prot · GK0977 · 1997-03-12 00:00:00 — Det är en ganska unik positionsom vi egentligen borde vara utomordentligt stoltaför, och den utvecklas positivt.Statsmakten skall i det fallet på allt sätt stödjadetta. Det finns bara positiva ting och pluspoäng kringdet. Då säger man i en handling, efter att ha fått enbegäran , att man skall börja lagstiftningsarbe-tet , och sedan skall man få en laglångt fram i tiden. Det är en oacceptabel handlingsför-lamning!Man kommer och säger: Vi har inte tillräckligtmed tjänstemän. Jag fick i något sammanhang höra:Vi är fullt sysselsatta med att anpassa vår lagstiftningtill EU, så någon vettig förnyad civillagstiftning kanni glömma! Detta är också oacceptabelt. Det är heltoefterrättligt! Jag begriper inte hur i himmelens namnman kan hantera rättsväsendet på det sätt som rege-ringen gör.Detta är kanske i och för sig en liten sak. Menibland börjar jag undra om inte även stora saker ärutsatta för samma passivitet. Jag tänker på det somtidigare sades om mc-brottsligheten. När det gällerden ekonomiska brottsligheten händer över huvudtaget ingenting!Så till detta med doften av rättskultur. Där harAlice slagit till igen. Det är hon som har mo-tionerat om detta med domarna och fått med sig i stortsett alla andra i olika former på att detta borde vi göranågonting åt. Jag tycker att det är väldigt viktigt. Detär något som kanske den breda allmänheten inte upp-lever som så oerhört angeläget, men det är generandeatt de högsta domarna i rättsstaten tillsätts på precisdet sätt som vi här har fått beskrivet från talarstolen.Det är inte bra.Vi kan utläsa en undfallenhet från de högsta do-marna. Även i fråga om Lagrådet blir man iblandhäpen över att det är så pass osjälvständigt i förhål-lande till den politiska makten, trots denna utomor-dentliga kompetens som dessa personer besitter. Dettakänns mycket angeläget. Vi måste på något sättkoppla ihop utseendet av de högsta domstolarna tillriksdagen eller del av . Vi måste finna for-mer för detta, och det skall vi göra ganska så snart.Med detta lilla inlägg har jag kortat ned min tale-tid något. Tack, herr talman!Anf. 186 (mp) replik:Herr talman! Det händer ingenting när det gällerekonomiska brott, säger . Men vi harbeslutat om en ny myndighet, så det kommer att hän-da massvis!Det jag egentligen ville kommentera är detta medtingsnotarier. Det sägs att upplevelsen i domstol är såjätteväsentlig för det kommande juristyrket. Om det ärdet som det hänger på kan de lika bra tjänstgöra somnämndemän eller göra några sådana studiebesök!Vem skall betala alla dessa notarier om det skallbli en sådan ökning som föreslås här? Det måste blien stor ökning, eftersom antalet studenter på juristlin-jen har ökat. Man tar in fler studenter, och det ärockså därför som obalansen har uppkommit.Tingsrätterna har en mycket pressad budget.De ser över allt de över huvud taget kan. Hur skall dekunna öka antalet notarietjänster?Anf. 187 () re-plik:Herr talman! Det är inte fråga om något studiebe-sök. En notarietjänstgöring innebär handläggning avmål och ärenden och även dömande. Det är fråga omatt vara notarie till de ordinarie domarna i stora målmen också att få döma mindre mål själv. Det är oänd-ligt mycket mer än ett studiebesök eller att komma insom nämndemän.När det gäller frågan om resurser håller jag heltmed om det som sagts. Men jag har aldrig varit medom att över huvud taget spara en krona i det svenskarättsväsendet, tvärtom. Att vi håller på att monteraned rättsväsendet får stå för den sidan. Tvärtom skullevi behöva rusta upp domstolarna och få en fungeranderättsordning så att det inte är mc-gängen som står förrättsordningen i Sverige.Anf. 188 (mp) re-plik:Herr talman! Kan man inte då, ,lägga pengarna på bättre saker inom domstolarna änatt betala utbildningsplatser och en del arbete underett år? Det kan väl inte vara ekonomiskt riktigt attgöra denna avvägning?Anf. 189 () re-plik:Herr talman! Det är just vad det är, eftersom det ären nationell tillgång! Det är det jag menar med