prot · GK0986 · 1997-04-09 00:00:00 — Att Europaåterigen försöker växa upp som ett slags gemensamförebild och likriktare för staterna i ochför andra länder tycker jag är en fara för framtiden.Anf. 17 ():Herr talman! En ny vallag kanske inte alltid låterså upphetsande som diskussionsämne, men det är nogviktigare i en demokrati än vad kanske har gjortsgällande. Det som jag är rädd för i den här inledanderundan är att vi får en mycket teknisk diskussion omvilket system som är det absolut bästa. Jag vill intepåstå att det svenska systemet med den vallag som vi har är det absolut främsta, men som någon harvarit inne på tror jag att vi skall vara litet rädda för attvara bergsäkra på vilken som är den absoluta san-ningen om vilket som är det bästa systemet. Däremotär det viktigt att ha en vallag som utgår ifrån fria,hemliga och direkta val. är vi i kanskelitet bortskämda med att ta detta för givet, specielltom man ser hur det kan gå till internationellt.Men en alltför teknisk diskussion gynnar inte hel-ler medborgarperspektivet, dvs. hur man uppfattarvalsystemet. Jag tror nämligen att det är viktigt som medborgare känner igen sig i ett valsystem,att man vet hur det går till, att man har tilltro till attdet fungerar och att det är någonting som man är vanvid. Nya tekniska finesser i all ära, men jag tror inteatt man skall överdriva den delen utifrån ett medbor-garperspektiv.Bakgrunden till det nya förslaget till lag är en par-tiöverenskommelse . Den är en kompromissi många stycken, men det är också, som flera har sagt,oerhört väsentligt att en bred politisk majoritet stårbakom detta. Jag tycker att detta förslag är bra ur denaspekten att det i stort sett bygger vallag.Det finns vissa justeringar, men i grunden är detmycket som är sig likt.Det finns, som har framkommit i den här debatten,en del som tycker att förändringarna är för små och endel som tycker att de är för stora. En kompromissvisar väl att man hamnar någonstans mitt emellan, ochdet tycker jag att man får stå ut med.En förbättring som den nya vallagen innebär skerför svenskar som bor utomlands. Genom de föreslag-na röstlängdsreglerna kommer deltagande i val attunderlättas betydligt i jämförelse med . De nyareglerna innebär att den som har varit folkbokförd iSverige auto-matiskt tas upp i röstlängden. Detta förlängs med tioår i sänder genom en anmälan eller genom att manavger en röst. De utlandssvenskar som röstar i all-männa val kommer därför att automatiskt tas upp iröstlängden inför nästa val. Det tycker jag är ett stortsteg i rätt riktning mot ökad jämställdhet mellansvenskar som bor inom och utom landet.Men det är också mycket som inte kommer attförändras i förhållande till hur det är . Det blirfortsatt gemensam valdag för kommun-, landstings-och riksdagsval, det blir ingen förändring av rösträtt-såldern, det blir ingen förändring av småpartispärrenoch det blir ingen förändring i det praktiska förfaran-det kring hur det går till när man skall rösta.Detta, som jag inledningsvis tog upp, tycker jaginte att vi skall bortse ifrån. Det finns många somkänner en stor osäkerhet inför valdagen och en oro föratt man inte skall göra rätt. Jag har i mitt praktiskaarbete innan jag hamnade i varit ansvarigför tre eller fyra valrörelser och vet hur viktig infor-mation är och hur viktigt det är att medborgarna kän-ner igen sig och kan lita på att de gör rätt. En av devanligaste frågorna vi får under valrörelsen är: Hurskall jag göra nu om jag vill det och det, hur kan jaggöra och vad är tillåtet? De vanligaste frågorna i val-lokalerna gäller också just de praktiska detaljerna ochhur det skall gå till. Jag tycker inte att vi skall bortsefrån detta. Denna osäkerhet skall man ta på störstaallvar och inte göra förändringar i onödan.Den stora förändringen i det här förslaget är na-turligtvis möjligheten till ett personvalsinslag. Det ärviktigt att framhålla att röstningen i första hand skerpå ett parti och att det dessutom finns en möjlighet attrösta på en kandidat. Det betyder