prot · GK09114 · 1997-06-04 00:00:00 — Man har val, men det är ju ingen som trorpå de valen, utan de manipuleras på alla de sätt.Som jag sade i mitt inledningsanförande är Folk-partiets önskan - fast vi är medvetna om att det härinte är något som går att lagfästa och tillämpa exakt -att demokratikriteriet innefattande mänskliga rättighe-ter tillmäts en väsentligt större betydelse än vad somhittills har skett, kanske inom ramen för ett regelverksom ändå i huvudsak påminner om det nuvarande. Jagtror inte att man kan komma ifrån att man måste prövavarje enskilt fall.Demokratikriteriet måste ha en betydligt störretyngd än vad det har haft . Det finns ju flerländer där det står till på ungefär samma sätt som iIndonesien. Att stå här och räkna upp länder är natur-ligtvis inte meningsfullt. Jag tror inte heller, som jagsade, att det går att lagstifta om att enbart fullfjädradedemokratier kan komma i fråga, men strävan bör varaåt det hållet. Sedan kan det uppstå situationer där mankanske ändå måste göra någon annan typ av bedöm-ning. Det kan vara ett land som är halvdant men somhotas till sitt nationella oberoende av någon totalitärmakt i närheten. Man kan spekulera kring sådanasituationer. Men en klar förändring av tonvikten ärhelt nödvändig.Anf. 149 () replik:Herr talman! och jag är heltöverens om betydelsen av kriteriet för mänskligarättigheter och att det måste finnas med i riktlinjernaäven för följdleveranser.Jag vill fråga : Är inte Folkpartietkritiskt till regeringen vad gäller just exporten tillIndonesien? Anser ni att det faller inom ramen förnuvarande riktlinjer? Det är intressant om ,som var med på fempartireservationen i utrikesutskot-tet , nu anser att det här faller inom ramen förriktlinjerna.Anf. 150 () re-plik:Herr talman! Som jag har utvecklat förut, är detutskottets konstaterande - som ocksåhar berömt - att det har skett en glidning i praxis efterhand som är det avgörande. Det är klart att vi harolika utgångspunkter. För är det en-kelt, därför att hon är egentligen emot vapenexportöver huvud taget. Vi andra accepterar att det före-kommer vapenexport men ifrågasätter ibland, som jagvar inne på, formerna och vilka som köper osv.Det som har skett är en serie av beslut, där det enabeslutet i sig blir ett motiv för nästa osv., osv. Detsom det gäller att komma åt är själva praxisutveck-lingen, där man kan formulera om riktlinjerna så attde överensstämmer med vad vi tycker är rimligt. Omdetta skulle ske skulle det självfallet omöjliggörafortsatt export till exempelvis Indonesien.Anf. 151 () replik:Herr talman! Vi är helt överens i fråga om glid-ning och hur praxis har utvecklats. Men min frågakvarstår: Är inte kritiskt och anser attregeringen har handlat fel? Har de riktlinjer som finnsför följdleveranser följts i fallet ? I så fallär det en viss förändring gentemot den ståndpunktFolkpartiet hade när utrikesutskottets betän-kande var uppe. Jag noterar det då med viss sorg.Anf. 152 ():Herr talman! Det som är utgångspunkten i diskus-sionen är ju denna praxisutveckling. Det är den somjag har talat om . Det är den som har skettpå ett orimligt sätt.Jag tycker att det är rimligt och hederligt att kon-statera att inte något parti kan svära sig helt fritt fråndet här. Att peka ut just nu sittande regering och läggaall skuld på den hade inte varit rimligt, ansvarsfulltoch korrekt. Därför har vi valt att formulera vår reser-vation på detta sätt. Att vi anser att är ettland som inte bör få köpa svenska vapen i fortsätt-ningen är ju uppenbart.Regeringens hantering av en om Sve-riges handelspolitik (avsnitt 11)Anf. 153 ():Herr talman! genomfördesi en folkomröstning för eller emot en svenskanslutning till EU. Inför folkomröstningen debattera-des många olika frågor, och inte minst spelade dehandelspolitiska frågorna en roll.Från kritikerna av ett EU-medlemskap gjordesbl.a. gällande att anslutning till EU menligtskulle inverka på handel med omvärldenutanför EU. Bl.a. detta faktum förnekades av ja-sidan.Den dåvarande genomförderegelmässigt