enrättskultur. De unga juristerna får en teoretisk utbild-ning, och sedan en praktisk utbildning. De fungerarbättre som domare, åklagare, advokater och även sombolagsjurister eller eventuellt som riksdagsmän.Anf. 190 ():Herr talman och ärade kammarkamrater! Jag villbörja med att säga att den debatt som vi nu är inne ibeträffande processrättliga frågor tenderar till att varaen allmän rättspolitisk debatt. Det kan i och för sigvara intressant, men det finns inte riktigt täckning ibetänkandet för alla de uttalanden som här görs omresurser och olika aspekter på detta.Herr talman! Jag skall försöka att beröra en del avde frågor som här har tagits upp. De motioner som harväckts under allmänna motionstiden behandlar pro-cessrätten. Det är väl beskrivet i betänkandet vilkaöverväganden som utskottsmajoriteten, som i de flestafall är ganska bred, har samlats kring. Det vanligasteskälet till att en motion avstyrks i detta betänkande äratt det pågår utredningsarbete och arbete i departe-mentet och att vi avvaktar att får förslag iolika hänseenden.När det gäller straffprocessuella tvångsmedel, t.ex.kroppsbesiktning, har den debatten aktualiserats väl-digt mycket , som har be-skrivits här tidigare. har fört denna debattvid tidigare tillfällen. När frågarmig vilka tankar som går genom majoritetens huvudenoch hur vi resonerar i den här frågan kan jag inteunderlåta att peka på vad den tidigare justitieministernGun skrev i propositionen 1992-1993, trorjag det var, om denna sak.Det anförs där på s. 48 att kroppsbesiktning ge-nom kräkmedel är ett mycket allvarligt ingrepp i denkroppsliga integriteten, dvs. att utsätta någon förtvångsmedicinering, och att det krävs mycket starkaskäl för att i införa en sådan möjlig-het. Enligt departementschefen måste vid en sådanbedömning brottsbekämpande effektivitetshänsynträda tillbaka. Något förslag om tvångsmässig medi-cinering läggs därför inte fram i propositionen.Detta har naturligtvis präglat tänkandet under desenare åren, och jag tycker att det är tänkvärda ord.Polisrättsutredningen tog fasta på detta departe-mentschefsuttalande och avstod från att närmare pe-netrera den här frågan i sitt arbete.Jag tycker att det är värt att notera det här princi-piellt viktiga resonemanget. Vi har en skrivelsefrån polisen i som na-turligtvis skall bereda. Man skall överväga de - somSten har sagt - mycket intrikata frågor somhänger samman med detta och komma med ett förslagtill . Vi måste se till att vi har så effektivabekämpningsmedel som möjligt mot narkotikan - detär i och för sig en självklarhet.Jag skall sedan ta mig över till en annan mycketkomplicerad fråga ur integritetssynpunkt, nämligenhemlig teknisk avlyssning, eller buggning. Den fråganhar också sin historia. Man kan fråga sig varför Mo-derata samlingspartiet i regeringsställning och medkontroll över inte lade framnågot förslag om buggning. I de reservationer som nufinns, och som också har anslutit sig till,förefaller frågan mycket enkel. Varför lade den tidiga-re, borgerliga regeringen aldrig fram något förslag ombuggning?Buggningen har utretts i anslutning till Säkerhets-polisens arbete, och i den utredningen har man föror-dat att man skall tillåta buggning. Men buggning i denallmänna brottsbekämpningen har inte utretts, ochdärför har den nuvarande regeringen tillsatt en utred-ning. Det finns alltså skäl för oss av avvakta resultatetav den.Det finns anledning att i anslutning till AndersHögmarks inlägg också säga någonting om resursfrå-gorna, även om de inte finns i betänkandet. Jag förstårdock nu att de särskilda yttrandena är till för att manskall kunna diskutera rättsväsendets resurser i de olikasammanhangen och inte bara när vi behandlar självaanslagsfrågan.Anders Högmark sade att han var förvånad överatt det inte finns en majoritet i denna riksdag för atttillföra polisen och rättsväsendet så mycket resursersom svenska folket anser att de behöver. Men jag ärinte ett dugg förvånad. Om vi skulle gå efter deninställningen skulle det naturligtvis fordras