prot · GL0913 · 1997-10-09 00:00:00 — Man får ju bestämmasig. Antingen tycker man att man skall minska kvä-veutsläppen. Då får man naturligtvis försöka att mins-ka utsläppen både till vatten och till luft. Men mankan inte säga att man inte skall ha en minskning ilantbruket och inte minska trafiken, för då sitter manfaktiskt kvar med skägget i brevlådan, och problemetlöses icke av sig självt.Vi behöver bara se på , där jord-bruket betyder någonting för vattnet. Där läcker det.Naturligtvis läcker det inte lika mycket överallt, bero-ende på vilka jordar man har. Men naturligtvis är detså att om man släpper ut lättlösliga salter i marken, såvore det väl sjutton om de inte tar sig enväg som de inte skall. Det är ju ganska givet. Attjordbrukskemikalierna påverkar miljön, trodde jag varen diskussion som vi hade lämnat långt bakom oss.Jag nöjer mig för tids vinnande med att yrka bifalltill reservation 5. Vi i står naturligtvisäven bakom våra andra reservationer.Anf. 112 () replik:Herr talman! Det är en väldig överraskning somGudrun nu kommer med. Hon säger att vimåste ha en avvecklingsplan för det konventionellajordbruket. Det är ju detsamma, ,som att avveckla huvuddelen av det svenska jordbru-ket.Jag talade om sysselsättning, om utbildning, omny produktion och om export. Vill alla de möjligheter som vi har här införframtiden? Det tycks i alla fall vara den linje somGudrun har valt, och jag beklagar det djupt.Sedan talar om Roundup. Det ärklart att Roundup är ett miljöproblem om det användspå ett felaktigt sätt. Det skall ju användas på ett väl-digt grönt och tillväxtstabilt fält, inte på barmark. Deresultat som har kommit fram genom undersökningar,inte minst i andra länder, tyder ju på att man har an-vänt det på fullständigt fel ställen och på ett felaktigtsätt, och då blir det ju miljöproblem, . Jag har aldrig sagt att bekämpningsmedlen intekan vara en risk. Det är därför det är så viktigt, omman nu använder dem, att de används på rätt sätt.Gudrun angriper mig för att jag talarpositivt om jordbruket och säger att kväve kommerfrån luften. Ja, det gör det. Hon säger att jag har plä-derat för bilen. Men har fullständigtgett upp ? Jag räknar med att vi skallfå bättre bilar och bättre drivmedel, vilket skall bidratill att minska utsläppen. Därigenom skall vi kunnahantera de här problemen på ett vettigt sätt. Sammasak är det på jordbrukets område. Det har hänt väldigtmycket . Det katastrofscenario som hon tarupp är fullständigt irrelevant i dagens läge.Anf. 113 () re-plik:Herr talman! Jag vill inte avveckla jordbruket iSverige. Jag vill ändra inriktningen på jordbruket iSverige. Jag vill se till att vi får ett jordbruk i Sverigesom är ekologiskt långsiktigt hållbart, vilket jag inteanser att ett jordbruk som använder gifter är. bör-jar vi se resultaten av det här. Det tar tid att hitta be-kämpningsmedlen i vattnet, för det tar tid innan dekommer ned. Man har t.ex. hittat högrehalter av atracin i än vad som är tillåtet. Det tarsig ned en meter i jorden . nårdet grundvattnet, och det börjar det att göra nu.När det gäller Roundup förvånar det mig verkligenatt insinuerar att det finns bönder somanvänder Roundup på naken jord. Jag trodde inte attdet förekom. Jag trodde faktiskt att alla som sprutarRoundup gör det för att ta död på växter som i daglever. Om det är så kan jag förstå att man får problem,men jag hoppas att har fel.Jag anser att det vi har sagt i , nämligenatt vi skall gå mot ett ekologiskt lantbruk måste bestå,och den planen måste utvecklas. Det innebär också viökar det ekologiska lantbruket och minskar det kon-ventionella. Om man dessutom ser på vad som expor-teras , , är det intressant att kon-statera att vi exporterar både gris och mjölk fråndet ekologiska lantbruket i . Det är faktisktdenna export som ökar mest. Det kanske är så att detär lätt för ett ekologiskt lantbruk att börja exportera,därför att där finns det efterfrågan. Om man jämfördessa konventionella produkter med dem som finnshemmavid är det inte lika lätt att