att detta inte kom-mer att påverka mandatfördelningen mellan partierna,utan endast platsfördelningen inom ett parti. Det finnsen spärr för de särskilda personrösterna som skallbeaktas, nämligen av partiets röstetal i valkretseni riksdagsvalet och i kommun- och landstingsval.Vid val till blir det likadant somvid valet , dvs. Personröster är inte tving-ande, och det står väljarna fritt att enbart rösta på ettparti och godta partiernas rangordning.Jag måste till min besvikelse erkänna en del erfa-renheter som framkom i EU-valet. Det sades inteenbart från massmediernas sida utan även av s.k.experter att detta med personvalsinslag i EU-valetbara var lurendrejeri som inte får något praktisktgenomslag. Även andra har snuddat vid den här tan-ken. Dels är det helt fel, dels tycker jag att det ärolyckligt att man går in när det gäller ett sådant härförslag om personvalsinslag och vill framhålla att vipå något sätt försöker lura medborgarna och att per-sonvalet inte får något genomslag. Om jag inte kom-mer ihåg fel var det i EU-valet av dem somhamnade i som kom in på personval.Peter sade här i debatten att personvalet iEU-valet inte fick något genomslag. Det fick det visst.Det var ett flertal, nästan hälften, som kom in på per-sonval. Att sedan dessa personer var desamma som iden rangordning som partierna hade ställt upp kan viju inte beskylla valsystemet för. Jag tycker att det ärprecis tvärtom: De farhågor som har funnits om attpartierna inte går i takt med dem som röstar på demhar bevisats vara ogrundade, eftersom de som stodfrämst på listorna också fick flest personröster. Dåhjälper det inte, , om vi sänker gränsentill eller , eftersom de mandat partierna fårockså går till dem med störst antal personröster.Så länge medborgarna i större utsträckning röstarpå dem som står överst på partiernas listor får vi juden effekten. Men kom inte och påstå att det är ettfalsarium! Många medborgare tog chansen i EU-valetatt sätta ett kryss för en person som de ville ha. Dettycker jag visar att medborgarna och de politiskapartierna går väl i takt med varandra. Jag skulle intebli speciellt överraskad om som parti-ordförande skulle få ett antal röster i valet somgjorde att han blev vald på ett personligt mandat. Jagtror att det är mycket farligt att dra slutsatsen att detskulle vara något slags mygel eller fusk med det härbara därför att utfallet av personvalet stämmer över-ens med partiernas interna rangordning.Jag blir också litet betänksam över farhågorna förvad personvalsinslaget skulle innebära. Å ena sidan ärdet många som hävdar att det inte har någon betydelseoch inte ger väljarna någon rimlig chans. Å andrasidan är man oerhört rädd för vilka enorma ekono-miska krafter som skall sättas i gång för detta, somman säger är ett spel för galleriet. Jag tycker att manskall bestämma sig. Antingen är det fråga om ett per-sonval som har sådana konsekvenser eller också är detinte det. Man kan inte påstå dessa båda saker samti-digt - det är för mig orimligt.Med det politiska system vi har i och meddet sätt som våra politiska partier arbetar på ser jaginte den minsta risk för att det just genom personval-sinslaget skulle utbryta något slags märklig tingensordning när det gäller hur man hanterar eller redovisarekonomiska resurser. Det finns en lång tradition blandde politiska partierna i att öppet redovisa deekonomiska förutsättningar man har inför ett val.Varför skulle detta förändras bara därför att vi får ettpersonvalsinslag? För mig finns det ingen som helstlogik i det. De politiska partierna är mycket medvet-na, och i varje fall inom det socialdemokratiska par-tiet för vi en ordentlig diskussion om hur det här skallhanteras inom partiet, just för att det inte skall uppfat-tas så att det är några oegentligheter på gång i ochmed detta. Jag tror att alla andra partier kommer attagera på liknande sätt.Men det är klart att det är viktigt att det görs engrundlig utvärdering ur alla aspekter när man börjartillämpa en ny vallag. Man kan inte förutse