pengarlångt utöver vad man inom något politiskt parti ärberedd att sätta till.De extra resurser som Moderata samlingspartietföreslagit i innevarande års budget handlar om enynka procent av rättsväsendets kostnader. Jag skallinte förneka procentens betydelse i något samman-hang, men inte finns det väl anledning att höja röstenmed om man talar om ett resurstillskott på enknapp procent? Det kan väl inte vara skillnaden mel-lan en rättsstat och det som flera talare kallat en ned-montering av rättsstaten? De har sagt att vi inte längrekan kalla oss en rättsstat. Detta är ju våldsamma över-drifter i debatten kring rättsfrågorna!Någon närvarande här i kammaren måste ocksåfundera över varför det är brist på pengar i statenskassa? Jag skall inte gå inte närmare på det, herr tal-man, därför att det ligger utanför betänkandet. Mennågot kan man väl ändå fundera över den saken.Det finns naturligtvis flera frågor som det finnsanledning att beröra här. Jag tänkte säga någontingom notarieutbildningen, tingsmeriteringen. Det hartalats väl för den, och jag kan instämma i vad bl.a.Åbjörnsson sagt på den punkten. ärganska ensam om sin ståndpunkt, i varje fall i dettabetänkande. Också när vi har diskuterat detta i har man från flera håll deklarerat attdet nuvarande systemet fungerar tämligen väl.Det är naturligtvis önskvärt med fler juristutbilda-de ungdomar i notarieutbildningen, men här får manöverväga hur stor rekrytering som skall ske till dom-stolsväsendet och i övrigt. För min del är jag inteberedd att säga att man skall öka rekryteringen såväldigt mycket. Man måste också slå vakt om kvalite-ten, så att man kan ha en tvåårig utbildning som verk-ligen ger insikter i de olika rättsfrågorna det gäller.Det handlar inte om att bara besöka en domstol utanatt - som var inne på - faktiskt arbeta iden, försöka knäcka olika rättsfrågor, sätta upp för-slag till domskrivningar och ocksåskriva domar. Detta är ett värdefullt arbete som kom-mer rättsväsendet i en mycket vid cirkel till del.Det känns angeläget och nödvändigt att vi kan haett system för utnämning av domare som svenskafolket i allmänhet har förtroende för. Det gäller överhela linjen men är kanske särskilt markerat i de allrahögsta domstolarna. Man har ingen anledning attkritisera och säga att man kan iaktta en viss undfal-lenhet från ledamöterna i och i Hög-sta domstolen och att det skulle vara särskilt belastan-de för dem att ha arbetat i Regeringskansliet.Jag tycker att man skall vara litet försiktigare medvärderingarna i de här frågorna. Vi rör oss på ett om-råde där det är oerhört angeläget att man inte drar igång en debatt om att det inte är riktigt bra. skall kunna använda de skickligastejuristerna i sitt arbete tid efter annan, kan det ju intevara en belastning för en domare i Regeringsrätteneller i att ha tjänstgjort i Rege-ringskansliet. Jag tycker att man driver den här fråganför långt. Man har egentligen heller inget förslag ompå vilket sätt utnämningen av de högsta domarnaskulle kunna bli bättre.Det finns naturligtvis internationellt sett olikametoder, och man kan säkert konstruera olika systemför detta. Men jag är inte säker på att en ökad politi-sering, som det skulle kunna innebära om riksdagenskall sköta detta, är en bra lösning på frågan. Så långtjag har kunnat se tycker jag kanske inte att erfarenhe-terna från är de allra bästa när det gäller hurdomarutnämningarna till där gårtill.Jag manar till en viss försiktighet i värderingen avdagens situation. Det är svårt att hitta system som intekan ifrågasättas utifrån den ena eller andra utgångs-punkten. Det är viktigt att vi har stort förtroende förframför allt de högsta domstolarna i landet men na-turligtvis också rent generellt.Herr talman! Jag skall sätta punkt här. Jag har för-brukat mer tid än jag var anmäld för, men jag hoppasatt den tidigare talmannens avräkningssystem förtalartid gav mig utrymme . Jag skallockså yrka bifall till hemställan i betänkandet.Anf. 191 () replik:Herr talman! sade att vi stodmed på reservation 2 