prot · GL0941 · 1997-12-05 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1997/98:41Fredagen den 5 decemberKl. 9.00 - 14.59Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------------1 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkande 1997/98:KU1Justitieutskottets betänkande 1997/98:JuU12 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 4 decemberBoU1 Utgiftsområde 18 samt vissa bestämmelserom allmännyttiga bostadsföretagMom. 1 (anslagsfördelningen inom utgiftsområde )1. utskottet2. 1 (fp)3. res. 2 (kd)Förberedande votering:21 för res. 111 för res. 2251 avstod66 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:162 för utskottet21 för res. 1101 avstod65 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 22 c, 1 vFör res. 1: 21 fpAvstod: 63 m, 16 v, 11 mp, 11 kdFrånvarande: 22 s, 17 m, 5 c, 5 fp, 5 v, 7 mp, 4 kdMom. 2 (anslagsfördelningen inom utgiftsområde 18budgetåren 1999 och 2000)1. utskottet2. 3 (mp)Votering:199 för utskottet11 för res. 375 avstod64 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 2 m, 22 c, 21 fp, 5 v, 10 kdFör res. 3: 11 mpAvstod: 61 m, 1 fp, 12 v, 1 kdFrånvarande: 22 s, 17 m, 5 c, 4 fp, 5 v, 7 mp, 4 kdMom. 6 (bostadspolitikens inriktning och utformning)1. utskottet2. 6 (m)Votering:204 för utskottet63 för res. 618 avstod64 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 22 c, 13 fp, 8 v, 11 mp, 11 kdFör res. 6: 63 mAvstod: 9 fp, 9 vFrånvarande: 22 s, 17 m, 5 c, 4 fp, 5 v, 7 mp, 4 kdMom. 7 (fortsatt tillämpning av reglerna för överlåtel-ser m.m. av allmännyttiga bostadsföretag)1. utskottet2. 7 (m, c, fp, kd)Votering:158 för utskottet126 för res. 71 avstod64 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 1 c, 17 v, 1 mpFör res. 7: 63 m, 21 c, 22 fp, 9 mp, 11 kdAvstod: 1 mpFrånvarande: 22 s, 17 m, 5 c, 4 fp, 5 v, 7 mp, 4 kdRagnhild Pohanka (mp) anmälde att hon avsett attrösta ja men markerats ha röstat nej.Mom. 9 (vissa förslag avseende de allmännyttigabostadsföretagen)1. utskottet2. 12 (v)Votering:173 för utskottet16 för res. 1294 avstod66 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 1 m, 19 c, 2 fp, 11 mp, 1 kdFör res. 12: 1 m, 15 vAvstod: 62 m, 2 c, 20 fp, 10 kdFrånvarande: 22 s, 16 m, 6 c, 4 fp, 7 v, 7 mp, 4 kdMom. 10 (vissa miljöaspekter på byggande och boen-de)1. utskottet2. 14 (c)3. res. 15 (mp)Förberedande votering:27 för res. 1411 för res. 15247 avstod64 frånvarandeKammaren biträdde res. 14.Huvudvotering:172 för utskottet22 för res. 1491 avstod64 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 16 fp, 17 vFör res. 14: 22 cAvstod: 63 m, 6 fp, 11 mp, 11 kdFrånvarande: 22 s, 17 m, 5 c, 4 fp, 5 v, 7 mp, 4 kdMom. 12 (ungdomars boende)1. utskottet2. 19 (c)Votering:188 för utskottet22 för res. 1975 avstod64 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 21 fp, 17 v, 11 mpFör res. 19: 22 cAvstod: 63 m, 1 fp, 11 kdFrånvarande: 22 s, 17 m, 5 c, 4 fp, 5 v, 7 mp, 4 kdMom. 13 (bostadsfinansieringen på )1. utskottet2. 22 (c)Votering:183 för utskottet22 för res. 2279 avstod65 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 138 s, 22 fp, 17 v, 6 mpFör res. 22: 22 cAvstod: 63 m, 5 mp, 11 kdFrånvarande: 23 s, 17 m, 5 c, 4 fp, 5 v, 7 mp, 4 kdMom. 14 (bosparande)1. utskottet2. 26 (c, mp, kd)Votering:178 för utskottet44 för res. 2663 avstod64 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 22 fp, 17 vFör res. 26: 22 c, 11 mp, 11 kdAvstod: 63 mFrånvarande: 22 s, 17 m, 5 c, 4 fp, 5 v, 7 mp, 4 kdMom. 15 (bostadsbidragen på )1. utskottet2. 28 (v)Votering:204 för utskottet17 för res. 2863 avstod65 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 138 s, 22 c, 22 fp, 11 mp, 11 kdFör res. 28: 17 vAvstod: 63 mFrånvarande: 23 s, 17 m, 5 c, 4 fp, 5 v, 7 mp, 4 kdMom. 17 (jämställdhetsaspekterna på den fysiskaplaneringen)1. utskottet2. 