s.k. TPRM-granskningar av olika länder.TPRM står för Mechanism. Dethar då framkommit att en sådan rapport var färdig ochskulle ha kunnat publicerats i innan folkom-röstningen ägde rum. Dess analyser skulle då ha kun-nat spela en roll i debatten inför folkomröstningen ochdärmed kunnat påverka opinionen.Anmälarna har konstaterat att svenska myndighe-ter har försökt påverka publiceringen av de här rap-porterna, vilket förnekas av majoriteten i betänkandet.Majoriteten konstaterar: "Det har inte framkommitnågot som tyder på att man från svensk sida i avsiktatt undanhålla information ville fördröja granskningentill efter den svenska EU-folkomröstningen." Nej,man fördröjde inte själva granskningen, därför att denägde rum före, men man fördröjde dock publiceringenav granskningens resultat.Vi har också i en gemensam reservation frånCenterpartiet, och anförtcitat ur några faxmeddelanden från Utrikesdeparte-mentet till den svenska delegationen i Genève.Den 11 mars 1994 framfördes t.ex. från en tjäns-teman i följande:"I anslutning till övriga synpunkter om TPRM-granskningen kan jag för Din information tillägga attjag diskuterat timing av och innehåll i den svenskarapporten framför allt med tanke på folkomröstningenom EU med chefen för här Tul-loch. Han och jag var helt överens att Sverigerappor-ten ej kan distribueras förrän efter den svenska folk-omröstningen (som ev. kan bli så sent som 27/11). "I ett annat fax står det följande:"Benäget meddela Tulloch att vi d'accord med attgranskningen av äger rum 14-15 december1994 och framhöll att vi utgår ifrån att sek-retariatets rapport eller delar av den inte distribuerasföre . "Detta är, som det brukar framhållas, egentligenklart som korvspad. Det är faktiskt inte ägnat att ökaförtroendet för majoritet i denhär frågan att påstå att man från svensk sida inte hargjort någonting för att undanhålla information ellerfördröja granskningen till efter den svenska EU-folkomröstningen. Det torde vara helt uppenbart, medde citat som vi har anfört i diskussionen.Man hävdar vidare att den här rapporten inteskulle innehålla någonting som inte var känt redanföre den svenska folkomröstningen. Men faktum är attrapporten ger ett material som just belägger vad nej-sidan påstod, nämligen att en anslutning till EU men-ligt skulle påverka utrikeshandel med om-världen utanför EU. Det kan med andra ord sägas atthemligstämplandet eller påverkan av en internationellorganisation att senarelägga publiceringen av rappor-ten har skett på ett sätt som inverkat på folkomröst-ningsresultatet.Jag tycker alltså att regeringen - f.d. statsrådetDinkelspiel var den som var ansvarig då - inte kanundgå allvarlig kritik för de här sakerna. Jag yrkardärmed bifall till reservation nr 8.Anf. 154 ():Herr talman! Jag skall fatta mig kort. KennethKvist har på ett bra sätt redogjort för situationen i dethär ärendet om GATT-rapporten.För vem som helst som gitter läsa materialet är detfullständigt uppenbart att regeringen genom UD hargjort vad man kunnat för att undanhålla svenska fol-ket en samlad bild av de handelspolitiska konsekven-serna. Det är den enda ordentliga utredning somverkligen har sammanställt ett material kring de han-delspolitiska konsekvenserna av ett svenskt medlem-skap i EU. Utredningen fanns tillgänglig innan detsvenska medlemskapet och innan folkomröstningen.Men ändå förvägrades svenska folket att ta del avden.Man kan kanske tycka att det här är en marginellfråga. Men den som tänker efter hur situationen varkring folkomröstningen kommerockså ihåg att detta i många fall var huvudargumentetfrån ja-sidan. Vi skulle gå med i en öppen union, rivamurarna osv. I själva verket innebar det att resa mu-rar. Det var det som hände när vi gick med i EU. Vihöjde handelshindren mot omvärlden.Som sagt, den som gitter läsa kan också själv be-döma majoritetens bristande integritet och förmåga attskilja sakfrågan från värderingarna om EU-medlemskapets förträfflighet.Jag yrkar därför också bifall till reservationen. Jagtycker