prot · GL0936 · 1997-11-28 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1997/98:36Fredagen den 28 novemberKl. 9.00 - 11.50Det justerade protokollet beräknas utkomma -------------------------------------------------------------------1 § Ledighet, m.m.Andre vice talmannen meddelade att () ansökt om föräldraledighet den20 januari-31 maj 1998.Kammaren biföll denna ansökan.Andre vice talmannen meddelade att () skulle tjänstgöra som ersättare för JörgenPersson fr.o.m. den 20 januari.2 § Meddelande om frågestundAndre vice talmannen meddelade att vid fråge-stunden skulleföljande statsråd närvara:Näringsminister , utbildnings-minister , finansminister ,kommunikationsminister , kulturminis-ter , försvarsminister , jordbruksminister och statsrå-det § Meddelande om fördröjda svar på interpel-lationerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1997/98:85Till riksdagenInterpellation 1997/98:85 av ()om folkomröstningen i Västsahara.Interpellationen kommer att besvaras efter julup-pehållet.Skälet till dröjsmålet är resor.Stockholm den 21 november 1997Lena Hjelm-WallénInterpellation 1997/98:86Till riksdagenInterpellation 1997/98:86 av ()om ett godsspår runt Malmö.Interpellationen kommer att besvaras först nästaår. Vilka tider som finns tillgängliga i kammaren förinterpellationssvar 1998 är inte klart ännu, vilket göratt jag ber att få återkomma om dag och tid längrefram.Skälet till dröjsmålet är dels att jag inviger ProjektHöga kusten i och dels attjag är på ett IT-ministerrådsmöte i den3 december.Stockholm den 21 november 1997Ines UusmannInterpellation 1997/98:90Till riksdagenInterpellation 1997/98:90 av ()om trafikhuvudmannaskap.Interpellationen kommer att besvaras först nästaår. Vilka tider som finns tillgängliga i kammaren förinterpellationssvar 1998 är inte klart ännu, vilket göratt jag ber att få återkomma om dag och tid längrefram.Skälet till dröjsmålet är att årets interpellationssä-song börjar lida mot sitt slut. Det sista debattillfälletär , vilket är för kort handläggnings-tid.Stockholm 25 november 1997Ines UusmannInterpellation 1997/98:91Till riksdagenInterpellation 1997/98:91 av Per om rege-ringens arbetsmarknadspolitik.Interpellationen kommer att besvaras i januari1998.Skälet till dröjsmålet är juluppehåll ochinga nya tider fastslagna.Margareta Winberg4 § Svar på interpellation 1997/98:81 om polisoch rasismAnf. 1 Justitieminister ():Fru talman! har i en interpellationfrågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta föratt stävja rasistiska och främlingsfientliga strömningarinom poliskåren och för att uppnå en skärpt medve-tenhet hos polisen om vikten av att bekämpa rasism.I sin interpellation refererar till någ-ra händelser som inträffat och därpolisens agerande - enligt hennes uppfattning - upp-visat allvarliga brister. Hon nämner den demonstra-tion som hölls av en grupp högerextremister vid i och polisensingripande mot några unga män med utländsk bak-grund i . I detförra fallet har polisen kritiserats för passivitet i sittförhållningssätt till demonstranterna. Justitieombuds-mannen utreder händelsen efter en anmälan, och inompolisen har en intern utredning inletts. I det senarefallet har polisen anklagats för misshandel och för-ödmjukande behandling av de personer man omhän-dertagit. Även här har en intern utredning inletts, ochledamöter av polisstyrelsen kommer att följa arbetet.Jag vill först poängtera att det inte kan råda någontvekan om att regeringen lägger stor vikt vid be-kämpningen av rasism och främlingsfientlighet. Ipolisens regleringsbrev sägs uttryckligen attpolisen skall ägna särskild uppmärksamhet åt brottmed rasistiska inslag. För att säkerställa att polisengör så, har regeringen uppställt långtgående återrap-porteringskrav. Det innebär att polisen skall redovisasina insatser mot kriminalitet som har sin grund irasistiska motiv samt redovisa och kommentera inomvilka brottskategorier som det är vanligast att rasistis-ka inslag förekommer. Också av budgetpro-position framgår att