prot · GK09108 · 1997-05-27 00:00:00 — har frågat mig om re-geringen avser att vidta några åtgärder för att återan-vänt radioaktivt metallskrot inte används i konsu-mentnära produkter och om regeringen avser att vidtanågra åtgärder för att förbättra kontrollen över vad detåtervunna materialet används till.Inledningsvis vill jag redogöra för den verksamhetsom bedrivs i och för de författningsreglersom gäller.Vid Studsvik AB:s smältanläggning SMA iStudsvik smälts radioaktivt metallskrot med såvälsvenskt som utländskt ursprung. I anläggningensmälts stål, mässing och aluminium. Studsvik ABredovisar varje halvår till ,, de mängder skrot som behandlats. I bilaga tilldetta interpellationssvar redovisas i tabellform denmängder skrot som smälts under åren 1991-1996.En viss mängd av det smälta skrotet friklassas,dvs. undantas från strålskyddslagens (1988:220) reg-ler. Smält skrot som inte friklassas återsänds till av-sändaren. I bilagan redovisas mängden smält skrotsom har levererats från Studsvik efter friklassningåren 1993-1996.Regler om s.k. friklassning finns i strålskyddsla-gen samt i förordning och myndighetsföreskrifter tilldenna.För direkt friklassning, dvs. material som är un-dantaget strålskyddslagstiftningens tillämpningsområ-de, gäller att det utförda materialet får innehålla högst500 Bq/kg, varav högst /kg får utgöras avalfastrålande nuklider. Det får alltså användas heltfritt.Studsvik ansöker dessutom hos SSI om att fåfriklassa smält skrot vars aktivitetsinnehåll överstigerdet som gäller för gods som kan friklassas direkt.Enligt den praxis som utbildats så tillåter SSI frik-lassning av sådant smält skrot vars aktivitetsinnehållinte överstiger /kg. Som villkor för sådanfriklassning gäller att det smälta skrotet sänds till ettannat smältverk för omsmältning och att det blandasmed annat skrot så att utspädning sker. Studsvik ABredovisar till SSI namnet på den smältanläggning tillvilket skrotet skickas.Aktivitetsinnehållet i skrotet mäts noggrant på sättsom SSI kontrollerar. Efter det att det smälta skrotetfriklassats och därigenom undantagits strålskydds-lagstiftningens tillämpningsområde sker ingen ytterli-gare kontroll.När det sedan gäller material som på något sättkommer i kontakt med livsmedel gäller särskildaregler. I 7 § livsmedelsförordningen (1971:807) angesatt material för förpackning av livsmedel eller maskin,redskap, kärl eller annan utrustning för hantering avlivsmedel inte får ha sådan beskaffenhet att genomdess användning fara uppkommer för att livsmedlettillförs främmande ämne, förorenas eller blir otjänligtsom människoföda.Om det är påkallat från hälsosynpunkt kan , enligt 15 § livsmedelsförordningenförbjuda att visst slag av förpackningsmaterial, ut-rustning eller transportmedel används vid hanteringav livsmedlet.SSI har gjort en översyn av de föreskrifterjag här har redogjort för. Även harnyligen gjort en översyn av sina föreskrifter medanledning av EU:s direktiv när det gäller material ochprodukter. De har inte sett någon anledning att ändrareglerna.Jag ser ingen anledning att föreslå regeringen attändra gällande regler eller kontrollsystem i detta av-seende. Jag har i denna fråga samrått med jord-bruksministern.Anf. 54 ():Fru talman! Den här frågan är av litet annan karak-tär. Jag skulle vilja referera till , chef förstrålskyddsinstitutet när jag började i kärnkraftsdebat-ten . Han sade attdet var onödigt och dumt att tillföra radioaktivitet tillmänniskans miljö som inte behöver finnas där. Vadhan tänkte på då var att man var i färd med att stoppain isotoper i körkort så att man skulle kunna identifie-ra dem på olika sätt. Det var onödigt och dumt. Varjetillförsel skall ifrågasättas.Jag tycker att den här frågan just är av den karak-tären. Här sker