slå sig in på markna-der.Vad skall göra är kanske att slå sig in påen nischmarknad.När det gäller bilar vill jag säga att det, såvitt vi vet, finns en bil som inte släpper ut NOx, och detär elbilen. Alla andra bilar, som har motorer som blirvarma och som har luftgenomströmning, släpper utNOx. Menar man allvar med att minska det problemet,måste man nog ta tag i det. Man måste våga, vilket jaginte tycker att gör, inse att NOx till stordel kommer från bilparken. Man får minska denna,om man vill minska problemet.Anf. 114 () replik:Herr talman! säger här att jord-brukare skulle använda dessa medel på ett felaktigtsätt. Det är inte jordbrukare som använder de härmedlen på ett felaktigt sätt. Ingen jordbrukare skulledrömma om att sprida Totex och Round up på sådanaytor som det varit fråga om totalt sett. Man har för-kovrat sig och utbildat sig, och man använder be-kämpningsmedel i de lägen där man behöver det, ochdet sker på ett mycket mer ansvarsfullt sätt än för 30år sedan.Det är orimligt att komma med sådana här be-skyllningar , det gäller jordbruket vill jag sägaatt vi moderater visst är med på ett ekologiskt hållbartjordbruk. Vi stöder t.o.m. utvecklingen av det ekolo-giska jordbruket. Vi är för mångfald och vill ha ettbåde-och. Jag tror dock att man kan göra väldigt storamiljövinster, om man i det konventionella jordbruketanvänder det nya miljöstöd som man nu får tillgångtill. Man gör då mycket större miljövinster än omman, som gör, dömer ut hela detkonventionella jordbruket.Gudrun är icke realist. med sin politik att äventyra svenskt lantbruksmöjligheter, och det tycker jag är djupt beklagligt.Anf. 115 () re-plik:Herr talman! För det första hoppas jag att ingensvensk lantbrukare använder Totex. Det för-bjöds ungefär . Det innehåller en substans -jag höll här på att svära - som är mycket giftig. Det ärdock en av de två substanser som testas inomEU och som kan bli tillåten igen . Denhar extremt hög toxicitet, och den förbjöds såvitt jagförstår bl.a. av arbetsmiljöskäl. Ingen skulle behövahantera ett ämne som Totex.Det var alltså ett dåligt valt exempel. Om lantbru-karna fortfarande använder Totex blir jag förfärad,eftersom det alltså har varit förbjudet i ungefär tio år.Jag tror att alla som håller på med lantbruk i Sve-rige vet att verkligen värnar om detsvenska lantbruket. Vi vill ha ett lantbruk i hela Sve-rige, men vi vill att det skall gå mot ett ekologisktlantbruk. Jag har inte sagt att vi skall avveckla det påett år. Jag har sagt att vi skall ta fram en avvecklings-plan, så att vi kan växla från ett giftigt konventionelltlantbruk, vars baksida vi börjar se, till ett lant-bruk som inte sprider gifter.Vi har gränsvärden för gifter i maten, men det äringen som vet hur mycket små barns växande celleregentligen tål. Det finns en del forskare sombörjar tala om att mycket av de sjukdomar och aller-gier som barn får, och även mycket av våldstendenseroch koncentrationssvårigheter, egentligen har att göramed kemikaliesamhället, och maten är naturligtvisviktig i det sammanhanget.Det finns också, vilket är mycket intressant, försöksom visar att barn som äter ekologisk mat inte har dehär störningarna, medan de som gör det har störning-arna. Skall vi verkligen inte ta det på allvar? Skall viinte verkligen ifrågasätta om dagens jordbruk är ettjordbruk som vi vill ha ? Är det inte ,när vi börjar förstå hur farliga gifterna är, som vimåste växla över till ett ekologiskt långsiktigt hållbartoch giftfritt lantbruk, som över huvud taget inte an-vänder bekämpningsmedel och där vi hanterar göd-selproblemet på ett helt annat sätt? Det är väl ettmåste, ?Anf. 116 ():Herr talman! I jordbruksutskottets betänkandehävdas att det råder samstämmighet om målen förjordbrukspolitiken. Därefter avvisar man kristdemo-kraternas förslag till inriktning av jordbrukspolitiken.Det stämmer inte riktigt överens.Vår motion handlar om att bedriva jordbruk i helalandet och om att fullt utnyttja befintlig . Dethandlar också om att det globala perspektivet är vik-tigt