prot · GK0974 · 1997-03-06 00:00:00 — Då försvannen rad massafabriker i . Trots detta ledde dettill att massaproduktionen upprätthölls och framförallt till att sysselsättningen i ökade. Jag villalltså egentligen ge samma svar till till : Var inte teknikfientlig.Var inte bakåtsträvande. Satsa på det nya; det ledertill jobb. Titta hur vi har gjort i historien.Östra ZaireAnf. 84 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till PierreSchori, och den gäller den katastrofala humanitärasituation som ytterligare har utvecklats i dåligriktning i östra har under en hört talas om läg-ret Tingi-Tingi, och en läkare från den svenskapingstmissionen var här . Hanrapporterade då om den katastrofala situationen. På enmånad dog 1 800 personer, och av dem var 40 %barn. Av barnen var under fem år.Man har inte kommit fram med effektiv hjälp se-dan . Flyktingarna har fått en del mat, meninte tillräckligt, och det är nu en månad sedan. Densista rapporten talar nu om att tutsirebellerna harkommit fram till lägret och att 25 000 av flyktingarnahar mördats. Av dem är många barn.När tänker FN gripa in på ett effektivt sätt, ochvad gör för att påskynda detta?Anf. 85 Statsrådet ():Fru talman! Det är, som sagt var, en humanitärkatastrof där, och till denna katastrof hör att det äroerhört svårt att komma till och kunna bistå och und-sätta dem som är offer. är inrik-tat på att göra detta.För det första talar man akut om att skydda flyk-tingarna och de svältande. Det är svårt att komma till.Man talar om att inrätta humanitära korridorer och attupprätta militära styrkor för detta. Den nye general-sekreteraren talar om att upprätta en nyinternationell styrka för detta.För det andra är det oerhört viktigt att få till ståndeldupphör. Det är svårt när man på en eller annan sidainte vill detta.För det tredje är det tal om att få till stånd val iöstra och i . EU:s arbete inriktas mycket pådetta.För det fjärde gäller det, vilket är mera långsiktigt,att få till stånd en internationell fredskonferens.Det är inte bara som berörs utan ocksågrannländerna. En sådan konferens skall äga rum den12 mars, där också president förhoppnings-vis kommer att delta med sin prestige.Anf. 86 ():Fru talman! Jag är helt klar över att man måste ar-beta på lång sikt för att få fram en politisk lösning.Men jag hör till dem som har menat att manmåste ha en styrka för att få humanitära korridoreroch få fram hjälpen. Detta talade vi om redan i okto-ber, och runt jul-nyår var man klar. Kanadensarnaville ställa sig i spetsen, och 14 länder anmälde sig.Varför blev det ingenting av detta?Emma har slagit larm i två omgångar, se-nast , om att det är en skan-dal att ingenting sker. När kommer man till skott meddetta? Den humanitära situationen kan inte vänta. Denpolitiska lösningen får man försöka arbeta med sam-tidigt.Blir det någonting av med dessa styrkor somskyddar, så att den humanitära hjälpen kan kommafram? skyller nu på att de humanitära arbetarnahar lämnat fältet, men kan de lämnas åt sig själva attklara av detta?Anf. 87 Statsrådet ():Fru talman! Vi kan inte komma ifrån att det ocksåfinns starka motstridiga storpolitiska intressen här,även inom EU och naturligtvis inom Förenta natio-nerna. Det är därför man inte kan komma till skott iden här situationen.Vad man försöker göra och delvis uppnår är attbistå humanitärt akut, och där bidrar mycketkraftfullt. tillhör de största bidragsgivarnadär. Men när det gäller att få till stånd eldupphör, valoch en långsiktig lösning är det oerhört svårt.Därför har vi inte minst från uppmanatbåde FN:s och EU:s medlare - vi ger dem allt vårtstöd - att försöka ordna en mer långsiktig politik,också för att undvika den här typen av katastroferframöver. Det är nu bra att med ispetsen går in kraftfullt diplomatiskt.Anf. 88 ():Fru talman! Jag har inget att invända när det gällerden politiska lösningen - där är vi helt överens. Menvad gör när det gäller att verkligen trycka påför att få fram en styrka till skydd, så att den humani-tära hjälpen når fram? Jag vet att vi är med och ger -där är vi också helt överens - men hjälpen måste jukomma fram till dem som annars går under.Anf. 89 Statsrådet ():Fru talman! Det är som tillsammans meden handfull andra länder driver på mest. Jag kan för-säkra att min glöd och glöd vid dessa möten är lika stark som hen-nes här.Utsläpp av försurande ämnenAnf. 