när det gäller hemlig tekniskavlyssning, buggning. Det gör vi inte. Personligen villjag deklarera att jag är för buggning, men som vi allavet är detta under diskussion i . Vi hållerpå med ett nytt partiprogram, och det gäller att invän-ta det. Vi vill också invänta vad utredningen ger förresultat. Det är anledningen till att inte jag anser migha rätt att i namn ställa mig bakom enreservation nu.Jag håller med om att vi skall vara väldigt nog-granna vid utnämningarna till de högsta domartjäns-terna. Men det som är allvarligt, , äratt det i praktiken inte finns någon möjlighet till insynoch överklagande vid tillsättandet av tjänsterna. Detär klart att man kan utgå från att allting går rätt till,men tyvärr är det inte så alla gånger. Insyn och möj-lighet till överklagande är viktigt, och det har vi inte idag.Anf. 192 () re-plik:Herr talman! Jag trodde att jag skulle samla ihopalla repliker till en enda, men det blir naturligtvisganska svårt att klara av så många svåra inlägg somjag ser framför mig.Jag håller med om vilka reservationerhon har skrivit på och inte skrivit på, så på den punk-ten behöver vi inte vara oense.Frågan om de högsta domartjänsterna har ju ut-retts i ganska sen tid, och man har inte kommit framtill att det finns anledning att i de sammanhang-en föreslå något nytt system.Självfallet måste man i samförstånd överväga så-dana här frågor och se till att det finns ett väl funge-rande system. Om det inte finns måste man naturligt-vis fundera på någonting annat. Men jag har litet svårtatt se att det skulle vara så oerhört centralt med ettöverklagningssystem. Det handlar ju inte riktigt omatt hela , eller en del av den, skulle var ettslags rekryteringsgrupp för domare till de högstadomartjänsterna. Jag undrar vem man i så fall skullekunna överklaga beslutet till.Innan vi går in på mera detaljer behöver vi nog,var och en på sin kammare, fundera över hur manskulle kunna lösa problemet.Anf. 193 (mp) replik:Herr talman! Det gäller tillsättningen av domar-tjänster. Jag gillar inte riktigt : "försiktighet" och "stort förtroende". Vad ärdet för ord?Riv, så att vi får ljus och luft! Vi skall gå in för attöppna. Vi skall inte springa och tassa i stor försiktig-het och känna stort förtroende för allt. Vad är det förnågot kritiskt granskande? Den inställningen förstårjag inte alls. Det här är ju ett slutet system. Detta bygger bara på fakta. Hur ett annorlun-da system skall se ut får man ha ett större resonemangom. Det behöver, som sagt, utredas. Det kan vi inteavgöra här på en kort stund.Jag återgår till notarierna. sägeratt han är ganska ensam i kommittén om att tycka somhan gör. Det förstår jag. Den övervägande delen avkommitténs ledamöter är ju domstolsanställda. De harju själva gått den här vägen. Det är klart att de intevill ändra någonting. Därför är det viktigt att ta uppdet här.Rolf är mycket pigg på att...Anf. 194 TREDJE VICE TALMANNEN:Repliken gäller inte . 195 (mp) replik:Herr talman! Detta gynnar ju de privata advokat-kontoren.Anf. 196 () re-plik:Herr talman! Om man är alldeles övertygad om är i kontakt med ett unket system skall man na-turligtvis inte visa någon försiktighet eller ha någotstort förtroende. Jag försökte säga att man först skallgöra klart för sig om systemet verkligen har sådanabrister att det finns anledning att ge sig in på dettamycket svåra område.Jag skall vara öppen och säga att det inte är någonsjälvklarhet för mig att det absolut måste gå till somdet gör . Men jag har inte särskilt lättatt se hur problemet egentligen skall lösas. Det ärdetta jag menar med att man skall närma sig fråganmed en viss försiktighet.Jag har ingen anledning att söka sak med KiaAndreasson, men hon talade sig varm för att tvångs-medicinering eller kräkmedel var en effektiv metod,inte minst ur ekonomisk synpunkt. Jag tänkte då påhennes långa och intensiva kampanj mot personnum-mer och all slags registrering som ändå har en mycketbegränsad integritetskränkande effekt. Det är litetdålig balans på detta.Kia och jag har