag. I finns Energioch Hem-El. har en fast kostnadpå . Hem-El har en kostnad för på1 , för på och för 25 am-pere på 3 501 kr.Jag hade en interpellationsdebatt med den förrenäringsministern . Han lovade att agerakraftfullt för att se till att det skulle finnas en skäligheti prissättningen hos de olika elföretagen. Nätmyndig-heten vid skulle vara en nätpolis som skullese till att det inte var oskäliga priser.Jag är rädd att ellagen är litet tandlös, att vissabolag ändå ser till att ta ut så höga fasta kostnader attdet inte lönar sig att byta elföretag. Därigenom upp-står inlåsningseffekter. Det innebär att det blir me-ningslöst att byta till ett annat bolag som har lägreelpriser om man ändå får fortsätta att betala den högafasta kostnaden.Näringsministern borde känna en viss oro över attdet fortfarande finns 7-8 bolag, tror jag, som liggerpå så pass höga fasta kostnader. Jag tror att t.o.m.NUTEK och nätmyndigheten i ett pressmeddelandeför pekade på att priserna liggerhögt. Det är oskäligt höga priser; Hem-El har ju fåttupp nivåerna på den här delen. Näringsministernborde kanske överväga om regeringen på något sättskall skärpa lagstiftningen. Meningen var ju ändå atthushållen också skulle kunna få glädje av att vi avreg-lerade elmarknaden.I har Hem-El höjt sina fasta kostnadersedan förra året. Det är oroväckande. Jag vädjar tillnäringsminister att visa likamycket engagemang som sin företrädare; han lovadeatt noggrant följa det hela och se om regeringen skulleskärpa lagstiftningen.Anf. 136 Näringsminister ():Herr talman! Först och främst är jämförelsen medschablonmätning orättvis. Det är klart att en mätaresom inte mäter hur mycket man förbrukar är billigareän en som gör det. I vill vi gärna ha en sådanhär utveckling. Det finns många skäl till det. Genomvårt beslut i kommer man att kraftigt kunnapressa priset på den här typen av mätare. Jag är över-tygad om att dessa mätare snabbt kommer att gå ner ipris. Därmed får vi en bättre fungerande marknad pådet här området. Vi får en mätare som kan mäta varjetimme. Vi kan jobba med olika leverantörer av energi.Det blir faktiskt inte alls lika enkelt att åstadkommaen väl fungerande marknad med en schablonmätning.Det första jag vill säga är alltså att detta är en orättvisjämförelse.När det gäller nätmyndighetens uppträdande somnätpolis eller åklagare - eller vad vi nu vill kalla det -kan jag inte se att det finns något problem med lag-stiftningen på det här området. Det här är precis somnär konkurrenslagen infördes. Det tar ju innanregelverket sätter sig. Och det utprövas i olika proces-ser vad som är den korrekta prissättningen. Och ärdet två avvägningar som man skall göra.Det handlar om elektricitet. Det är klart att den ty-pen av infrastruktur skall underhållas och skötas. Denär ju inte ofarlig om den sköts på ett dåligt sätt. Det äralltså viktigt att dessa företag har en sådan lönsamhetatt de kan sköta sin verksamhet. Det finns en säker-hetslagstiftning som vi måste följa. Å andra sidan fårinte vinsterna vara oskäliga. finns föratt kontrollera detta.Jag upplever att nätmyndigheten agerar på dettaområde. Jag har ingen anledning att rikta pek-pinnar mot dess sätt att sköta sitt arbete. Jag har inteheller fått något förslag om en skärpt lagstiftning pådet här området. Jag lyssnar naturligtvis på ErlingBager för att höra vilken typ av lagstiftningsföränd-ringar han vill se. Men jag har inte fått något sådanthär förslag.Anf. 137 ():Herr talman! Det finns några hundra anmälningarnär det gäller höga elkostnader. Det är ju en indika-tion på att man ute i landet anser att priserna är gans-ka höga.7-8 bolag har pekats ut i anmälningar. Det kanskeframför allt är de som har så höga fasta kostnader. Deär då så höga att de medför inlåsningseffekter. Det ärfullständigt orimligt att försöka byta bolag, eftersomman får fortsätta att betala den fasta kostnaden sålänge.Jag tror att man skulle kunna påskynda arbetet ilagstiftningen med att försöka räkna fram ett nyckeltalför nätkostnaderna. Vad jag förstår är fördelningen , när man skall pröva skäligheten, mellan de fastakostnaderna och själva tariffen - det som handlar omkilowatt - väldigt flytande. Man skulle kanske i lag-stiftningen försöka få fram någon typ av nyckeltal förnätkostnaden som skulle kunna pressa den fasta kost-naden nedåt.Jag vet att schablonmätningsmetoden är annorlun-da. Om