allt, ochskulle det visa sig att någonting uppfattas som dåligt,icke tillåtet eller icke tillbörligt, är det naturligtvisväsentligt att det görs en ordentlig genomgång. Då fårman finna sig i att göra regeländringar i efterhand.Men kan jag inte se att det finns någrasådan risker.Herr talman! Så några kommentarer till en annansak som har varit uppe i den här debatten, nämligenatt det inte skall vara tillåtet med strykningar av per-soner på valsedlarna. Det kommer att bli tillåtet. Dekommer inte att räknas in vid röstsammanräkningen,och det av mycket praktiska skäl: Skall man snabbt fåfram ett valresultat och snabbt få klart för sig vilkasom har valts in i olika parlament måste man ocksåvara försiktig med hur många saker man tar hänsyntill vid ett val. Därför kommer inte strykningarna atttas med på det viset. Men strykningarna kommernaturligtvis att finnas tillgängliga vid den slutligasammanställningen. Det är naturligtvis även här upptill partierna att ta hänsyn till om det finns kandidatersom har oroväckande mycket strykningar. Det får välpartierna ta ansvar för och ta konsekvenserna av. Dettror jag inte är något problem.När det gäller frågan om skilda valdagar tror jaghelt enkelt att man har två skilda vägar att välja mel-lan. Får man en spridning av valdagarna och därmedkanske en annorlunda inriktning på valet, kommervaldeltagandet med all sannolikhet att minska. Här fårman göra en viktning. Jag kan inte se att ett lägrevaldeltagande på något sätt skulle uppväga fördelarnamed skilda valdagar. Politiken hör ändå ihop.Att ett riksdagsval och ett kommunalval t.ex. harmycket nära anknytning till varandra kan ju ingenförneka. Det är därför mycket som talar för gemensamvaldag. Att ett sänkt valdeltagande skulle föra demo-kratin framåt har jag svårt att förstå.Herr talman! Härmed yrkar jag bifall till hemstäl-lan i betänkande och avslag påsamtliga reservationer.Anf. 18 () replik:Herr talman! tog upp frågan ompersonval och kritiserade den hållning som jag redo-visade här tidigare. Jag menar att det är en fara omman inför ett system med personval och det sedanvisar sig att det systemet inte har någon reell betydel-se - att det blir en illusion att väljarna i praktikenskulle påverka vilka som blir valda. Valet till är ett utmärkt exempel på det. Det varfaktiskt ingen som blev vald som inte hade blivit detäven utan personval i just valet till Europaparlamen-tet.Det behöver inte betyda att det är ett dåligt sys-tem. Det var några som var nära att bli valda. Om jaginte minns fel var det flera stycken i Centerpartiet.Man hade minst en tredje kandidat som var väldigtnära att gå förbi någon av de två som blev valda.Det visar att det i alla fall fanns en möjlighet för väl-jarna att påverka valet. Men om man i det valet hadegått hade ingen kommit i närheten av attbli vald utanför den preferens som partierna självahade gjort. Jag tycker att det är en viktig distinktion.Det är klart att man kan säga att vi går i takt. Vi hadeett 40-procentigt valdeltagande. Nästan bara parti-medlemmarna röstade, och de röstade som partietsade. Alltså gick partierna i takt med väljarna.Att resonera så tycker jag är löjligt. Skall man haett valsystem med personvalsinslag som skall kunnapåverka måste man också genomföra det så att det haren reell betydelse. Då tror jag att är för högt, menvi får se hur det går i verkligheten med den saken.Anf. 19 () replik:Herr talman! Jag förstår inte vad med reell påverkan genom personval. Reelltvar det ett antal som kom in på personligt val. säger att väljarnas val inte påverkade reellt,för det stämde överens med partiernas rangordning.Skulle det reellt bara påverka om det inte stämdeöverens med partiernas egen rangordning? Det är förmig helt obegripligt hur man kan resonera på detviset. Att de som röstar på ett visst parti också röstarpå de kandidater som partiet har placerat högst pålistorna skulle alltså innebära att de inte kan påverkareellt? För mig är det helt obegripligt hur man kan fådet till något slags