diskuterat notarierna iskilda sammanhang. Vi har olika me-ningar. Det jag har hört och sett har inte lett fram tillatt jag har funnit någon anledning att i grunden om-pröva systemet. Justeringar kan man naturligtvis alltidgöra. Men, , det är inte någon majori-tet av politikerna eller ledamöterna i utredningen somär domstolsanställda eller domstolsanknutna. Vi harhelt andra utgångspunkter för våra resonemang.Till sist vill jag säga att jag tycker att det är bramed en notarieutbildning som också kan försörjaRegeringskansliet, advokatkåren och en hel del andragrupper med personer som har en god rättskultur, omvi skall använda det uttrycket, och en god insikt idessa frågor. Det är till nytta även för rättsväsendet iprocessen och på annat sätt.Anf. 197 (mp) replik:Herr talman! säger att anled-ningen är att vi inte vet hur det är med domartjänster-na. Då är det väl dags att ta reda på det och försökaforska litet bättre i detta?Jag får mig en känga för att jag tycker att polisenskall få använda kräkmedel. ställerdet i relation till att jag är emot en omfattande regist-rering av människor. Jag försökte motivera detta. Detär bättre att angripa den begränsade krets som ärinblandad än att angripa hela befolkningen. Det ärprecis samma sak när tullen skall söka igenom saker.Det är bättre att man tar stickprov, att man kollarmänniskor som går in och ut genom gränserna än attdet finns en stordator som registrerar alla människor.Det är perspektiven.Anf. 198 () replik:Herr talman! Jag skall inte förlänga debatten, ef-tersom en stor del av replikerna har handlat om till-sättningen av de högsta domartjänsterna.Det är viktigt att man inte använder för stora ord,men det står i reservationen att det förhållandet attflertalet högre domare har tjänstgjort i Regerings-kansliet kan innebära vissa risker. Jag tycker inte attjag har använt för stora ord vare sig i motionen eller ireservationen.Visst skall man även på departementet och i Re-geringskansliet kunna använda sig av de duktigastejuristerna vi har. Just därför är det kanske ännu vikti-gare att det inte är ett förfarande - som - där manser att det kan finnas en koppling. Det kan finnas ettannat sätt att utse dessa tjänster. Det skulle ocksåundanröja misstankar och kopplingar som inte ärpositiva.Jag tillhör dem som tycker att det är viktigt attäven ta misstankar eller funderingar på det här områ-det på allvar. Detta är ju ett område där inga misstan-kar bör få finnas om att det inte går rätt till. Framförallt skall det inte finnas någon misstanke om att vi hardomare som inte är självständiga. Det är en av deviktigaste principerna. Därför tycker jag att den härfrågan är viktig att lyfta upp.Anf. 199 () re-plik:Herr talman! Jag pekade på att de ordinarie do-marna har en speciell ställning, enligt grundlagen, ochatt de på det sättet är skyddade från uppsägningar ochsådant.Nästan oberoende av vilket system som konstrue-ras skulle man kunna säga att det finns vissa förhål-landen som har påverkat vissa utnämningar eller ut-gångar. Om man på allvar vill ta sig an det här pro-blemet måste man ha mera påtagliga exempel på attdet faktiskt inte är bra. Jag blir litet bekymrad närRolf - kanske på grund av sitt engage-mang - talar om att man kan spåra undfallenhet i denhögsta domarkåren.Anf. 200 TREDJE VICE TALMANNEN:Inte heller den här gången gäller repliken RolfÅbjörnsson, utan den gäller . 201 () re-plik:Herr talman! Nej, men jag råkade använda RolfÅbjörnsson som exempel. När man säger att man kanspåra en viss undfallenhet sprider det en misstämning- som jag vill förhindra - när det gäller utnämningenav de högsta domarämbetena.Anf. 202 () replik:Herr talman! Jag tänker inte föra den här debattenvidare. Den diskussion - och debatt - som vi har hafthär har varit viktig, och jag tror att det kommeratt bli en fortsatt debatt. Då får vi se om vi kan hittanågot annat system som även kantycka är bra.Anf. 203 (m) re-plik:Herr talman! inledde sitt anfö-rande med att säga att det har varit en bra debatt somhar