att det här fallet är ett av de ändå relativt få falli år där majoriteten inte har lyckats med att hålla KU:sgranskningsfana högt.Anf. 155 AXEL ():Herr talman! Jag skall också försöka ha disciplinnär det gäller anförandets längd liksom dess innehåll.Herr talman! KU har fått två anmälningar i det härärendet, som ingår i granskningsbetänkandet. Detgäller både den förra och den nuvarande regeringenshantering år 1994-1995 av en omSveriges handelspolitik. Som både ochPeter har påpekat anser anmälarna att densenarelagda tidpunkten för och densvenska regeringens rapport i anslutning till dennaunder berodde på att man inte ville skada ja-sidan inför folkomröstningen den 13 november 1994.Herr talman! Jag nödgas nu göra både KennethKvist och besvikna. Den analys de hargjort kan höras bestickande och riktig. är det inteså hemskt enkelt som de båda tidigare talarna harredogjort för när det gäller den här frågan. Det finns,som jag ser det och som utskottets majoritet också harkonstaterat under sin beredning, inte något stöd för dehär teorierna.Det finns tre skäl till att tidpunkten för rapportenspublicering blev fastlagd till december månad 1994.För det första var , som vi fickhöra av förra statsrådet vid utfrågningen,lågt prioriterad. Jag tror att vilken regering som helst,vilken färg den än hade haft, hade gjort samma be-dömning. 1994 var ett arbetstyngt år, inte minst förHandelsdepartementet och Europaministern. fanns, på prioriteringslistan, arbetetmed EU-propositionen. Också förhandlingar bådemed och EU gick före.För det andra innehåller , somPeter påpekade, ett påhäng, vilket inte är såvanligt. Det är de s.k. tre boxarna, som ni har varitinne på. De var ju beroende av hur folkomröstningenskulle utfalla. Frågan var om boxarna, som utgjordeGATT:s synpunkter på anslutning till EU närdet gäller handelsförbindelserna, skulle vara med iGATT-rapporten eller inte.För det tredje har ni rätt på ett ställe, men från felutgångspunkt. I det infekterade klimat som råddehösten 1994, där både ja- och nej-sidan - inte minstnej-sidan - kastade kniv och målade den lede på väg-gen i alla frågor, ville inte regeringen utsätta sig förbeskyllningen från nej-sidan att återigen otillbörligenha blandat sig i folkets suveräna ställningstagande tillmedlemskap i . Läser man inne-höll den nämligen många positiva saker om Sverige.Det är skälet till att tidpunkten blev senarelagd.Dessutom är det som bestämmer tidpunk-ten efter hörande av respektive regering i det landman skall granska. Publiceringsdatumet är dessutomavhängigt av när rapporten blir färdig. Före publice-ring skall nämligen också medlemsländerna i ,från , ha på sig attgranska innehållet.Jag yrkar, herr talman, bifall till KU:s betänkandeoch avslag på reservation nr 8.Anf. 156 () replik:Herr talman! Det blir nästan litet knepigt när AxelAndersson skall konstruera ett försvar för den dåva-rande regeringens agerande.Herr talman! Det var ett arbetsamt år, säger . Ja, men var det inte regeringen somskulle publicera rapporten. Det var faktiskt GATTsom skulle göra det. För regeringen var det inte någonstor arbetsbörda precis att få den publicerad och dist-ribuerad. Regeringen behövde inte anstränga sig medden saken.Det skulle betraktas som om regeringen blandadesig i om rapporten publicerades. Men det var ju interegeringens rapport. Regeringen hade väl inte kunnatbeskyllas för att blanda sig i om en internationellorganisation presenterade en rapport om Sverige.Axel tror att det skulle säga emot ossatt det står positiva saker om i rapporten. Mendet brukar det alltid göra i sådana här länderrapporter.Det står alltid positiva saker om . Det viktigaär att det faktiskt också stod saker om vad ett EU-medlemskap skulle innebära för handel medomvärlden utanför EU. Det är ju det som är det intres-santa.Man kan alltså konstatera att det hade varit möjligt- efter är den 10 juli1994, - att få den här rapporten publice-rad. Den hade kunnat fungera som ett material från enoberoende instans utanför landets gränser