prot · GL0937 · 1997-12-01 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1997/98:37Måndagen den 1 decemberKl. 10.00 - 12.57Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 25 november.2 § Meddelande om information från regering-enTredje vice talmannen meddelade att efter fråge-stunden omkring kl. 15.00skulle kulturminister lämna informa-tion om Kulturåret 1998.3 § Svar på interpellation 1997/98:74 om sä-kerhetskontroll som skäl för nekat uppehållstill-ståndAnf. 1 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser vidta för att den enskildes rätt-strygghet skall vara tillgodosedd i de fall då dennesintresse av korrekt behandling skall vägas mot skälsom rör rikets säkerhet. Med den enskilde avses,såvitt jag förstår, i detta fall enskilda utlänningar somansöker om tillstånd att bosätta sig i . I inter-pellationen hänvisas främst till ett av regeringen tidi-gare avgjort utlänningsärende, nämligen rörande denirakiske läkaren själv har angivit i sin inter-pellation är jag förhindrad att yttra mig i ett enskiltärende, men jag vill ändå belysa några frågor som ärrelevanta i sammanhanget.Sveriges riksdag har slagit fast att , i likhetmed flertalet av världens stater, skall ha en regleradinvandring. Grundprincipen är alltså att självtbestämmer när en utlänning skall tillåtas bosätta sigrespektive inte tillåtas bosätta sig i landet. Det äralltså inte någon självklar rättighet för en utländskmedborgare att bosätta sig i . Vår utlänning-slag, och internationella konventioner, reglerar vilkapersoner som har rätt till uppehållstillstånd i Sverige.Det är här fråga om personer som är att betrakta somflyktingar eller som är skyddsbehövande av andraskäl. I övrigt får uppehållstillstånd ges till utlänningarav anknytningsskäl, arbetsmarknadsskäl eller av hu-manitära skäl. Medborgare i och Europeiskaunionen har dessutom möjlighet att bosätta sig ocharbeta i . Till detta kommer möjligheten attbevilja tillfälliga uppehållstillstånd inom ramen förs.k. Det är i dessa fall fråga ompersoner som kommer till som s.k. gäststude-rande, gästforskare eller gästarbetare. En förutsättningför att ett sådant tillfälligt uppehållstillstånd skallbeviljas är att personen i fråga återvänder till hemlan-det efter avklarade studier eller arbete. Syftet med detinternationella utbytet är att den kunskap och erfaren-het som erhålls under vistelsen i skall kommatill användning i personens hemland.Jag vill också kort redogöra för de viktiga princip-er som gäller myndigheters skyldighet att informeraen enskild part innan ett ärende avgörs.I förvaltningslagen finns bestämmelser om partsrätt att få del av uppgifter (16-17 §§). Reglerna inne-bär bl.a. att ett ärende inte får avgöras utan att en parthar underrättats om en uppgift som har tillförts ären-det. En part skall också ges tillfälle att yttra sig om ensådan uppgift. Enligt förvaltningslagen gäller dennaunderrättelseskyldighet dock med de begränsningarsom följer av 14 kap. 5 § sekretesslagen.En grundläggande princip i den nämnda bestäm-melsen är att en part skall ha rätt att ta del av uppgif-ter och handlingar i ett ärende trots att sekretess råder.En handling får emellertid inte lämnas ut om det medhänsyn till något allmänt eller enskilt intresse är avsynnerlig vikt att en sekretessbelagd uppgift i hand-lingen inte röjs. I sådant fall skall myndigheten påannat sätt lämna parten upplysning om vad materialetinnehåller, i den mån det behövs för att denne skallkunna tillvarata sin rätt. En sådan upplysning kandock underlåtas om den skulle allvarligt skada detintresse som sekretessen skall skydda. Det är alltsåfråga om en mycket delikat avvägning mellan partsin-synen å ena sidan och sekretesshänsynen å den andra,och ett undanhållande av uppgifter skall endast skenär det finns mycket tungt vägande skäl för det.Ibland kan så vara fallet i ärenden som rör just riketssäkerhet.Henrik S Järrel frågar mig alltså vilka åtgärder jagtänker vidta för att den enskildes rättstrygghet