prot · GL0935 · 1997-11-27 00:00:00 — Jag vill understryka vikten av att de upphand-lande enheterna använder sig av den möjligheten.Dessutom har och uppmärksammat problemet med deoseriösa företagen och föreslår en rad åtgärder. tar upp frågor på det härområdet. Det pågår alltså ett arbete för att på olikasätt motverka de oseriösa företagen.Ett annat angeläget område där mycket arbete på-går är miljöfrågorna. Den offentliga sektorn köperårligen varor och tjänster för sammanlagt ca 280miljarder kronor, varav staten köper för ungefär 100miljarder kronor. Den omfattande offentliga upp-handlingen är ett effektivt instrument för att påverkautbudet på marknaden så att beståndet av produktersnabbare anpassas till kraven på ekologisk hållbarhet.Det instrumentet bör användas än mer aktivt.Enligt regeringens uppfattning finns det oklarheteri såväl EG-direktiven som i grönboken om i vilkenutsträckning man kan ställa miljökrav vid upphand-ling. Det finns ett stort behov av att utreda vilka mil-jökrav som får ställas eftersom det är viktigt att iframtiden kunna ta större miljöhänsyn i upphandlings-sammanhang.Enligt regeringens skrivelse Ekologisk hållbarhetskall en delegation inrättas. Den skall vara pådrivandeför en miljöanpassad offentlig upphandling och denskall initiera och utveckla konkreta vägledningar förhur miljökrav kan ställas vid upphandling, och deskall sprida kunskap, erfarenheter och goda exempel.Delegationen skall särskilt prioritera områden därupphandlingen kan få genomslag på utvecklingen iekologiskt hållbar riktning.I skrivelsen redovisas också att regeringen skall i uppdrag atttillsammans med och Kemikaliein-spektionen ta fram underlag för en svensk ståndpunkti EU.Det skall sägas att det finns en motsättning mellanvarors fria rörlighet och miljöhänsyn. Det krävs därfören noggrann beredning för att fastställa po-sition. Utskottet understryker vikten av det arbetet.Vad gäller frågan om skadestånd anser utskotts-majoriteten att den nuvarande ordningen är för omfat-tande. Den som anser sig förbigången kan vinnaskadestånd som ersätter de faktiska kostnaderna vidanbudsmedverkan och utebliven vinst. Det kan inteanses rimligt. En förändring bör ske. Med anledningav Västerpartiets motion föreslår utskottsmajoritetenett tillkännagivande i den frågan.Den stora politiska motsättningen i det här betän-kandet gäller egenregiverksamhet och frågan omobligatorisk upphandling. Utskottsmajoriteten anseratt i de fall en upphandlande enhet beslutar att genom-föra ett inköp av varor eller tjänster av större omfatt-ning skall man utnyttja de konkurrensmöjligheter somfinns i syfte att köpa bästa möjliga vara eller tjänst tillett bra pris. Men vi anser självklart att det är denupphandlande enheten som skall avgöra om en verk-samhet skall bedrivas i egen regi eller köpas in.Moderaterna och har reserverat sigmot detta. I reservationen står att all offentlig för-valtning skall ha skyldighet att konkurrensutsätta ochköpa in all verksamhet. Längre ned i samma reserva-tion står att det bör införas ett krav på att kommunerinte skall få erbjuda kommunala tjänster på den kon-kurrensutsatta marknaden. Det innebär att kommuner-na inte skall få bedriva någon som helst verksamhet iegen regi. I samma reservation står också att kommu-nallagens regler skall preciseras och ange vilkenkommunal verksamhet som är tillåten och vilken somär otillåten. Det är ett oerhört angrepp på den kom-munala självstyrelsen.Samma synsätt framkommer i reservationen om destatliga pensionerna. I en reservation anför oppositio-nen att staten inte skall få hantera sitt pensionsåtagan-de mot de statligt anställda i egen regi utan att detskall konkurrensutsättas. är det Statens löne-och pensionsverk som sköter de statliga pensionernaåt staten och dess myndigheter.Reglerna för tjänstepensionerna bestäms i centralakollektivavtal. har till uppgift attvara de statliga myndigheternas centrala arbetsgivar-företrädare. Tjänstepensionerna finansieras genom försäkringstekniskt