jag minns rätt hade först också tim-mätningsprincipen. Men man har gått över tillschablonmätning. På har man gått ännulängre även när det gäller avregleringen av nätpriser-na.Jag konstaterar att det med den lagstiftning som vihar förekommer oskäligt höga fasta kostnader påen del håll i landet. Detta har inneburit att hushålleninte har kunnat få en skälig lättnad när det gäller pris-sättningen på el. Stora bolag har kunnat utnyttja av-regleringen ganska väl, men på hushållssidan har maninte varit lika framgångsrik.Jörgen visade ett engagemang. Omman inte skulle ha kommit dithän somregeringen och vi från oppositionen eftersträvadeborde lagstiftningen ses över.Ett år efter min förra interpellation finns det fort-farande 7-8 företag som ligger oskäligt högt i pris;jag har uppfattat att även och nätmyndighe-ten i ett pressmeddelande har pekat på det. Då bordeman kanske fundera över om man inte skall se överlagstiftningen.Anf. 138 Näringsminister ():Herr talman! tycker jag att man gnäller förgnällets skull.Jag kan börja med att ta upp de här mätarna. Närjag började som näringsminister kostade de 8 000 kr.Nu kostar de ca . Jag har inte varit närings-minister så himla . Med den här utvecklingen ärde gratis om någon månad. De har alltså gått ned ipris väldigt snabbt. De är redan gratis för ett antalkunder, så detta har funkat.När det gäller frågan om hur vi skall åstadkommamer effektiva monopol säger å ena sidanatt vi behöver en kraftfullare reglering. Å andra sidansäger han att vi kanske behöver en avreglering.Jag hoppas inte att vi skall gå den väg som innebären avreglering i den meningen att man minskar kravenpå dessa monopol. Det här är ju monopol som måstekontrolleras noga. Det finns inget annat sätt. Möjlig-heterna att bygga dubbla elsystem är trots allt rättbegränsade. Det kommer inte att finnas underlag fördet mer än i några mycket tätt befolkade områden.Anf. 139 ():Herr talman! Det är två delar som påverkar priser-na. En är mätarutrustningen, och där har det somnäringsministern säger skett en glädjande sänkning.Det som beslutades när vi antog näringsutskottetsbetänkande här i kammaren , nämligen attett takpris nu gäller för mätarna, är ett stort stegframåt. Jag hoppas att näringsministerns bedömningatt priserna på mätare kraftfullt skall gå ned ytterliga-re stämmer. Då är det ett värdefullt framsteg som harskett. Det vill jag understryka.Men sedan har vi de fasta priserna som elbolagentar ut och som ger inlåsningseffekter. På det områdettycker jag att det finns mer att göra. Man kan frånNUTEK:s sida se till att vara effektiv i prisövervak-ningsdelen, verkligen vara en nätpolis och pröva omdet tas ut oskäliga priser, vilket jag hävdar att det görspå en del håll i landet.Sedan är det klart att även om det finns bolag somligger på höga kostnader prövas ju områdeskonces-sionsrätten då och då. Elbolagen har inte evig kon-cession i sina områden, utan denna prövas. Är det dåbolag som ligger på höga kostnader får man väl, närman skall förlänga en koncession i ett område, prövaom inte något annat bolag kan gå in och ta över. Dettycker jag är viktigt om det gäller att verkligen kunnafå ned även de fasta kostnaderna.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på interpellation 1996/97:340 ommotköp vid försvarsmaterielbeställningar utom-landsAnf. 140 Näringsminister ():Herr talman! har frågat mig vilka åt-gärder jag är beredd att vidta för att på ett bättre sätttillvarata de exportmöjligheter som många små ochmedelstora svenska företag i underleverantörsledethar med avseende på motköp som föranleds av t.ex.den svenska försvarsmaktens större materielbeställ-ningar utomlands.Det är som påpekar riktigt att Sveri-ge har börjat ställa krav på motköp,industriell samverkan och andra former av kompen-sationsåtaganden vid större materielanskaffningarutomlands. I regeringens proposition inför försvars-beslutets första etapp behandlades därfördenna fråga utförligt.Regeringen anförde då att krav på kompensa-tionsåtaganden är en del av regeringens försvarspoli-tik och ett medel för att tillgodose behov avindustriell kompetens inom försvarsmaterielområdet.