skallvara tillgodosedd i sådana fall som jag just tagit upp.En rättssäker process för att avgöra utlänningsärendenär nödvändig. Den nuvarande processordningen upp-fyller enligt min mening högt ställda krav. Ytterligareåtgärder kan kanske ändå vidtas för att säkerställa attärendena redan i ett tidigt skede blir allsidigt belystaoch att den som berörs själv får komma till tals. Ge-nom den senaste ändringen av utlänningslagen (SFS1996:1376), som trädde i kraft ,fastställs bl.a. att avvisning av en asylsökande inte fårbeslutas utan att muntlig handläggning genomförts. Vigår nu vidare på den inslagna vägen och prövar fråganom processen generellt skall föras som tvåpartspro-cess. Genom den parlamentariska utredning somtillsatts av regeringen (Ny in-stans- och processordning i utlänningsärenden m.m.,1997:20, även kallad NIPU), kommer en översyn attgöras av rättsordningen rörande utlänningsärenden.Kommittén skall bl.a. ta ställning till om en två-partsprocess skall införas generellt avseende ärendenenligt utlänningslagen och om prövningen skall görasav domstolar, domstolsliknande organ eller renodladeförvaltningsmyndigheter. Kommittén skall ocksåstudera vilka åtgärder som kan vidtas för att tillgodo-se krav på partsinsyn och sekretess i en tvåpartspro-cess.Regeringen har alltså, herr talman, redan innan detav åberopade utlänningsärendet blevaktuellt, genom tillsättandet av nämnda kommitté,vidtagit åtgärder för att om möjligt på ett bättre sätttillgodose den enskildes rättstrygghet i utlänningsä-renden, även i de svåra och känsliga fall då säkerhets-och sekretessaspekter kommer in i bilden.Henrik S Järrel har i interpellationen även berörten lagändring som trätt i kraft ochsom enligt honom innebär att intelängre har möjlighet att överlämna förnyade ansök-ningar om uppehållstillstånd till regeringen för"över"-prövning. Det bör slås fast att prövningen aven ny ansökan tar sikte på att bedöma omständighetersom inte har prövats förut i ärendet. Det är alltså interätt att kalla bedömningen av en ny ansökan om up-pehållstillstånd för överprövning.Anf. 2 (m):Herr talman! Låt mig först och främst tacka stats-rådet för det ganska utförliga svaret på mininterpellation.Sedan vill jag gärna ge statsrådet ett erkännandeför att regeringen i elfte timmen backade och bevilja-de den irakiske läkaren ett tillfäl-ligt uppehållstillstånd intill i nästa år.Å andra sidan kanske man också utan överdriftkan påstå att regeringen och statsrådet i detta fall intehade några egentliga alternativ att tillgå, med hänsyntill gällande föreskrifter och praxis.Man kan i och för sig resa en rad frågor i anslut-ning till hur regeringen och berörda myndigheter harhandlagt Al-Dabbaghs ärende, i varje fall under drygtsenare hälften av hans elvaåriga vistelse här i landet.I övrigt är statsrådet och jag i princip ense omgrunderna för en reglerad invandring i vårt land. Närregeringen t.ex. fattade sitt beslut om utvisning den19 juni måste hotet om tortyr, misshandel ochkanske t.o.m. avrättning i ha varit lika överhäng-ande som . Det är bl.a. känt för svenskamyndigheter att Al-Dabbagh inte infann sig för t.ex.tjänstgöring i båda krig med och Kuwait.Hans regimkritiska inställning är inte heller någonnyhet. Det är naturligtvis inte heller särskilt sannoliktatt utsikterna till en skonsammare behandling av ho-nom i skulle öka om eller så.Är det humant att låta en människa som har arbe-tat och försörjt sig och sin familj här levahalvårsvis i något slags otrygg nåder? Svaret på denfrågan är givetvis att så inte är fallet.