be-räknade som betalas av de statliga myndighe-terna. Premieavgifterna och tjänstepensionerna hante-ras via statsbudgeten. Ansvarig försäkringsgivare kanbara staten vara, eftersom staten är den juridiska per-sonen. En särskild nämnd inrättas medmajoritet från som skall besluta omavgifter och ersättningar till SPV. Nämnden kommeratt kontrollera och pröva avgiftsnivån i syfte att hållakostnaderna nere.SPV administrerar också, i konkurrens, den av-giftsbaserade kompletterande ålderspensionen. Därut-över säljer SPV tjänster åt de privata försäkringsbolagsom konkurrerar med KPA om avtal med kommuner-na. Skälet för de privata bolagen att anlita SPV är densamordning som sker mellan tjänstepensionerna ochsocialförsäkringsförmånerna. Det är bara SPVoch KPA som har tillgång till delar av socialförsäkringsregister. SPV är alltsåunderleverantör åt försäkringsbolagen och sköteradministrationen medan försäkringsbolagen själva ärförsäkringsgivare och kapitalförvaltare.Reservanterna föreslår att den statliga tjänstepen-sionshanteringen konkurrensutsätts och att varjemyndighet själv skall upphandla dessa tjänster. Förut-om att en sådan hantering kräver en större byråkratiskulle det också innebära att hela strukturen på stats-förvaltningen som koncern måste brytas upp och varjemyndighet göras till egen juridisk person.Regeringen anför att SPV har bedrivit sin verk-samhet kostnadseffektivt och tillförlitligt. Det skallhär påpekas att hanteringen av den statliga tjänste-pensionen redovisas separat från den redovisning somgäller försäljning av tjänster.Utskottsmajoriteten anser att staten skall kunnabesluta att hantera det pensionsåtagande man har motstatstjänstemännen i egen regi hos SPV. I övrigt före-slås i betänkandet några förändringar av mer redak-tionell karaktär.Herr talman! Jag yrkar bifall till betänkandet ochavslag på samtliga reservationer. 221 ():Herr talman! Jag tycker att argumentationen be-träffande de statliga tjänstepensionerna alldeles ut-märkt belyser hur socialdemokraterna sitter fast i ettgammal planekonomiskt tänkande.När den kommunala marknaden för tjänstepensio-ner blev konkurrensutsatt kunde SPV automatisktlämna in anbud på detta område. SPV skriver dåt.o.m. till , det finns med i betän-kandet, att man tycker att skallverka för att det blir en ordentlig konkurrens på denkommunala marknaden.På detta svarar i skrivelse tillregeringen. Man föreslår att regeringen skall se till attdet blir konkurrens på det statliga området också. Närsedan regeringen behandlar den skrivelsen redovisarman den inte till , men man har en argumen-tation i utskottet som i stort sett säger att en nämndinom SPV skulle garantera att det blir rätt pris på denhär produkten.Därutöver säger man nu att det skulle vara pro-blem med det statliga tjänstepensionsavtalet som omdet vore givet för all evighet. Det finns inga svårighe-ter att ändra det på den här punkten så att det uppfyl-ler möjligheten att den här marknaden skulle konkur-rensutsättas.Mot den här bakgrunden blir det intressant vilkaargument kan åberopa för att manpå det här sättet bygger upp ett staket kring en offent-lig verksamhet och säger att den inte skall konkur-rensutsättas.Jag tycker att det finns paralleller till den argu-mentation man för beträffande kommuneroch landsting. Den verksamheten skall heller intekonkurrensutsättas om den socialdemokratiska ma-joriteten i kommuner och landsting bestämmer att såinte skall ske.På det viset åsamkar man skattebetalarna förlusterpå tiotals miljarder kronor.Anf. 222 () re-plik:Herr talman! Jag anser att både kommunerna ochstaten skall ha möjlighet att avgöra huruvida man villbedriva en verksamhet i egen regi eller köpa in tjäns-ten eller varan.Anf. 223 () re-plik:Herr talman! Låt vara att man kan köpa det reso-nemanget från om man är social-demokrat.Då kommer man till nästa steg. När ni nu sitter imajoritetsställning i staten, när ni nu sitter i majori-tetsställning i kommuner och landsting, varför utnytt-jar ni då inte möjligheten att