prot · GK09117 · 1997-06-10 00:00:00 — De skriver:"Kritik har riktats mot utformningen av skattekon-tot som går ut på att den föreslagna bokföringen iklump skulle göra det mycket svårt att kontrollera denegna skatten. Denna kritik är felaktig. - - -.Genom den månatliga avstämningen och innehål-let i kontoutdragen kan företaget väl följa hur dessmellanhavanden med staten utvecklas.Just för de små företagen innebär den nya teknikenväsentliga förbättringar i uppbördshanteringen. "Detta är alltså ord från en organisation som Mi-chael i vanliga fall tar mycket stor hänsyntill.När det gäller företagsklimatet finns det självfalletett och annat företag som säger att de skall flytta ut-omlands. Ännu har jag inte sett att något företag hargjort det. Vi skall ha klart för oss att det också finnsmånga företag som flyttar till . Vi ser ju ocksåhur investeringarna i ökar väldigt kraftfullt,till skillnad från hur det var vi hade enborgerlig regering, då investeringarna minskade.Skillnaden är helt uppenbar. Det finns ingen som helstanledning att kritisera detta.Vi gör en förändring av den förtida momsinbetal-ningen, . Vi senarelägger mom-sinbetalningen. Varför kan ni inte vara nöjda ochglada med det? Om vi skulle senarelägga den ytterli-gare skulle vi dra på oss mer kostnader. Ni är inte ensberedda att betala den förlängning som vi vill göra, änmindre beredda att betala den förlängning som niytterligare vill göra. Men det är en ganska typiskborgerlig attityd att inte betala för sig. Det har viockså fått uppleva tidigare.Anf. 175 ()replik:Fru talman! Det är tröttsamt att få höraatt vårt förslag inte är finansierat, när vi har finansie-rat det till sista kronan i vårt budgetalternativ. Detgäller alla de tre partier som nu angri-per, dvs. Det är bara att läsa innantill. Det argumentetkan ni därmed släppa.Det är också intressant att se att det nu passar atthänvisa till . Det har under bered-ningsprocessen varit omöjligt att få ett besked frånRiksskatteverket, från departementet och från ut-skottsmajoriteten om man kan garantera att det finnsdelposter som kommer att visa exakt vilken skatt sombetalats. får sitta inne med denhär sanningen är det märkligt att ochdepartementet inte kan ge besked på den punkten ochatt nöjer sig med att Industriförbundetsäger att det här är okej.Anf. 176 () replik:Fru talman! Jag trodde i min enfald att det var som rättade sigefter i sådana här sammanhang. Det brukar vara så iandra sammanhang.Michael hävdar att förslaget från kd,m och fp skulle vara finansierat till sista kronan. Detfinns alltså ingen finansiering av detta. Vår finansie-ring går ju ut på att man skall ändra förfallodagen; detär en del av vår finansiering. Den finansieringen tar nibort, och ni sätter inget annat i stället. Det ni gör är attöka på utgifterna, så att finansieringen blir ännu säm-re. Det är sanningen. Det finns ingenting om detta iera motioner.Jag noterar med visst vemod att inte heller Mi-chael är särskilt intresserad av att diskute-ra begreppet rättssäkerhet, i varje fall inte mer änutifrån en viss aspekt, som råkar behaga honom.Anf. 177 ():Fru talman! Det nuvarande systemet för redovis-ning och betalning av skatter och avgifter har bety-dande brister till förfång för såväl företag som skat-temyndigheter. har ett stort utred-ningsarbete pågått för att komma till rätta med fram-för allt bristerna i enhetlighet och samordning.Sådana brister är t.ex. att olika skatter och avgifterredovisas och betalas . Redovis-ningstidpunkterna såväl som blanketterna för redo-visning är olika. Inbetalningar görs till olika konton.Olikheterna leder till avsevärt merarbete och osä-kerhet för såväl företag som myndigheter. Som LarsHedfors tidigare redovisat, gör en näringsidkare i dagmer än 30 skatte- och avgiftsbetalningar ochhanterar därvid en stor mängd blanketter för redovis-ningen.Mot denna bakgrund är det naturligt med storuppslutning kring strävan att komma till rätta medbristerna i det nuvarande förfarandet. Sådan uppslut-ning