tillförsel av radioaktivitet - förvissofriklassat enligt konstens alla regler - till den mänsk-liga miljön, som kommer från ett material som ärskapat som ett problem i flera fall, vad jag förstår, ikärnkraftverk.Principiellt tycker jag att det bör vara kärn-kraftsindustrins ansvar att ta hand om materialet på ettsådant sätt att jag inte kommer att drabbas av det ifarlig eller s.k. ofarlig omfattning. Jag skulle alltså igrunden vilja att vi tog avstånd från en sådan härhantering och lät det här materialet vara ett problemför dem som har åstadkommit problemet.Jag är antagligen litet extra känslig. Jag vet att jagkort kunde fråga miljöministern om det här vid etttidigare tillfälle i kammaren. Jag skulle bra gärna viljaveta, fru talman, om det i min kaffesked eller minkaffemugg finns material som har tillhört stålkon-struktionen vid . Det skulle ha extra spe-ciellt informationsvärde. Jag är inte säker på att jagskulle vilja ha ett sådant material i min kaffesked.Då är min enkla fråga: Finns det med det här för-farandet en möjlighet att jag i min kaffesked kan fåmaterial som härrör från radioaktivt skrot som be-handlas på det sätt som miljöministern beskriver?Skälet till att jag frågar är naturligtvis att jag tyck-er att det finns en parallell mellan den här frågan ochden som vi för från tid till annan om gentekniskt för-ändrade organismer och deras förekomst i vår föda.Det sägs att det materialet är lika ofarligt som livsme-del framställt på icke gentekniskt manipulerat sätt.Det finns många människor som vill veta detta.Därför driver vi en ganska intensiv kampanj, tror jag,både miljöministern och jag, i frågan om rätten till enmärkning av produkter som härrör från ett sådanttillverkningsförfarande. Också där är vi osäkra på omdet finns en hälsorisk eller inte. Vad jag begriperfinns det skäl att vara orolig eller osäker när det gällerhälsorisken också i det här fallet.Om miljöministern väljer den andra vägen och sä-ger att det är uteslutet med en hälsorisk kan vi sanno-likt starta en intressant debatt med den utgångspunk-ten. Men om miljöministern delar min uppfattning attdet råder en osäkerhet här på samma sätt som när detgäller gentekniskt manipulerade material, är det dåinte rimligt att vi ställer samma krav på märkning avmaterialet som vi gör när det gäller gentekniskt för-ändrade produkter?Då inställer sig genast tanken: Så besvärligt! Hurskall man ordna det när det gäller alla dessa sakersom har smälts ned? Det är lika besvärligt som atthålla reda på sojan i olika livsmedelsprodukter. Attdet uppstår problem och blir besvärligt är rimligen ettproblem för dem som har åstadkommit dessa.Anf. 55 Miljöminister ():Fru talman! Jag vill i och för sig inte heller haBarsebäck i min kaffesked. Om det sedan beror pårationalitet eller på att det känslomässigt är obehagligtkan man diskutera. Men även om det är känslomässi-ga skäl, vill inte jag heller ha i kaffeske-den.Jag tror inte att det här är ett område som vi kanhantera genom en annan lagstiftning än den vi redanhar och andra gränsvärden än de som redan gäller.Även om vi försöker ha en bättre kontroll över me-tallskrot, även om vi skulle ha en samhällskontrolloch statliga regler för det metallskrot som hanterasvid Studsvik är det ingenting som garanterar att Len-nart inte får en kaffesked från ellernågot annat land där det fortfarande ingår sammaslags material.Därför tror jag inte att det är lagstiftningen somskyddar våra kaffeskedar, utan det är i så fall konsu-menttrycket. Jag tycker att det är rimligare att mansom konsument frågar var materialet kommer ifrånoch att företagen inte använder sådant material förkonsumentnära produkter.Man skall också komma ihåg att det inte enbart ärkärntekniskt material som kan komma ifråga. Detfinns ju