för livsmedelsförsörjningen och om att det ärväsentligt att ha långsiktiga och stabila spelregler förjordbruksnäringen.Då inställer sig frågan om det finns en viss skill-nad mellan å ena sidan dem som ser jordbruksnäring-en som en nödvändighet för en fortsatt levande lands-bygd och en livsmedelsresurs i det globala perspekti-vet, å andra sidan dem som ser jordbruksnäringenbara som en näring bland alla andra. Samstämmighe-ten verkar inte vara total.Detta framgår också av den kristdemokratiskamotionen. Eftersom vi inte är representerade medordinarie ledamot i utskottet, har vi inte heller någonreservation, och jag har inte tänkt att yrka bifall tillförslagen i vår motion. Dessa frågor återkommerdessutom snart i budgetbehandlingen, varför ärendetdå på nytt kan aktualiseras och belysas på olika sätt.För framtiden måste det dock slås fast att fortsattjordbruksproduktion i såväl som i övriga EU-länder är en nödvändighet. Nationellt gäller det såvälför att målsättningen "Hela skall leva" skallkunna uppnås som för en fortsatt inhemsk livsmedels-försörjning. I globalt perspektiv är det långsiktigtnödvändigt att åkermarken i och finnstillgänglig för livsmedelsproduktion. Därför är detockså nödvändigt att miljöaspekter vägs in vid enkommande reformering av jordbrukspolitiken, så atten övergång till miljövänliga och mer ekologiskabrukningsmetoder främjas. Detta kräver också bibe-hållen , eftersom en minskad intensitet ijordbruksproduktionen måste kunna kompenserasmed produktion på mer åkermark.Det går att producera tillräckligt med livsmedelför en växande världsbefolkning. Vi menar att förval-tarskapstanken, en kristdemokratisk grundtanke,måste vara vägledande. Kortsiktiga vinstintressen -som drivit fram odlingssystem som sugit ut bördighe-ten ur jorden och orsakat jorderosion - måste ersättasmed långsiktigt hållbara brukningsmetoder.Regeringens strävan att genom en grundläggandeförändring av CAP eventuellt avhända ochEuropa stora delar av åkermarken kan inte vara enlångsiktigt riktig politik mot bakgrund av den växandevärldsbefolkningen. Den risken kan finnas. Den starkabefolkningstillväxten innebär att odlingsbar åkermarkredan om några årtionden kan vara en bristvara. Där-till kan läggas effekterna av en tilltagande växthusef-fekt, problem med jordförstöring och sinande vatten-tillgångar. Det är inte att på ett riktigt sätt förvalta denglobala resurs som åkermarken utgör att föra en poli-tik som leder till att den avvecklas. Också fortsätt-ningsvis skall åker- och betesmarker ses som en resursi livsmedelsproduktionens tjänst.Jordbruket är också centralt för sysselsättningenpå landsbygden och inom livsmedelssektorn i övrigt.Att verka för en snabb och radikal reformering avCAP, vilket vi här kanske får anledning till att åter-komma till längre fram, kommer att innebära storaomställningsproblem för jordbruksnäringen inom helaEU-området. Detta kan i i värsta fall leda tillavfolkning av landsbygden och därmed vikande möj-ligheter för utkomst från en rad binäringar som ärberoende av jordbruket som primärproduktion. Dettaär en utveckling som går i direkt felaktig riktning iförhållande till devisen "Hela skall leva".Att EU har en gemensam jordbrukspolitik visar påett klart sätt betydelsen av livsmedelsproduktionen.Det är också helt nödvändigt att lika villkor gäller förjordbrukare inom EU-området. En harmonisering avavgifter/skatter på jordbruksområdet är nödvändig föratt svenska jordbrukare skall kunna konkurrera medandra EU-länder på lika villkor. Det är också angelä-get att tydligt slår fast vikten av att långsik-tiga och stabila spelregler skall gälla för dem somarbetar inom jordbruksnäringen, något som inte alltidvarit fallet.Med detta, herr talman, vill jag markera att krist-demokraterna står bakom yrkandena i sin motionen,även om vi inte kommer att yrka bifall till våra för-slag.Anf. 117 ANN-KRISTINEJOHANSSON (s):Herr talman! I detta betänkande tas, som flera härhar påpekat, upp motioner från allmänna motionstiden1996. Mycket av