rasism och främlingsfientlighetmåste motverkas med kraft och att det är viktigt attpolisen fortsätter att särskilt uppmärksamma brottmed rasistiska inslag.Mot bakgrund av det sagda är jag övertygad omatt varje polisman är medveten om det viktiga och detnödvändiga i att bekämpa rasism och främlingsfient-lighet varhelst den förekommer, inom den egna yr-keskåren eller i samhället i övrigt.Det är viktigt att alla, oavsett etnisk härkomst,känner förtroende för polisen. För att förbättra poli-sens kunskaper om sådana förhållanden som är avbetydelse för bekämpning av rasism och främlingsfi-entlighet görs särskilda utbildnings- och informations-satsningar på nationell, regional och lokal nivå inompolisorganisationen. Följande exempel kan nämnas.Rikspolisstyrelsen har utarbetat ett förslag till na-tionell strategi mot rasism och främlingsfientlighetoch höll en välbesökt konferensdär problemet belystes och analyserades. I Värmlandslän och vid finns brottsförebyggandecentrum, vilkas verksamhet syftar till att motarbetafrämlingsfientlighet och rasism genom informationoch utbildning. i polisiära frågor, somsedan 1995 finns vid i län,arbetar med att sprida information och kunskap blandpolispersonalen om olika folkkulturer. Inom ramenför rådets verksamhet har seminarier arrangerats meddeltagare från både polisen och invandrarorganisatio-ner. Vidare kan nämnas att det vid iStockholms län bedrivs ett arbete som syftar till attunderlätta och förbättra samverkan mellan polis ochinvandrargrupper i de lokala närpolisområdena.Migrationsfrågor i allmänhet uppmärksammas ochbehandlas också inom ramen för polisens grundut-bildning.När det gäller rekryteringen till polisensgrundutbildning har särskilt verkatför att personer med invandrarbakgrund skall antas tillutbildningen. Jag är därför glad att kunna konstateraatt av de personer som antagits till den utbildnings-omgång som börjar har närmare20 % invandrarbakgrund.Avslutningsvis vill jag kort återkomma till en avde händelser som pekar på, nämligenpolisens agerande vid demonstrationen vid . Det väcker bl.a. frågan om polisen viddemonstrationer skall prioritera att upprätthålla ord-ningen på gator och torg, t.ex. genom att hålla de-monstranter och motdemonstranter åtskilda, framföratt ingripa mot brott som exempelvis hets mot folk-grupp.Utan att ta ställning i det aktuella fallet vill jag sä-ga att jag anser det viktigt att polisen inför demon-strationer och andra sammankomster med mångadeltagare planerar sina åtgärder på ett sådant sätt inte hamnar i situationen att man måste avstå frånatt direkt ingripa mot brott. Att polisen vid en de-monstration i ett tidigt skede agerar kraftfullt ochbestämt mot dem som gör sig skyldiga till brott verkari sin tur brottsförebyggande i förhållande till övrigademonstranter. Därmed upprätthålls också den all-männa ordningen. I de fall brottsligheten handlar omhets mot folkgrupp är det också av särskild vikt attpolisen i handling visar hur allvarligt vi ser på dennabrottslighet.Anf. 2 ():Fru talman! Jag vill först tacka justitieministernför svaret och för justitieministerns många exempelsom visar på att man arbetar med dessa frågor. Jag vetatt regeringen arbetar med och ser mycket allvarligtpå frågor som har med rasism och främlingsfientlighetatt göra. Man arbetar väldigt ambitiöst med att försö-ka förhindra och stoppa rasismen och främlingsfient-ligheten.En stor del av svaret handlar mycket om hur manarbetar med frågorna inom polisen för att skärpamedvetenheten om hur man skall bekämpa brott medfrämlingsfientliga eller rasistiska inslag. Det som jagsaknar i justitieministerns svar, som också var en del iinterpellationen, är vilka åtgärder som behöver vidtasför att stävja rasistiska och främlingsfientliga ström-ningar inom polisen.Tyvärr är det så att inom olika yrkeskårer, obero-ende av ålder och kön, är detta en företeelse som harspridit sig i samhället och finns i många olika grup-per. Den finns även inom polisen.I dag finns det, när man pratar med