också annat material, t.ex. från sjukvårdenoch liknande, som kan hamna både i friklassat mate-rial och i det som SSI fattar speciella beslut om.Men det här är ett av de fall där jag menar att kon-sumenttrycket är effektivare än vad eventuell lag-stiftning är. Den tror jag att det alltid går att gå vidsidan av, med tanke på att samma regler inte gäller iandra länder.Anf. 56 ():Fru talman! intar miljöministern en litet annanposition i den här frågan än när det gäller genteknisktmanipulerad soja. Det finns exakta paralleller i reso-nemanget om att märkning förekommer i andra länderoch att vi har svårt att kontrollera det.Men, fru talman, kan ju faktiskt driva frå-gor på olika sätt. Man kan driva krav på att även kaf-feskeden från märks, på samma sätt som vidriver krav på livsmedelsområdet. Jag är inte riktigtsäker på konsumenttrycket, som är det argument viför när det gäller soja. Också där behövs det kravställda på en mer auktoritativ nivå för att åstadkommaförändringar.Även om det här är ofarligt på det sätt som mil-jöministern beskriver, även om hon säger att de regel-verk och de normer vi har när det gäller radioaktivtmaterial i övrigt skall gälla även på här området, såtillför vi detta . Det åker ut i systemet. Omdet hamnar i brobalkar är det kanske mindre proble-matiskt. Kaffeskedar är något annat. Men det åker ut isystemet, och vi vet faktiskt inte vad det leder till attvi skickar ut fler saker.Jag vill ändå precisera frågan till miljöministern.Är hon, mot den parallella bakgrund jag har redovisatnär det gäller gentekniskt material, ändå beredd attdriva frågan internationellt på samma sätt, dvs. åstad-komma ett regelverk kring materialet? Både hon ochjag slipper ha det i kaffeskeden, och det blir enmärkning av materialet - parallellt med hur det skermed det gentekniska materialet.Några speciella frågor i miljöministerns svar gjor-de mig intresserad. Det gäller radioaktivt metallskrotav såväl svenskt som utländskt ursprung. Det kanförtjäna att sägas högt att utländskt material tas in ochsmälts ned i . I bilagan till miljöministernssvar ser man det intressanta att det är en oherransmängd ton som tas in till till smält-ning i Studsvik. Men det är väsentligt mindre somskickas därifrån friklassat under motsvarande år.Under 1996 uppgår det inkomna materialet tillnärmare . Det som skickas ut är . Ett avmaterialen var mässing. Det är en väsentlig skillnadmellan det som har tagits in för smältning och det somskickats ut. Det kan ha varit av sådan beskaffenhet attdet verkligen inte förtjänade friklassning. Det kanvara intressant. Hur pass radioaktivt är materialet? Ärdet ett strängt radioaktivt material som kommit in ochsom inte har passerat ett godkännande i Studsvik? Hardet sedan gått vidare för att spädas ut - som miljömi-nistern formulerade det - på något annat ställe, för attdärmed uppnå den tillräckligt låga nivån per kilo? Jagtycker att detta manar till en viss förklaring. Var haralla de mängder tagit vägen som inte friklassats frånbörjan? Har de rent av skickats tillbaka till ursprungs-avsändaren? Är det en rimlig hantering att ta in mate-rialet, smälta ned det, konstatera att det inte uppfyllerkraven, och sedan skicka tillbaka till den som harskapat det?Den sista frågan gäller utspädning. Det är en gammal tes att the solution to pollu-tion is dilution, som det heter på engelska. Det blirinte riktigt samma roliga formulering på svenska, dvs.att lösa problemen med hjälp av utspädning. Dettakan väl rimligen inte vara lösningen på problemetmed denna radioaktivitet som ministern i längden villförorda?Anf. 57 TALMANNEN:För att inga missförstånd skall uppstå, ministern,vill jag påminna om att vi i protokollet endast kan tain sådant som har sagts i kammaren. Bilagan somsådan kommer