det som tas upp håller på attgenomföras eller utredas. En hel del behandlas också iden framlagda propositionen om hållbart fiskeoch jordbruk.Motionerna avser frågor om den svenska jord-brukspolitiken, reformering av EU:s gemensammajordbrukspolitik, mjölkkvoter, ekologisk odling, bi-odling och fäbodbruk. Det är alltså stor spridning påinnehållet. Jag tänker inrikta mig på några områden,och det skall jag återkomma till.Ingvar tog upp frågan om EU:s jord-brukspolitik och vill ha en diskussion om den. Jaghåller med om att den diskussionenkan vi ta när den skrivelse kommer somhandlar om hur regeringen ser på den framtida jord-brukspolitiken.Herr talman! Det finns fem reservationer. Jag pas-sar på att redan nu yrka avslag på samtliga reservatio-ner samt bifall till hemställan i betänkandet.Det svenska jordbrukets ställning på EU-marknaden skall stärkas. Grunden har lagts för ettlångsiktigt hållbart jordbruk. Livsmedelsindustrin harframöver stora möjligheter, och exporten ökar. Kon-kurrenskraften bygger på om man kan möta konsu-menternas krav på högre kvalitet, miljöhänsyn ochomsorg om djur.I regeringsförklaringen slår statsministern fast attdet svenska jordbruket är världsledande när det gällerkvalitet, djurskydd och miljöhänsyn och att det, för attnå en uthållig tillväxt, behövs regional balans, lands-bygdsutveckling och högre sysselsättning.Reservation 1 från handlar omlandsbygden. För en levande landsbygd där männi-skor bor och lever och dit turister söker sig för attuppleva naturen - skogen och den svenska landsbyg-den - behövs det ett livskraftigt och miljövänligtjordbruk. Det tror jag att vi alla är överens om.I reservation krävs det en översynav regelverket, som påverkar etablerings- och servi-cemöjligheterna på landsbygden. harnyligen utrett och sett över servicefrågorna vad gällerglesbygden. Remissbehandling har skett och dettautgör nu underlag för den kommande regionalpolitis-ka propositionen. Jag ser fram emot den propositio-nen. Då kan vi fortsätta debatten om de glesa bygder-nas möjligheter. Deras möjligheter är stora. Det sju-der av liv i bygderna. Människor tar saken i egnahänder och går ihop för att lösa problemen. Jag troratt tätorterna har mycket att lära av just byarörelsen.Reservation 3 från handlar om be-kämpningsmedel. Frågan behandlades ingående i dennyligen framlagda propositionen om hållbart fiske ochjordbruk. Nej, målet har inte, som det står i Miljöpar-tiets reservation, uppfyllts när det gäller detta med attanvändningen av bekämpningsmedel skall reducerasmed . Det är inte bra som det nu är, så dettamåste åtgärdas. Därför lägger regeringen fram etthandlingsprogram för fortsatta åtgärder vad gäller ettantal delmål för att komma till rätta med dessa saker.Arbetet skall inriktas på en kartläggning och en kvan-tifiering av riskerna. Målet skall uppfyllas med hjälpav ett brett register av åtgärder och en riskinventering,som jag tidigare nämnt. Det gäller också näringenseget intresse för att minska användningen av be-kämpningsmedel och för att ta sitt ansvar.Sedan har vi reservation 4 från . Re-servationen handlar om miljöavgifter i jordbruket.Moderaterna vill att miljömotivet för handelsgödsel-skatter skall utvärderas. hävdade nyssi sitt anförande att det mesta av utsläppen kommerfrån luften. har lagt fram en rap-port som jag tror att vi alla har läst om. Det konstate-ras att ansvaret vilar tungt på jordbruket när det gällerkväveutsläppen. Det konstateras också att 13 av15 medlemsländer har misslyckats med att nå måletom minskade kväveutsläpp. är ett av de13 länderna. Vi har alltså inte klarat målom en halvering av kväveutsläppen under perioden1985-1995. Minskningen är enbart 20 %.Jag anser att miljöskatten på kväve är ett viktigtekonomiskt styrmedel som bidrar till en minskadkväveanvändning, som den stimulerar till enbättre användning av stallgödsel och till en bra hante-ring. Visst finns det risker med stallgödselhantering-en. Detta med kretsloppet är viktigt vad gäller an-vändningen av stallgödsel.Reglerna