prot · GK09113 · 1997-06-03 00:00:00 — Jagkan inte förstå hur utskottsmajoriteten kan tro att detnu skall bli en rusning efter apparater för närdet sägs att det inom något eller kanske in-förs en schabloniserad avräkning, vilket innebär attdessa apparater inte kommer att behövas.Även om timmätningsapparatur anskaffas kommerinte de här kunderna att få en reell möjlighet att sänkasina elkostnader. Jo, därför att en stor del avkonsumentens elkostnad är den fasta avgiften, inteden rörliga. Det finns ingen möjlighet att för konsu-menterna skapa incitament till att skaffa sig dennaapparatur om de inte kan se någon möjlighet att görabesparingar i motsvarande mån.I det energiläge som råder, och i det energilägesom vi kommer att ha, finns det ett ganska stort in-tresse från statens sida, och framför allt från de parti-ers sida som har ingått överenskommelsen om enskrotning av , för att skapa incitament somgör att elkunderna minskar sin elförbrukning. Om vidå skulle göra så att en större del av elpriset utgjordesav den rörliga avgiften skulle faktiskt incitament ska-pas för kunderna att diskutera andra lösningar. Fram-för allt skulle energi sparas. I ett sådant läge skullekonsumenterna kunna skaffa sig den billigaste leve-rantören. Det skulle också handla om incitament tillatt spara i större utsträckning.Utskottet vill emellertid inte ta tag i fråganom relationen mellan fasta och rörliga avgifter. Mankonstaterar, vilket i och för sig är helt riktigt, att den-na fråga inte behandlas i ellagstiftningen och att nät-tariffer skall vara skäliga. Längre än så går man inte.Men då missar man ju möjligheten att få med sig denstora massan av elkunder, dvs. småkonsumenterna.Viktigast av allt är i det sammanhanget att stora el-sparmöjligheter går förlorade.Det är naturligtvis fullt möjligt att förändra rela-tionen mellan rörliga och fasta kostnader, om man såvill. Det kan göras utan att man förändrar den tydligaåtskillnad mellan försäljningsbolag och nätbolag somenligt lagen skall finnas. Ju större del av den totalaelkostnaden som utgörs av rörliga kostnader, destostörre blir intresset för elsparande. Som jag tidigaresagt sparar den enskilde konsumenten pengar. Dess-utom blir det en minskad elanvändning för samhället.Även om inte varje konsument minskar sin elför-brukning särskilt mycket, så gör mängden elkonsu-menter att samhället kommer att göra en kraftig be-sparing.Hur skall då detta lösas? Ja, man kan helt enkeltprocentuellt fördela en del av de rörliga intäkterna pådem som levererar elen. Det går att lösa detta.NUTEK har, som sagt, fått i uppdrag att se över denschabloniserade mätningen och skulle kunna tittanärmare också på detta.För att vi skall komma någon vart och få de småkunderna att söka egna leverantörer - dvs. få dem attändra sitt beteende - är det alltså nödvändigt att höjaden rörliga avgiften. Detta är precis vad reservation 2innehåller. Jag yrkar bifall till denna reservation.Anf. 107 ():Fru talman! Dagens betänkande från näringsut-skottet handlar om mätning m.m. på elmarknaden.Många hade hoppats att av-/omregleringen av el-marknaden skulle ge eko ute bland människorna. Jagsyftar då på småkonsumenterna av el. Eko har detförvisso givit, men fel sorts eko. Vad de små elkon-sumenterna får är ett dyrt system för att kunna använ-da sig av handel på elmarknaden och kunna utnyttjadess rörelser. Det är ju meningen med det hela.Vad vi skall fatta beslut om är ett trubbigtinstrument, tycker vi i . Förslaget komnämligen att landa i att varje abonnent för att få varamed och handla på marknaden skall betala maximalt2 för en timregistrerande mätare. För vissakunder som kanske bara har en förbrukning som kos-tar några är detta orealistiskt. Detär alltså ett alltför högt pris.Fru talman! i samband med pro-positionen om en ny ellagstiftning tog vi i Miljöpartietupp några centrala punkter som handlar om:1. att regeringen vid den fortsatta utredningen om enelbörs särskilt beaktar de små producenternas in-tressen - exempelvis