underkännande av hur EU-valetgick till.Anf. 20 () replik:Herr talman! Jag har inte alls underkänt hur EU-valet gicktill. Jag menar däremot att resultatet av EU-valet visaratt det inte hade någon reell betydelse att vi hadeinfört ett personval där. Det är inte någon kritik motsystemet i sig. Men om man tittar närmare på siffror-na, dvs. hur många procent de olika kandidaterna fick,tycker jag att det visar sig att man måste ha en ganskalåg gräns. Om man tittar på siffrorna till tror jag att man kommer att finna att 8 %är för högt satt.En gräns på hade kunnat få betydelse. Väljar-na hade då i något fall varit nära att ändra den ordningsom partierna hade satt upp. Med en gräns på 8 %hade den möjligheten gått väljarna förbi. Det hadeblivit alltför svårt.Det är det jag säger. Det är ingen allmän kritikmot valet till . Men det kan kommakritik mot bestämmelserna för riksdagsvalet om detvid nästa val visar sig att väljarna skulle ha velat haen annan kandidat än partiet, och att reglerna i per-sonvalssystemet inte räckte för att verkligheten skullefå genomslag.Anf. 21 () replik:Herr talman! envisas med att prataom att reglerna för personval inte innebar något reelltinflytande. Det verkar inte hjälpa hur noggrant jag änförsöker förklara att det inte har med procentsatsernaatt göra. Även om procentsatserna har varit mycketlåga har antalet röster räknats. Den som har fått flestantal röster har kommit in. Det har inte inneburitnågon reell skillnad där heller. får välfundera över detta. Han kommer kanske på finessenså småningom.Det jag absolut vill varna för är attityden. Nukommer vi att få ett personvalsinslag i nästa val, menvissa menar att det inte kommer att få någon reellbetydelse. Det är ingenting som medborgarna kangöra någonting åt eller skall behöva beakta.Då är vi tillbaks i den diskussion som fördes införEU-valet, som jag tycker var oerhört olycklig. Det varalltför många som ville ge sken av att personvalsin-slaget inte hade någon betydelse och att det var enskenmanöver från partiernas sida.Det är fel. Det var absolut inte någon skenmanö-ver! Personvalsinslaget hade en reell betydelse. Det var första gången vi hade ett in-slag av personval. Det var ett val där valdeltagandetav andra anledningar var mycket lågt, men ett stortantal medborgare tog chansen och utnyttjade möjlig-heten till personval. Kom då inte och säg att reglernainte hade någon reell verkan!Anf. 22 ():Herr talman! Jag tycker att det är skönt att se attsittande talman är och att denmoderate företrädaren tidigare var -två personer med en lång historia när det gäller attförsvara idén och arbeta för att vi skall få mer avpersonval när det gäller inval i riksdag. Detär faktiskt en viktig dag . När klubban fallersenare sker ett principiellt brott mot det som harvarit. Vi bryter med 1900-talets sätt att välja politikeri , dvs. att ge inflytande åt partierna och åt inreprocesser i partierna. sker enförflyttning mot att väljarna kommer att få mer attsäga till om när det gäller vilka som skall företrädadem.Det är naturligtvis litet problematiskt att diskus-sionen mer har handlat om andra system än detvi nu skall fatta beslut om. Vi har ägnat oss åt felsö-keri när det gäller detta nya system.Visst - det är inte perfekt. Det är många som sägerjust att det inte ger någon effekt. När det gäller per-sonsammansättningen blir effekten nog marginell.Märk väl: det har ju varit hela syftet. Detta är, somflera har nämnt, en kompromiss mellan flera partier,där de som hyllar det slutna rummets prioriteringarvill ta hänsyn till olika intressemotsättningar inompartierna snarare än att lyssna till vilka kandidaterväljarna vill välja. Det är ju de som delvis har segrat.Det är en kompromiss mellan dem som inte tror påpersonval, som också har sagt det ifrån talarstolen,och de som tror att personval är någonting nödvän-digt. På det vanliga svenska sättet blir det en kom-promiss som ingen verkar stå för och som inte kom-mer att ge effekt på personsammansättningen.Men det gör inte, menar