Även när det gäller hans anknytning till Sverigeligger den fast i det att han här har sin hustru och sinatre barn. Man kan knappast tänka sig en starkare an-knytning. Anknytningen fanns i och för sig redan ijuni och för övrigt . Det är svårtatt se att det där skulle bli någon ändring framöver.Familjen lär ha rotat sig och Al-Dabbagh är en upp-skattad och efterfrågad ortopedkirurg vid Karolinskasjukhuset.Märk dock att reflektioner av dessa och andra slagkan man göra i fallet Al-Dabbagh utifrån en alldelesspeciell omständighet, nämligen att han av säpo, Sä-kerhetspolisen, sedan fler år har betraktats som enpotentiell säkerhetsrisk. Likväl har han upprepadegånger beviljats förlängda uppehållstillstånd. Detförefaller i och för sig något ologiskt, såvida intesyftet har varit att för säpos del skaffa sig en längreobservationstid. Enligt regeringens , den27 november, fattade beslut betraktas dock Al-Dabbagh alltjämt som en säkerhetsrisk.Herr talman! Statsrådet är av konstitutionella skälförhindrad att uttala sig i enskilt ärende under pröv-ning, och det begär jag inte heller av honom i dagensdebatt. Däremot har det varit viktigt för mig att beröranågra punkter i ärendet Al-Dabbagh därför att ärendeterbjuder ett gott åskådningsexempel när det gällervissa principiella brister av rättssäkerhetskaraktär dås.k. säkerhetskontroll utgör grund för nekat uppe-hållstillstånd. Handläggningen av det här ärendetlämnar en del övrigt att önska i detta hänseende.Vi skall först dock göra klart att såväl statsrådetsom jag är ense om att vi behöver en säkerhetstjänst ilandet. Det är förvisso inte dess vara eller icke varasom debatten handlar om. Däremot handlar detmer om formerna för hur säpos verksamhet bör bedri-vas, vilka uppgifter som skall få ligga till grund förbedömningar av olika slag, kontroll av äkthet ochgrad av befogenhet vid uppgifters inlämnande etc.,etc. - kort sagt: krav på ett genuint kvalitetsarbete därkunskap mer än gissning är ledstjärnan.Anf. 3 Statsrådet ():Herr talman! Jag ser interpella-tion som ett uttryck för den oro och undran sommånga känner i kring ärenden av den härkaraktären, och det ju är inte så konstigt. Det är enmycket svår fråga. Det rör sig om en unik regim iBagdad som förtrycker sina medborgare. Det rör sigom sekretessärenden, Säkerhetspolisen och sådant.Det rör sig inte minst om begränsad insyn i ärendena.Därför är frågan helt motiverad.Den 19 juni följde regeringen lagen, vilket vi ock-så gjorde nu senast. Det var alltså inte fråga om någotbackande. har också yttrat sig ifrågan och följde regeringens beslut från . Att vinu följde lagen igen i det här fallet, där det skyddsbe-hov som uppstått åberopas, beror på att regeringeninte längre kan utesluta att Al-Dabbagh, genom sinaregimkritiska uttalanden och den uppmärksamhet somärendet har tilldragit sig, vid en återkomst till hem-landet skulle komma att utsättas för tortyr eller annanomänsklig behandling. Den fruktan som åberopasmåste därmed numera vara välgrundad. Det är alltsånya omständigheter sedan beslutet fattades , såbeslutet följer lagen.Jag har också sagt i mitt svar att vi nu går vidareoch ser om man i kommittén som prövar rättsproces-sen ytterligare kan öka insynen för parten i det härfallet, även när det gäller sekretess.Jag vill därmed tacka för hans in-terpellation, och jag är övertygad om att vi färdas isamma riktning här.Anf. 4 (m):Herr talman! Vi har haft en särskildSÄPO-debatt här i kammaren. Av den framgick bl.a.att regeringen överväger former för ökad insyn i säposverksamhet. Det är nödvändigt, även om det ocksåofrånkomligen ligger i sakens natur att det ofta hand-lar om mycket grannlaga avvägningar mellan öppen-het och sekretess. Men det är t.ex. inte acceptabelt attutvisa en utlänning ur landet med stämpeln säkerhets-risk utan att vederbörande ges möjlighet att underjuridiskt betryggande former försvara sig och sin sakinför ett opartiskt organ. Som det nu är framstår jusäpo som både åklagare och domare i en och sammaroll.I sådana här situationer är det angeläget att densom är stämplad som en säkerhetsrisk, utlänning ellerej, har tillgång till fristående juridiskt biträde i denmån säkerhetsrisken åberopats som grund för ingri-pande av något slag.Statsrådet antyder att ytterligare åtgärder kan vid-tas för att säkerställa att ärenden redan i ett tidigtskede blir allsidigt belysta och att den som berörssjälv får komma till tals. Muntlig