och använ-das för diskussion på ömse sidor. Det fanns alltsåingen anledning att mörka kring rapporten så somregeringen har gjort. Detta menar vi är klandervärt.Anf. 157 AXEL () replik:Herr talman! I sådana här rapporter som avges avinternationella organ - också av - är arbets-ordningen den att det granskade landets regeringmycket starkt är involverad i granskningen. Man ärdet inte på så sätt att man talar om vad granskarnaskall tycka. Det är en dialog där det granskade landetsregering själv i slutändan avger en redovisning, enrapport.Teoretiskt, min käre , kundegranskningen ha skett precis så tidigt som KennethKvist säger.Det är intressant att han i sin replik inte berör mitttredje och sista argument, det argument som rör folk-omröstningen och den upphetsade stämning som dåförelåg. Jag har ingen svårighet att försvara en bor-gerlig regerings handlande i det här fallet, eftersomjag delar den uppfattning som KU:s majoritet har. Detfanns uppgifter i den här som Ken-neth och andra som var nej-aktivister underfolkkampanjstiden hade kunnat prata både länge ochväl och högljutt om, som ett olämpligt trumfkort förja-sidan när det gällde att påverka folkopinionen.Anf. 158 () replik:Herr talman! talar om en upphet-sad stämning. Det var ju valår. Då är det naturligt attden politiska temperaturen höjs. Men det finns ingetskäl i världen att därför försöka förhala en sådan härrapport. Jag lovar att det inte hade funnits någon somhelst anledning för nej-sidan att säga att det var ettotillbörligt innehåll.En internationell organisation som regelbundet görsådana här analyser skulle göra en analys av Sverige.Där framkom det att handel med omvärldenutanför EU skulle kunna påverkas menligt av ettsvenskt EU-inträde. Det är ett utomordentligt argu-ment för nej-sidan, eftersom det var just detta som ja-sidan förnekade.Det finns arbetstoppar för regeringar, även undervalår. Men man har ju alltid en tjänstemannastab somkan bereda ett sådant här yttrande. Detta var dessutominte särskilt viktigt, sade statsrådet vidutfrågningen, så det hade man väl kunnat fixa tillganska enkelt.Tyvärr finns det egentligen bara svaga argumentför den här förhalningen.Anf. 159 AXEL () replik:Herr talman! Den här rapporten förhalades inte.Jag förstår varför reservanterna tycker så. Man leverfortfarande i den tron att den här rapporten på ettväsentligt sätt skulle ha ändrat folkomröstningsresul-tatet. Jag kan inte finna något annat skäl i KennethKvists med emfas framlagda argumentering.Rapporten var, med förlov sagt, inte så lysandesett ifrån negativ synpunkt att den skulle ha förändratvalresultatet. Det är en subjektiv bedömning från minsida, men rapporten förhalades inte. Den genomfördesefter det tidsschema som man kom överens ommycket . Det är klart att många argument vägdesin, bl.a. just detta med folkomröstningen, men skälenhar jag anfört.Anf. 160 ():Herr talman! Jag tycker att det är helt klart efterAxel inlägg att regeringens hantering avGATT-rapporten om handelspolitik har varithelt enligt reglerna. Därför skall jag också fatta migkort.Det är, som har påpekats här, klart att en sådan härrapport kräver ett mycket omfattande arbete också avden part som utsätts för rapporteringen. Därför är dethelt naturligt med ett samarbete mellan granskarenoch den som skall granskas. Det är alltså ingentingkonstigt med att tidpunkten för rapporten diskuteradesfram och tillbaka ett antal gånger mellan olika tjäns-temän på det sätt som skedde.Arbetsbelastningen på UDH var, som har påpekatstidigare, naturligtvis exceptionellt stor 1994, beroendebl.a. på GATT-propositionen, EU-propositionen -som var mycket omfattande - och alla andra ärendensom man hade att hantera.Reservanterna påstår att viktig information undan-hölls. Först och främst framkom ingen ny informationi rapporten. Den berörde sådant som var känt ochdebatterat inför EU-omröstningen. Det handlade t.ex.om olika momsregler. Som alla vet är momsreglernainom EU litet speciella. Det handlade om hur månganivåer man får