prot · GK09102 · 1997-05-14 00:00:00 — Det han säger i hela den argumentation hanbygger upp är att en förutsättning för att få elevinfly-tande och demokrati i skolorna faktiskt är att elevernasitter i majoritet. Säger man det, säger man indirektatt man inte tror professionell skolpersonal, skolledareoch andra om att kunna skapa en demokratisk skolamed inflytande och annat. Man vill t.o.m. markera detså mycket att det är viktigt att sätta dem i minoritet.Det är faktiskt nästan litet oförskämt.Min andra fråga är: Om styrelser nu är så fantas-tiskt och viktigt för inflytandet i den här verksamhe-ten, skulle rent principiellt kunnatänka sig patientstyrda sjukhus eller värnpliktsstyrdaregementen? På vilket sätt skulle dessa verksamheterskilja sig från verksamheten i en skola?Anf. 218 () replik:Herr talman! Jag måste säga att det är fantastisktså oerhört rädd för elevinflytande i sitt anförande. Han räknar bara upp fel,risker, brister och problem och ser inte den unikamöjlighet som en försöksverksamhet ändå innebär.Skolan är till för eleverna, som går där medskolplikt. av eleverna går i gymnasieskola.Det vore orimligt att då inte ge dem möjlighet tillnågot större inflytande över den helhet som präglarhela deras vardag och deras liv. Det är den möjlighe-ten vi nu ger. Jag tror på dialog, till skillnad frånresonemanget om att rektorer och lärare skulle körasöver.Tidigare sade att vi gör eleverna enotjänst genom att instifta den här typen av styrelser.Så sade även högern om arbetarklassen när man in-förde rösträtt. Det är oerhört viktigt att öppna möjlig-heter att skapa dialog. Detta är som sagt inte endavägen, men det är en väg. I kombination med utökademöjligheter till påverkan i klassrummet tillsammansmed läraren är detta något oerhört viktigt för att ele-verna skall få större inflytande över sin skola och denvardag de lever i under 12-14 års tid.Anf. 219 () replik:Herr talman! Jag tycker att har fel.Han säger att det är viktigt med dialog, men förslagetinnebär faktiskt att skolpersonal och skolledarna inteklarar av en dialog. Därför måste man ändra till ettsystem där eleverna får majoritet, och först då kanman få en dialog. Detta är den logiska konsekvensenav det säger. Jag tycker inte att denhär verklighetsbilden stämmer, och jag är inte särskilträdd för förslaget - jag tycker bara att det är fel.Min fråga kvarstår. sade att skolanär till för eleverna, och det är klart att den är. Sjukhu-sen är till för patienterna. Skall hapatientstyrelser på sjukhusen eller inte?Anf. 220 () replik:Herr talman! Den dag kan visa mig attgenomsnittstiden för patienter inneliggande på sjuk-hus är någonting i stil med 12, skulle jag i ochför sig fundera på att överväga den möjligheten. Menmed dagens polikliniska möjligheter är man väl snara-re inne några timmar.Ola Ström menar att man mycket väl skulle kunnaföra en dialog utan att eleverna var i majoritet. Menerfarenheterna av detta är ganska dåliga.I dag känner elever att de inte har någon störremöjlighet att framföra sina synpunkter. kännerelever att de inte lyssnas på. Jag tror faktiskt att detfaktum att man kan bilda majoritet i en styrelse inne-bär att man tas på större allvar, att man känner att manfaktiskt har något i ryggen. tas inte elever påallvar. lyssnar inte lärare på sina elever. I dagtar inte skolledningen elevernas åsikter på allvar. Detär t.o.m. så att ju äldre eleverna är, och ju större derasförutsättningar för ansvarstagande egentligen bordevara, desto mindre inflytande får de över skolan,desto mindre lyssnar lärare och skolledning på dem,och desto mindre respekteras de som vuxna individer.Det är för att vi skall uppgradera elevernas bety-delse som jag tycker att det är viktigt att ge dem denhär möjligheten på de skolor där man vill, de skolordär man säger att vi är beredda att pröva detta. Det äringet obligatoriskt, men på de skolor där man vill,skall man kunna göra det. Jag begriper inte varförFolkpartiet med sina liberala traditioner vill stoppadenna möjlighet, stoppa