90 ():Fru talman! Jag har en fråga till miljöminister har gjort sig känt som ett föredöme närdet gäller klimatpolitiken, för att minska utsläppen avkoldioxid, kvävedioxid och svaveldioxid. Genom attvi har arbetat på det viset har vi också skaffat oss enhög trovärdighet när vi sedan har ställt krav på andraländer vilkas utsläpp passerar gränsen, om jag fårsäga så.Att minska vår import av dessa försurande ämnenär inte minst viktigt med tanke på vår känsliga naturoch de skador vi ser i vattendrag, sjöar och skog.Nu har miljöministern lyckats med bedriften att fåEU:s andra miljöministrar att gå med på att ,av alla länder, skall få öka sina utsläpp av koldioxidmed . Vi hamnar därmed i samma klass somGrekland, och , som också får öka,medan andra får kravet på sig att minska drastiskt,t.ex. Detta är naturligtvis enhändelse som ser ut som en tanke efter energiuppgö-relsen.Min fråga är då: Hur menar miljöministern attdetta påverkar vår trovärdighet, både nationellt ochinternationellt, i vårt fortsatta agerande för att minskainte endast koldioxidutsläppen utan även kväve- ochsvaveldioxidutsläppen?Anf. 91 Miljöminister ():Fru talman! Jag menar att har en alldelesutomordentligt hög trovärdighet även i fortsättningen.Om utsläppen i andra länder såg ut som utsläppen iSverige skulle vi varken ha något klimatproblem ellernågot problem med försurning och för stora utsläppav kväve.Sverige har bland de lägsta koldioxidutsläppen ihela . Om man räknar utsläpp per invånare ochBNP ser man att vi har de lägsta koldioxidutsläppen ihela OECD.Detta har vi åstadkommit genom att vi har vidtagiten massa åtgärder för att minska koldioxidutsläppensom har saknats i andra länder.När EU sedan har gjort en intern bördefördelning,hur utsläppen skall vara , har man sagt attde länder som har mycket stor kolanvändning kraftigtskall minska den. De länder som har en mycket stortillväxt , som , ochPortugal, skall få öka sina koldioxidutsläpp kraftigt.Ett antal länder som har relativt låga koldioxidut-släpp, som , och , skall an-tingen få ha oförändrade koldioxidutsläpp, en vissökning eller en viss minskning.Om andra länder införde de åtgärder som Sverigehar vidtagit skulle vi inte ha något klimatproblem.Anf. 92 ():Fru talman! Statsrådet och jag är helt överens omatt har hög trovärdighet. Men minskar vidrastiskt denna trovärdighet internationellt i de ländersom beläggs med koldioxidavgifter på bensin osv. föratt minska utsläppen. Vi bör naturligtvis fortsätta attdriva den linje som vi har drivit tidigare.Jag undrar om detta är något slags eftergift för attDanmark skall få leverera koldioxidutsläppande el-kraft . Vilka krav kommer vi egentligenatt ställa på när det gäller att minska derasförsurande ämnen?Anf. 93 Miljöminister ():Fru talman! Jag kan inte låta bli att tycka att det ärlitet tragikomiskt när jag tänker på att jag har stått härtidigare vid frågestunder och försvarat mig mot och hans parti, som har varitmycket upprörda över att vi vill vidta åtgärder för attminska koldioxidutsläppen från trafiken. Det är fak-tiskt trafiken som är vårt största problem när det gäl-ler koldioxidutsläpp. Alla sådana försök har modera-terna kraftigt gått emot och hånat mig för på fråge-stunderna här. ställer de upp som väktare, när deser att det här kan vara ett argument i Barsebäcksdis-kussionen. Jag tycker att det är patetiskt.Danmark skall minska sin kolanvändning, efter-som det är ett land som har en mycket hög kolan-vändning. Vi skall fortsätta att satsa på både energis-parande och förnybara energikällor och visa att vifortsätter att gå i täten när det gäller både energi ochmiljöarbete.Anf. 94 ():Fru talman! Det här är en fråga