ha. Det handlade om vilka undantagsom får göras från de tre nivåerna. Det här talades deten hel del om inför folkomröstningen. Det handladeom tullskyddet. Det framgår exempelvis av det s.k.påhänget att tullskyddet 1992 var i och7,inom EU gentemot omvärlden.Man kan i och för sig tycka att det är beklagligt attfrihandeln skulle minska på detta sätt. Det kan vifrihandelsvänner hålla med om. Men någon nyhet vardet inte. Åtskilliga av oss som sitter här känner säkertigen det här påpekandet från folkomröstningsdebat-ten.Jag tror inte heller att den här typen av uppgiftervar särskilt avgörande för ställningstagandena föreller emot EU, men det är en annan fråga. Det avgö-rande när det gäller detta granskningsärende är förståsom man kan visa att det har förelegat något uppsåtfrån regeringens sida att undanhålla väsentlig infor-mation. Om man påstår det måste man också kunnabelägga det. Det kan man inte om man inte övertolkarformuleringar som har förekommit i brevväxlingenmellan tjänstemännen. Dessutom måste man tänka sigatt någon minister ligger bakom som avsiktligt harvelat mörklägga. Men detta är, med förlov sagt, enkonspirationsteori som det inte finns något som helstbelägg för.Anf. 161 () replik:Herr talman! Jag tror inte att man behöver varanågon djupsinnig konspirationsteoretiker för att kunnase det här. Jag har med citat belagt hur UD har agerat.Axel har vidimerat att det skedde en över-enskommelse på ett tidigt stadium om att rapporteninte skulle komma fram förrän efter folkomröstning-en.Nils säger att det var kända ochdebatterade faktauppgifter. Ja, så var det, men de varockså förnekade av ja-sidan. Man förnekade bl.a.faktauppgifterna om att den genomsnittliga tullnivåninom EU var högre än den som tillämpadeoch att det skulle leda till fördyringar och försämring-ar i utrikeshandel med omvärlden. Dettaville ju ja-sidan mörklägga i folkomröstningen.Det är möjligt att enskilda faktauppgifter och ensådan här rapport inte hade påverkat utgången avsjälva folkomröstningen, men det har varit ett heltuppenbart uppsåt. Sedan kan man diskutera om det ärenskilda departementstjänstemän eller inte som liggerbakom det här. Vi har ju redan debatterat detta tidiga-re . När det gällde ett annat ärende hade en mi-nister inte fått tillräcklig information av sina tjänste-män. Det utgjorde inte något hinder för att han skullefå för sitt agerande. Precis samma sak gäller idetta ärende. Det spelar ingen roll om ministern harvarit inbegripen i detta eller inte. Han har ett ansvarför sina tjänstemän och för deras sätt att agera. Dethar vi konstaterat.Anf. 162 ()replik:Herr talman! Visst har ministern ett ansvar. Det ärbara det att det i det här fallet inte har begåtts någotfel. Därför finns det inget ansvar att utkräva.Min minnesbild av EU-debatten är inte alls densom har, att dessa faktauppgifter varokända i debatten eller förnekades av dem som varanhängare av en svensk EU-anslutning. att bananerna skulle bli dyrare. Jag erinrar migatt det var en diskussion som förekom. Den överträf-fades bara av den underliga diskussionen om dekrökta gurkorna. Nog var detta känt. Som det påpe-kats var uppgifterna tillgängliga.När det gäller tolkningar av vad som står i skrift-växlingen mellan olika personer låt oss exempelvistitta på den från . faxar, han hartalat med Tulloch och säger att man är överens om attrapporten inte kan distribueras förrän efter den svens-ka folkomröstningen - "kan" står det alltså. Dettatolkas av som något slags erkännandeav att man vill, för att möjligen påverka folkomröst-ningens resultat, fördröja rapporten. Det är inte allsden enda möjliga tolkningen, än mindre den rimligas-te tolkningen. Man kan inte publicera den av olikaskäl. Man har hänvisat till arbetsbelastning, tidsbristoch annat. Det står som sagt "kan", inte bör eller fåreller något annat. Den tolkning som kvist görframstår som uppenbart orimlig.Anf. 163 () replik:Herr talman! Nej, inte alls orimlig. Det handlarom lämplighet, inte om att det trycktekniskt skullebehövas