alltså inte att ingå i protokollet.Anf. 58 Miljöminister ():Fru talman! Jag skall tänka på det vid nästa tillfäl-le.Först och främst tycker jag att sig själv när han jämför med det genteknis-ka. Det är väl ganska uppenbart att konsumenttryckethar varit oerhört mycket effektivare på det området änvad diskussionen inom EU om märkning har varit.Det är också konsumenttrycket som har medfört attdet har blivit en ordentlig debatt om märkning, attföretag har dragit tillbaka produkter och att varor harmärkts trots att man inte kommit överens om formellaregler.Jag drev denna fråga mycket hårt i EU. Men efter-som det dels var en långsam och omständlig procedur,dels inte fanns riktig enighet mellan länderna, är detkonsumenttrycket, inte lagstiftningen, som jag fårtacka för att vi har fått en försiktighetsprincip att rådanär det gäller det gentekniska.Det är viktigt att komma ihåg att hanterarsådant material på ungefär likadant sätt som sker iandra länder. Vi har titta på hur det t.ex. ser ut medfriklassat material i andra länder. Skillnaden är attgränsen där är dubbelt så hög jämfört med . IFinland, och finns det ett riktvärdepå 1 /kg i stället för /kg, som vi har iSverige.Sedan var det tabellen. Det lär väl bli fullständigförvirring i protokollet eftersom tabellen inte finnsmed tillsammans med svaret. Det som redovisas itabellen är dels det som är smält, dels det som ärfriklassat. En hel del av detta sänds, precis som jagsade i svaret, tillbaka till avsändaren.Anf. 59 ():Fru talman! Det här visar att det är mycket somsmälts i Studsvik, och det är litet som skickas därifrånfriklassat. Det finns en stor mängd som tar vägennågonstans. Det kan vara klumpiga vägar, tillbaka tillursprungsland eller ursprungsanvändaren eller genomutförd utspädning ut i systemet. Det bjuder emot miljömässiga instinkter att det skall vara så.Miljöministern säger att konsumenttrycket i frågaom gentekniska produkter drev fram förändringen.Jag tror att konsumenttrycket spelar en stor roll, menär inte allt. Det är viktigt att även från förtroendevaldsida, dvs. politisk sida, ta ledningen i frågan och tainitiativ i vad man kan förmoda vara konsumenternasintressen. Detta gäller särskilt denna fråga, eftersomden skiljer sig litet från vad som gäller genteknisktförändrade livsmedel. Skickar man ut sådant stål attbli en del i en brokonstruktion, har det litet längretidsvärde - får man hoppas, jag tänker inte på - än vad tillfälliga livsmedelsprodukterhar. Det är en litet annan dimension om materialetcementeras i systemet.Fru talman! Jag har inte några repliker kvar, ochbehöver dem inte heller. Jag vill gärna uppmana mil-jöministern att medverka till tre saker. För det förstaatt få att upphöra att importera utländsktmaterial för sådan hantering i . För det andraatt miljöministern aktivt arbetar för att märkningkommer till stånd av sådana produkter av sådant ma-terial - vare sig de kommer från andra länder ellerSverige och oavsett om det är besvärligt. För dettredje att miljöministern medverkar till att sådantmaterial inte får användas i konsumentnära - framförallt inte livsmedelsrelaterade - produkter.Anf. 60 Miljöminister ():Fru talman! Jag upprepar att jag anser att i det härfallet är konsumenttrycket betydligt effektivare än vaddet är att försöka styra detta lagstiftningsvägen.Lagstiftning innebär att det som är friklassat harman fri användning av. Allt övrigt utländskt materialsänds tillbaka till beställarna och blir därmed inte ettproblem för Sverige.Jag tycker att det är viktigt att vi är mycket noga,eftersom är ett land som ligger långt frammemiljömässigt och som driver många miljömässigafrågor, när vi väljer ut vilka frågor vi skall lägga stortarbete på internationellt.I det här fallet finns det inga experter, till skillnadfrån det gentekniska området, eller myndigheter somhar sett något större problem än det att konsumenternainte vill ha produkterna. Det skulle vara fel att använ-da svensk energi åt ett internationellt arbete för attförändra lagreglerna. Jag tror att konsumenttrycket ärdet effektivaste medlet.