jag, att man kan räknabort hela detta personval som ointressant. Nog kom-mer det att ge effekter.Det kommer att förändra valrörelsen. Jag vill seden politiker som säger att han inte bryr sig när per-sonval och möjligheten att få personliga kryss införs.Jag vill se den politiker som säger att han inte vill haett enda personligt kryss och att han inte tycker att detär viktigt för hans roll som förtroendevald. Den poli-tikern, mina vänner, är inte född. Han existerar inte.Alla kommer att undra hur många personliga kryssde har fått. Det kommer att förändra valrörelsen. Heltplötsligt måste man ställa sig frågan hur man skallförtjäna kryssen. Hur skall man förtjäna det personli-ga stödet från sina väljare?Det kommer att leda till en mycket intressant frå-ga: Hur skall jag träffa mina väljare? Hur skall jaggöra klart för mina väljare att jag är en person attkänna förtroende för?Det kommer att förändra valrörelserna. Det kom-mer att sätta färg på valrörelser lokalt. Vi kommer allaatt bli bättre på att gå ut och söka upp våra väljare,tala med dem och förklara vilka förträffliga kandida-ter vi är.Jag tror också att arbetssättet kommer att förändrakaraktär. Fler kommer att jobba för den enskildepersonen. Framför allt för många yngre kommer dettaatt vara tilltalande. De tycker att de politiska partiernaär mossiga och tillhör antiken och vill gärna se nyametoder för demokratiskt arbete. Att arbeta för enperson kan då bli ett komplement till att arbeta för ettparti. Vi kommer säkert att se valarbetare som kring-gärdar en person, men som i övrigt inte vill jobbalångsiktigt för ett politiskt parti. Jag tycker att det ären fördel snarare än en risk. Det för in fler i demokra-tiskt arbete.Jag tror också att relationen mellan den enskildekandidaten och partiledningen kommer att förskjutas.Ingen partiledning kan sätta sig på en genuint person-vald kandidat som har ett stort folkligt stöd. Då kanfler spela roll i svensk politik. Fler kan uttala sig,lutandes sig tillbaka mot de många personer som dehar fått stöd av.Det kommer att hyfsa enskilda kandidaters bete-ende. Här talas om oegentligheter. Det har vi redanhaft problem med. Det har vi i det gamla systemet.Men ingen personvald politiker, och ingen politikersom vill bli personvald, går på Crazy med någraEurocard som skattebetalarna står för. Det existerarinte i ett system där man söker väljarnas personligastöd. Det kommer att hyfsa beteenden, och det kom-mer att göra att oegentligheterna minskar i omfatt-ning.Här nämndes att kan bli person-vald. Det blir han säkert. Det är väl mer en fråga omvarifrån han skall bli personvald. Är det från Malmöeller ? Det intressanta är ju att det är andraän partiledarna som skall bli personvalda. Det är demånga politikerna bakom de mest kända som på dettasätt kan få större uppmärksamhet och bli mer kända.En enhetlig spärr har också nämnts. har mantalat om eller . Jag tycker att det är synd att fåser vilken skillnad det blir när vi sätter en och sammaspärr över alla valkretsar. Det är en väldig skillnadmellan partierna. Om man försöker bli personvaldmed en enhetlig 8-procentsspärr eller med en 5-procentsspärr spelar stor roll. Det beror på hur stortpartiet är. Det är lättare att bli personvald miljöpartistoch svårare att bli personvald moderat eller socialde-mokrat. Det kräver nämligen att man konkurrerar medfler som står på valbar plats. Allra helst uppträderdetta fenomen i de två Stockholmsvalkretsarna. Omman tittar på hur många personer de innehåller serman att de väsentligt avviker i storlek från alla deandra valkretsarna i Sverige.Att vilja bli personvald för i Stock-holms län, som jag försöker bli, innebär att jag kon-kurrerar med tio tolv andra kandidater från modera-terna som är fullt kapabla att bli personvalda. Detkräver att jag får 16 000 personliga kryss i valet ,om man utgår års siffror. Det är en väldigthög andel personliga kryss. Det är väldigt mångaväljare som jag måste profilera mig gentemot. Detställer mig mot många andra moderater som