inte mindre än för att få rappor-ten tryckt. Det handlar om att den inte bör distribue-ras. Om man ser saken i ytterligt formell mening harnaturligtvis regeringen rätt att förhandla med GATTom när rapporter skall publiceras. Men å andra sidankan man också använda sin formella rätt till manipu-lation. Det är vad som skett i det här sammanhanget.Det är därför som vi menar att regeringen inte kanundgå allvarlig kritik.Anf. 164 ()replik:Herr talman! Det verkar återigen som att KennethKvist inte riktigt har klart för sig vilket arbete detinnebär för den som granskas i samband med enOECD-granskning.Om formuleringarna säger att deegentligen betyder "bör". Det är bara det att det står"kan", och det är en viss skillnad. Den tolkning somKenneth för fram är på intet sätt självklar ellerens den allra rimligaste man kan göra.Rent allmänt tycker jag att om man använder såstarka ord som manipulation, som , bör man ha litet bättre på fötterna än denhär typen av mycket ansträngda tolkningar.Anf. 165 () replik:Herr talman! Jag blev tagen på sängen av NilsFredrik oerhört fräcka påståenden när detgäller brevväxlingen. Det går faxmeddelanden till ochfrån där man från svensk sida tarupp att vi inte vill få rapporten publicerad före folk-omröstningen. Om bemödar sigatt läsa vidare kan han se att det står helt klart att UDanfört: "Benäget meddela Tulloch att vi d'accord medatt granskningen av äger rum 14-15 decem-ber 1994 och framhåll att vi utgår ifrån attsekretariatets rapport eller delar av den inte distribue-ras före . "Tulloch meddelar själv i skrift att han förstår hurkänsligt detta är för . Det står uttryckligt i ettfaxmeddelande att har meddelat att det här ären känslig fråga för och att man har stor för-ståelse för det.Nils måste väl ändå kunna er-känna att UD har drivit den här frågan så att publice-ringen hamnat efter den svenska folkomröstningen.Nils kan inte helt och hållet förnekafakta, det är att gå litet väl långt.Anf. 166 ()replik:Herr talman! Det är en sak att - och det framgårganska tydligt av den brevväxling som vi har tillgångtill - säga att man tycker att det inte går eller är lämp-ligt, med hänsyn till bl.a. tidsbrist, att rapporten skallkomma vid ett visst datum före folkomröstningen. Detär inget konstigt med det. Det kan man läsa ut. Mendet är en helt annan sak att som reservanterna av detdra slutsatsen att detta görs i konspiratoriskt syfte föratt undanhålla viktig information som man tror skullekunna påverka själva folkomröstningen. Det finnsinga belägg för det. Det var inget nytt i informationen,och det fanns ingen anledning att tro att den skulleinnehålla någonting sensationellt nytt. Det gjorde detinte heller. Det är alldeles tillräckligt för att inse attdetta är en tidskrävande process som man inte priori-terar, som det har sagts från flera håll, och att man förall del inte vill störa själva folkomröstningen, meninte i avsikt att undanhålla väsentlig information somskulle ha kunnat påverka resultatet. Det finns det heltenkelt inget stöd för.Anf. 167 () replik:Herr talman! Detstår ingenting i papperen om någon tidsbrist. Det därär någonting som han hittar på . Visst kan man talaom konspiration. Men konspirationsteorin här ärfullständigt uppenbar. Svenska tjänstemän skickar faxoch ber att skall skjuta på publiceringen avrapporten till efter folkomröstningen om EU i Sveri-ge. Vi behöver inte konstruera någon konspirationste-ori, den finns på pränt framför oss. Den är publiceradi granskningsbetäkandet. Jag tror inte att någon annansom läser detta behöver var så villrådig som NilsFredrik . Men har man inte förmågan att draslutsatser av ett sådant material hamnar man snett ipolitiken. Det gjorde från bör-jan när han kom in i Moderaterna.Anf. 168 ()replik:Herr talman! Den senaste anmärkningen går litetutanför ramen för vår granskningsdebatt. Det skullevara frestande att granska något, av fleraskäl, men jag skall avstå från det.Det står ingenting om tidsbrist i handlingarna, sä-ger . Var god och läs utfrågningen avUlf .