entusiasmen och stoppa en-gagemanget. Det är för mig fortfarande obegripligt.Anf. 221 () replik:Herr talman! Vi vill utveckla elevinflytandet. Mendet gäller att göra det på ett sådant sätt att det föreleverna innebär just att de får ett inflytande, att deges ett inflytande. Det gäller att de känner att nu kanvi vara med och påverka. kan vi vara med och geuttryck för våra åsikter. Det är mångadelar i det här som skall samspela, särskilt i processenatt lära skolan det här. Jag tror att man gör elevernaen björntjänst genom att säga: Titta, det här är lös-ningen!Nu säger visserligen regeringen i propositionen attdessa styrelser kan vara ett sätt att stärka elevernasinflytande. Men när jag lyssnar på debatten, och jaghar även talat med företrädare, foku-seras detta som den lösning som skall finnas. Detandra blir något underordnat. Här lurar man eleverna.I propositionen uttrycks detta t.o.m. så här: Långtviktigare är dock att öka elevernas inflytande överundervisningens innehåll och arbetsformer.Min fråga blir då naturligtvis, : Görman inte då felaktig prioritering från regeringens sidanär man så att säga lägger fram en sak som anses varamindre viktig, och utelämnar det som är långt viktiga-re?Anf. 222 () replik:Herr talman! Om man läser regeringens proposi-tion noggrant, och också läser vårt kära betänkande,så ser man att vi nu ger ett uppdrag, ett särskilt an-svar, till rektorn att utveckla skolans arbetsformer såatt de gynnar ett aktivt elevinflytande. Jag begär inteatt skall ha läst detta, men jag har åtmins-tone påpekat det.Argumentationen att det endast blir några få eleversom får inflytande är ju ganska märklig. Med denargumentationen skulle ju vi här i riksdag haåtta och en halv miljoner ledamöter. Vi är ju endastnågra få. Och bara det faktum att vi har inrättat riks-dagen måste ju då automatiskt innebära att det intefinns några möjligheter i samhälle att kunnapåverka, eftersom vi tycker att är oerhörtviktig som institution. Jag hoppas att förstår liknelsen. Det är oerhört viktigt att maninom skolan har förtroendevalda som kan representeraäven andra kamrater i skolan, föra fram åsikter ochdemokratiskt diskutera dem. Det är också oerhörtviktigt att man skapar en arena där skolans problemoch angelägenheter - inte minst mobbning eller ar-betsmiljöproblem - faktiskt lyfts upp och blir synligaså att debatten blir åskådliggjord för alla. Det missarman om man tar bort denna arena.Jag kan inte förstå varför är såoerhört rädd för dessa möjligheter, och framför allt:Varför vill ni moderater stoppa detta? Varför vill nistoppa de skolor som vill införa inflytande? Varförvill ni stoppa de elever som säger att de tycker attdetta är bra, de föräldrar som säger att det här är braoch de lärare och den skolledning som säger att dethär är bra? Varför vill ni säga att vi i skallförbjuda detta, att vi inte vill öppna den här möjlighe-ten? Det är som sagt obegripligt.Anf. 223 () replik:Herr talman! I vår reservation och våra motionermed anledning av propositionen har vi anvisat ochredovisat större möjligheter och vägar som leder tillett verkligt elevinflytande. Det anser vi saknas i pro-positionen och utskottsmajoritetens betänkande.Jag trodde att vi var överens om att utgångspunk-ten skall vara att varje elev skall utöva större inflytan-de över sin utbildning och det inre arbetet i skolan.Då är det det som är det centrala och det som måstevara utgångspunkten när vi pratar om elevinflytande.Det är den ena delen.Sedan till den andra delen. Jag vill inte ha någonfriskoledebatt, låt det stå klart. Men elevinflytandemåste handla om att eleverna skall ha möjlighet attvälja skola och skolform. Det är så att säga den ytters-ta formen av elevinflytande. Om jag uppfattade To-mas rätt, så ställde han sig bakom synen pådet fria valet av skola som något positivt i alla fall närdet gäller elevinflytande.Anf. 224 () replik:Herr talman! Jag skall glädja att säga att jag är oerhört positiv till rätten attvälja skola. I den meningen är jag, liksom