30 (c, fp, v, mp)Votering:206 för utskottet70 för res. 309 avstod64 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 56 m, 1 v, 10 kdFör res. 30: 22 c, 21 fp, 16 v, 11 mpAvstod: 7 m, 1 fp, 1 kdFrånvarande: 22 s, 17 m, 5 c, 4 fp, 5 v, 7 mp, 4 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.3 § totalförsvar 1998 sFöredrogsFörsvarsutskottets betänkande 1997/98:FöU1Sveriges totalförsvar 1998 (prop. 1997/98:1 delvisoch skr. 1997/98:4)Anf. 1 ():Herr talman! Försvaret hör inte längre till de poli-tiska områden som är mest i ropet. Omvärldssituatio-nen är som bekant mindre akut än under detta århund-rades huvuddel, som präglats av stormaktsmotsätt-ningar och tre förödande krig.Det följdes visserligen av enkort och om än i efterhand tydligt överdriven opti-mism, medan det andra följdes av dettredje kalla världskrig som präglat de flesta av oss härinne.Har då den eviga freden kommit? Det vet vi fak-tiskt ingenting om. Men som ansvarsfulla beslutsfatta-re är det vår oeftergivliga uppgift att se till att försva-ret behandlas på ett sätt som skapar bästa möjligaförutsättningar för att skall kunna leva i fredoch frihet också om 5, 10 och . Freden är aldrigevig. Det visar inte minst krigen i vår egen världsdelunder detta decennium. Men ansvaret för säkerhet ochförsvar är eviga för varje statsbildning. Så länge tan-ken på våld som metod för ensidig konfliktlösning,tanken på våldet som politiskt instrument finns levan-de i vår egen världsdel krävs en gard mot det somosäkerheten kan föra med sig.Vi sätter alla stort hopp till den unga ryska demo-kratin. Många tecken pekar mot en successiv stabili-sering och kanske t.o.m. en strimma ljus i tunneln vadgäller den ekonomiska utvecklingen. President skickligt styrt mellan de rödbruna krafternasblindskär. är på väg, och i många avseendenpå rätt väg.Men än är inte kampen mot den ondska som for-made över. Den utbredda acceptansenav förtrampandet av demokrati och mänskliga rättig-heter i och presidentens ständiga kampmot en duma som är långt mer reaktionär än den egnaregeringen kännetecknar rysk politik. Vi kan hoppasatt de onda krafterna, de för vilka våld och folkrättsligaggression är naturliga medel för att hävda ryskaintressen på före detta territorium ochi det nära utlandet, har förlorat för gott. Men vi kaninte vara säkra.Denna veckas ståtliga besök visar om inte annatatt demokratin hänger på en tämligen skör tråd. Presi-dent Jeltsin kan inte omväljas . Det finns ingetutvecklat civilt samhälle och ingen partistruktur somstår redo att fylla ut det vakuum han kommer att läm-na efter sig. Skulle hans hälsa försämras står ingennaturlig efterträdare på kö. Jeltsins utspel om en 40-procentig reduktion av ryska styrkor i främst nord-västra visar emellertid på en mycket realis-tisk ansats i försvarspolitiken. Å andra sidan kanhävdas att den ryska krigsmakten, som formellt bestårav 1,7 miljoner man men som skall bantas till1,2 miljoner, i verkligheten inte har mer än 7-800 000man. Så oavsett hur man räknar handlar det snarastom en rekrytering av fler soldater och officerare änvad man har i dag.Ryssland behöver en militärreform och initialske-det verkar nu vara passerat. Efter en 40-procentigreduktion men med samma anslag står den ryskakrigsmakten förhoppningsvis starkare än , då detmesta av försvarsanslagen används till att mätta man-narnas munnar. Ett 160-miljonersland som Rysslandhar rätt till ett starkt försvar. Men frågan är hur visjälva skall agera när och om den militära potentialeni vårt närområde faktiskt riskerar att förstärkas genomen militärreform och minskningar i Jeltsin-klass.Det är bra att regeringen har avvisat de ryska för-slagen om säkerhetsgarantier till de baltiska länderna,dels därför att balterna inte vill ha dem utan helt andragarantier, dels därför att de ryska propåerna bygger påmodellen icke-aggressionsavtal, en modell som förtankarna tillbaka till mellankrigstiden och . Det väcker gamla minnen till livoch har inget i dagens debatt att