finns också från inblandade parter kring princi-perna för förslaget om ett skattekonto. Det ligger isakens natur att olika partsintressen har litet olika synpå enskildheter i förslaget. Det förtar inte bilden avstor samstämmighet kring principerna i det nu före-liggande förslaget.Det är därför förvånande att utskottets moderater,folkpartist och kristdemokrat helt frankt yrkar avslagpå förslaget till skattekonto. Den kan knappast tolkassom annat än slentrianmässigt oppositionerande föroppositionerandets egen skull. I realiteten innebär deti vart fall inte några förbättringar för de skattskyldigaföretag som behöver förbättringar och förenklingar.Man torde snarare kunna beteckna det som oberätti-gad skrämselpropaganda.Fru talman! En detaljfråga som rönt stor uppmärk-samhet i utskottet är frågan om ändrad förfallodag. Ipropositionen föreslås att man övergår till den praxissom allmänt tillämpas vid betalningsströmmar, dvs.att förfallodagen överensstämmer med den dag dåbetalningen är tillgänglig hos betalningsmottagaren.Kritikerna skjuter in sig på att vi därmed får olikakrav på inbetalningstider i olika delar av landet, bero-ende på att det tar olika för en betalning att nåmottagaren.Jag anser att kritiken har karaktären av en storm iett vattenglas. Det pågår nämligen ett snart avslutatarbete med att skattemyndigheterna etablerar ett egetkonto i varje bank, där inbetalning kan ske och över-föras lika över hela landet. Det blir ett enkelt ochrobust system med goda förutsättningar att fungeraväl och innebär därmed en förbättrad service förskattebetalarna.Vi anser från sida att principernaför det föreslagna skattekontot är riktiga. Vi anserockså att förändringarna bör vara statsfinansiellt neu-trala. Vi har också kunnat påverka och därefter godtade olika delmoment som föreslås i propositionen. Vimedverkar därmed till att ge företagen en rationellarehantering av sina redovisningar och betalningar, ochvi ger förutsättningar för en så riktig och effektivhantering som möjligt av dessa från myndigheternassida.Självfallet finns det trots detta anledning till upp-följning och eventuell justering av delar av förslagetom erfarenheterna visar att det kommer att behövas.Det kan komma att gälla t.ex. reglerna för räntebe-räkning, bl.a. beroende på hur betalningsströmmarnakan komma att utvecklas.Fru talman! Sammantaget är detta ett bra förslag.Det gynnar rationalitet och effektivitet hos alla in-blandade parter, och jag yrkar därför bifall till utskot-tets hemställan i betänkandet.Anf. 178 ():Fru talman! Jag återkommer till frågan om förfal-lodagarna med anledning av att togupp den i sitt anförande. Jag frågade sade att han trodde att man förmodligen skullebetala sin skatt en eller före den s.k. förfal-lodagen.Nu är det förknippat med sanktioner om betal-ningen kommer in . De sanktionerna är nogareglerade i lagstiftningen. Tycker inte det hade varit rimligt, eftersom det är en sanktionkopplad till en försening, att man varit tydlig på vil-ken dag som en skatt skall betalas?Jag ställer därför samma fråga till dag skall skatterna vara betalda? Vilken dagkommer att tala om när han är ute ochträffar företagare runt om i landet?Rolf Kenneryd brukar vurma för småföretagarna.Hur ser han på det förhållandet att i händelse av ettunderskott kommer likafördelningsmetoden att till-lämpas för de egenavgifter som betalas in och sompåverkar pensionspoängen, och att dessa egenavgifterdå inte fullt ut kommer att ge de pensionspoäng somföretagaren har tjänat in? Är det ett bra förslag somgynnar företagandet och företagsklimatet i landet?Anf. 179 ():Fru talman! Beträffande den första frågan har jaginget annat svar att ge än det som redanhar givit. Jag vill dock komplettera det med en punkt.Jag utgår ifrån att informationen från skattemyndighe-ternas sida kommer att kunna vara klar på den härpunkten. När systemet skall sättas i sjön kommervarje företagare att veta i hur god tid inbetalningmåste göras för att den skall vara framme vid denförfallodag