invandrareoavsett var man finns i och stöter på detta, enmängd invandrare som blir behandlade på ett krän-kande sätt av polisen. De får höra tillmälen som"svartskalle". De får främlingsfientliga och rasistiskatillmälen från polisen. Det är inte de här polisernasom kommer att delta i seminarierna där man pratarom det viktiga med den kulturella särarten och medatt man sprider kunskap om olika folkkulturer. Det ärinte den typen av poliser som söker sig till den härtypen av kurser.Fru talman! Fördomar, främlingsfientlighet ochrasism finns i olika grupper, i olika yrkeskategorier.Men det är extra allvarlig när det existerar inom enkår som polisen. Andra kan uttrycka sina fördomareller sin främlingsfientlighet genom ord, genomskrifter eller på annat sätt. Men polisen är den organi-sation i samhället som också kan använda sig av sinmaktapparat. Just det speciella uppdrag som polisenhar, gör det extra allvarligt.Där saknar jag någonting från justitieministern omhur man skall arbeta med de här frågorna. För ävenom justitieministern säger i sitt svar att hon är överty-gad om att varje polisman är medveten om det viktigaoch nödvändiga i att bekämpa rasism och främlingsfi-entlighet varhelst den förekommer, finns det en grupppoliser som inte ens tycker att det här är viktigt ochsom inte tycker att man skall bekämpa det här äveninom den egna yrkeskåren. Det ser vi tyvärr alldelesför mycket av. Kollegerna håller varandra om ryggen.De här människorna kan fortfarande arbeta och verkainom polisen. Man tar inte itu med det här.Därför är det oerhört viktigt att vi som politiker,och justitieministern som den högst ansvariga, tarallvarligt på det här. Man måste också utarbeta åtgär-der för hur man skall tackla de här problemen inompolisen. När det gäller åtgärder för hur man skalltackla det här utanför polisen och för hur man skallbekämpa brott, finns det en oerhörd mängd åtgärder,men på det här området saknas de fortfarande.Anf. 3 ():Fru talman! Jag har tidigare ställt enfråga till justitieministern om polisens passivitet viden särskild händelse, en demonstration i Linköping.Jag vill först tacka ministern för svaret, men jag villockså passa på att i den här interpellationsdebatten,som rör exakt samma frågor, kommentera svaret.Svaret är till stora delar identiskt med det svar somAlice har mottagit på sin interpellation.Något kort om bakgrunden: den10 november samlas 150 unga människor på borggår-den i . De är i åldern . De skallgenomföra en demonstration mot våld och rasism tillminne av offer. Det var den natt dåmänniskor misshandlades och mördades och då buti-ker skövlades. Det var egentligen startpunkten för detvi kallar Förintelsen.Polisen hade fått tydliga signaler om att något vari görningen, om att den här demonstrationen skullestöras på något sätt. Jag vill också säga att demon-strationen var laglig. Man hade fått tillstånd. Detfanns inga problem på den kanten. Polisen skickadeett fyrtiotal man, som slog en ring omkring demon-stranterna men hade ryggen vänd mot den övrigadelen. Det resulterade i att 30 unga skinnhuvudeniklädda rånarhuvor och beväpnade med basebollträn,järnrör och gatstenar, bröt sig in i demonstrationstå-get. Det är klart att panik uppstod. Tio ungdomar blevliksom kvar. De andra lyckades fly därifrån. Fem avungdomarna fick senare uppsöka sjukhus. De blevalltså misshandlade.Det här har naturligtvis satt djupa spår hos mångaav de här ungdomarna. Jag har personligen pratat medflera av dem. Demonstrationen arrangerades, skall jagsäga, av vårt ungdomsförbund, Ung vänster. Man känner att man inte vågar gå på stan.Man är rädd för att bli identifierad av de här mörker-männen. Man känner också, tror jag, och det tyckerjag är det allvarligaste, ett slags tvivel på vuxenvärl-den och på polisens förmåga att skydda en.Den känslan kan också lätt leda till en känsla avutanförskap. Vi vet precis vad det i sin tur skapar.Rädsla, utanförskap och hat skapar i sin tur våld.Därför tar jag väldigt allvarligt på det här. Det ärbakgrunden.Jag