göra. Är det inte ensjälvklarhet att demokratiska länder lovar att inteangripa varandra? Det behöver inte sägas, än mindrefästas på papper.Vad gäller president propåer om ett renod-lat europeiskt ansvar för säkerhetsstrukturborde regeringen markera. Natos betydelse ochUSA:s roll för fred och säkerhet kan aldrig underskat-tas. Utan stödet från den andra sidan skulleEuropa sannolikt besegrats under de tre krig somslutligen vändes till seger.Vår säkerhetspolitik måste vara långsiktig. Om detkan vi alla i ord vara överens. Men överensstämmerorden med handling? Satsar vi tillräckligt på försva-ret, och är försvaret rätt utformat för att fungera somdet åtminstone i ekonomiska termer viktigaste instru-mentet för vår säkerhetspolitik och ?I den försvarspolitiska verkligheten traskar rege-ringen patrullo. Så kan den del av budgetpropositio-nen som handlar om försvaret och den skrivelse somriksdagen fått ta del av karakteriseras. Tolv månaderefter försvarsbeslutet presenteras inga större nyheter.Det är i sig inte anmärkningsvärt om det vore så attverkligheten teg och samtyckte. är det inte så.Försvarets ekonomiska situation är prekär. Vemsom bär ansvaret är inte uppenbart, men ansvaret föratt göra något åt det ligger entydigt på regeringen.Redan fyra månader efter försvarsbeslutet meddeladeÖB att det saknades 300-500 miljoner för att kunnagenomföra det som planerats med försvarsbeslutet1996 som grund. Blev försvarsbeslutet på detsättet det allra kortaste försvarsbeslutet - strax före1987 års beslut, som åtminstone höll , eller1982 års beslut, som höll i två.Under hösten har nya larmrapporter nått utskottoch allmänhet. Kanske räcker inte de 300-500 miljo-nerna. handlar det i stället om 10, ja, kanske 13miljarder som fattas . Och haruppgifter nått oss om att minst 8 miljarder saknas perår om samma verksamhet som skall bedrivas.Detta underlag saknades helt i förra årets beslut.Riksdagen ställs nu inför tragiska och ofullbordadefaktum som regeringen väljer att skylla påFörsvarsmakten och ber dem återkomma. Regeringensförhoppning är väl sannolikt att skjuta de svåra frå-gorna till efter valet. Frågan är om det är ansvarsfullt.Borde inte det som skall göras presenteras för väljar-na redan nu?Om regeringen har fullständigt ansvar för något iförsvaret så är det utan tvekan pengarna. Regeringenstyr riket, och det innebär att skattebetalarnas pengarskall och måste användas så klokt och effektivt sommöjligt och dessutom bara till ändamål som riksdagenhar bestämt. , som enligt egen uppfatt-ning nu har sanerat färdigt statsfinanserna, kanske kanhjälpa försvarsministern och kollegerna på Fö attsanera försvarsekonomin.Regeringens förslag och skrivelse är dåliga. Dethävdar jag utan att bedöma sakinnehållet i politiken.Den har också brister som jag återkommer till. Mendet som kännetecknar förslag och information är denhalvkvädna visan och det ibland bristande engage-manget. Jag förstår att det har varit svårt för Björnvon att ta över ett försvarsbeslut som bar Tha-ge G , men har smekmånadengått och blivit . Varför är inte underlaget bättre,försvarsministern? Varför skickar ni oss förslag sominte är tillräckligt beredda och där utredning ochberedning ännu pågår?Försvarsmaktens skolorganisation är det första ex-emplet. Det enda argumentet för att fatta beslut nu äratt departementet anser att underlaget är tillräckligt.Utskottets offentliga hearing gav det motsatta beske-det. Alla partier, utom de som i regionalpolitiskkompromissiver bortsett från de tunga sakargumenten,dvs. och Socialdemokraterna, är överens omatt vänta till dess att utbildningens innehåll avgjortsoch har reserverat sig mot utskottets beslut. Manarinte det till eftertanke i fråga om skolorganisationen?Eller är det en helt annan logik som styr socialdemo-krater och centerpartister?Frågan om framtidens skolorganisation är oerhörtväsentlig. Officersutbildningen är central