TomasHögström, en förnyare. Men jag skulle aldrig sträckamig så långt att jag säger att rätten och möjlighetenför elever att välja skola är den yttersta formen avelevinflytande. Det är ett citat från måste vara något underligt med det där valet. Jagkan hålla med om att det är viktigt. Men när man välgjort valet, när man väl har kommit till skolan ochbörjat där, det är ju då elevinflytandet börjar. Det ärdå det är viktigt att man kan påverka både i klass-rummet, i sin läroprocess, och på skolan som helhet.Inte byter man skola eller två. Jag tyckeratt det uttalandet är underligt.Det visar också hur verklighetsfrämmande denmoderata bilden är när det gäller möjligheten att ut-nyttja det som inom statskunskapen och sociologinkallas voice där man uttrycker enbart exit - dvs. attrösta med fötterna. Det är en marknadsmekanism somkanske kan fungera och vara bra i ett land, men närman väl är inne, måste man kunna påverka. Det gällerkonsumentinflytande, elevinflytande, medborgarinfly-tande. Det är oerhört viktigt. Läs på, !Anf. 225 () replik:Herr talman! Det har ju alltid ansetts nödvändigtmed någon typ av kunskapsöverföring från generationtill generation, att man har delat med sig av sin livser-farenhet, som faktiskt stiger i takt med att man mog-nar. Frågan är om det inte längre gäller. Jag tycker attdet här exemplet med som upp är rätt intressant. Jag kommer ju också ihågmin egen skoltid, och jag ville se alla åken. Varförskulle gränsen dras vid ett åk eller två åk. Man ville juse alla. Det kanske var just därför att de här åsikternakunde vägas mot varandra, och rektorn kunde göraden här kompromissen, som det blev bra i det härfallet. Frågan är om eleverna, om de själva hade rättatt besluta om det här, kunde se så långt som manfaktiskt är tvungen att göra; att det inte handlar omden omedelbara tillfredsställelsen utan om mycketmer än så. Jag tror att de vuxna behöver finnas med ibeslutsprocessen.Jag träffade en gymnasielärare vid ett av Sverigesstörsta gymnasier . Hon sade: Jag vetvilka de två första besluten skulle bli i en sådan härstyrelse på min skola. har numycket aktivt drivit två frågor. Den ena handlar omatt få röka inomhus, den andra handlar om att få sittapå borden. Det skulle bli de två första besluten i ensådan styrelse. Det kan låta som en parodi, och jag ärden första att tro att det finns betydligt mognareelevråd än det här, men faktum kvarstår. Det är ettelevråd vid en av största gymnasieskolorsom har detta som de första punkter de skulle viljadriva fram.Jag är rädd för att detta blir en låtsasdemokrati. demokrati måste man värva röster för att få majori-tet för sina åsikter, men här skall eleverna få majoritetsig tilldelad.Anf. 226 () replik:Herr talman! Jag skall ansluta till det senaste,nämligen att man i en demokrati måste få förvärva deröster man har. Poängen är ju att de som styrskolan och som styr hundratusentals elevers vardagöver huvud taget inte blivit tillsatta genom någonomröstning. Vilka möjligheter har elever attvälja rektorer eller lärare? Det är klart att de inte ärvalda. Jag tycker att det är oerhört viktigt att eleverfår ett utökat inflytande.Jag håller med om att det är vik-tigt att äldre delger sina erfarenheter. Det är just där-för som jag vill skapa den arena som det innebär inrättar lokala styrelser, annars undanröjer manibland den dialog som denna arena faktiskt skapar.Arenan uteblir. Det är ju det som erfarenhetervisar, och det är det som mina skolerfarenheter visar,att den enda gången som dialogen fick något utloppvar när vi tog till sådana dåliga saker som strejker.Dialogen fanns inte. Det fanns inga incitament ochinga drivkrafter för att diskutera med eleverna.Episoden med eleverna på en gymnasieskola somvill driva igenom två beslut - att få röka inomhus ochatt få sitta på borden - är intressant. Den skulle i såfall följa tesen att demokrati är något farligt, eftersombesluten kan bli fel. Jag delar inte den uppfattningen.Anf. 227 () replik:Herr talman! Skillnaden mellan den vuxna