för djurhållningen har skärpts. Lagringenav stallgödsel har setts över. Förbud mot stallgöd-selspridning under delar av året och regler om höst-och vinterbevuxen mark finns också. Till detta skallkomma information, utbildning och rådgivning tilllantbrukarna och deras anställda. Det behövs nämli-gen ett nationellt krafttag mot läckagen. Alla berördaparter skall delta i det sammanhanget. Jag tror att detnya miljöstödet till ett resurshållande konventionelltjordbruk är ett viktigt och bra steg som vi tar. Det ärbra att det konventionella jordbruket går i riktningmot ett miljövänligare jordbruk.När nu EU reagerar ökar kanske trycket på en re-formering av EU:s jordbrukspolitik, där bl.a. miljömå-let kan jämställas med övriga mål i jordbrukspoliti-ken. Jag konstaterar att har en annanuppfattning i frågan. Själv tycker jag att det är bra attEU-kommissionen agerar, för då lyfts frågan upp påbordet.När det gäller övriga reservationer och områden ibetänkandet kan jag bara konstatera att en hel del ärpå gång, bl.a. när det gäller fäbodbruket. I Jordbruks-departementet pågår en översyn av sedvanerätten.Inom miljöstödsprogrammen finns det möjligheter förfäbodbruket att ansöka om pengar bl.a. när det gällerfäbodbeten och hotade husdjursraser. Naturvårdsver-ket har tillsammans med utar-betat en nationell bevarandeplan för odlingslandska-pet. Det konstateras där att det från nationell synpunktär viktigt att bevara fäbodar.Med detta, herr talman, avslutar jag med inläggmed att yrka avslag på samtliga reser-vationer och bifall till hemställan i betänkandet.Anf. 118 () replik:Herr talman! vill uppen-barligen inte debattera jordbrukspolitik . Egent-ligen vill hon inte heller debattera landsbygdsfrågor. Istället säger hon att vi skall avvakta regeringens skri-velse vad gäller jordbrukspolitiken. Vi skallockså avvakta den regionalpolitiska propositionen.Det skall bli intressant och vi tar gärna debatten då.Men det är litet beklagligt att ens vill svara på den fogliga och enkla frågan omen nationalisering, som alla är intresserade av i denjordbrukspolitiska debatt som pågår.Ann-Kristine har en annan inställningtill jordbruket än föregående motdebattör har. Hontycks vara mera positiv, vilket jag hälsar med glädje.Nu gäller det bara att leva upp till det som sägs här.Ann-Kristine säger emellertid att när det gäller kvävet konstaterar attSverige hör till de länder som har misslyckats med attminska utsläppen. Men, ,utsläppen från jordbruket till ligger de factopå . Mot den bakgrunden tycker jag att man någotskall tona ned angreppen på jordbruket. Man bordekunna ställa upp på vårt förslag. Vi kräver ju kunskapom varifrån kvävet kommer. Att över huvud tagetbedriva jordbruk - att plöja och röra i marken - ger,som vi alla vet, vissa utsläpp. Man kan tala om natur-liga utsläpp. Men under rätt harjordbruket genom ökad kunskap och genom under-sökningar av kväveinnehållet i mark och annat kunnatanpassa sin gödsling.Jag tycker att det är beklagligt att man inte är be-redd att ta den här debatten eller att ställa upp pånämnda utvärdering. Det skulle faktiskt ha hedratAnn-Kristine och omni hade velat vara med på det.Anf. 119 ()replik:Herr talman! talar om KomiCAPoch den reformerade jordbrukspolitiken och tycker attdet inte är bra att jag inte vill föra den diskussionen.KomiCAP har lagt fram sitt slutbetänkande, vilket nuär ute på remiss. kommer det en skrivelseom hur regeringen ser på detta. Därför tycker jag attvi då kan fortsätta diskussionen.I KomiCAP konstateras det ju att vi skall ha engemensam jordbrukspolitik. Sedan får vi, som sagt,diskutera detta vidare när skrivelsen kom-mer.När det gäller kväveläckagen är vi väl i alla fallöverens om att jordbruket står för en stor andel avutsläppen. Hur ser ni moderater på detta och hur villni minska kväveutsläppen? Vilka förslag till minskadekväveutsläpp har ni alltså? Det är ju fråga om en storoch viktig del av vår miljö.Anf. 120 () replik:Herr talman! Jag tackar för det beskedet. Vi targärna den här debatten