eftersomofficerarnas kompetens med den anpassningsfilosofivi nu försöker skapa i ordets rätta bemärkelse är för-svarets kärnkompetens. Därför är det djärva ochgrundlösa experimenterandet mycket riskfyllt. Ännuär det långt ifrån bevisat att en inledande - om det nublir en eller, hemska tanke, två terminer - försvar-smaktsgemensam grundutbildning av officerare gernågra pluseffekter annat än möjligtvis ekonomiska.Direkt efter värnplikten skall de unga aspiranternarycka in till en försvarsmaktsgemensam utbildning.Men bara skall de vara i det närmastefullfjädrade krigsplutonchefer i armén och kunna lösasin uppgift där. Jag är oerhört rädd för att yrkeskom-petensen hos officerarna urholkas med den ansats somregeringen har med sitt förslag.Jag vill fråga försvarsministern: börja i felända när det gäller skolorganisationen? Varför intebörja med utbildningen och dess innehåll och därefterfastställa organisationen?Och en sista brasklapp: Om utbildningens innehållefter det att skolutredningens huvudbetänkande pre-senteras förändras på ett avgörande sätt såförutsätter jag att den kommer på samma sätt som det principbeslut somlade fast grunderna för det som då kallades en nybefälsordning och som fattades av i börjanav 70-talet.Ledningsorganisationen är den andra frågan därregeringen - som förvisso har såväl berednings- sombeslutsansvaret - passar och hänvisar till pågåendeberedningsarbete. Utskottet konstaterar att man kom-mer att ta upp frågan i ett särskilt betänkande i vår.Frågan är vad regeringen kan, vågar och vill görainnan dess.Även i frågan om Försvarsmaktens helikopteror-ganisation finns en fempartireservation. När fem par-tier från så vitt skilda utgångspunkter kommer framtill samma slutsats i ett praktiskt spörsmål, ställer ni eraldrig frågan om det är rätt? Eller är denna kompro-missernas koalition så bräcklig att den inte tål sak-granskning?I flera frågor framför ett enigt utskott hård kritikmot regeringen.Frågan om framtidens personalförsörjning knyternära an till det jag tidigare talat om vad gäller skolor-ganisationen, men den rymmer också mycket annat.Regeringen har avkrävts en sammanhållensyn på frågorna om yrkes- och reservofficerarnasutbildningssystem och befälsordning. Regeringensvarar nu för tredje gången undvikande - ja, i skrivel-sen med ordvändningar av närmast goddag-yxskaft-karaktär.Det måste bli en ändring på detta nonchalerandeav denna den kanske viktigaste långsiktiga frågan.Regeringen måste ta den på allvar och tycka något. Ibrist på tyckande förutspår utskottet enhälligt - om änmed olika uttryckssätt - en parlamentarisk utredningsom kanske kan åstadkomma vad regeringen hittillsinte klarat av. Kombinationen av med den s.k.nya befälsordningen och de stora förändringar somförsvarets organisation och uppgifter under de senasteåren undergått motiverar mer än väl en sådan översyn.Jag hoppas att försvarsministern håller med om detta.Även i frågan om strategi och operationer riktarett enigt utskott i sak en hård kritik mot regeringen.Med en moderat partimotion som grundval konstate-ras att regeringen inte förmått redovisa en sammanhål-len syn på förhållandet mellan säkerhetspolitisk om-världsanalys, strategiska överväganden, operativagrundprinciper och kraven på Försvarsmaktens ope-rativa förmåga. saknar med andra ord såvälen strategi för nationell säkerhet som en försvars-doktrin för hur det militära försvaret skall utnyttjas.Det är inte tillfredsställande.