handläggning i ut-länningsärenden tillförsäkras numera sedan den1 januari , och det är bra. Det sker med juridisktbiträde, utgår jag ifrån.Genom den nya parlamentariska utredningen, somstatsrådet berör, vill regeringen också göra en översynav rättsordningen rörande utlänningsärenden, där bl.a.frågan om tvåpartsprocess vid t.ex. domstol ellerdomstolsliknande organ kommer att övervägas. Ut-redningen skall också pröva vilka åtgärder som kanvidtas för att tillgodose krav på partsinsyn och sekre-tess i en tvåpartsprocess. Jag anser att detta är enutveckling i rätt riktning och menar att regeringen haralla skäl att i detta sammanhang även väga in sådanautlänningsfall, likt Al-Dabbaghs, där s.k. säkerhets-kontroller har aktualiserats. Där om någonsin riskerarnämligen den enskildes rättssäkerhetsskydd att allvar-ligt åsidosättas med nuvarande ordning. Det förutsät-ter i sin tur, om jag har uppfattat justitieministern rättvid SÄPO-debatt , att enöversyn görs av de rutiner för uppgiftslämnande ochfaktakontroll som har tillämpats av landets säkerhet-stjänst.Herr talman! Enligt regeringsformen 1 kap. 9 §, enav vårt lands grundlagar, har domstolar, förvaltning-smyndigheter och andra som fullgör uppgifter inomden offentliga förvaltningen att i sin verksamhet beak-ta allas likhet inför lagen samt att iaktta saklighet ochopartiskhet. Detta kan tyckas självklart, men en rätts-stat utmärks också av att respekten för människovär-det visar sig i en human, öppen och tolerant inställ-ning mot sin nästa, oberoende av varifrån han ellerhon kommer. Här har vi dock ännu en bit kvar attvandra, även om vi redan hunnit ett gott stycke påvägen.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1997/98:77 om bi-ståndspolitiken och kampen för mänskliga rättig-heterAnf. 5 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig ivilken form regeringen avser informera omarbetet kring mänskliga rättigheter och hur Sverigegenom biståndspolitiken ytterligare kan stärka ut-vecklingen mot demokrati och respekt för de mänsk-liga rättigheterna.Förändringar i vår omvärld innebär både nya för-utsättningar och nya utmaningar för svensk utrikes-och biståndspolitik. Det har t.ex. fun-nits sådana möjligheter som att på olika sätt verkaför demokratimålet i utvecklingssamarbetet. De flestaav de svenska samarbetsländerna har numera demo-kratiskt valda regeringar. I de allra flesta länder finnsen önskan om att utveckla och stärka demokratin ochatt leva upp till de åtaganden som anslutning till kon-ventioner om mänskliga rättigheter innebär. Samtidigtkan vi konstatera att mycket grava övergrepp mot demänskliga rättigheterna fortfarande äger rum - varjedag runt om i världen. Inte minst utsatt är civilbe-folkningen som drabbas av väpnade konflikter.Sverige har en lång demokratisk tradition. Vårhistoria som ett alliansfritt land utan kolonialt förflutetgör oss till en trovärdig, respekterad och eftertraktadsamarbetspartner för många länder i förändring. Sve-rige har möjlighet att spela en strategisk och positivroll i känsliga och svåra processer. Men för att kunnaspela denna roll finns behov av att konkretisera poli-tiken och utveckla samarbetsformerna. Samordningmellan bilaterala och multilaterala insatser behöverutvecklas liksom den politiska dialogen som instru-ment.Som framgår av budgetpropositionen avser rege-ringen att överlämna två skrivelsertill med anknytning till mänskliga rättighe-ter och demokrati: en om mänskliga rättigheter iframtida svensk utrikespolitik och en om stöd tilldemokratisering och respekt för de mänskliga rättig-heterna genom utvecklingssamarbetet. Skrivelsernabygger på ett fördjupat policyarbete inom Regerings-kansliet och fastställer riktlinjer för den framtidapolitiken. Det är också en viktig form för djupgåendeinformation till och dialog med riksdagen.