prot · GL0913 · 1997-10-09 00:00:00 — Skall all PVC-plast bort ursamhället, eller menar man med dagens PVC-plastbara de tillsatsämnen som finns?Om man menar att all PVC-plast och all nyan-vändning av PVC-plast skall bort, skulle jag vilja haen förklaring på hur vi skall göra med alla de importe-rade varor, t.ex. bilar, som kommer från utlandet ochsom innehåller PVC-plast. Hur skall vi förfara meddem? Skall vi säga: Nej, nej, här har vi bara svenskabilar utan PVC-plast. Lycka till med den debatteninom EU, !Anf. 166 () replik:Fru talman! I den text som finns i betänkandet stårdet så här: "Dagens mjukgjorda PVC samt styv PVCmed miljöskadliga additiv borde därför enligt utskot-tet avvecklas." Sedan konstaterar utskottet att frågan"omfattades av vissa regeringsuppdrag". De är delvisredovisade.Efter det att vi fattade det här beslutet har dess-utom - det måste man vara noga med att säga - kommit med ett förslag. Jag känneringet ansvar för förslag, men vikommer att ta ställning till det efter remissbehand-lingen. Det kommer förmodligen att preciseras ytter-ligare i den proposition som kommer i vår om miljö-målen. Det är vad jag vill svara . 167 ():Fru talman! Jag förstår att inte kän-ner något ansvar för . Det skulle intejag vilja göra heller, med de yttranden som har gjortsdär och de oklarheter som förekommit.Låt mig bara slå fast, för jag vill vara säker på det,att menar att PVC-plast i sig kommer attvara kvar i samhället om man byter ut additiven ochde farliga tillsatserna och ersätter dem med mindrefarliga tillsatser. Är det, , regeringspar-tiets avsikt att man då får fortsätta att använda PVC?Anf. 168 ():Fru talman! Tyvärr måste jag göra . Jag kommer inte att säga absolut jaeller nej. Svaret beror på vilka undersökningsresultatsom har kommit fram till. Jag hartyvärr inte hunnit ta del av den utredningen, och inteheller remissvaren, som ännu inte är inlämnade - jagtror inte att tiden har gått ut.Anf. 169 ():Fru talman! Jag beklagar det här ställningstagan-det. blir det otydliga signaler till industrinhär i , till PVC-industrin, till alla som använ-der PVC.PVC är ju ett starkt samhällsnyttigt material i sig.Våra myndigheter och Kemikaliein-spektionen, som är de statliga verk som är experter,säger att det inte är någon större fara, utan PVC gåratt hantera i sig. Men man säger att det kan utfasas.Regeringen ger fortfarande otydliga signaler tillindustrin. Vi kan inte ha det på det här viset, utan vimåste säga klart och tydligt: Fasa ut additiven och defarliga tillsatserna, men PVC i sig är inte farligt. Jaghoppas att skulle vilja säga det här ikammaren i dag.Anf. 170 ():Fru talman! Det besked som jag ger är inget nyttbesked. Det är att dagens PVC, med mjukgörare ochstabiliseringsmedel, måste fasas ut. Industrin hartyvärr inte kommit så långt med den biten. Därför fårman börja med att visa att man verkligen kan ta borttillsatserna.Anf. 171 ():Fru talman! Jag blir ledsen när jag hör det här. Vimåste ju kunna komma fram i frågan. PVC är ett avde mest undersökta material vi har, och experternasäger att det inte är någon större farlighet med självaPVC. Jag förstår inte inställningen att man inte skallkunna bibehålla det. Problem finns det med allting; vilever i en farlig värld över huvud taget, men det gåratt lösa problem med tillverkning, återvinning, åter-användning och förbränning. Dioxinhalten ökar t.ex.inte genom PVC vid förbränning. Det finns forskningom det. Lyssna på professor , som är expert pådet här!Jag beklagar att man inte vill gå vidare i den härfrågan. Jag hoppas att det blir klarhet inom en snarframtid, så att svensk PVC-industri får det klarteckensom den behöver för att kunna arbeta i lugn och rooch kunna förbättra varan i stället.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 15 §. )14 § Vatten- och luftvårdFöredrogsJordbruksutskottets betänkande 1997/98:JoU5Vatten- och luftvårdAnf. 