längre fram, även om det inteblev särskilt klart var ni står där. Jag hoppas i alla fallatt ni är för linjen att jobba för en gemensam jord-brukspolitik; där fick jag ju besked.När det gäller kväveutsläppen vill jag säga attjordbrukets andel faktiskt inte är så stor. Jag tycker änen gång inte att man kan skylla jordbruket för detkväve som kommer från luften och hamnar på markenunder ickevegetationsperiod. Det är t.o.m. så, attjordbrukets växter under vegetationsperiod tar handom det kvävet. Det är en miljövänlig åtgärd, kan mansäga.Jag tycker att man borde kunna hyfsa debatten ge-nom att ställa upp på just att utvärdera och ta reda påmer. Det kan inte vara fel att skaffa ökad kunskap omhur det är i verkligheten. Det är väldigt farligt attbeskylla en viss näring för att vara miljöovänlig i sittagerande, som man nu gör i debatten.Vi vill minska kväveläckaget genom dessa åtgär-der, genom analyser av näringsinnehållet och genomatt anlägga våtmarker som vi kan använda för att taupp det kväve som rinner ut. Vi vill också försökaskapa en ökad medvetenhet kring alla dessa frågor.Det har man lyckats med under de senaste 10-20åren.Jag tycker därför att det skulle vara klädsamt,, om ni ställer upp på detta.Anf. 121 ()replik:Herr talman! säger än en gång attjordbruket inte är ansvarigt för mycket av kväveut-släppen i t.ex. vatten. Vi kan konstatera att det an-vänds mycket handelsgödsel i . Till stordel rinner utsläppen rätt ut i vatten. Vi har problembl.a. med Laholmsbukten.Jag vill se en minskning av handelsgödselanvän-dandet. Jag tror att det konventionella jordbruket ärpå rätt väg, men vi kan inte blunda och stoppa huvu-det i sanden, som jag tycker att görnär han säger att jordbruket inte är den stora bovenoch när han inte vill vara med om några åtgärder.Anf. 122 () replik:Herr talman! Min första fråga till Ann-KristineJohansson gäller den regionalpolitiska propositionsom hon hänvisar till. Vi vet så väl att både den lillaoch den stora regionalpolitiken i många avseendenhör ihop med jordbruksnäringen. Det handlar ombisysselsättningar för människor ute på landsbygdenoch över huvud taget om att landsbygden skall leva.Vi vet att det är en enhet. Det gäller inte minst förfamiljer att klara sig.Man hör ryktas ute i bygderna både från folkrörel-seråd och glesbygdsverk att den regionalpolitiskapropositionen eventuellt blir framflyttad och intekommer förrän . Finns det orsak att för-moda att det är på det sättet? Det är den första frågan.Anf. 123 ()replik:Herr talman! ställer en fråga tillmig om den regionalpolitiska propositionen. Jag harinte något annat svar än att den är på gång. Man arbe-tar med den i departementet. rap-port ligger till underlag för den. När den kommer kanjag tyvärr inte svara på.Anf. 124 () replik:Herr talman! Det är sagt att den skall komma ihöst. Det är angeläget att vi får den så tidigt sommöjligt, så att vi kan vara med och påverka innehålleti förslagen och påverka framtiden och inriktningen förlandsbygden framöver. Jag hoppas att de ryktena talarfel, men vi får väl höra vidare om det.Den andra lilla frågan gäller att vi i olika sam-manhang har hänvisat till att vi skall återkomma läng-re fram. Detta gäller regionalpolitiska propositionenoch även CAP. Det kommer en skrivelse framöver. Vifår naturligtvis anledning att diskutera det i ett senareskede, men jag undrar om ärorolig för att en genomgripande revidering av CAP iförhandlingarna i viss mån riskerar en levande lands-bygd hos oss. Vi skulle eventuellt tvingas att lägganed jordbruksmark osv.Vi vet ändå att det både för och ärnödvändigt att vi i en omställningsperiod inför ettekologiskt jordbruk kanske t.o.m. utökar jordbruks-markens omfattning, eller åtminstone behåller det vihar. Finns det sådana risker? Om vi i så fall skullekunna varna för dem redan nu vore det en fördel.Anf. 125 ()replik:Herr talman! tar upp den komman-de reformeringen av EU:s jordbrukspolitik och skri-velsen. Han funderar på om det finns bekymmer förlandsbygden.Vi diskuterar detta i KomiCAP.