som kommer att gälla.Vad sedan gäller den andra frågan kommer det,som tidigare framhållits i den här debatten, att gesredovisning över de debiterade och redovisade skat-terna . Det ger möjligheter för seriösa före-tag och företagare att betala de resterande avgiftersom talar om. De som inte gör dettaskall naturligtvis heller inte utbekomma de förmånersom är förknippade med dessa avgifters betalning.Anf. 180 ():Fru talman! Beträffande fråga nr 2 blir jag nu osä-ker om har förstått vad förslaget inne-bär. Om man inte får betalt för en faktura, och mom-sen gör att det blir underskott på kontot, kan man intevälja att enbart betala avgifterna, t.ex. de pensions-grundande egenavgifterna, utan det smetas ut överalltihop. Samtliga skatter måste vara betalda på kontotför att egenavgifterna fullt ut skall kunna kommaföretagaren till godo.Inte i något läge får det vara kvar något under-skott. Detta är ett mycket kraftfullt instrument förstaten, och det ger staten ett väldigt starkt övertag. Jagtror att det kan finnas många seriösa företagare somnågon gång kan råka ut för en kundförlust. Den kan idet enskilda fallet vara ganska stor. Det får då direktåterverkan på egenavgifterna och det pensionsintjä-nande som de innebär.När det gäller förfallodagarna har utskottets ordfö-rande sagt att han förmodar att betalning måste ske entill innan. ger här be-skedet att han utgår från att skattemyndigheterna skallkunna ge besked om vad som blir den egentliga förfal-lodagen.Fru talman! Jag tycker att det är en brist i lagen inte tydligt kan klara ut vilken dag som är densenaste dagen för att betala skatten, i all synnerhetsom man är mycket tydlig i lagen om de sanktionersom slår till om företagaren inte klarar av att svaraupp till dessa åtaganden. Detta är ett exempel på enlagstiftning som man borde ha kunnat göra bättre frånbörjan.Jag är förvånad över att och Cen-terpartiet ställer upp på ett förslag innehåller de bris-ter som hundratusentals företagare runt om i landetkommer att få leva med.Anf. 181 ():Fru talman! Jag måste tillstå att jag tycker att CarlFredrik nu blir litet grand otillständigt gnällig.Det är för företagaren ganska ovidkommande bådevilka löften ger i kammaren och vilkalöften jag eventuellt skulle kunna ge i kammaren. Detföretagaren är beroende av när systemet skall sättas isjön är det besked som skattemyndigheterna vid dettatillfälle kan komma att ge. Jag utgår från att ett sådantbesked kommer att vara distinkt och därmed möjligtatt efterleva.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 7 §. )7 § , m.m.FöredrogsSkatteutskottets betänkande 1996/97:SkU24Självförvaltning, m.m. (prop. 1996/97:119 och 107delvis)Anf. 182 ():Fru talman! Det är bra att regeringen nu harkommit med förslag om viss skattebefrielse för insat-ser vid självförvaltning av hyresfastigheter och bo-stadsrätter. Men vi från tycker att manborde ha gått längre, och föreslagit ett enklare systemän det man nu har valt.Förslaget innebär att alla i hyresfastigheten eller ibostadsrättsföreningen skall få sin andel i proportiontill storleken på lägenheten. Det naturliga hade varitatt man hade gjort fördelningen i proportion till denarbetsinsats som har gjorts upp till ett visst tak, lämp-ligen ett halvt basbelopp. Det är vad Miljöpartietföreslår i reservation 1, som jag yrkar bifall till.Detta borde utvidgas till att gälla villasamfällighe-ter, vägsamfälligheter och liknande och även till by-tesringar, där det också rör sig om begränsade värden.Man skulle kunna tillämpa samma tak för detta, t.ex.ett halvt basbelopp.Det är som sagt bra att man tagit ett litet steg, menman borde ha tagit flera steg när man ändå tog tag iden här frågan. Detta är viktigt för att vi skall kunnaöka sammanhållningen och lösa sociala problem ibostadsområden. Det har gjorts med mycket storframgång på olika håll i landet.Anf. 183 ():Fru talman! Det är mycket bra att det råder storenighet om det betänkande som behandlar självför-valtning. Till betänkandet har det