som diskuteradespå senaste sammanträde. Det är mycketbra att EU äntligen kommer till skott och antar ett målför minskningen. Det som är intressant i samman-hanget är inte vad har fått utan vad Sverigevill göra.Därför vill jag fråga miljöministern: Det koldiox-idmål som har är att vi inte skall ha högreutsläpp än vi hade och att utsläppendärefter skall minska. Gäller det fortfarande?Anf. 95 Miljöminister ():Fru talman! Det är mål som gäller. Detär inget nytt mål vi har tagit i och med att EU harfördelat en bubbla och gett oss möjlighet att göraökningar. Den möjligheten kan vi självfallet avståfrån. Det är som har lagt fast målet, och detmålet gäller för Sverige.BiobränslenAnf. 96 ():Fru talman! Jag har också en fråga till miljöminis-tern.Det gäller den stora satsning som vi nu skall görapå biobränslen. Miljöorganisationerna är mycketoroliga för vad som skall hända med vår flora ochfauna. Det är inte bara lavar och insekter som kommeratt försvinna, utan det finns även en risk för att små-fågelbeståndet kommer att minska.Min fråga är: Vad kommer miljöministern att göraför att detta inte skall ske?Anf. 97 Miljöminister ():Fru talman! Det finns väldigt bra regler förhur man skall hantera skogen för att man inte skall fåen utarmning av flora och fauna och för att man inteskall förlora någonting när det gäller den biologiskamångfalden. Det uttag som skall ske från skogen skallnaturligtvis ske på ett sådant sätt att man följer regler-na och är mycket hänsynsfull mot skogen för att detinte skall ske någon utarmning när det gäller denbiologiska mångfalden. Vår bedömning är att det gårmycket väl att kombinera den biologiska mångfaldenmed ett större uttag för biobränslen.Systembolagets försäljningsmonopolAnf. 98 ():Fru talman! Jag har en fråga till näringsministern,som har de allmänpolitiska frågorna, men som ocksåhar del i denna fråga.I har en generaladvokat nu lämnatett utlåtande som rör att den ordning med monopol påalkoholförsäljning som vi har i skall upphöra.Frågan är om regeringen har någon beredskap fördetta. Kan vi trots ett sådant beslut behålla, och kan-ske skärpa, de restriktioner som finns och deskatteregler vi har? Det finns många skäl somtalar för det, inte minst folkhälsoskäl.En annan fråga är om man kan behålla nuvarandedistributionsnät, men med vissa förändringar, för attockså kunna få en kontroll över distributionen. I de-batten verkar det som att alkoholenkommer att flöda fritt i vårt land om detta blir domsto-lens beslut. Jag hoppas att regeringen har andra planerom ett sådant beslut skulle fattas.Anf. 99 Näringsminister ():Fru talman! Det här är inte min fråga, men jag villändå svara kort på den, för jag förväntade mig att denskulle komma upp.För det första vill jag säga att aldrigkommer att acceptera att alkohol säljs fritt i livsme-delsbutikerna i . För det andra vill jag säga attdet är riksdag som skall besluta om hur viskall hantera försäljningen av alkohol. För det tredjevill jag säga att det fortfarande inte finns något utslagi . Så länge det inte finns det, finns detingen anledning för riksdag att ändra stånd-punkt.Däremot har naturligtvis enskyldighet att förbereda sig för alla olika alternativ,men det finns ingen anledning att ändra ståndpunktbara för att det har kommit ett yttrande till EG-domstolen.Anf. 100 ():Fru talman! Jag är tacksam för det tillrättaläggan-det. Jag ser inte heller någon anledning att skall ändra på den svenska alkoholpolitikenbara för att en generaladvokat på detta sätt har yttratsig. Jag tror att det är väldigt viktigt att vi ligger fastvid den förda alkoholpolitiken och att det också klar-görs att det inte finns några skäl att ändra på den ävenom skulle ändra på monopolsituatio-nen. Jag tycker också att det är viktigt att vi tar detganska kallt fram tills dess att domslutet har kommit.Det finns goda skäl att tro att domstolen skall förståvåra folkhälsopolitiska skäl för att behålla Systembo-laget och detta med monopolställningen när det gällerdistributionen.Anf. 101 