Även på detta område tillåter jag mig att rekom-mendera försvarsministern en djupdykning. Den hårtbelastade linjeorganisationen i inte göra det av sig själv.Försvarsdepartementet föranleder för övrigt ut-skottet att göra ytterligare en enig kommentar. Intenågon regering har förmått att förstärka denna del avRegeringskansliet på ett sådant sätt att en självständigförmåga till analys och utvärdering av myndigheter-nas förslag uppnåtts på alla de områden där det verk-ligen behövs. Utskottet utgår välvilligt från att detmoderata motionsyrkandet om en förstärkning avdepartementet kommer att tillgodoses. Kanske kanförsvarsministern ge besked om detta här i dag.Till sist några ord om anpassningen, som i 1995och försvarsbeslut var det kanske viktigastemotivet för att den nedrustning som regeringen före-slog skulle vara möjlig. Den startade redan i 1992 årsförsvarsbeslut, men vi måste nu - -ställa oss frågan vad som egentligen har gjorts. Vilkaredovisningar har fått? Regeringen har hafttid för att presentera ett fullödigt underlag i fråganmen rör sig fortfarande på ett filosofiskt plan.Detta räcker inte, och svagheten i hanteringen fåross moderater tillsammans med att nu förförsta gången reservera oss mot den legära inställningsom utskottsmajoriteten har gjort sig till tolk för.Brister i fortsättningsutbildning, tidigare repetitions-utbildning, och i befälskompetens gör tillsammansmed regeringens hållning när det gäller de försvarse-konomiska problemen att den kortsiktiga anpassning-en - alltså den ettåriga återtagningen - ter sig alltmerproblematisk. Detta riskerar att skapa ett oöverstigligtberg, som inte låter sig hanteras på ett år.Hur skall svenska folket kunna tro på den anpass-ningsprincip som vi i teorin varit överens omsåsom nödvändig, när ni inte förmår fylla principernamed innehåll, försvarsministern? Varför har inte re-geringen, som gav till känna önskemål omredan 1995, tillsett att noggranna planer över utbild-ning och materielanskaffning upprättats?Jag är ledsen att behöva säga att vårt tålamod iden här frågan nu är slut. Vi begär inte annat än attregeringen skall ta det som gång på gånghar uttalat på allvar. Försvarsministerns konstitutio-nella kunskaper borde göra att självklara påpekandenom respekten för beslut inte skall klingaohörda. Jag hoppas att vi kan lita på att det blir bättrenär det är följderna av försvarsministerns egna pro-positioner som vi skall följa upp.Herr talman! Jag nämnde inledningsvis att för-svarsfrågorna i den allmänna debatten rasat en del påintresseskalan. Likväl förtjänar de alltid som de exis-tentiella frågor de är sin egen uppmärksamhet. Vi harlagt fram ett heltäckande förslag till hur försvaretborde vara utformat, och vi är beredda att anvisa demedel som behövs för ett starkt försvar också i fram-tiden. De nu aktualiserade problemen visar att våraanslagsförslag var välmotiverade. Depengarna hade behövts nu för att förverkliga också debegränsade ambitionerna försvarsbeslut.När det gäller den ekonomiska ramen medger vårnya budgetprocess dock inga reservationer. Av dennaanledning och för tids vinnande inskränker jag mig tillatt yrka bifall till reservation 10, som avser den cent-rala inriktningen i dagens beslut.Anf. 2 ():Herr talman! Dagens debatt och de beslut som vifattar handlar formellt om budgeten för1998 för utgiftsområde 6 Totalförsvaret. Detta är i siginte speciellt dramatiskt, särskilt inte som det skulleröra sig om en uppföljning för år två av det femårigaförsvarsbeslut som tog för ett årsedan. Och särskilt inte som de båda regeringsbärandepartierna - Socialdemokraterna och - visatsamma totala brist på vilja att lyssna och ta till sigkritik, förslag och synpunkter under beredningensgång i försvarsutskottet som . Vad somöverenskommits i slutna rum skall även denna gångdrivas igenom till varje pris.Men - vad värre är - vi vet egentligen inte allsvad majoriteten fattar beslut om. Rapporternaom allt större svarta hål i försvarets ekonomi blir alltintensivare. Kommer försvaret ens under innevarandeår att kunna fullföljas i enlighet med det som s och c"majoriserade fram" ?Finns det över huvud taget någon möjlighet att ut-skottsmajoritetens förslag enligt regeringens budget-proposition kommer att kunna fullföljas, eller är detredan i dag urgröpt till oigenkännlighet? Och när skalldet bli dags att rätta till det