172 ():Fru talman! Det här är också ett uppsamlingsbe-tänkande, som behandlar flera yrkanden från olikamotioner. Jag vill yrka bifall till reservation 1, menMiljöpartiet står naturligtvis bakom även de andrareservationerna.Kort vill jag säga att vad vi bl.a. tar upp i det härbetänkandet är situation. Ni kunde läsa itidningen att man börjar hitta alltmer dödabottnar i , trots att man hävdar attreningsverken börjar gå allt bättre och renar alltmer,även kväve. Man har tidigare hävdat att det är kvävetsom är den begränsande faktorn för tillväxt i . Uppenbarligen stämmer inte detta. Om detskulle vara så skulle inte bottendöden sprida sig.Det här är en allvarlig signal, och vi vet att biologi är störd på många sätt. Fiskens tillväxtär inte som den skall. Ett exempel på hur stört det ärlaxsjukdomen M 74, som drabbar laxyngel. Den kanman bota, som det heter, genom att tillföra B-vitamin.Det kan man göra med de laxyngel som man odlar,men det är ingen som matar de vilda laxynglen medB-vitamin, så de dör. Man kan se att M 74-sjukdomenockså börjar drabba torskyngel.Det är någonting som är fel. Vi i häv-dar även här att det är kemikaliesamhället och gifter.Man kommer aldrig att hitta exakt vilken substans detär. Frågan är om det ens är en enskild substans, utandet är just detta att vi gör en kemikaliesoppa av alltingi naturen. Det reagerar med vartannnat, och vi fårsaker och ting som vi inte vet att de existerar och somaldrig har existerat. Vi måste alltså kommaifrån kemikaliesamhället.Vi utvecklar det här i reservation 1, där vi visar attbly, kadmium och kvicksilver är tre tungmetaller somdet finns gott om i . Vi menar att det är dagsatt sätta upp regionala eller lokala mål för hur mycketsom skall få släppas ut av de här metallerna. Vi måstehitta ett sätt att börja begränsa utsläppen. Det här ärett sätt.Vi vill kunna sätta miljökvalitetsmål på vissa regi-oner. Det är oerhört viktigt att vi börjar någonstans,därför att såsom det är fortgår bara utvecklingenhela tiden. Det kommer diffusa utsläpp från en massaolika håll och kanter utan att vi tar tag i det.Till det här betänkandet har vi också en reserva-tion som handlar om utsläpp av miljögifter totalt, ochvi menar att här måste börja sätta ett rejältmål. Vad skall vi klara inom en generation? Var skallvi befinna oss då? Det måste gå framåt. kännsdet som att det inte gör det, vilket vi har berört tidiga-re.Vi har också en motion, som jag har väckt, somhandlar om möjligheter att förbjuda småbåtar i små-sjöar. Det kan tyckas vara en liten fråga, men det ären fråga som vi har stött på i min kommun, Södertäl-je. Där har vi en sjö som är mycket fin och som har ettvatten som är unikt för . Sjön heter Yngern,och här finns det en stor biologisk mångfald. Vi för-sökte förbjuda småbåtstrafiken i den här sjön. Mankan se att många av de arter som finns här är extremtkänsliga för oljefilm på ytan.Tyvärr är det med dagens möjligheter svårt att in-föra ett förbud. Om det skulle finnas möjlighet attförbjuda den här trafiken skulle vi inte bara nå enbättre kemisk situation i många småsjöar, utan viskulle också få det som är en stor bristvara ,nämligen tystnad i naturen. Det skulle höja livskvali-teten för många.Om man tittar på sjöar i kan se att 92 %av alla sjöar är mindre än en kvadratkilometer. Imånga av de här sjöarna skulle det kanske vara möj-ligt för folk att ro i stället och ge den biologiskamångfalden en chans och ge stressade storstadsmän-niskor och även andra möjlighet att uppleva tystnad.Vi tycker att det är en fråga som inte får undervärde-ras, även om den är liten. Jag stöder denna reserva-tion, men jag tänker inte yrka bifall till den.Det finns många motioner i det här sammanhangetsom är mycket viktiga och som vi därför har upprepati år. Därför har de också fått en förenklad hantering,men flera av mina partikamrater kommer att gå uppoch prata om dem.Anf. 173 ():Fru talman! Ursprunget till det här betänkandet äringen uppsamling, utan det är 78 motionsyrkandenfrån allmänna motionstiden . Många av yrkande-na har vi behandlat tidigare, och därförhar vi i utskottet tillämpat en förenklad hantering aven stor del av yrkandena. Andra motionsyrkanden ärföremål för behandling i eller iandra myndigheter, och vi kommer snart att få demtillbaka till kammaren, väl