Näringsminister ():Fru talman! Jag vill egentligen inte tillägga något,utan jag vill bara säga att det viktigaste är att det ärSveriges riksdag som skall bestämma denna politik.Vi kommer också att driva frågan på det sättet.Anf. 102 ():Värderade talman! Jag tycker att det var ett intres-sant svar. Många svenskar som funderar över vad EUkommer att betyda för tror ju att vi inte harnågra möjligheter att fatta beslut själva. Därför tyckerjag att det skulle vara roligt om någon av er som ärhär från regeringen kunde säga något till dem somföljer denna debatt om vilka möjligheter haratt agera självständigt såsom näringsministern sade.Jag hade hoppats att man skulle kunna locka upphandelsministern. Han har fått sitta i fred hela tiden.Jag såg att det ryckte i honom . Det är möjligt atthan kan säga något om det här. Har en möj-lighet att hävda en sådan uppfattning som den vi talarom här gentemot en EU-uppfattning? Det skulle varaintressant för alla lyssnare. Nej, det blev inte han-delsministern.Anf. 103 Näringsminister ():Fru talman! Det här har i och för sig inte medhandelsfrågor att göra, men eftersom det är från som frågar, tycker jagatt frågan närmast bör ställas till förre folkpartiledarenoch dåvarande socialministern.Anf. 104 ():! Men han är inte här.Anf. 105 TALMANNEN:Ordning i leden.Statens kulturrådAnf. 106 ():Fru talman! Av rättviseskäl skulle jag naturligtvisgöra som och försöka ställa enfråga till , men det får ändå bli tillAnders i hans egenskap av den som skallsvara på de övergripande frågorna.Det har väckt en viss uppmärksamhet att en av vå-ra centrala myndigheter sedan tio veckor tillbakasaknar en ansvarig styrelse. Jag syftar på Statenskulturråd. Det är en så pass viktig inrättning för en helsektor att man, som många har gjort, kan fundera överom regeringen har börjat ha en annorlunda inställningtill dess roll. Vilken inställning är det i så fall? Ellerär det helt enkelt så att ingen har förmått sig till attfatta ett beslut ?Anf. 107 Näringsminister ():Fru talman! Jag vill att den frågan ställs till kul-turministern. Den kan ju ställas som en skriftlig fråga.ExportkontrollrådetAnf. 108 ():Fru talman! skall få en fråga, såatt han inte har gått hit förgäves.Jag sitter i något som heter Exportkontrollrådet.Det är ett rådgivande organ för vapenexport. En le-damot av detta råd har i en debattartikel offentligtredovisat sin uppfattning om vad som sägs i detta råd.Var och en av oss som sitter där har skrivit på enhandling som innebär att det är sekretess på vad somsägs i rådet. har alltså denna sekretess brutits aven ledamot, och då vill jag fråga somhar ansvaret: Drar några slutsatser avdenna händelse vad gäller just den här ledamoten?Drar han några slutsatser vad gäller Exportkontrollrå-dets fortsatta verksamhet?Anf. 109 Statsrådet ():Fru talman! syftar ju på en artikelsom skrev i för en tidsedan, i vilken han berättade en del interiörer frånExportkontrollrådet. Såvitt jag kunde finna berättadehan inga hemligheter om ärenden som har behandlats.Han avslöjade ingenting om främmande maktersförsvarsförhållanden eller om svenska företags kon-kurrensförhållanden. Däremot berättade han en delinteriörer från arbetet som jag kan tänka mig försvårarde fortsatta diskussionerna och de öppna samtalen iExportkontrollrådet. Det är möjligt att det kommer attbli besvärande framöver.Han pekar dock även på förhållanden som jagtycker att han har rätt att peka på, t.ex. det faktum attvissa partier, eftersom det som sker i är hemligt, kan driva en linje i offentlighetenoch en annan bakom de neddragna gardinerna i . Det pekade han på och lyfte fram,och det tycker jag att han gjorde rätt i.Anf. 110 ():Fru talman! På den punkten delar jag uppfattning. Man kan inte driva en uppfatt-ning i rådet och sedan redovisa en annan uppfattningoffentligt. Problemet är att om en ledamot börjarredovisa sin uppfattning om vad som sägs vid dessasekretessbelagda sammanträden, är det oerhört svårtför oss andra, som försöker följa sekretessreglerna, attbara stå