handlar det om ägare avvindkraftverk - och likaledes att det bör utredashur enskilda konsumenter skall kunna transiterakraft från vindkraftverk som de är delägare i,2. att frågan om små leverantörers balansansvar -exempelvis innehavare av vindkraftverk - utreds isyfte att underlätta deras möjligheter att levereratill sina delägare och andra eventuella kunder,3. att ersättningsnivån för småskalig produktion ejblir sämre än , utan tvärtom att grön el skallstimuleras och att småskaliga elproducenter skallfå rimliga villkor och möjligheter att konkurreramed de stora elbolagen samt4. att styrmedel införs för att främja en effektivareenergianvändning, särskilt finansieringen av den-samma, vilket kan ske genom en nätavgift.I dagens betänkande redogörs för hanteringen avdenna ellag. Nättariffer, fasta eller rörliga, samt småproducenters möjligheter att konkurrera m.m. utmyn-nar i det faktum att starka konsumenter genom attagera på marknaden kan klargöra sina preferenser förproducenterna - heter det. Men, fru talman, i dagligger 1 300-1 400 anmälningar hos nätmyndigheten.Abonnenter har klagat över att nättarifferna har blivitför höga, över att de inte har varit skäliga och över attde inte är utformade på saklig grund. Dessa anmäl-ningar har sedan överklagats till nästa instans, somkan vara t.ex. Länsrätten i . Därefter haranmälningarna överklagats till instansen däröver,kammarrätten. Slutligen skall anmälningarna upp iregeringsrätten.I betänkandet säger man: "Det är också angelägetatt nätmyndigheten agerar snabbt och effektivt i dessafall." Men vi kan konstatera att så inte har skett. Detär en byråkrati som är olidlig. Vi i tyckeratt det i och med den nya ellagen skulle vara möjligtatt välja el - exempelvis vindkraftsel, s.k. grön el.I några kommuner har flera hushåll gått sammanoch bildat vindkooperativ. Det innebär att andelsä-garna kan teckna sig för andelar i vindkraftverket. har bara 1 andel. Andra har 25 andelar, t.ex. småföretag som använder mycket el. Det finns dock ettaber: För att utnyttja denna el måste alla andelsägareköpa var sin mätare som kostar . Detbetyder att om en andelsägare köper 1 andel för3 skall han eller hon också installera en mätareför . 200 abonnenter betyder ½ miljon kro-nor; detta enbart för ett vindkraftverk! Vem tjänar pådet? Ja, inte är det konsumenten som tjänar på det.Det gör i stället andelsägaren.Avregleringen av elmarknaden skulle underlättaför små konsumenter och producenter - trodde jag.Men så är inte fallet. I en reservation kräver vi attfrågorna om innehavare av vindkraftverk och småleverantörers balansansvar bör utredas för att göra detlättare för dem att konkurrera med de stora elprodu-centerna. De måste alltså ges rimliga villkor. Som detär nu handlar det om god vilja ifall en kommun god-känner vindkooperativ som inte installerar elmätaremed timvis registrering hos varje delägare. Samar-betsavtal skrivs med en annan leverantör som göravräkning genom att läsa av vad vindkraftverket le-vererar in på nätet över dygnets timmar. Alla andelsä-gare har sin del. Matematiskt - med subtraktion ochdivision - går det att räkna ut hur mycket denne leve-rantör måste balansera varje andelsägare.Vi undrar om det verkligen är att bryta mot regler-na om man, som är fallet i , inte kräver nyamätare hos vindkooperatörer. Borde inte regelverketutformas så att nya former av eltillförsel stöds?Fru talman! I har man underlättat leveran-törsbyten så till den grad att det är gratis. Hädanefterskall man dessutom kunna byta elleverantör varjevecka. har det varit fråga om varje kvartal;detta enligt en telefonuppgift från departemen-tet. När även små kunder aktivt kan agera på elmark-naden kan man börja tala om att handla på elmarkna-den.Varför är detta då så viktigt för oss miljöpartister?Jo, bl.a. därför att vi vill att man skall kunna välja elsom tas fram på ett visst sätt. Det gäller då om elen ärgrön och om hur inflytandet i föreningen, företageteller bolaget är upplagt. Som konsumenter