förberedda.Det finns sex reservationer till betänkandet. Jagyrkar avslag på reservationerna och bifall till utskot-tets hemställan.Trots det här kan man konstatera att det finns ensamsyn i utskottet om målen när det gäller vatten- ochluftvård. Det finns ingen som vill ha gifterna i . Det finns ingen som vill ha det sura nedfalletosv. Men när det gäller metoderna och framför allttakten har vi olika syn.Den här samsynen är oerhört viktig i just dennatyp av frågor eftersom större delen av våra nedfall ochvattenburna föroreningar har sitt ursprung från andraländer. Vi måste kunna komma fram genom interna-tionella överenskommelser för att komma till rättamed detta. Det är viktigt att vi har en gemensam synnär det gäller målen och medlen.Vattenfrågorna kommer säkert att få ett större ut-rymme i miljövårdsarbetet . Det kommeratt handla om vattenresursfrågorna och hur vi globaltskall kunna hantera en ständigt större brist på vattenoch rent vatten. Vi är ganska bortskämda i förvi har gott om vatten, och vi har gott om rent vatten.Det måste vi naturligtvis slå vakt om. I den mån detinte är rent måste vi göra det rent.En mer närliggande fråga är införandet av mil-jökvalitetsnormer i avrinningsområden. Regeringenhar tillsatt en särskild utredare. Hon sitter här i kam-maren. Hon skall lämna sitt betänkande i slutet avdenna månad. Den frågan kommer att behandlas imiljöbalken som vi får längre fram.Med detta kommer vi att vara väl förberedda infördet ramdirektiv för vatten som just nu förbereds i EU.Miljöpartiets reservation om miljökvalitetsmål förÖstersjön är därför en aning tidigt väckt. Vi måsteförst komma fram till hur vi skall kunna använda dettanya instrument innan vi börjar tala om var vi skallanvända det. Vi får avvakta utredningar och miljöbal-ken, sedan är vi mogna att ta de stegen.I den andra reservationen från handlardet om en miljöatlas. Det arbetet är på gång. Det ledsav och genomförs av länsstyrelser-na. Därför yrkar jag avslag på den reservationen ock-så.I den tredje reservationen, också den från Miljö-partiet, anser man att den svenska miljö- och kemika-liepolitiken skall skärpas för att man skall uppnå denfjärde miljökonferensens mål. Det här arbetet pågårbåde nationellt och internationellt. Dessutom kommerregeringen att lägga fram förslag förriksdagen för att renodla målen i miljöpolitiken ochframför allt, precis som debatten här , klargöravem som ansvarar för vad på miljöområdet. Därförfinns det ingen anledning att fatta nya riksdagsbeslut , när frågan redan ligger på bordet.Den fjärde reservationen handlar om miljöavgifterpå kväveutsläpp från kommunala reningsverk. Fråganhar varit uppe i utredningen om en ny VA-lag. är just nu ute på remiss. Även här voredet fel att gå före remissbehandling och redan nu fattabeslut. Då vore det ju ingen idé att ha några utred-ningar.Jag yrkar därför avslag på den reservationen ock-så.Jag går så över till luftföroreningarna. Vi har dären fråga som har starkt samband med både luft ochvatten, och det är försurningen. Den gör att vi fårsyredöd i bottnarna, i djuphålorna i havet och i vikar-na, och vi får våra sura sjöar.Det är därför mycket positivt att det svenska ini-tiativet i EU om en försurningsstrategi nu går framåt.Frågan kommer att behandlas även av och kommissionens förslag innebäräven en strategi för att reducera oskyddade ekosysteminom EU med 50 %fram till år 2010.Även växthusgaser är under behandling. Bådadessa frågor kommer upp när miljöminist-rarna möts på ministerrådsmötet.Jag går så från det globala till det lokala. Miljö-partiet har en reservation nr 5 som handlar om skärptaavgasregler vid motortävlingar. Man vill införa sam-ma regler för tävlingsbilar och tävlingscyklar som fördem som har åkt dit för att titta på tävlingen.Om åker till en motortävlingåstadkommer hon och hennes åskådarkamrater betyd-ligt större miljöutsläpp än vad som förekommer påtävlingen. Dessutom finns det faktiskt ingen tekniksom är tillämpbar på de här tävlingsbilarna och cyk-larna. Den utrustningen tål inte den värmebelastning-en.Den sista reservationen, som också Vänsterpartietär med på och som berörde fråntalarstolen, handlar om båtmotorer. Om det är avavgasskäl som kommunerna skulle ha möjligheten attförbjuda vill jag säga att det nu inom EU pågår ettarbete för att få fram hårdare buller- och avgaskrav.Dessutom har den möjlighet som Miljö-partiet och nu vill att kommunernaskall få. Det finns redan möjlighet via länsstyrelsen.Därmed yrkar jag avslag på den reservationen också.