perso-nalen och eleverna är att de vuxna har yrkeskompe-tens, kunskap och livserfarenhet som de har valt atttillägna sig för att sedan på olika sätt försöka förmed-la detta till den uppväxande generationen. Det är enoerhört stor skillnad. Att göra jämförelser mellanolika vuxna befolkningsgrupper är fullständigt snett.Det handlar om huruvida det skall finnas några grän-ser över huvud taget mellan barndom, ungdom ochvuxenliv och om de vuxna har något att tillföra sam-hället och att de kanske också skall ha ett avgörandebeslut när det gäller frågor som berör så stora områ-den som det handlar om i detta sammanhang, nämli-gen hela budgeten för en stor gymnasieskola.En sak som vi inte heller har varit inne på är vilketberoendeförhållande som elever får till varandra närnågra beslutar över skolan och då andra elever ärberoende av den styrelsen. Som det nu är kan elevernavända sig till de vuxna i skolan. Men skall de alltsåkunna påverka sina kamrater. Den beroendeställning-en tror jag kan bli mycket märklig för eleverna.Huvudfrågan är emellertid: Anser vi att vuxen-världen inte har något att tillföra utan att barn kanfostra barn? Om vi anser det tycker jag att vi skallanta detta förslag.Anf. 228 () replik:Herr talman! , det är väl ändå attförgrova debatten att hävda att barn fostrar barn. Detär självklart på det sättet att det är vuxenvärlden som istörst utsträckning anger de normer och de regler somfinns. För att förstärka det har vi både här i riksdagenoch i kommunerna och styrelsen för utbildningen ettantal regler och förordningar som ganska ordentligtreglerar vilka möjligheter som den lokala styrelsenfaktiskt har att utöva inflytande. Den får inte ta övermyndighetsutövande. Den får inte ta över den profes-sionella rollen i undervisningen. Den kan inte heller tadet fullständiga och övergripande ekonomiska ansva-ret för verksamheten. Det är både hängslen och livremi fråga om denna verksamhet. Men i utrymmet där-emellan måste man ändå ge möjligheter.Försöksverksamheten gäller enbart gymnasiesko-lan. När man går på gymnasiet har man ändå en gans-ka stor livserfarenhet som är nog så viktig att beakta.Den skiljer sig väsentligt från ochmin livserfarenhet. Men den är nog så viktig att beak-ta. Det kan ju vara så att vi i vår iver att hävda att juäldre man blir, desto mer erfaren blir man iblandmissar något nytt och något som kanske är ännu vikti-gare än de erfarenheter som vi själva gärna vill höjatill skyarna.När det gäller har vi i huvudsak sagtatt det skall handla om föräldrastyrelse. Där har IngerDavidson och jag ungefär samma åsikt.Jag tror att det är viktigt att vi ändå politiskt mar-kerar att velande i frågan om elevinflytandemåste få ett slut. Vi måste ändå ange att det finnsmöjlighet att våga ta steget t.o.m. till elevmajoritet påskolan, även om jag säkert tror att den största effektenav förslaget kommer att bli alla de debatter somkommer att ske lokalt om huruvida man skall inrättadessa styrelser eller inte. Förslaget kommer att fåeffekter på hur elevinflytandet egentligen fungerar pårespektive skola. Jag tror inte att landets alla gymna-sieskolor kommer att inrätta lokalstyrelser med detsamma. Det tror jag inte ett dugg på. Men jag tror i väsentligt fler gymnasiskolor än kommeratt debattera elevinflytande. Bara det är guld värt i ensituation som dagens, då eleverna i gymnasiskolansäger att de inte har något inflytande. Om denna riks-dagsdebatt kan leda dit är jag oerhört nöjd.Anf. 229 ():Herr talman! Anledningen till att jag begärde or-det är att jag inte hade möjlighet att bemöta TomasEneroths avslutningsreplik, eftersom jag inte hadenågon mer replikrätt.Tomas raljerar. Läs på säger han. Ja, jag har läst på. Jag har läst propo-sitionen, och jag har varit med och motionerat i denhär frågan. Jag tycker att den är mycket viktig, alltförviktig, vill jag påstå, för att avfärdas med den propo-sition som regeringen nu redovisar.Det finns drivkrafter i skolan mot en process sompågår , och som jag också redovisade i