skulle kort vilja kommentera någonting somgäller justitieministerns svar. Justitieministern poäng-terar att regeringen lägger utomordentligt stor vikt vidbekämpning av rasism och främlingsfientlighet. Attdet är sant betvivlar jag inte . Jag måsteockså säga att jag gladdes mycket över statsministernstal här i kammaren i går när han talade om åtgärdernaför att sprida bättre kunskap om vad som verkligenhände under Förintelsen. Jag tolkade det som att detfanns ett starkt personligt engagemang och en mycketstark vilja att göra något åt det här. Jag tycker ocksåatt det är bra med det här återrapporteringskravet somministern tar upp i svaret.Vad jag däremot funderar över är att ministernskriver att varje polisman är medveten om det viktigaoch nödvändiga i att bekämpa rasism och främlingsfi-entlighet varhelst det påträffas. Ja, det kanske är så attvarje polisman är det. Men den medvetenheten måsteockså leda till en mycket genomtänkt och tydlighandlingsstrategi när man misstänker att sådana härsaker kan hända. Jag tycker att jag ser vissa brister idenna handlingsstrategi. Dels gäller det den här hän-delsen i , som inte får upprepas, dels ocksådet som hände i . Hur tänker polisen närman agerar på det sätt som man gjorde, något somresulterade i den här misshandeln?Anf. 4 Justitieminister ():Fru talman! uppfattade tydligen denredovisning jag gjorde av vad som sker hos polisennär det gäller att öka kunskapen och medvetenhetenom betydelsen av att bekämpa rasistiska brott ochfrämlingsfientlighet över huvud taget som att det varnågot som inte gällde polisens interna förhållanden.Men jag vill noga understryka att det arbete som skerpå alla nivåer - centralt, regionalt och lokalt - natur-ligtvis riktar sig lika mycket inåt som utåt till polisen.Jag tror nämligen inte att man kan skilja på med-vetenhet, kunskap och förmåga att utveckla metoderför att arbeta med det hela om man inte påverkarsjälva attityderna och insikterna. Då har det ju effektbåde på hur man utför sitt arbete i förhållande till denbrottslighet man skall bekämpa i samhället och på hurman själv agerar och utför sitt arbete. Jag tror inte kan skilja på de här frågorna.Alice pekar på en sak som ofta är ett pro-blem. Det är att de som bäst behöver en utbildninginte söker sig till den. Det är ett fenomen som jag troratt vi känner igen från alla håll. Därför tror jag att detär väldigt viktigt att en del av de insatser som görs ärgenerella. De är inte frivilliga. De är inte till för demsom redan är övertygade och vill veta mer och kunnamer. De skall rikta sig till alla. Det är därför jag till-mäter grundutbildningen så stor betydelse. Det manfår med sig från början i grundutbildningen på Polis-högskolan, tror jag har avgörande betydelse för hurman sedan utvecklar sin yrkesroll och sina attityder.Dessutom arbetar vi ju med att utveckla fortbild-ningen inom polisen. Det skall vara en fortbildningsom innebär specialisering, men som också har attgöra med sådana här generella frågor och som skallrikta sig till alla. Där tror jag att just de här aspekternaskall finnas med. Man skall komma ihåg betydelsenav dem.Jag tycker att det är fel när säger attinte polisen tar tag i de problem som finns inom poli-sorganisationen. Det tycker inte jag att man kan säga.Jag tycker att polisledningarna både centralt och lo-kalt har visat att man tar det här på största allvar. Deutredningar som pågår visar att man inte tvekar attutreda och ta reda på vad som har hänt. Sedan får vise vad det leder till för slutsatser och åtgärder.Det är därför jag tycker att det här med återrappor-teringen är så oerhört viktigt. Det vill jag säga äventill , som efterlyser en mer kon-kret handlingsplan för hur polisen skall arbeta meddet här.Mot bakgrund av den centrala strategi som harlagts fast av polisen måste man sedan vidareföra detned på lokal nivå, så att man har en konkret mall förhur man skall agera i olika typer av situationer. Därfinns det säkert en hel del kvar att göra. Det är därförsom jag tror att det är