vill delapå en kaka som bara kan bli hundra procent.Därför har jag föreslagit i motionen att vi bordegenomföra detta personval i de två Stockholmsval-kretsarna helt utan spärrar. Då ger man väljarna istorstäderna - det är där det behövs som mest - möj-lighet att få en bättre personkännedom när det gällerdem som företräder väljarna på riksplanet.Märk väl: I många andra valkretsar kommer riks-dagens ledamöter att märka att reglerna spelar väldigtstor roll. I , , och Dalarnakommer kandidaten i de flesta fall att vara den endeeller möjligtvis en av två eller tre som har möjlighetatt representera det enskilda partiet.Då tror jag att nästan alla kan bli personvalda. Omtvå, tre kandidater står mot varandra kan faktiskt allakomma över åttaprocentsspärren. Det avgörande förvem som får representera partiet i är vemsom har fått flest kryss. Därför har personvalet heltskilda förutsättningar i olika delar av landet. Detborde ha lett till ett annat resonemang om spärrnivån istorstadsvalkretsarna.Det talas också mycket om att vi nu kommer att fåekonomistyrda valrörelser. Här har diskuterats kändi-sar och liknande. Det tror jag inte blir effekten. Oftatar man upp exempel från system, inte sällan detamerikanska, som har stora inslag av pengar. Dethandlar om att man skall bli amerikansk president iden andra ändan. Den som skulle få för sig att lägganed några egna ihopsparade miljoner på att försökabli personvald svensk riksdagsledamot måste beskri-vas som kraftigt förvirrad. Det måste man vara omman har som högsta önskan här i livet att spenderasina pengar på sådant. Jämför rätt saker! I ren-derar personvalet faktiskt mandat som ger ett ohygg-ligt inflytande. Även om vi skulle vilja ha större infly-tande kan vi inte sägas ha ett sådant inflytande somenskilda riksdagsledamöter. Dessutom är detta en mixav ett partisystem och ett personsystem som gör attdet inte skulle löna sig att försöka påverka väljarna pådet här sättet med stora pengar. Jag tror också att detpassar det svenska kynnet väldigt dåligt att man för-söker påverka med insatser som uppenbart är betaldamed reklampengar.Personval handlar om det demokratiska grundar-betet. Man skall gå ut och knacka dörr och prata medfolk. Man skall söka det personliga förtroendet ochmandatet. Det kostar inga pengar att tala med väljare.Det är allt det andra som partier gör i stället för atttala med väljarna direkt som kostar pengar. Jag trorinte alls att det kommer att bli ekonomistyrda valrö-relser. Jag är väldigt glad över att man inte har landatpå någon sorts reglering eller på något försök tillreglering. Det kommer att bli svårt att bli personvaldalldeles utan att man ger sig på den lilla möjlighetsom kanske finns för någon att få ihop individuellabidrag för att kunna finansiera litet grand av en egenpersonlig valrörelse. Det politiska system som vi har iSverige är i så hög grad beroende av skattebetalarnaför att klara av sin verksamhet. Därför är det på tidenatt man också öppnar för någon annan typ av finansi-ering i stället för att ta mer pengar frånskattebetalarna.Jag tror att många använde den här möjlighetenredan i förra valet; det har redannämnt. Det testades ju i Europaparlamentsvalet. Detbör tilläggas att 15 faktiskt kom över den procentspärrsom existerade. Men bara 11 kom in till följd av attnågra - som också nämndes här - faktiskt represente-rade partier som inte fick tillräckligt många mandat iförhållande till hur många som klarade spärrnivån.Men vi såg att det fanns ett intresse och att mångautnyttjade detta. kommer det att kunna bli ännufler. På posten kommer vi nästa gång att hitta namn-valsedlar. Det kunde vi inte förra gången. Även demånga som poströstar i kan kryssa för perso-ner. Då tror jag att vi kommer att märka att väldigtmånga, framför allt yngre, tycker att det här är intres-sant.När man utanför valurnorna i valet frågarhur folk har röstat tror jag att många äldre kommer attsäga vilket parti de har röstat på medan många yngreberättar vilken person de har kryssat för.