mittanförande, där skolor bygger vidare på ett verkligtelevinflytande och delaktighet. Det är bra, och det ärviktigt.Det är fel, som säger, att vi tilläm-par något slags exitresonemang. Vi gör mer än så. Viredovisar i vår motion, och jag har från talarstolenredovisat olika sätt att utveckla elevinflytandet.Ett viktigt inslag, som jag uppfattar att vi inte äröverens om, är just möjligheten att, när man inte gesinflytande och när man tycker att lärarna i skolan intelever upp till kravet på elevinflytande, välja en annanskolform, där man ser att det finns andra former avelevinflytande som skulle kunna passa. Den möjlighe-ten är viktig.Anf. 230 ():Herr talman! Jag håller med om åtminstone de se-nare delarna av anförande. Jagtycker också att det är oerhört viktigt att man kanvälja skola. Men orsaken till det som jag sade tidigareom exitresonemanget var att självanförde att det yttersta av elevinflytande är rätten attvälja skola. Då gjorde jag kanske det försynta påpe-kandet att det kanske kan vara så att det är en viktigdel, precis som en viktig del är att bilda en styrelse.Men det huvudsakliga och viktiga inflytandet kom-mer, precis som det står i propositionen och i betän-kandet och som och jag säkert äreniga om, sker också i klassrummen, i den dagligaprocessen mellan elever och lärare. Men man gör detnågot för enkelt om man säger att det yttersta av ele-vinflytande är rätten att välja skola. Det var det för-synta påpekandet som jag gjorde.Anf. 231 ():Herr talman! Jag anser att möjligheten att väljaskola är det yttersta av elevinflytande. Det är först dåsom man kan få sin egen bild av elevinflytande tillgo-dosett.Sedan är det på det sättet, vilket många också harredovisat här, att det finns problem som jag tyvärr trorkommer att uppfattas och fungera försvårande när detgäller elevinflytandet just med det förslag som nuföreligger med elevmajoriteter. Det skapar nya kon-fliktsituationer. Det skapar nya problem. Det uppstårkonkurrensförhållanden för eleverna, mellan studieroch ledningsfunktioner för skolan, och det är inte bra.Om konfliktsituationer uppstår mellan en styrelse medelevmajoritet och stora personalgrupper, vill jag påståatt man de facto har gjort elevinflytandet en björn-tjänst.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )27 § Jubileumsfonds verksamhetunder år 1996FöredrogsUtbildningsutskottets betänkande 1996/97:UbU11Riksbankens Jubileumsfonds verksamhet under år1996 (redog. 1996/97:RJ 1 och RR 6)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut skulle fattas . )28 § betänkande 1996/97:UbU12Hemspråk (prop. 1996/97:110)Anf. 232 ():Herr talman! I propositionen Vissa skolfrågorm.m., som lades fram på riksdagensbord, anger regeringen att man avser att ersätta be-nämningen hemspråk med benämningen modersmål.Skälet till detta namnbyte är att man vill förstärkaämnets ställning.Vi anser dock att det egentligen mera är fråga omen ändring av kosmetisk natur. Det verkliga skälet tilldenna förändring är egentligen, som det står i propo-sitionen, att antalet elever som läser hemspråk harminskat. Kommunerna har gjort besparingar somdrabbat hemspråksundervisningen. Vidare är det svårtatt rekrytera studenter till lärarutbildning med den härinriktningen. Då blir det problem för hemspråksläraremed fortbildningen och bristen på läromedel. Menjust av de skälen har vi väldigt svårt att se att detskulle hjälpa att byta namn, från benämningenhemspråk till benämningen modersmål. Förstärks detdå på läromedelssidan och förstärks då exempelvisrekryteringen av studenter? Och skulle kommunernadå anslå mera pengar osv.? Nej, det tror inte vi. Detfinns ingen anledning att blanda bort korten på detsätt som här görs. Det är kanske ganska svensktibland att tro att ett problem löses genom att manbyter namn, men så är det ju inte.Begreppet hemspråk är, menar vi, ett vedertagetbegrepp. Hemspråk är det språk som talas i hemmet, ifamiljen - i motsats till det språk som talas i samhälletrunt omkring. Beträffande barn som är boende i Sve-rige