inträffade? Av allt attdöma kommer kontrollstation inte att hinnaförelägga beslutsunderlag för justeringarens för år tre, budgetåret 1999.Om de värsta uppgifterna från högkvarteret ärsanna, tyder de på en fullständig brist på grepp överett läge som löper amok. Om de olika uppgifternadäremot är ett utslag av taktiskt spel för att skjutaöver ansvaret för Försvarsmaktens problem på denpolitiska sidan, tyder det på en upprörande omdömes-löshet.Men, försvarsministern, den bistra sanningen ärnog tyvärr att ingen av oss vet, att varken Försvar-smakten eller Försvarsdepartementet har en aning omhur det ligger till, och det är en skandal utan like.Vem kommer att ta ansvar för detta, och när? Skullenågot sådant kunna ske inom någon annan samhälls-sektor utan att någon ställdes till personligt ansvar?Herr talman! försvarsbeslut var i allt vä-sentligt resultatet av en politisk kohandel mellan s ochc, där fick rikligt betalt för sitt stöd förden socialdemokratiska minoritetsregeringens eko-nomiska politik, sedan alla andra parlamentariskasamarbetspartner förbrukats. fick närmastcarte att i partitaktiskt nit rädda vad somräddas kunde i viktiga lokala centerfästen.Sakskälen vägde lätt när en rad krigs- och freds-förband offrades på uppgörelsens altare. När vi nu serhur de svarta hålen riskerar att mycket snart leda tillytterligare förbandsslakt, kan det t.o.m. visa sig attÖstersund, och ropade hej för tidigt.Det måste kännas särskilt bittert för centerpoliti-ker som , , och och gjordeupp i förra årets läggspel på tu man hand var det sä-kert deras förhoppning att försvarsbeslutskulle ihågkommas som i alldeles särskilt hög gradderas skapelse. Alltmer tyder på att så blir fallet i enutsträckning som de båda nog aldrig kunde föreställasig. I ett historiskt perspektiv kanske för-svarsbeslut rent av kommer att framstå som en änstörre felbedömning än försvarsbeslut gjort.Men det var inte bara propositionen årsfemåriga försvarsbeslut som var en produkt av ettpolitisk-taktiskt spel. Det var tyvärr redan fallet medÖB:s försvarsmaktsplan. Den gav inget att hålla ihanden inför det fortsatta politiska spelet utan vartvärtom en inlaga i samma spel.Var det ett utslag av politisk taktik för att räddavad som räddas kunde, då var det ett utslag av poli-tisk-taktisk inkompetens. Var det ett utslag av poli-tiskt medlöperi, då var det en skandal. I alla händelsermåste man ställa sig frågan i vilken utsträckningsom Försvarsmaktens underlag års för-svarsbeslut bäddade för den nu uppkomna situationen.Herr talman! ställde sig vid förra åretsförsvarsbeslut bakom en budgetram med samma nivåsom den regeringen föreslog. Men vi förordade en iväsentliga avseenden annorlunda inriktning på ett"smalare men vassare" försvar för att kunna möjliggö-ra en långsiktig kvalitetshöjning såväl personellt sommateriellt. I förra årets debatt pekade jag därför påriskerna med att som de båda regeringsbärande parti-erna av politiska skäl försöka pressa in så mycket avdet gamla arvet som möjligt. Jag skall gärna erkännaatt jag inte då befarade att jag skulle kunna bli såsannspådd så snart.Jag sade då att: " Vi ifrågasätter emellertid starktgrunderna för regeringens nu föreslagna förändringarbeträffande - - - Det är vår uppfattning att ytterligareneddragningar i arméorganisationen kommer att visasig vara nödvändiga även med regeringens förslag.Med det bristfälliga beslutsunderlag, som förelig-ger, kanske i värsta fall redan före nästa försvarsbe-slut. Kommande utgifter såväl för drift som för inves-teringar vid förband, som då kommer att läggas ned,har i så fall varit 'bortkastade' från försvarssynpunkt.Det borde vid detta försvarsbeslut vara angelägetatt inte göra nedläggningar av förband, som det vidkommande neddragningar kan komma att visa sig havarit felaktiga val. - - - Av dessa skäl borde de has-tigt påkomna nedläggningarna i och Linköpingha övervägts ytterligare.