konkurrensutsätta verk-samheten så att skattebetalarna kan spara de pengarsom en konkurrensutsättning skulle leda till? Vi vet juatt en statlig nämnd eller en styrelse i en kommun intepå egen hand kan säga: Det här är rätt pris. Rätt prisfår man ju fram genom att utsätta verksamheten förkonkurrens. När det gäller tjänsteproduktion tyckerjag att vi borde kunna vara överens om detta. I detavseendet är ju det lilla ärendet om de statliga tjänste-pensionerna utomordentligt belysande för hur Social-demokraterna fortfarande sitter fast i ett gammalttänkande.Anf. 224 () re-plik:Herr talman! Jag anser inte att vi har råd medkonkurrens till varje pris, vare sig med tanke på väl-färden eller ekonomin.Anf. 225 ():Herr talman! Konkurrensen är en viktig drivkraftför effektivitet och låga kostnader på byggmarknaden.Öppen upphandling och konkurrens, inte bara inomländer utan också mellan företag i olika länder, kankomma konsumenterna till fromma.Anbudsupphandlingen är och skall med all sanno-likhet också vara huvudformen, inte bara för kommu-nägda bostadsföretag utan för alla företag som verkarpå bostadsmarknaden. Men en offentlig upphandlingsom följer alla EU:s krav på tidsfrister, liksom kravpå att få välja entreprenör efter ibland ganska fyrkan-tiga kriterier, kan vara till förfång för konsumenterna.För bostadsföretag som verkar på en konkurrensutsattmarknad behövs inga formella krav på offentlig upp-handling. För dem finns inga andra praktiska alterna-tiv än att genomföra upphandlingen på ett så effektivtoch rationellt sätt som möjligt.Privata och gemensamt ägda bostadsföretag väljeri huvudsak av strikt ekonomiska skäl, ibland av miljö-skäl och för att uppnå andra viktiga målän kortsiktigt ekonomiska, att genomföra upphand-lingen i andra former än dem som EU ställer upp. Detmåste de få göra. Det är därför motion Fi 93 hemstäl-ler att offentligt ägda bostadsföretag inte skall ansessom upphandlade enheter i LOU.Som EU-medlem ställer upp på EU-direktivet om gemensam offentlig upphandling. Men det blir dåligt om vi övertolkar EU-direktivoch väljer att tillämpa dem in absurdum. Då kan detgoda bli det bästas fiende. Lagen om offentlig upp-handling blir en belastning och inte en tillgång omden tillämpas på de kommunägda bostadsföretagen.I många europeiska länder riktar sig de gemen-samt ägda bostadsföretagen till speciella, ofta svaga,grupper i samhället - det som brukar kallas socialhousing. De omfattas av särskilda regelverk. I Sverigeerbjuder allmännyttan bostäder för alla samhällsgrup-per och omfattar också en betydligt större del av bo-stadsmarknaden. I andra länder omgärdas allmännyt-tiga företag av komplicerade regelverk. De arbetar påandra, mer ekonomiskt gynnsamma villkor än privataaktörer. I arbetar de kommunägda bostadsfö-retagen på marknadens villkor. Schablonbeskattninghar ersatts av konventionell beskattning. De särskiltgynnsamma lånevillkoren för kommunägda bostads-företag har avvecklats. De lånar på marknadens vill-kor.Allmännyttan verkar i öppen konkurrens om hy-resgäster på alla orter i landet. Man är utsattför marknadens villkor och måste agera affärsmässigtmot samarbetspartner och kunder. Det blir därförytterst till förfång för hyresgästerna om SABO-företagen skall följa alla regler i när konkurren-terna inte gör det.Låt mig, herr talman, ge några praktiska exempelpå att företagen måste ha möjlighet att agera utan attstrikt tillämpa LOU.Det tydligaste problemet hänger ihop med tempoti agerandet. I finns rejäla tidsfrister. Det gör denaktör som binds av lagen litet långsammare än andra,vilket är till nackdel för ett bra upp-handlingsresultat.Det andra problemet är att utvecklingen vid byg-gandet just för att pressa kostnaderna till hyresgäster-nas fördel går mot en alltmer uppdelad upphandling.Man jobbar efter något som kallas CM-metoden, somaktiverar byggherrarna och också låter mindre företagkomma till tals. Byggledningen där spelar en heltannan roll i upphandlingsprocessen . Dettaär inte minst viktigt i en