där. Han kan säga i stort sett vad som helstfrån dessa överläggningar, medan andra inte kankommentera detta och säga om det är riktigt eller fel.Det är den problematiken som jag uppfattar finns irådet i fortsättningen. Det var därför jag undrade omministern drog några slutsatser för den fortsatta verk-samheten.Anf. 111 Statsrådet ():Fru talman! Jag känner väl igen den situationen.Jag har ju stått i just den här talarstolenoch försökt kommentera frågor som ställts till mig därden som frågar vet att jag är förhindrad att svara.Därför kan jag väl leva mig in i hur det. Men jag tycker inte att det är en fråga förmig som ansvarigt statsråd att gå in och närmare reg-lera hur ledamöterna i inbördesskall förhålla sig vad gäller relationerna i styrelsen.Det bör ledamöterna klara ut i rådet i en kamratligoch öppenhjärtig anda. Jag tycker inte att jag skall ståmed pekfingret och säga åt dem hur de skall skötasina sammanträden.Men jag tycker som sagt att det är trevligt att fåsällskap i situationen att möta den här typen av dis-kussioner. Det finns en del ledamöter som skulle måbra av att känna detta litet oftare.MarockoAnf. 112 KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp):Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet . Såvitt jag förstår skall fåbesök av premiärminister och tillika utri-kesminister . spelar en viktig roll närdet gäller förhållandet mellan och Västsaha-ra. har ju förhalat den processsom FN har lagt ut när det gäller folkomröstning ochhur självt skall kunna få bestämma hur detskall vara där i framtiden.Min fråga är hur statsrådet - eller vem det nu ärsom skall ta emot utrikesminister - kom-mer att ta upp frågan och trycka på, så att Marockokan få en annan dialog med och fullföljadet som FN har lagt fast.Anf. 113 Statsrådet ():Fru talman! Frågan om ställning är ettgivet samtalsämne i samtalet med regering.Den frågan står på dagordningen och kommer attpenetreras ordentligt grundligt.Anf. 114 KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp):Fru talman! har blivit mycket kraftigtkritiserat av för att hålla 50-100 personer som politiska fångar i utannågot riktigt domstolsförfarande. Kommer statsrådetatt ta upp även detta med utrikesministern?Anf. 115 Statsrådet ():Fru talman! Svaret är ja.Anf. 116 TALMANNEN:Riksdagens frågestund är härmed avslutad. Jagtackar regeringens företrädare för medverkan viddenna frågestund.10 § Svar på interpellation 1996/97:121 ommiljöskadade områdenAnf. 117 Miljöminister ():Fru talman! har ställt tre frågortill mig som berör miljöskadade områden. Den förstafrågan handlar om huruvida det finns möjlighet tillmedfinansiering från staten genom att använda med-len för programmet för omställning till en hållbarutveckling till åtgärder för att sanera och återställamiljöskadade områden. Om detta inte går undrarGudrun i sin andra fråga om jag i sambandmed kompletteringsbudgeten kommer att se till attmöjligheterna till medfinansiering från staten ökar tillmiljöprojekt där medel kan fås från EU. Avslut-ningsvis frågar vilka åtgärder jagavser vidta - åtgärder som också ger nya jobb - föratt sanering av miljöskadade områden skall komma igång i betydligt större omfattning än i dag.Allra först vill jag säga att jag är medveten om attdet finns stora behov av att satsa på efterbehand-lingsåtgärder. Förorening av mark och vatten harpågått . Det medför att det finns tusen-tals platser i landet med avfallsupplag och förorenademarkområden. Det är ett långsiktigt arbete som liggerframför oss. har beräknat att det tarungefär att identifiera, undersöka och åtgärdaalla sådana här efterbehandlingsobjekt i . Föratt klara detta på bästa sätt är det viktigt att strategisktplanera arbetet.Programmet för omställning till en hållbar utveck-ling är en stor miljösatsning som syftar till att stödjainvesteringar som ger fler arbeten genom kretslopp-sanpassning av byggnader och anläggningar. Regeringoch riksdag har beslutat att satsa1 miljard kronor på detta projekt.Bidrag lämnas bl.a. för att