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i ut-skottets betänkande.Anf. 174 () re-plik:Fru talman! Jag tänker inte, som , gåigenom varenda reservation. Jag får tacka för upp-märksamheten. Jag tänker tala om de två som jag hartalat om tidigare.När det gäller miljökvalitetsnormer i ärdet ett sätt som vi anser att man skulle kunna kommaframåt med. Precis som säger är dettanågot som diskuteras i . Just därför tyckerjag att det vore bra att trycka på litet från kammarenoch säga att det här skulle kunna vara ett sätt attkomma vidare. Därför skulle man kunna få en mervälvillig behandling. Jag hoppas att vi är överens omatt det här skulle kunna vara ett sätt att komma framåt.Om vi är överens är det bra för då kan vi arbeta vidarekonstruktivt när det gäller miljöbalken.När det gäller båtmotorer är jag litet förvånad överatt talar om för mig att länsstyrelsenbestämmer. Om man läser i motionen och reservatio-nen står det: är det som enligtsjötrafikförordningen kan förbjuda båtmotorer på ensjö efter samråd med , kommunen ochpolisen.Det är precis det jag är kritisk mot. Det visar signämligen i praktiken att det är oerhört besvärligt att fågehör för detta.Jag har ett konkret fall där vi har jobbatför detta. Vi gör det för att man kan se att ett litetutsläpp av olja skulle betyda att de människor sombor runt sjön och tar vatten direkt från sjön, förså rent är det, inte längre skulle kunna göra det. Enliten oljefilm är det som hotar många av de hotadearter som finns i sjön.Ett av problemen är att sjön ligger inom två läns-styrelser, nämligen och Sörmlandslän. Det har visat sig fullkomligt omöjligt att kommaförbi detta. Det hade antagligen varit betydligt enklareom man hade kunnat komma överens i två kommuner.Vi är överens i två kommuner att vi skulle vilja haförbud. Jag skulle vilja öppna möjligheten för aktivakommuner att bli ännu mer aktiva.Jag är litet förvånad över att det inte också skullevara en öppning som socialdemokraterna kan ställaupp på. Man kan diskutera storleken på sjöarna. Detär jag villig att diskutera. Men att bara avslå medhänsyn till , tycker jag är märkligt.Anf. 175 () replik:Fru talman! När det gäller miljökvalitetsnormervill jag först säga att metoden som sådan är väldigtintressant. Som det ser ut, vad jag känner till för da-gen, kan det här bli en metod att komma framåt närdet gäller utsläpp i avrinningsområden. Men det vorealldeles fel att här säga att vi skall använda denoch hur vi skall använda den och på vilka geografiskaområden vi skall använda den, när frågan inte är fär-digberedd. Vi måste väl ändå få se utredningen innanvi fattar det beslutet.När det gäller sjöar och förbud mot motorbåtstra-fik, tycker jag att själv anger argu-mentet till varför möjligheten till förbud ligger pålänsstyrelsen. Det är här problem mellan två länssty-relser för att komma fram i en sjö. Kommunerna är jumycket mindre. Många fler kommuner blir berörda.Det kan vara både tre, fyra och fem kommuner somgränsar till samma sjö. Det skulle göra det mycketbesvärligare att komma fram. Därför ligger frågan pålänsstyrelsen. Jag tycker att den skall höra hemmadär.Anf. 176 () re-plik:Fru talman! Jag är glad att vi kan jobba vidaremed balken. är det ju inte fråga om någon utred-ning, utan balken skall utmynna i en proposition. Detvore ju förskräckligt om det var en utredning somskulle läggas fram.När det gäller småsjöar är det många beslut somman skall försöka att föra ned på lägre nivåer efter-som det finns kompetens i kommunerna. I vår kom-mun har det funnits enormt stor kompetens för detta,och vi har jobbat mycket med denna sjö för att kunnaspara den till eftervärlden. Den finns