lämnats fyra reser-vationer och ett par särskilda yttranden. Det är ocksåmycket bra att inte har reserverat sig iskatteutskottet. begärde att bostadsut-skottet skulle yttra sig, vilket de gjorde på ett mycketförtjänstfullt sätt.Jag skall säga något om förslagen i propositionen.Det föreslås att skatteplikt inte skall föreligga för ettavdrag från den ordinarie hyran som en hyresgäst fårför att utföra enkla uppgifter på en hyresfastighetinom ett öppet system för självförvaltning. Systemetför självförvaltning är en förhandlingsöverenskom-melse enligt hyresförhandlingslagen eller i ett annatavtal mellan hyresvärden och en eller flera hyresgäs-ter. En annan förbättring är att alla hyresgäster somdeltar i självförvaltningen får avdrag på hyran medsamma belopp. Förslaget gäller även i fråga om av-drag på avgifter i bostadsrättsföreningar eller jämför-bara sammanslutningar.Fru talman! Stor enighet råder om vikten av attinte hindra den positiva utvecklingen som hyresgäs-ternas självförvaltning medför. Det gäller inte minst ibostäder inom de s.k. problemområdena. Det är san-nolikt att ett ökat engagemang från hyresgästerna fåren mycket stor betydelse i arbetet med att bryta dennegativa utvecklingen i dessa områden. Bostadsut-skottet skriver: "Utskottet ser de föreslagna föränd-ringarna som en mycket viktigt del av utvecklingen avhyresgästernas boinflytande.Jag tänker nu bara kort kommentera Miljöpartietsreservation nr 1. Att införa en fast beloppsgräns förskattefrihet skulle innebära ett rent undantag frånskatteplikt för vissa inkomster av arbete och voredärför ett avsteg från principen om en neutral ochlikformig beskattning - en ledstjärna i vårt nuvarandeskattesystem.Självförvaltning innebär i mitt tycke att man germänniskor ansvar och att de tar ansvar. Samhället kanaldrig skapa så finmaskiga skyddsnät att allt och allainryms. , delaktighet och ansvar - detär detsamma som gemenskap, fru talman. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan.Anf. 184 () replik:Fru talman! argument för inte skulle kunna ha ett tak upp till vilket inkoms-ter av detta slag är skattefria är egentligen någotmärkligt. Argumentet gick ut på att det måste vara enneutral och likformig beskattning. Men det har vi intei fråga om inkomstskatten, eftersom grundavdragetberor på inkomsten. Så vi har redan gjort avsteg frånden principen, i det fallet av fördelningspolitiska skäl.I det här fallet finns det starka sociala skäl för attgynna självförvaltning. Om man har en positiv grund-syn skulle det vara mycket enklare att i stället ha etttak på exempelvis ett halvt basbelopp. Det skulle blirmindre krångligt och uppfattas som mer rättvist, inteminst av de berörda.Risken med det förslag som kan tänkas gå ige-nom är att det inte ger samma positiva sociala effek-ter, eftersom man inte får utdelning i proportion tillden insats man gör. Det fördelas jämnt på alla.Jag måste även ställa en fråga om de arbetsrättsli-ga aspekterna. Jag noterar att majoriteten vill att hy-resgästerna skall betraktas som arbetstagare, men dåhamnar vi i hela den lagstiftning som finns på detområdet. Hur detta skall behandlas är ju ganska oklartskrivet i betänkandet. Det hade varit enklare att sägaatt hyresgäster i det här fallet inte skall betraktas somarbetstagare i arbetsrättslig mening. Då hade man löstproblemet. Varför inte göra så?Anf. 185 () replik:Fru talman! De arbetsrättsliga aspekterna bör na-turligtvis uppmärksammas i samband med att själv-förvaltningsavtal ingås. Det är klart att det kan bli falldär man behöver se över detta - det är jag övertygadom.Men snälla , det är ju så att folk vill hasjälvförvaltning! Det är hyresgästerna själva som harbegärt detta. Jag tycker att det är mycket bra att det -undantaget - råder en så stor enighet omdetta betänkande.Anf. 186 () replik:Fru talman! Hyresgästerna vill precis det som vi iMiljöpartiet begär. Det är bra att regeringen nu kom-mer med ett förslag så att det händer någonting på dethär området. Men det hade varit