vill vikunna välja bort kärnkraft, kol och olja för att i ställetstimulera fram grön el. Men om regelverket sätterkäppar i hjulet blir avregleringen ett hinder, inte enmöjlighet.Vi vill i samma anda bryta upp och de-centralisera vattenkraften till kommuner och regioneroch därmed öka det demokratiska politiska inflytan-det. Det är viktigt att få demokratisk makt över ener-gin, så att man på lokala marknader kan stimulerafram förnybar energi och energihushållning.Energisparandet är en sådan punkt som vi föreslårskall få högre status på elmarknaden. Vi vill kunnapåverka de lokala bolagen att spara el, inte bara sälja.Det är inte de kortsiktiga intressena som skall gå förede långsiktiga.Se än en gång på ! en summa till en elfond i Oslo.Denna fond använde sina medel för att investera ilägre energiförbrukning. Eftersom hela tidenexpanderar, visste man att det kommer att behövasnya kraftverk etc., om man inte gör något åt el- ochenergianvändningen. I stället för att bygga ut energi-produktionen började man ge bidrag till energieffek-tiv teknik, satsning på energisnåla vitvaror, belysning,fönster osv. Vid ombyggnation skall bästa kändateknik in.Fru talman! Efter det att avreglerade sinelmarknad försvann denna fond. Jag vill också sägaatt det fanns en liknande fond i , mednamnet per kund. Vad tyder det här på? Jo,det var plötsligt inte viktigt att tänka långsiktigt utanbara för stunden - att vinstmaximera och få så mycketklirr i kassan så fort som möjligt. Den enda gång mansett att energiförbrukningen gått ned efter avregle-ringen var vid ett torrår, då elpriset av naturliga skälsteg. Då minskade elanvändningen, men kanske ökadeannan energianvändning - ved och olja - eftersommånga norska hus, precis som många svenska, äruppvärmda med el.Vi i tror att människor vill kunna på-verka sin vardag, och då är makten över energian-vändningen, dess innehåll och priset betydelsefullafaktorer. Vi i ser fram emot att de över-syner, utredningar och utvärderingar som det ständigthänvisas till i betänkandet skall leda fram till slutsat-sen att avregleringen av elmarknaden skall underlättaför de små konsumenterna och producenterna. Menvarför dröja med detta?Med detta yrkar jag bifall till reservationerna 1och 2.Anf. 108 ():Fru talman! Vi behandlar nu näringsutskottets be-tänkande 1996/97:NU11, där frågor om mätning m.m.på elmarknaden tas upp. I samband med att proposi-tionen härom framlades har två motioner väckts.Dessutom har väckts en motion med anledning avpropositionen 1996/97:84 En uthållig energiförsörj-ning samt fyra motioner under den allmänna motions-tiden.Riksdagen beslöt om en ny ellag. Hu-vudprincipen i denna nya lagstiftning är att det skallvara en klar boskillnad mellan å ena sidan produktionoch försäljning av el, å andra sidan överföring av el,nätverksamhet. tar i sin reservation uppden småskaliga elproduktionen och anför att de småelproducenterna inte har rimliga möjligheter att kon-kurrera på den avreglerade elmarknaden.Utskottet säger i sitt ställningstagande att leve-ranskoncessionssystemet infördes bl.a. för att skapastabila förutsättningar och skydd för den småskaligaelproduktionen. Härigenom är småproducenternagaranterade avsättning av sin el. Systemet med leve-ranskoncessioner, som gäller t.o.m. , skallutvärderas, och villkoren för avsättning av el till små-skaliga produktionsanläggningar skall ses över.I den andra reservationen, från ochMiljöpartiet, tar man upp frågan om fasta och rörligaavgifter. Reservanterna menar att regeringen bör vidtaåtgärder i denna fråga. , som skallkontrollera skäligheten i den fria prissättningen, stu-derar nu detta ämne. Man skall ha klart för sig att detomfattar två frågor.Utskottets bedömning är att nätavgifterna till stordel är oberoende av energianvändningen men däremotavhängiga av effektuttaget eller, uttryckt på vardags-språk, amperestyrka. Den fasta avgift som kundenbetalar kan således påverkas genom minskning avamperestyrkan.Vad gäller elförbrukningen är det