Översynen av mänskliga rättigheter i utrikespoliti-ken kommer att klargöra mål och riktlinjer för denframtida svenska utrikespolitiken när det gällermänskliga rättigheter. Underlag för skrivelsen är enstudie om aktuella frågor och tänkbar utveckling inomområdet. Här inkluderas de mänskliga rättigheternasuniversalitet, förslag till en effektivisering av män-niskorättsarbetet inom och ettförbättrat skydd av de mänskliga rättigheterna i sam-band med väpnad konflikt och fredsbevarande opera-tioner. Naturligtvis kommer även de ekonomiska,sociala och kulturella rättigheternas integration i detinternationella systemet för övervakning av demänskliga rättigheterna att behandlas.Utgångspunkten för översynen är att mänskligarättigheter även fortsättningsvis skall vara en integre-rad del av utrikespolitiken. Det sker genom att enkonsekvent politik på området mänskliga rättigheteravspeglar sig i såväl multilateral som bilateral politik.Skrivelsen om demokrati och mänskliga rättighe-ter i utvecklingssamarbetet har som syfte att utvecklaett sammanhållet förhållningssätt till demokrati ochmänskliga rättigheter i utvecklingssamarbetet. Viavser att närmare precisera politiken för stöd till de-mokratisering och respekten för mänskliga rättigheterbåde i det långsiktiga utvecklingssamarbetet och i dethumanitära biståndet. Samarbetet såväl med regering-ar som med det civila samhället kommer att beröras.Vi ser dessa båda skrivelser som ett konkret ochframåtblickande bidrag till , då 50-årsminnet av FN:s allmänna förklaring om de mänsk-liga rättigheterna högtidlighålls världen över. Härut-över förbereder i samarbetemed frivilligorganisationer olika insatser för att underMR-året öka medvetenheten och kunskaperna inteminst hos ungdomen om de mänskliga rättigheternasbetydelse.Herr talman! Avslutningsvis vill jag beröra fråganom den löpande informationen till . Vadgäller det svenska utvecklingssamarbetet har budgetenlänge varit det viktigaste instrumentet, inte bara somunderlag för den årliga budgetberedningen utan ocksåsom informationskälla. Det alltmer komplexa samar-betet, som genomgående bygger på en helhetssyn påsamarbetsländerna, kräver nu en mer omfattanderedogörelse än vad som kan förenas med kraven i denreformerade budgetprocessen.För närvarande görs därför en översyn om hur in-formationen till om samarbetsländerna skallkunna förbättras. Det är min avsikt att presentera enårlig redovisning av vårt utvecklingssamarbete. För-utom inriktning, omfattning och resultat skall detockså ges en beskrivning av de viktigaste samar-betsländerna vad det gäller frågor som är av särskildvikt för utvecklingssamarbetet. Bland dessa återfinnsnaturligtvis frågan om de mänskliga rättigheterna. Jagser fram emot en fördjupad diskussion med riksdagenom detta i samband med presentationen av de tvåskrivelserna.Anf. 6 ():Herr talman! Jag ber att få tacka biståndsministernför svaret.Demokrati och mänskliga rättigheter har längevarit ett viktigt mål i utvecklingssamarbetet, men detmålet har fått ökad betydelse efter det kalla krigetsslut när ideologierna är motorn i krigetmellan länder. Vi ser i stället interna konflikter somväldigt ofta har sin upprinnelse i just mänskliga rät-tighets-kränkningar.Därför är det väldigt bra att mänskliga rättighets-begreppet nu genomsyrar inte bara utvecklingssamar-betet utan också utrikespolitiken i stort, liksom dettidigare också har gjort och framgent bör göra i ytter-ligare utsträckning när det gäller handeln med krigs-materiel.Det är tre områden där utrikesutskottet har att tahänsyn till mänskliga rättighets-kriteriet. Vi fästerväldigt stor betydelse vid detta.Nästa år är det mycket riktigt 50-årsjubileet avFN:s allmänna deklaration om mänskliga rättigheter.Den innehåller ett trettiotal grundsatser. Det handlarom rätten till liv, frihet och personlig säkerhet, skyddmot tortyr, åsiktsfrihet, religionsfrihet m.m. Dessagrundsatser konkretiserades senare i of HumanRights, som är grundstenen i mänskliga rättighets-konventionerna.Det är oerhört viktigt att de länder som vi samar-betar med inom utvecklingssamarbetet får klart för sigatt fäster stor vikt vid efterlevnad av