situation då vi över helaEuropa arbetar för att stimulera utvecklingen av småoch medelstora företag som kan förnya och utvecklanäringslivet liksom byggprocessen. gör mångabostadsföretag till sämre byggherrar.Ett viktigt skäl till att kan göra skada förgemensamt ägda företag är samverkan mellan bygg-herren och leverantören. Kraven från slutkund an-vänds ofta för att bedriva produktutveckling. Det kangälla miljöriktiga material, energieffektiva lösningareller annat som är viktigt för näringslivets utvecklingoch för branschen, särskilt på lång sikt. En strikt till-lämpning av gör det t.ex. svårt att ta hänsyn tillenergiåtgång i tidigare led vid tillverkning av en pro-dukt. Men det som kanske är viktigast av allt är att deti en utvecklingssituation inte går att ange alla kriterierredan när anbudsunderlaget läggs ut. På Örebrobostä-der berättade man för mig om hur man tillsammansmed och i samverkan med en leverantörjobbar för att få fram ett freonfritt kylskåp. Det bleven succé både för de inblandade bostadsföretagen,deras hyresgäster samt för leverantören och markna-den. Det hade inte varit möjligt med en strikt till-lämpning av . Ett annat exempel är den ökadeandelen avknoppningar som också kommer att blibekymmersam med den strikta tillämpningen av LOU.Om man ser värdet i gemensamt ägda bostadsföre-tag, måste man också ge dem en chans att arbeta påmarknadsmässiga villkor. De måste ha möjlighet attsom andra aktörer stödja utvecklingen av ett väl diffe-rentierat näringsliv som kan stötta branschen.Sammanfattningsvis: Vi svenskar skall ha respektför de EU-direktiv som vi är bundna av. Men vi skallockså tydligt stå upp för de fall där svenska förhållan-den är annorlunda än i andra europeiska stater. Detligger också i direktivens anda att tillämpningen bådekan och skall vara annorlunda. Allmännyttan konkur-rerar på marknadens villkor och måste också ha möj-lighet att använda sig av marknadens spelregler. Detligger inte i hyresgästernas intresse att SABO-företagen får svårare att agera på marknaden.Jag är litet besviken, herr talman, över att fi-nansutskottet har avstyrkt motion Fi 93 med hemstäl-lan om att kommunägda bostadsföretag inte skallbetraktas som upphandlande enheter i . Men jagvädjar till både finansutskottet och Finansdepartemen-tet att granska frågan sakligt, att granska vad somhänder i byggbranschen på upphandlingsområdet.Återkom gärna i frågan! Jag tror att det är farligt attha en idiottillämpning av i de fall där den intemåste tillämpas.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades . )16 § Ändrad övergångsbestämmelse i bankrö-relselagenFöredrogsFinansutskottets betänkande 1997/98:FiU8Ändrad övergångsbestämmelse i bankrörelselagen(prop. 1997/98:24)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades . )17 § Säkerhet för rättegångskostnaderFöredrogsJustitieutskottets betänkande 1997/98:JuU4Säkerhet för rättegångskostnader (prop. 1996/97:159)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades . )18 § Immunitet och privilegier för betänkande 1997/98:JuU5Immunitet och privilegier för Europol (prop.1997/98:31)Anf. 226 ():Herr talman! betänkande omimmunitet och privilegier för Europol är på ett sätt ettärende som vi redan har debatterat och som egentli-gen i sak redan är avgjort.För några veckor sedan debatterade vi förslagetom att skall delta i Europolsamarbetet fullt ut.I den debatten ställde sig både ochMiljöpartiet negativa och avslog förslaget.Tyvärr, herr talman, var det inte det beslutet riks-dagen fattade. Det blev tvärtom. Man anslöt sig tillEuropolkonventionen i alla dess delar. I Europolkon-ventionen låg även detta om immunitet och privilegierför Europol. Det låg i konventionen.Herr talman! Den enda anledningen till att vi tarupp denna fråga , är att just denna specifika frågaregleras i konventionens artikel 41. Enligt konventio-nen skall alla medlemsstater ratificera just den härspecifika biten - trots att vi i praktiken redan har sagtja till denna del också.Den kritik som och