viktigt att denrörliga andelen är så stor som möjligt. Enligt utskot-tets mening bör inte statsmakterna gripa in i elmark-naden genom att reglera förhållandet mellan fasta ochrörliga avgifter. har till uppgift attkontrollera skäligheten i tariffer och rörliga kontrafasta avgifter.Som ordförande i insynsrådet på nätmyndighetenkan jag lugna reservanterna med att denna fråga oftaberörs på våra sammanträden.Fru talman! Avslutningsvis yrkar jag bifall tillhemställan i näringsutskottets betänkande nr 11 ochavslag på reservationerna.Anf. 109 ():Fru talman! Jag blev inte alls lugnad av att manstuderar det här på nätmyndigheten. Där ligger 1 300-1 400 anmälningar, och det är en lång och segdragenprocess. Hur skall man på ett vindkooperativ bära sigåt, om man vill ansluta sig direkt till sina kunder förleverans av el? Vet ni vad man får göra ? Manfår sälja elen till marknaden, men kooperatörer-na/andelsägarna kan inte få tillbaka den. I stället säljselen till den stora marknaden, som råkar vara Stock-holm.Man säljer från vindkraftsel till Stock-holm, och stockholmarna får då betala extraper kilowattimme - men det är deras ensak.Meningen med det här vindkooperativet är attmånga abonnenter, ungefär 200, skall kunna göranågonting gemensamt som de mår bra av. Vi får grönel. Vi kan dra av den från vår räkning och behöverinte betala moms på den. Om jag har 16 andelar av1 000, får den totala förbrukningen av el i min bostadinte överstiga detta. Man måste balansera den motnågon leveranskoncessionär, och det är där som pro-blemet ligger.Hur många elmätare skall vi ha? Kan man intetänka sig att hitta en form som gör att man verkligenkan starta vindkooperativ och kan få en leveranskon-cessionär som ställer upp på det här? Så gör man iGöteborg, och så tänker man göra i , men iHärnösand säger man att det bryter mot regelverket.Jag har pratat med två personer på nätmyndighe-ten i , och jag har ringt till och frågathur man gör där. Jag skulle vilja veta vilken regel manbryter mot, om man ingår i ett vindkooperativ och inteinstallerar en sådan här mätare.Anf. 110 ():Fru talman! gjorde ett påstående att an-talet anmälningar som ligger hos nätmyndigheten är1 300-1 400. Enligt de uppgifter som jag har har detaldrig funnits mer än totalt 800 anmälningar hos nät-myndigheten. Det finns ungefär 200 inte regle-rade ärenden. De övriga anmälningar som gjorts harvarit föranledda av att det varit fel på tarifferna.Något av dessa ärenden ligger i tingsrätt ochkommer att avgöras . Jag tycker attdet här är ett bra sätt att hantera dessa frågor.I den andra fråga som tog upp, om av-sättning av el från små elproducenter, har NUTEKoch enligt propositionen fått i upp-gift att se över hur balansen i elsystemet skall kunnasäkerställas. Det kommer såvitt jag vet under höstenett förslag från nätmyndigheten och Svenska Kraftnättill hur man skall kunna klara de små elproducenter-nas möjligheter att komma in på nätet.Anf. 111 ():Fru talman! Min uppgift om 1 300-1 400 innelig-gande ärenden har jag fått från nätmyndigheten.Nog om detta.Jag tycker att det här låter mycket lovande. Vi kandå i säga oss att vi inte bryter mot regle-mentet. Även om vi inte har mätare installerad, kan vialltså köpa in vår egen vindkraft. Vi har skrivit ettavtal med om attleverera el dit.En helt annan sak är frågan om energibesparing.Hur får man incitament att spara el när bolagen i stortsett bara tänker på att sälja och få snabba pengar? Hurhar man tänkt föra in något om detta i den nya ellageni samband med frågan om mätning?Visst kan man se över timmar, effekt, osv., mendet behövs mer! Den typ av fond som man hade ibåde och var helt suverän! De länder-na var ju först med att avreglera elmarknaden. Attkunna ge ett pund per kund och sedan erbjuda enreducering av energianvändningen genom modern,effektiv teknik - det är ett sätt att visa att man menarallvar med energihushållning!Det är helt klart det blir snett så länge de fastaavgifterna är så höga. Jag har själv gjort en