mycket bättre omman hade fått en skattefri inkomst av det här slaget iproportion till den insats man gör, upp till ett tak. Dethade varit ett enklare system, och det är faktiskt precisvad hyresgästföreningarna vill ha.Anf. 187 ():Fru talman! Betänkandet handlar om en skatte-teknisk fråga, men i sak handlar det om någonting heltannat. Det är bra att vi får entydiga skatteregler omegeninsatser i hyresboende, även om det på sätt ochvis är oklart om det egentligen hade behövts någraförändringar. Detta handlar ju mer om ett klarläggan-de än om förändringar.De stora möjligheterna ligger i stället i att vi kanfå många och bra lokala överenskommelser. Det för-ändringar som kan behövas är ändringar i förhand-lingsramarna. Det skulle innebära att människor verk-ligen kunde släppa loss och uppnå bra lokala över-enskommelser.Vi i har varit med och införtförändringar som ökat friheten i hyresförhandlandetoch ökat boendeinflytandet. Vi liberaler tycker att detär viktigt att hyresgästen har ett väsentligt inflytande,t.ex. i samband med ombyggnader och andra föränd-ringar av lägenheten. Ombyggnader bör göras varsamtoch med stor hänsyn till de boendes önskemål, ochdet är angeläget att de berörda hyresgästerna ges ännustörre möjlighet att påverka. Olika typer av hyres-gäststyrt underhåll har införts, och det är bra.Men det har inte räckt. I samband med ombygg-nader och omdaningar faller det sig speciellt naturligtatt hyresgästerna efter den förändringsprocessen villta ett större ansvar för drift och skötsel. Man vill tastörre ansvar och ha större inflytande, inte bara översin egen bostad utan över hela boendemiljön.Många olika modeller har införts för delaktighet iden nära förvaltningen. kan man tro att detbara handlar om Holma i , men så är det inte.Det finns många olika varianter runt om i landet,varav de flesta har försiggått i ganska stor tysthet ochhelt utan inblandning av skattemyndigheter. Men endel modeller har alltså visat sig vara mindre förenligamed de gängse begreppen om inkomster och beskatt-ning, och det är därför, för att klarlägga, som dennaproposition till slut har tagits fram. Det är bra, spe-ciellt med tanke på att justitieministern så sent som ihöstas ansåg att någon förändringinte behövde göras.Flera utredningar, bl.a. och , har lagt framförslag i de här frågorna. föreslog att man skulle ha ett skattefrittbelopp när inkomsterna förtjänas genom en alldelesspeciell typ av arbete, nämligen enkel förvaltning avden fastighet man själv är bosatt i. Storstadskommit-tén har i stället valt att lägga fram förslag som under-lättar just när man skall skriva just dessa avtal och närman lokalt skall komma överens om hur man gemen-samt skall förvalta sitt gemensamma boende.Jag är glad att regeringen nu är inne mer på denandra modellen än på att peta i specifika skattereglerför specifika inkomstslag.Det råder uppenbarligen någon sorts förvirring därmånga människor tror att egeninsatser beskattas olikaberoende på vilken upplåtelseform man har för boen-det. Så är det givetvis inte. Den som utför arbete motbetalning får alltid betala skatt på detta, oavsett omdet sker i en hyresfastighet där man själv bor, i envillasamfällighet där man är medlem eller på ett för-äldrakooperativt dagis där man ingår i kooperativet.I det föräldrakooperativ där jag själv är med, varen av medlemmarna anställd just för städa på enmycket större andel än oss andra. Det gav en skatte-pliktig inkomst precis som varje annan form av städ-ning, medan den städning som vi allihopa tillsam-mans, inklusive hon som var anställd för att städa,gjorde som storstädningar och som ingick i den ge-mensamma överenskommelsen givetvis inte gav enskattepliktig inkomst utan ledde till en gemensamreducering av månadsavgiften.Precis på samma sätt är det i en bostadsrättsför-ening. Den som får i uppdrag av bostadsrättsförening-en att göra en större insats får lön och betalar skatt fördet. Men det som inte ingår i månadsavgiften, det somman har kommit överens om att man