och som har en eller två föräldrar som talar ettannat språk - men det finns ju också familjer därföräldrarna kommer från olika länder - menar man attsvenska är språket i skolan och i samhället runt om-kring. Då är faktiskt benämningen hemspråk relevant.Av det skälet motsätter vi oss regeringens förslag.Med detta yrkar jag bifall till den moderata reser-vationen i betänkandet.Anf. 233 ():Herr talman! Jag har , några månader,suttit i som ersättare. Det är nu första gång-en som jag står i denna talarstol. Mitt, som det heter,jungfrutal kommer att bli ganska kort, eftersom jaginte vill ta så mycket av ledamöternas tid i anspråkdenna sena timme.Jag tänkte först bara kort och gott yrka bifall tillhemställan i utbildningsutskottets betänkande när detgäller att ersätta benämningen hemspråk med benäm-ningen modersmål. Därmed yrkar jag alltså avslag påmoderaternas reservation. Sedan vill jag säga någraord om hemspråksundervisningen.I -en översyn redovisas forskningsresultat som visar hurviktigt det är med hemspråksundervisning, inte baraför elevernas språkutveckling utan också för derasmöjligheter att lära sig svenska eller andra språk. Detär glädjande att det med forskningsresultat är belagtatt det är på det sättet.Att då fortsätta att använda begreppet hemspråk,som leder tanken till att det är fråga om ett språk somtalas hemma och som är mindre värt än vad ett mo-dersmål är - modersmål är något som man talar ute isamhället - motverkar elevernas lust och vilja att tatill sig det stöd som hemspråksundervisningen faktisktär. Ett namnbyte är kosmetika, säger . Möj-ligen kan ett namnbyte ses på det sättet, men kosmeti-ka är faktiskt inte så dumt . Ett namnbyte kom-mer troligen att öka ämnets betydelse, inte bara föreleverna själva utan också för skolpersonalen ochföräldrarna.Herr talman! Jag yrkar alltså bifall till hemställan iutskottets betänkande.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )29 § Ändrade regler för anmälan av företags-förvärv enligt konkurrenslagenFöredrogsNäringsutskottets betänkande 1996/97:NU13Ändrade regler för anmälan av företagsförvärv enligtkonkurrenslagen (prop. 1996/97:82)Anf. 234 ():Herr talman! Det var intressant att lyssna på ut-bildningsdebatten. Det är nästan så att jag längtartillbaka till utbildningsutskottet. Jag har en enormtilltro till eleverna. med om en miljödag som högstadieelever anord-nade för 350 elever. Det var nio fjorton- eller femton-åringar som ordnade detta helt perfekt.Jag skall nu gå över till något så krasst som anmä-lan om företagsförvärv enligt konkurrenslagen.Det handlar om att förenkla rutinerna vid förvärvav ett företag. Det sägs att det inte är nödvändigt meden anmälan när man köper ett företag om omsättning-en understiger . Vi i Miljöpartiethar kontrollerat vad tycker omdetta. Det har nämligen funnits två ärenden bara här iStockholm där det handlat om förvärv av företag varsomsättning understiger . Det enafallet gällde ett filmlaboratorium och det andra falletgällde kaffeautomater. När det gällde kaffeautomater-na köpte det största bolaget upp det näst största.Om den regel som föreslås i näringsutskottets be-tänkande nr 13 infördes, skulle det innebära att manväldigt sent skulle upptäcka att företag håller på attköpa upp varandra. Därför tycker vi att formen förrapportering kunde förenklas. Det har vi varit ensam-ma om att tycka. I betänkandet säger man att det tartid, att det blir krångligt osv. När vi talade med fick vi beskedet att i stället för att faxain information om att man går in i ett företag skalllokaltidningar granskas; detta för att titta på förvärv,köp o.d. Det om något måste väl ta tid. Vi tyckeralltså att det här verkar väldigt ineffektivt. Det är välbra att ha den enkla rutinen att faxa in information omolika köp.Det är mot den bakgrunden som vi skrivit vår mo-tion. Jag tycker således att vår reservation äger singiltighet. Därför yrkar jag bifall till Miljöpartietsreservation - den enda reservationen i betänkandet.Anf. 235 DAG ():Herr talman!