anmälantill nätmyndigheten, därför att kommunhöjde sina avgifter så drastiskt att de inte höll siginom det rekommenderade spannet. Den totala avgif-ten blev för hög. Men jag har inte sett något svar påden anmälan, var nu den kan finnas i byråkratin. Detskulle vara intressant att veta.Anf. 112 ():Fru talman! Jag har, liksom utskottets majoritet,uppfattningen att det är viktigt att avgiften för självanätet är fast i så stor utsträckning som möjligt ochavgiften för elförbrukningen rörlig. Det är ju där jagsom konsument har möjlighet att påverka. Därför villvi inte reglera detta med fasta och rörliga avgif-ter. Det skall man fortsätta att utreda. Nätmyndighetenhar som sin arbetsuppgift att se till att det finns enskälighet i förhållandet mellan de höjningar som görspå nätdelen och de som görs på förbrukningsdelenockså i fortsättningen.Det är klart att det finns ett och annat energibolagsom höjer sina nätavgifter för mycket, men det ser numyndigheten över, och inom de närmaste dagarnakommer man med ett beslut om åtgärder mot demsom höjt nätavgiften mer än de borde utifrån kost-nadsökningen.Anf. 113 PER ():Fru talman! Vi lever i en marknadsekonomi. Ut-skottet skriver att det enligt utskottets mening är ange-läget att de små elkonsumenterna inte upplever kost-naden för timmätning som ett hinder för att delta i denfria elmarknaden. Sedan föreslår man ett pristak på2 . Men om konsumenten inte kanräkna hem den kostnaden genom besparingar, pågrund av att den fasta kostnaden är för hög, bordeman då inte vidta åtgärder med detsamma för att ska-pa incitament för detta - om man nu vill ha mer en-skild mätning och att konsumenterna skall ut ochkonkurrera på marknaden?Nils-Göran kom med ett annat påståen-de, som jag ställde mig litet frågande inför: Vill manspara kan man faktiskt dra ned amperestyrkan ochminska effektuttaget och på så sätt minska sina kost-nader.Men detta är litet "blaha blaha". Tänk på alla somligger säkrade på , och de är inte få! Villormed direktverkande el kan faktiskt ligga säkrade på16 ampere. Hur skall de kunna tillgodogöra sig detta?Det är faktiskt de som borde ha stora incitament att gåin på ett sådant nytt mätsystem. Men de missar nitotalt på det här sättet!Jag vill att klargör argu-mentet hur dessa kunder skall kunna tillgodogöra sigden här effektsänkningen.Anf. 114 ():Fru talman! Per ställde sist en fråga tillmig om villor med . Flertalet villor är över-säkrade . Det vet vi genom de undersökningarsom myndigheten har gjort. De som har en sådansituation skall kunna säkra ned och på det viset få ettuttag som ger lägre kostnad. Vi menar också att detfinns möjligheter via förbrukningen att få ned elkost-naden även i villor. Det gäller inte bara den fastadelen utan även att få ned förbrukningen som sådan.Anf. 115 PER ():Fru talman! Det var kanske inte endast jag sominte förstod svaret.Jag talar om de villor som ligger säk-rade på . Det enda incitament man kan gedem är faktiskt att de skall kunna påverka sin kostnad,och det enda sättet de kan göra det är att minska sinkonsumtion. Då måste det handla om den rörligakostnaden! Men ni håller fast vid att den fasta kostna-den skall vara så pass hög som den är.Det är där problemet ligger för alla villor med di-rektverkande el som är säkrade på . De ärinte översäkrade! De ligger på gränsen !Det enda sättet för dem att klara sig utan attdet går några huvudsäkringar är att vara försiktiga ochanvända spisen och tvättmaskinen vid rätt tillfälle. Dekan annars sätta in en annan värmekälla, vilket natur-ligtvis också är nödvändigt om vi skall kunna minskaförbrukningen i landet.Jag vill fortfarande få reda på hur ni resonerar närni säger att en effektsänkning är en framkomlig väg.Hur är det möjligt för dem som liggersäkrade på ? Det var dem jag ställde fråganom och inte de som är översäkrade på 25 ampere.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )14 § Svar på interpellation 1996/97:312 ombehovet av universitetslärareAnf. 