skall sköta till-sammans eller var och en för sig, är inte beskattnings-bart. Om månadsavgiften utifrån det blir lägre är detgivetvis inte beskattningsbart.Fru talman! Någonstans är det ju en skillnad mel-lan att vara hyresgäst och ha en hyresvärd och attgemensamt bilda en förening. I föreningen som mangemensamt bildar bestämmer man ju också gemen-samt villkoren, oavsett om det gäller boende ellerannan samverkan. Ett hyresförhållande har på ett heltannat sätt två olika parter. Det kan aldrig bli likadant.Jag vet att många, kanske särskilt inom socialdemo-kratin, av ideologiska skäl på något sätt vill likställahyresrätt med bostadsrätt eller äganderätt. Det gårgivetvis inte. Det är olika. Den som vill hyra sin bo-stad och inget mer måste ju också kunna ha en möj-lighet till det. Det kan aldrig bli det samma i ett en-parts- som i ett tvåpartsförhållande.Att hyra, äga eller kollektivt äga har olika fördelaroch olika nackdelar. Människor måste ha en möjlighetatt välja. är det bra ju fler blommor som fårblomma och om alla boendeformer kan utvecklas påolika sätt. I det här sammanhanget är det inte minstviktigt att poängtera att för väldigt många människor imiljonprogrammens utsatta områden är det inte envalmöjlighet att äga själv i stället för att hyra. Inteminst därför vill vi i gå vidare med infly-tande och delaktighet i hyresboendet för dem som såönskar. I och med att det här har klarlagts, hoppas vinu att många hyresbolag och lokala grupper går vida-re och tecknar överenskommelser.Det måste bli lättare för en mindre grupp att teck-na en överenskommelse oavsett vad grannarna i nästaområde, på nästa gård eller på nästa gata tycker. Denlokala utvecklingen måste komma underifrån fråndem som är berörda. Man måste kunna göra olikaöverenskommelser beroende på om det är barnfamil-jer eller gamla som bor där eller beroende på vad manhar för olika intressen. tecknar hyresgästorgani-sationer och hyresbolag normalt avtal på alldeles förstora enheter för att det här skall kunna fungera lokalt.För att självförvaltning skall bli av på ett vettigt sättmåste betydligt mindre grupper av hyresgäster kunnasluta avtal utan att för den skull behöva teckna helahyresavtalet på egen hand. Därför hoppas jag att re-geringen snart kommer tillbaka med ett förslag i en-lighet med det som har lagt fram ide här frågorna.Anf. 188 PER ():Fru talman! När diskussionen om självförvaltningstod som hetast framför allt nere i stod dettidigt ganska klart att det var fråga om en skattepliktigersättning. Jag tycker att det är bra att man har tagittag i detta . Jag yrkar bifall till hemställan i förelig-gande betänkande.Självförvaltning har ju väldigt många positiva so-ciala faktorer som gör att omhändertagandet av detegna området blir betydligt bättre.Jag tycker dock att ett enklare sätt hade varit att hanågon form av bashyra och sedan köpa till de tjänstersom man har behov av. Då skulle man sluppit heladenna inblandning. Då är jag litet grand inne på KarinPilsäters resonemang om att man faktiskt också gans-ka mycket skulle kunna likställa hyresgästernas situa-tion med bostadsrättsinnehavarnas. Man skulle kunnaha en bashyra och de tjänster man behöver utöverbashyran får man alltså betala för. Men i den bashyrasom man betalar skall det automatiskt ingå att manutför ett visst antal tjänster. Då skulle man lösa deskattemässiga problemen på ett ganska enkelt sätt.Jag yrkar som sagt bifall till hemställan i förelig-gande betänkande.Anf. 189 ():Fru talman! Utvecklingen i de s.k. miljonpro-gramsområdena berör många människor och har storbetydelse för vår samhällsutveckling. Segregation,anonymitet, främlingskap, otrygghet och passivitet ärbara några av de negativa kännetecken som ofta fårkarakterisera dessa bostadsområden.Många försök har gjorts och görs för att brytadenna utveckling. Det finns ett samband mellan stor-skaligheten och anonymiteten och den därav följandebristen på social kontroll och ansvar å ena sidan ochmängden skadegörelse å andra sidan.