minska, återvinna, ut-nyttja eller separera avfall, för att avskilja miljöfarligtavfall, för att återanvända byggmaterial och för attkretsloppsanpassa renovering av bostadsområden.Detta är åtgärder för att skapa ett uthålligt ekolo-giskt samhälle, dvs. De pengarnaskall inte användas för att städa upp efter gamla mil-jösynder som att åtgärda miljöförorenade områden.Saneringen är ett viktigt och långsiktigt arbete.Det arbetet måste bedrivas så att negativa konsekven-ser för miljön eller arbetsmiljön undviks. För att kun-na göra det måste även finansieringen vara långsiktig.Därför räcker det inte att med tillfälliga bidrag frånEU finansiera efterbehandlingsarbetet.EU:s miljöfond LIFE stöder inte rutinartade pro-jekt när det gäller miljöteknik och metoder som redanär i bruk och inte heller forskningsprojekt. I ställetskall det vara demonstrationsprojekt, upplysningspro-jekt och tekniska assistansprojekt. De EU-medel somkan tänkas vara tillgängliga kan således endast använ-das för ett fåtal smärre insatser där den önskade sta-biliteten i finansieringen saknas. En fortsatt finansie-ring via statsbudgeten är därför den enda möjlighetenatt uppnå stabilitet och långsiktig uthållighet i verk-samheten.Kostnaderna för att åtgärda de miljöskadade om-rådena är mycket stora. En första utgångspunkt är attdet är den som har förorenat marken som i enlighetmed principen om förorenaren, PPP - Polluter PaysPrinciple - skall betala. har utarbe-tat ett förslag till handlingsprogram där kostnadernaunder skulle uppgå till4,. Den del av kostnaden som intekan täckas genom krav mot enskilda ansvariga uppgårtill . Det statsfinansiellaläget är sådant att regeringen tvingats genomförakraftiga besparingar på flera områden. Regeringenbeslutade därför att efterbehandlingsarbetet tills vida-re skulle fortsätta med samma omfattning och inrikt-ning som . Detta innebär att Naturvårdsverkettillsammans med länsstyrelser och kommuner arbetarmed att identifiera och undersöka efterbehandlingsob-jekt för att skapa en kunskap om vilka objekt som böråtgärdas. Vi måste hitta nya finansieringsvägar för attkunna inleda saneringen i större skala.Anf. 118 ():Fru talman! Bakgrunden till interpellationen är attdet i finns ungefär 2 000 områden som enligtNaturvårdsverkets lista behöver saneras. Problemet äratt många av områdena förorenades , då dennya miljövårdslagen kom. Det innebär att det egentli-gen inte finns någon finansiär. Det finns alltså intenågon som rent lagligt kan avkrävas att stå för kost-naderna. Det problemet är vi båda medvetna om.I dag kommer alltså inte saneringarna i gång, mensamtidigt finns möjligheten till medfinansiering frånEU. Jag har exempel på det. Jag kommer från Söder-tälje kommun och där finns det ett förorenat område.Det gäller Turingeån och sjön . Södertäljekommun har med hjälp av bl.a. lyckatssanera Turingeån. Sjön återstår dock. Nuhar man kommit så pass långt att man vet precis hurman skall göra. Det finns metoder utarbetade. Detfinns också ett företag som skulle kunna vara intresse-rat, men det saknas pengar.Ofta är sådana här saneringar oerhört dyra. Bara idetta fall skulle det kosta ,men det här objektet är ett just ett sådant objekt somEU är villigt att stödja. I detta fall skulle man nämli-gen kunna få från EU. Jag är, sombekant, inte särskilt positiv till EU. Ändå tycker jagatt vi skall försöka få hem de pengar som vi kan tahem, precis som man diskuterat i andra fall.I förra budgeten kom det frånstaten till vallstöd och lika mycket kom från EU.Detta är naturligtvis angeläget. Det här visar också attdet ibland finns pengar. Jag menar att det nu är dagsatt hämta hit pengar till nämnda område.I ett pressmeddelande från står det att det fanns110 för sanering av förorenad mark.1997 finns det ! Detta tyder påen, tyvärr, ganska så oacceptabel utveckling. Det blirmindre pengar. sägs det från regeringenssida att man skall skapa ett ekologiskt hållbart sam-hälle. Men en förutsättning för det anser jag är börjar minska den miljöskuld som vi har.