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionenTalmannen meddelade att följande faktaprome-moria om förslag från Europeiska kommissioneninkommit och delats ut till kammarens ledamöter:Förslag till Rådet om gemensam åtgärd om tillfälligtskydd för fördrivna14 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner1996/97:139 till utrikesutskottet1996/97:157 till trafikutskottet1996/97:165 till kulturutskottet15 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkanden /97:KU9och betänkande 1996/97:FiU23Lagutskottets betänkanden /97:LU16, LU17,LU20 och betänkanden1996/97:SfU11 och betänkanden /97:JoU15,JoU18 och JoU1916 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner1996/97:115 Mer tillgänglig kollektivtrafik1996/97:136 Ny ellag1996/97:137 Nollvision och det trafiksäkra samhället1996/97:141 Högskolans ledning, lärare och organi-sation1996/97:142 Handlingsoffentlighet vid vissa stiftelser1996/97:146 Vissa frågor om personlig assistans1996/97:153 Ändringar i lagen om offentlig upp-handling1996/97:155 Enhetlig registerlagstiftning på social-försäkringsområdet, m.m.1996/97:156 Avveckling av specialsjukhus och vård-hem1996/97:158 Radio och TV under höjd beredskap ochvid svåra påfrestningar på samhället i fred1996/97:160 Långsiktigt hållbara trafiklösningar iStockholm och Göteborg1996/97:161 Öresundsförbindelsen och Citytunneln1996/97:162 Utbildning i teckenspråk för vissa för-äldrar m.m.1996/97:163 Den kooperativa företagsformen1996/97:164 Europol1996/97:166 Omprövning av skuldsaneringSkrivelser1996/97:120 Handikappolitik1996/97:138 Redogörelse för den svenska krigsmate-rielexporten år 19961996/97:152 Redovisning av Allmänna pensionsfon-dens verksamhet år 1996Skatteutskottets betänkanden1996/97:SkU19 Ändringar i skatteregisterlagen, m.m.1996/97:SkU20 Ny förmögenhetsskattelag1996/97:SkU21 Vissa frågor inför allmän fastig-hetstaxering av lantbruk1996/97:SkU22 Mervärdesskatt - Beskattningslandför telekommunikationstjänster, m.m.Näringsutskottets betänkanden1996/97:NU8 , EU och handelspolitiken inför2000-talet1996/97:NU14 och den inre marknadenJordbruksutskottets betänkande1996/97:JoU22 Ikraftträdande av lagen (1994:1818)om åtgärder beträffande djur och växter som till-hör skyddade arter17 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 26 maj1996/97:561 av () tillarbetsmarknadsministernDiskriminering av icke fackanslutna arbetstagare1996/97:562 av () till arbetsmark-nadsministernArbetsmarknadsutbildningen1996/97:563 av () till arbetsmark-nadsministernÖkad anställning av medarbetare vid företagen1996/97:564 av () till arbetsmark-nadsministernProvanställningstiden1996/97:565 av () till kulturminis-ternPresstödsnämndenden 27 maj1996/97:566 av de () tillstatsrådet på fackligt medlemskap för löneförhöjning1996/97:567 av () till socialminis-ternPlötslig spädbarnsdöd och nikotinFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 3 juni.18 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att följande skriftliga svar på frågor in-kommitden 27 maj1996/97:531 av () till utrikesminis-ternValet i Kongo1996/97:537 av () till statsrådet /97:542 av () till utrikesministernÅtgärder i andra länder från regering1996/97:543 av () till utrikesministernTurkiets inmarsch i Irak1996/97:557 av () till statsrådetMaj-Inger KlingvallUnderhållsstödSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 3 juni.19 § Kammaren åtskildes kl. 17.01.Förhandlingarna leddes av talmannen.