Åtaganden om motköp och andra kompensationsåta-ganden skall därför riktas till den svenska försvarsin-dustrin. Det är vidare viktigt att all sådan verksamhetär kommersiellt hållbar och konkurrenskraftig.Riksdagen godkände regeringens inriktning omgrunderna för försvarets materielförsörjning och kra-ven på kompensationsåtaganden.Regeringen gav regleringsbrev Försvar-smakten i uppdrag att redovisa ett förslag till inrikt-ning för industriell samverkan, motköp och andraformer av kompensationsåtaganden utifrån de riktlin-jer som lade fast i försvarsbeslutets förstaetapp. Försvarsmaktens förslag inkom till regeringenden , och frågan bereds iRegeringskansliet. Ett av förslagen är att skall tillsätta och leda ett rådgivandeorgan för olika former av kompensationsåtagandenmed representanter för , och , men däräven Flygtekniska försöksanstalten, , och kan ingå.Frågan om motköp har bl.a. aktualiserats mot bak-grund av Försvarsmaktens köp av stridsvagnen . Det är enligt min mening angeläget att i denfortsatta hanteringen av denna fråga sträva efter att nåsådana lösningar att även de små och medelstoraföretagen, t.ex. i underleverantörsledet, ges möjlighetatt tillvarata de affärsmöjligheter som svenska för-svarsmaterielbeställningar utomlands skapar för att påså sätt ytterligare stärka den försvarsteknologiskabasen.Anf. 141 (m):Herr talman! Jag vill tacka näringsministern fördet här svaret, som jag ändå tycker andas en i grundenpositiv förståelse för att här krävs vissa exportfräm-jande åtgärder från statens och samhällets sida. Sedantycker jag kanske att svaret är något abrupt på slutet.Det lämnar en fråga litet obesvarad. Jag skall åter-komma till det.Jag tycker kanske också att näringsministern hartagit litet väl hårt på den militärteknologiska sidan avden problematik jag tar upp i just den här interpella-tionen. Vi har ju här haft en interpella-tionsdebatt mellan näringsministern och mera tog upp de försvarsmateriella frågorna. Denhär interpellationen riktar sig mer mot den typ avunderleverantörer inom t.ex. försvarsindustrin somhar civila produkter, eller produkter med civila appli-kationer. Flera av dem är i det predikamentet att deinte själva har personella eller ekonomiska resurserför att marknadsföra sina produkter i den typ av i ochför sig materiella motköpsaffärer som frågan berör.Det projekt jag hänger upp det här på, och somnäringsministern också har berört, är just stridsvagnenLeopard 2. Den affären omsluter ungefär 6,2 eller 6,3miljarder kronor, av vilka ungefär 2,3 miljarder utgörsav en förbindelse från den tyska huvudleverantörenKrauss Maffei att tillsammans med sina underleveran-törer hos svenska företag köpa civila produkter för ettvärde som uppgår till ungefär 2,3 miljarder kronor.Den här motköpsaffären är tänkt att sträcka sig överen nioårsperiod.Det jag litet grand efterlyser i svaret från nä-ringsministern är idéer och visioner om konkretaåtgärder av exportfrämjande verksamhet gentemotden här typen av företag i underleverantörsledet.Sedan efterlyser jag också en kommentar från nä-ringsministern när det gäller den rapport från som kom . Manpekar där på hur resurser för exportfrämjande åtgär-der - det rör sig om kanske 500 à 600 miljoner kronorsammantaget av skattemedel - satsas för att på olikasätt användas i exportfrämjande syfte. Hur ställer signäringsministern till detta? I rapporten efterlyste manmera konkreta och samlade åtgärder från statens sida,gärna en projektorienterad, målmedveten satsning motexportfrämjande projekt. Vad har näringsministernför synpunkter på den här utredningens resultat?Herr talman! Jag förstår att taletiden är slut, menjag ber att få återkomma.Anf. 142 Näringsminister ():Herr talman! ställde två frågor. Föratt börja med den första är jag inte helt övertygad omatt vi skall bygga en särskild organisation för attstödja motköp av civila applikationer. All export frånsmå och medelstora företag behöver ju stöd i någonform - i varje fall uppbackning, för att använda ettmer positivt ord - för att komma ut på marknaden.Frågan är då: Skall vi ha en särskild uppbackning fördem som säljer civila produkter därför att de gör detsom ett resultat av ett avtal där staten köper militäraprodukter? Det känns inte så där riktigt övertygande.Den andra frågan däremot, den som jag har för-sökt svara positivt på, handlar om projektorganisationför att stödja militära applikationer kopplat till vårtförsvarsbeslut om att se till att vår försvarsindustri blirmer internationell. Av det följer att skulleköpa försvarsmateriel i ett vidare perspektiv än vigjort förut.