Miljöpartietframförde handlade om den oerhört vidsträckta im-munitet som Europol och Europols anställda personalfår i och med den här konventionen, som vi alltsåredan har antagit. Det handlar bl.a. om huvudregelnatt organisationen skall svara fullt ut för sinahandlingar med undantaget att organisationen skall haimmunitet mot rättsligt förfarande avseende olagligeller felaktig behandling av uppgifter.Det handlar också om att Europols egendom intefår bli föremål för tvångsåtgärder och om att Europolsarkiv skall vara okränkbara. Vad de arkiven skallinnehålla har vi debatterat fler gånger. Alla är mycketväl medvetna om att det här finns en registrering somgår långt utöver vad vi har tillåtit i svenskhistoria.Det skall alltså vara okränkbart. Frågan om möj-ligheten att granska det här är, liksom Europols egenimmunitet när det gäller den här biten, väldigt allvar-lig. Dessutom tillerkänns Europol skatteprivilegier.De skall i princip vara befriade från skattskyldighet ialla medlemsländer.I den andra delen regleras immunitet och privile-gier för medlemmar i organ och för Euro-pols personal. Här framgår det ganska tydligt att det iprincip omfattar allt slags rättsligt förfarande vadavser handlingar och uttalanden som har gjorts itjänsten. Det innebär att Europol straffrättsligt kangöra precis vad som helst i vilket medlemsland somhelst utan att kunna ställas inför rätta enligt varjemedlemslands egen strafflagstiftning. Det här områdetär oerhört vidsträckt. Dessutom innebär detta attmedlemmarna i organen och personalen befrias frånatt betala inkomstskatt.Det här, herr talman, är tyvärr i princip redan be-slutat i . Det är oerhört allvarligt, speciellt isamband med att Amsterdamfördraget ger en utvid-gad möjlighet åt Europol som enligt Vänsterpartietstolkning går långt utöver det som Europolkonventio-nen, som vi antog i , innehöll. De föränd-ringar som Amsterdamfördraget kommer att medföranär det gäller Europol och dess verksamhet, var intemed i debatten. De var inte med i konventionen. Meni det ögonblick då Amsterdamfördraget blir ratifice-rat, har Europols inriktning förändrats väsentligt påflera punkter. Att just mot den bakgrunden ge den härimmuniteten, de här privilegierna, anser vi vara heltfelaktigt.Herr talman! Jag inser att det här egentligen redanär antaget oavsett vad vi säger i den här debatten ochoavsett hur säker omröstningen kommer att vara. Jagönskar att omröstningen i just det här ärendet skulleleda till ett nej till den här typen av immunitet ochprivilegier. Men då skulle vi säkert hamna i en tvistvad gäller frågan om vi, om vi har antagit konventio-nen, över huvud taget har rätt att säga nej till immuni-tet och privilegier.Med detta herr talman, yrkar jag bifall till reser-vation nr 1. Reservationen pekar på det egentligenfullständigt absurda och omöjliga i att anta immunite-ten och privilegierna för Europol. Men i vilket fallsom helst säger vi i reservationen: Låt oss säga godkänner det här utifrån den debatt vi hade omEuropolkonventionen och utifrån den Europolkon-vention som vi har antagit.Låt oss säga att det sedan skulle visa sig att detfaktiskt är så som , och enoerhörd mängd kritiker utanför säger, att vår tolkningav Amsterdamfördraget är den riktiga. Låt oss säga attdetta fördrag utvidgar Europol på det sätt som vårtolkning säger. Då bör man, om man antar detta be-tänkande, åtminstone begränsa det till att gälla till dendag då Amsterdamfördraget träder i kraft. Man böråterigen ta en debatt och en diskussion om huruvidavi verkligen här i är beredda att ge en gruppmänniskor med dessa maktbefogenheter fullständigstraffrättslig immunitet.Med det, herr talman, yrkar jag återigen bifall tillreservation 1.Anf. 227 (mp):Herr talman! Det är en konstig gång i ärendet somgäller tilläggsprotokollet till Europol. Man kan sam-manfatta det med att vi redan har förpliktat oss attanta det här tilläggsprotokollet när det gäller immuni-tet och privilegier. Men detta betänkande, JuU 5,innebär att formellt skall