dessakonventioner.Det finns särskilt två områden där harvarit aktivt. Det gäller konventionen om barnets rät-tigheter och frågorna om kvinnans rättigheter. Jagtycker att vi har ett särskilt ansvar att profilera ossdär. Jag vill väldigt gärna trycka på det som bi-ståndsministern säger i sitt svar, dvs. att vi skall föraen konsekvent politik som inte bara vänder sig tillvåra samarbetsländer. Vi skall också försöka få denpolitiken att genomsyra FN:s utvecklingssamarbete.Det multilaterala biståndet måste i konsekvensensnamn också genomsyras av en känsla för respekt förmänskliga rättigheter.Jag skulle vilja att biståndsministern utveckladefrågan om barnens och kvinnornas rättigheter. Jag villdessutom ytterligare trycka på det som är upprinnel-sen till denna interpellation, nämligen det behov somriksdagen och i synnerhet utrikesutskottet har av attfortlöpande få information om hur arbetet medmänskliga rättigheter bedrivs. Det behövs i synnerheten ordentlig årlig genomgång. Det har varit en åter-kommande önskan från utrikesutskottet att vi skall fåen sådan redogörelse.Jag välkomnar det biståndsministern annonserarom skrivelserna, men jag skulle vilja höra om de kanutformas på ett sådant sätt att också utskottet kananvända sig av dem i sitt årliga betänkande om bi-ståndet.Anf. 7 ():Herr talman! Jag tycker att den översyn av de ba-sala samarbetsinsatserna i biståndet som biståndsmi-nistern redovisade är bra. Vi har länge begärt ettsamlat nytt grepp på utformningen av biståndet. Nufår vi det visserligen bara delvis, men så småningomfår vi ändå en samlad översyn som kan vara till storhjälp framöver i den föränderliga värld som vi lever i.Vi har alltid från sida ansett att re-spekten för de mänskliga rättigheterna är grundläg-gande i hela u-världen. Det är basen för all utvecklingmot framtiden. Vi menar att biståndet är en viktig vägatt påverka vissa av de länder som vi nu tänker pågemensamt. Genom att vi i biståndet tydligt markerarvåra avsikter får vi också en inverkan på utvecklingeni länderna. Pengar har en förunderlig förmåga attpåverka människors beteenden.Den borgerliga regeringen redovisade under detborgerliga styret läget i våra samarbetsländer,och då inte minst på de mänskliga rättigheternas om-råde, inför varje budgetbehandling. När den social-demokratiska regeringen trädde till försvann dessaredovisningar. Vad som är bekymmersamt är att utri-kesutskottet har skrivit att man utgår från attredovisningarna skall återkomma. Vi har aldrig fått senågra sådana trots dessa rätt tydliga markeringar frånutskottets sida.Det har bekymrat oss ganska mycket, därför att vitycker att redovisningen av mänskliga rättighets-situationen har stor betydelse när vi skall ta ställningtill inte minst det bilaterala samarbetet med en radolika utvecklingsländer. Läget har väl närmast utveck-lats dithän att utskottet är på väg att, om vi inte får sedetta, komma med ett tillkännagivande i frågan. Nufick vi ett löfte, och jag utgår från att det också kom-mer att genomföras och att inte regeringen hoppas påatt räddas av gonggongen och en ny regering till nästabudgethantering.Jag utgår nämligen ifrån, för jag känner bi-ståndsministern väl, att det här med läget för mänskli-ga rättigheter är väl känt i ochatt det följs upp noggrant. Det gick för den borgerligaregeringen att presentera det här för . Detborde vara fullt möjligt även för en socialdemokratiskregering att låta detta kunnande gå vidare till riksda-gen just i den situation då vi skall behandla nästa årsbudget och vi därför har möjlighet att påverka de härfrågorna.Jag tackar för löftet , och jag utgår från att vinu når fram till en bättre tingens ordning.Anf. 8 Statsrådet ():Herr talman! Låt mig börja med det senaste inläg-get - och senaste påpekande också.Det är sant att vi från socialdemokratisk sida inte varhelt entusiastiska när den borgerliga regeringen inför-de några rader om situationen för mänskliga rättighe-ter i informationen till i sin budgetproposi-tion.