så viktigt med återrapportering.På det sättet kan vi nämligen skapa en dialog i ordna-de former på det sätt som det skall vara mellan denpolitiska ledningen, riksdag och regering, och polis-myndigheterna. Vi kommer säkerligen att få anled-ning att återkomma till den här frågan vid flera tillfäl-len när vi har fått återrapportering och har anledningatt formulera nya uppdrag till polisen.Anf. 5 ():Fru talman! Jag är väldigt glad över att justitie-ministern har sett dessa problem och så tydligt pekarpå att de åtgärder som måste vidtas inom polisen äroerhört viktiga. Men jag ser fortfarande att det finnsmånga brister. Jag är mycket oroad över det faktumatt det är så oerhört många invandrarungdomar somfaktiskt anser att polisen har inslag av främlingsfient-lighet och att de därför inte har tilltro till polisen.Därför är det så oerhört viktigt att vi från politiskt hållgör tydliga markeringar och att polisledningen tar tagi dessa frågor.Några afrikanska grupper anordnade en demonst-ration, och de reagerade över att polisen användetilltalsordet neger osv. Jag tror också att statsminis-tern har sagt att det är ett tilltalsordsom inte skall användas på det sättet. I ett samhällemåste alla människor kunna känna att polisen är tillför oss alla och som alla kan känna förtroende för,annars får man så oerhört stora problem i samhället,och man får denna uppdelning.Precis som justitieministern sade är det polisensgrundutbildning som är den springande punkten. Menvi kan se att antalet personer med invandrarbakgrundsom antas till den nya grundutbildningen ökar. Det ärnämligen något som måste spegla hur det är i restenav samhället.Undersökningar har gjorts av de politiska åsikter-na inom polisen och bland dem som söker till po-lisutbildningen. De visar att det råder en markantskillnad inom polisen jämfört med resten av samhäl-let. Inom polisen är man så att säga mycket mer åthöger än vad som gäller generellt i samhället. Omman tittar på uppväxtförhållandena bland poliser ochbland dem som söker till polisutbildningen, tror jagatt det var som är uppväxta i villa, osv. Proble-men uppstår om skillnaderna är för stora mellan demsom har makten, eller polisen, dvs. de som skall re-presentera den sidan av statsapparaten, och övriga,om åsikter, uppväxtförhållanden och andra bak-grundsförhållanden skiljer sig för mycket åt jämförtmed det övriga samhället.Jag tror att en sådan här debatt och det faktum attjustitieministern och regeringen så tydligt gör enmarkering kommer att ha betydelse. Därför är dennatyp av debatter så viktig. Det är också viktigt att manbelyser dessa fenomen hos polisen och att grundut-bildningen har förändrats. Man måste också se till attrekryteringen blir mer representativ för det övrigasamhället. Det är en nödvändighet för att vi skall få enpoliskår som alla känner förtroende för.Beträffande den sista delen av justitieministernssvar, om hur man anser att polisen bör agera vid de-monstrationer, har jag en fråga till justitieministern.Har man från justitieministern eller Justitiedeparte-mentet vidtagit några åtgärder för att polisen verkli-gen skall agera på det sätt som justitieministern anseratt man skall göra, så att dessa händelser vid demon-strationerna inte kommer att upprepas ?Anf. 6 ():Fru talman! Jag tackar justitieministern för inläg-get. Jag vill fortsätta att kommentera justitieministernssvar. Justitieministern säger att hon anser att det ärviktigt att polisen planerar åtgärder på ett sådant sättatt den inte hamnar i sådana situationer att den måsteavstå från att direkt ingripa mot brott och att polisen iett tidigt skede agerar kraftfullt och bestämt mot demsom gör sig skyldiga till brott, så att det i sin tur ver-kar brottsförebyggande. Det tror jag också.Jag är emellertid rädd för att den acceptans som vinu har sett kan skapa något helt annat, nämligen enkaxighet och tro hos dessa mörkermän att de har möj-lighet att behärska det offentliga rummet. Det i sin turskapar just denna otrygghet och känsla av utanförskapoch