godkänna det dentidigare godkänt - för formens skull. Så är det gångpå gång när det gäller EU-handlingar. Vi kan intediskutera, vi kan inte ändra. Anta detta eller gör detinte! Det finns inget utrymme. Ändå skall vi låtsas attdet finns det, för det är precis samma gång i ärende-hanteringen som vi normalt har i de andra utskottsbe-tänkandena.Men det är inte på samma sätt. När vi diskuteratEuropol har vi redan förpliktat oss att göra detta till-lägg. Det behöver inte komma ett extra betänkande.Det behöver inte motioneras. Vi behöver inte reserve-ra oss. Det är nästan löjligt. Men här står vi i alla falloch upprepar än en gång vad vi sade vid diskussionennär det gällde Europol. Det är anmärkningsvärt att enmajoritet av riksdagsledamöterna har sagt ja till att ensjälvständig polismyndighet och dess medarbetareinte ställs till svars om de skulle bryta mot föreskrifteroch lagar. De har gjorts straffria.Dessutom har vi, kan man säga, redan utökat - detär ju nästa skenärende - befogenheter och makt ge-nom att regeringen har tillträtt Amsterdamfördraget.Där ger vi den här självständiga polismyndighetenutökade befogenheter. Det säger regeringen själv. Vi iMiljöpartiet tolkar det vidare, men regeringen sägerordagrant att Amsterdamfördraget uppmanar till ettnärmare samarbete mellan Europol och polismyndig-heterna i medlemsstaterna. Rådet skall på olika sättfrämja samarbetet genom att göra detmöjligt för Europol att underlätta och stödja förbere-delse av, samt främja samordning och utförande av,utredningsinsatser inklusive operativa insatser avgemensamma grupper som omfattar företrädare förEuropol i en stödjande funktion.Utskottet medger att fördraget öppnar för ett meromfattande polissamarbete, och vi kan räkna med enframtida utvidgning av Europols uppgifter enligtAmsterdamfördraget.Sedan säger man: Det har vi inte godkänt. Men dethar man ju, för det kommer att behandlas just pånämnda sätt när det kommer till utskottet och riksda-gen. Vi är alltså bakbundna när det gäller handlingsut-rymmet, vilket är lika med noll.Jag skulle vilja fråga den socialdemokratiske före-trädaren varför man går med på detvansinniga förslaget att göra medarbetare och Europolhelt straffria när det gäller sanktioner och om fel be-gås. Varför gör man så? Varför har man inte reserve-rat sig?Sedan till den andra punkten när det gäller privi-legier. Varför skall dessa människor vara skatteprivi-legierade? Som regeringen själv säger är det inte såbra sett till den allmänna opinionen. Ändå gör man såhär. Argumenteringen är mycket motsägelsefull. Jagtycker att detta visar på den flathet som finns när detgäller förhandlingar om och EU-angelägenheter. Man viker sig och gör precis sommajoriteten vill, fastän man egentligen inte tycker somden. Detta får förödande konsekvenser.Något ändamål finns inte. var det så i andra länder där det fanns hinder för verksam-heten hade dessa privilegier och denna immunitet,men i EU-sammanhang finns det alltså inget sådantändamål. För framtiden har vi, som sagt, redan utökatdessa uppgifter. Ser inte riskernamed hur Europol kan utvecklas ? Ser ingen fara i protokollet i fråga?Jag skulle gärna vilja att i sittanförande svarade på mina frågor.Anf. 228 ():Herr talman! Systemet med immunitet och privi-legier har en stark folkrättslig förankring som försvenskt vidkommande har kommit till uttryck i den idetta ärende aktuella lagen om immunitet och privi-legier. Syftet med systemet är att garantera att detfinns förutsättningar för diplomatiska beskickningaroch internationella organisationer att utföra sitt arbete.Värdlandet är förpliktat att inte lägga hinder i vägenför det arbetet. Därför har systemet med immunitetoch privilegier också spelat en stor roll i det diploma-tiska arbetet och i det internationella samarbetet. Utandet systemet tror jag att också svenska intressen skulleha varit allvarligt hotade.Men med EU-perspektivet, och detta är viktigt,och , är det litet annor-lunda. Regeringen ger också uttryck för detta i pro-positionen.