116 Utbildningsminister ():Fru talman! har med anledning av attantalet högskoleplatser kommer att öka de närmasteåren frågat mig vilken kartläggning som regeringengjort av lärarbehovet inom högskolan. vidare veta vilka insatser regeringen avser att göraför att tillgodose behovet av lärare och om regeringendessutom avser att vidta särskilda stimulansåtgärderför att förmå pensionerade lärare att återgå i tjänst.Högskolan måste byggas ut. Det råder stor efter-frågan på välutbildade och kompetenta personer i helasamhället. Industrin efterfrågar fler högskoleutbilda-de. Aldrig någonsin har så många ansökt om en platsvid högskolan som just . Därför måste högskolanbyggas ut i hela landet. Fler välutbildade personer påolika nivåer i arbetslivet utgör en grund för att stärkadet svenska näringslivets konkurrenskraft.Riksdagen har redan beslutat om en ökning avantalet platser i högskolan med 30 000. I vårproposi-tionen föreslår regeringen att högskolan tilldelas yt-terligare 15 000 platser och 15 000 platserår . Detta innebär en stor satsning på högre ut-bildning med sammantaget 60 000 platser under peri-oden. Total kommer den svenska högskolan att ökamed . En sådan ökning inne-bär naturligtvis att fler lärare måste anställas vid hög-skolan.Låt mig först nämna att universitet och högskolor isina fördjupade anslagsframställningar för dennabudgetperiod har begärt att få öka grundutbildningenmed sammanlagt just drygt 60 000 platser. I de övrigaskrivelser som inkommit till Utbildningsdepartemen-tet från högskolor, landsting, kommuner, organisatio-ner och företag uttrycks sammanlagda önskemål omen ännu kraftigare utbyggnad av högskolan än densom regeringen föreslår.Jag kan därför konstatera att såväl inom högskolansom i andra delar av samhället har tydligen bedöm-ningen gjorts att det är möjligt att klara av en sådanökning än vad regeringen nu före-slår.Den kraftiga utbyggnaden av högskolan som nusker medför givetvis en stor ansträngning, men jag ärövertygad om att högskolorna kommer att klara avdetta. Mig veterligt finns det heller ingen högskolasom har anmält att man vill avstå från nya platser medhänvisning till befarad lärarbrist eller andra orsaker.De tidigare analyser som har gjorts inom Utbild-ningsdepartementet har kompletterats med hänsyn tillden nya situationen med ett utökat antal platser. Medanledning av utbyggnaden av den högre utbildningenkommer svenska universitet och högskolor att behövaanställa drygt 3 000 nya lärare . Det avläggs nästan1 600 doktorsexamina . Det är en fördubblingmot förhållandena . Antalet exami-na ökar ständigt. Med den reformering av forskarut-bildningen som regeringen avser att föreslå i åretsbudgetproposition kommer antalet nya doktorer medall sannolikhet att öka ytterligare. För att detta verkli-gen skall ske har regeringen i årets vårpropositionföreslagit att skall anvisas för enutökning av antalet doktorandtjänster. Därutöverföreslås för en kvalitetsutveck-ling av högskolans redan disputerade lärare.När det gäller pensionerade lärare kan jag konsta-tera att det i högskolan finns 700 lära-re anställda som är . kom-mer ytterligare ett antal lärare att uppnå pensionsål-der. Många av dessa är säkert intresserade av att fort-sätta sin undervisning. Hur detta skall ske är natur-ligtvis högskolans och den enskilda lärarens ensak. Vifår inte heller glömma bort att det finns goda möjlig-heter att rekrytera akademiker också från länder inomden europeiska unionen.Självklart innebär en snabb utbyggnad vissa pro-blem. Det finns emellertid inga skäl att befara att denstora utbyggnad av den högre utbildningen som skerunder kommer att äventyras avlärarbrist eller låg kvalitet i undervisningen.Anf. 117 ():Fru talman! Jag tackar utbildningsminister för svaret. Om det kan man säga att det inteinnehåller några nya uppgifter utöver vad statssekrete-rare sade i Universitetsläraren nr 9,och följaktligen inte några konkreta svar på de frågorjag ställde. Svaret andas i stället en förhoppning omatt det nog kommer att ordna sig.