kanske även en bitterhet och misstro mot intebara polisen utan i en förlängning även mot samhället.Jag är övertygad om att vi båda vill se ett demo-kratiskt samhället utvecklas. Men jag tror att dessarörelser är oerhört farliga och att det därför är mycketviktigt att man observerar dem.Statsministern sade i går att man inte kan försvarademokratin och de humanistiska värdena med tystnadutan att man måste tala tydligt om dem.Jag är litet oroad över vad som kommer att hända iLinköping. Det finns starka indikationer på att deproblem som man tidigare hade i förflyttas tillLinköping . Jag hoppas att polisendå är bättre förberedd och agerar precis på det sättsom justitieministern här poängterar att den bör göra.Jag vill avsluta med att inbjuda justitieministerntill den demonstration som vi tillsammans nu skallgenomföra fem i tolv för att intetystna i protesten.Anf. 7 Justitieminister ():Fru talman! Jag tror att det är viktigt att vi, när videbatterar hur polisen arbetar och agerar i olika situa-tioner, undviker att generalisera kritiken. Eftersom vigärna vill att polisen själv skall vara mycket upp-märksam på vad som sker inom den egna kåren ochreagerar på det som inte är bra, tror jag att vi gör felom bedriver generell kritik. Vi måste hjälpa den pro-cess som behövs i varje verksamhet när det gäller attkritiskt granska hur man arbetar inom sin egen kårgenom att vara precisa i vår kritik. Det tror jag ärmycket viktigt. En kår som får generell kritik slutersig nämligen samman, och då avbryter vi den processsom behövs. tror jag inte alls att det ser ut på detsättet hos polisen beroende på, som jag sade tidigare,att jag kan se att polisen med största allvar tar tag ivarje enskild händelse där kritik har riktats mot poli-sen eller där deras handlande har ifrågasatts. Men jaganser att vi har ett ansvar att vara precisa när vi kriti-serar.När det gäller vilka politiska uppfattningar sompoliserna har, ser jag mig tvungen att understryka attäven poliser har rätt att ha vilka politiska uppfattning-ar som de vill. Däremot tycker jag att det är viktigt ser till att poliser rekryteras från samhällets olikadelar. Det var därför som jag underströk betydelsenav att man i större utsträckning rekryterar poliser medinvandrarbakgrund. Jag tror att det är viktigt att vi fårfler kvinnor i poliskåren och över huvud taget att vårpoliskår representerar samhället på olika sätt. Det ärden ena viktiga faktorn i den förändring som vi hargjort när det gäller utbildning och rekrytering. Denandra är just att man säkerställer en bra utbildning.Med en god utbildning får man också en väl funge-rande verksamhet.Beträffande hur polisen skall agera och vad rege-ringen och jag som justitieminister kan göra vill jagunderstryka att det inte är vår uppgift att ge operativaråd till polisen. Det tror jag att vi skall undvika. Vihar faktiskt inte den kompetensen. Vi måste hålla detpå det generella planet.När det gäller frågan om att man skall reagera ti-digt och att man skall ingripa mot brott som skerberoende på att det är ett sätt att förhindra en utveck-ling mot grövre brott, då är det den typen av politiskstyrning som är generell och gäller alla typer av brott.Det är detta som präglar en del av de principiellaställningstaganden som både riksdag och regering hargjort och som innebär en viss förändring av hur poli-sen skall arbeta. Hur det sedan skall utvecklas till detoperativa handlandet är polisens sak att göra. Det ärdär dialogen via återrapportering är så viktig.Tack för inbjudan! Jag skall se om jag har möjlig-heter att delta.Anf. 8 ():Fru talman! Det är självklart viktigt att inte kom-ma med ett slags generell kritik. Där är jag i och försig överens med justitieministern. Det är också viktigtatt notera att när jag både i interpellationen och idebatten talar om att det finns inslag eller strömningarav rasism och främlingsfientlighet inom polisenhandlar det om en mycket liten del av polisen. Det äringenting som gäller polisen i allmänhet. Det är vik-tigt.