handlat om mycket. Den har dessutom handlat omen del saker som betänkandet kanske inte ger någonformell täckning för.Det är klart att man har diskuterat och belyst vadett antal extra slantar kunde ha givit rättsväsendet. Vivet självfallet att budgeten är låst. Vi kan bara frånModeraternas sida beklaga - inte bara vi utan för-modligen hela svenska folket, som önskar en bra ochfungerande rättsstat - att de extra resurserna inte komrättsväsendet till del.Jag vill dock säga: Heder åt ,som ändå erkänner att Moderata samlingspartiet hade,oaktat att det bara var någon procent, ett par hundramiljoner kronor extra. Det är inget gigantiskt belopputöver budgetförslaget, men ändå: Heder åt de poli-tiska motståndare som erkänner de faktiska omstän-digheterna! Det tycker jag bör noteras till protokollet.När det sedan gäller kräkmedel citerade GöranMagnusson vad den dåvarande departementschefenGun anförde 1992-1993. Han visste dess-utom att det var på s. 48. Då vill jag säga: Det speglarväl bara det jag har sagt tidigare, nämligen att det ärett mycket stort problem. Det är en grannlaga avväg-ning mellan å ena sidan integriteten och å andra sidaneffektivitetsvinster. Då gjorde regeringen, dvs. depar-tementschefen, den avvägningen och landade i skulle säga nej till detta. Fyra , i detläge vi står inför, har marknaden eller situatio-nen där ute förändrats, och i samma avvägning landardå vi moderater i slutsatsen att det nu finns tillräckligtstarka skäl för att pröva detta medel som - jag stickerinte under stol med det - är starkt integritetskränkan-de. Men vi tycker ändå, även utifrån de motiv sompolisen anförde i sin skrivelse, att det finns starka skälatt pröva det.När det avslutningsvis gäller buggningen står detväl efter inlägg klart varför inte rege-ringen lade fram det här förslaget: Vi var inte ense.Det är bara att konstatera. lägger Moderatasamlingspartiet fram det här förslaget.Anf. 204 () re-plik:Herr talman! Låt mig först konstatera angåendebuggningen att det är bra att man erkänner att maninte var ense. Vi har väl liksom anat att det var på detsättet. Det är möjligt att det t.o.m. var Moderata sam-lingspartiets kongress som lade hämsko på hela frå-gan. Såvitt jag kan förstå försökte inte ens departe-mentschefen föra frågan framåt genom ytterligareanalyser och utredningsarbete, utan den gick uppen-barligen i stå.Jag är för egen del inte alldeles klar över vad slut-resultatet skall bli av detta utredningsarbete. Jag tyck-er som riksdagsledamot att det är viktigt att vänta tillsman har en väl avvägd genomgång av problematikenpå sitt bord och då försöka ta ställning efter bästaförmåga.Samma sak kan gälla beträffande tvångsmedicine-ring eller kräkmedel. Det är naturligtvis väldigt in-tegritetskränkande, och jag tycker kanske, när detgäller de väldigt principiella uttalandena från fyra femår tillbaka i tiden, att utvecklingen knappast har varitav det slaget att det finns anledning att så kvickt över-ge ståndpunkten därvidlag. Men det tillkommer juinte mig att bestämma vad andra skall ha för uppfatt-ning. Jag tycker bara att i varje fall bordeha en bättre och mer genomarbetad utredning för attkunna göra den här avvägningen.När det sedan gäller de extra slantarna skall jagsnabbt göra ledsen på den punk-ten. Vi är möjligen överens om procenten, men jaginstämmer i beskrivning av vadpengarna skulle användas till. Så värst mycket direktpolisarbete på gatan hade det nog inte blivit av de därpengarna.Anf. 205 (m) re-plik:Herr talman! Jag konstaterar att vi är överens omatt det fanns mer resurser, och med våra förslag fannsdet möjlighet att göra omdisponeringar i akt och me-ning att sätta in pengarna för att åstadkomma det vitalat om, nämligen effektivare polisinsatser.Vi får återkomma om detta. kanvara helt övertygad om - och det är väl ingen störresensation om jag säger detta - att nästkommandetillfälle då vi skall diskutera budgeten kommer detsäkert att finnas klara förslag om ökade resurser förpolisväsendet och för andra delar i rättskedjan.