också med i allaöversiktsplaner. Problemet har varit att Länsstyrelsenhar så mycket att göra att man inte har prioriteratärendet, fast de två kommunerna - en liten vik av sjönligger i - är helt överens om att detta ärmycket angeläget.När man ser att kommunerna skulle kunna agerapå ett sätt som gagnar miljön får man inte vara räddför att stoppa detta. Det är naturligtvis svårare för enkommun att få bort båtmotorerna i en liten sjö än vaddet är för . Det är vi i kommunen som fårta emot de kommuninnevånares protester som kanskeinte vill ha bort båtmotorerna.Jag tror inte att detta på något vis skulle utnyttjaspå ett felaktigt sätt, utan det skulle få användasmycket restriktivt när det finns starka skäl för det.Länsstyrelsens skäl har inte varit problem, det harvarit resursbrist.Anf. 177 () replik:Fru talman! Det är möjligt. Jag skall inte alls ar-gumentera emot att det finns kompetens i GudrunLindvalls hemkommun. Men vi vet av andra ärendenatt kompetensen ute i kommunerna är väldigt skiftan-de, och man prioriterar även i kommunerna. Med minkunskap om matematik inser jag att det är lättare att fåihop detta i ett färre antal länsstyrelser och reglera detpå det sättet än i ca 280 kommuner.Jag är övertygad om att den här frågan får en bätt-re lösning så som det ser ut , framför allt blir detmindre av byråkrati.Anf. 178 ():Fru talman! Det betänkande som vi nu behandlarberör ju två oerhört viktiga områden, vatten och luft-vård. Det är det grundläggande i miljöpolitiska frågornär det gäller vårt liv här på jorden.Vi har från Folkparitet ingen reservation till be-tänkandet, mycket på grund av den behandling somhar skett i utskottet. Man har behandlat ett stort antalyrkanden från föregående motionsperioder. Det finnsändå anledning att peka på några viktiga frågor somhar med just vattenproblematiken att göra. Det kanskeklargör en del frågeställningar som och det kan vara någonting som vi bör tänka påframöver i den här kammaren.Vattenproblemen ökar globalt. Även i vårt lillaglesbefolkade land har vi inte någon självklar tillgångpå rent vatten. Vatten är en viktig naturresurs, precissom många här har understrukit, och den resursenmåste skyddas och vårdas. På vilket sätt skall vi göradet? Vad finns det för brister i vårt land som gör att vihar dessa problem? Då finns det två delar som jagskulle vilja peka på.Till att börja med gäller det bristen på avrinnings-områden. Det administrativa systemet är också ettproblem eftersom det finns länsgränser och kom-mungränser som bestämmer vattenkvaliteten.Det är klart att detta innebär problem. Man kan intefatta beslut åt varandra. Det vanligaste i är attavrinningsområdena består av 2-3 länsstyrelser och20-25 kommuner. Det är klart att det då uppstår pro-blem när man skall fatta beslut.Men det sker naturligtvis också ett gott och frivil-ligt arbete i landet när det gäller de vattenburna frå-gorna genom olika vattenvårdsförbund, vattenförbundoch miljösamverkan på olika sätt. Det är jättebra, ochdet finns många goda exempel på detta. Men den dagsom man blir oense om vilka åtgärder som skall vidtasmåste man ha en tillsynsmyndighet som bestämmervilka åtgärder som skall vidtas enligt den lagstiftningsom finns.Tyvärr har vi inte någon organisation i bygger på avrinningsdistrikt och på att man haren myndighet som har ansvar för hela avrinningsom-rådet. har vi här i kammaren och regeringbestämt att det skall presenteras en sådan organisa-tion. EU - som skall bli världens bästa miljöorganisa-tion och som är på väg att bli det, -kommer att lägga fram ett vattendirektiv där det ställskrav på medlemsländerna att de skall ha en vattenpo-litik som bygger på avrinningsområden. Man skallockså fastställa miljökvalitetsnormer och de åtgärds-planer som skall upprättas för området.När detta kommer på bord, då skall visom sitter i kammaren ha mod att se till att detta kangenomföras och att vi får en miljöbalk som innehållerdessa komponenter. Vi skall ha mod att fatta beslutsom går emot gamla traditionella länsgränser. Jag sombor i vet att det inte är det lättaste närdet blir dags att fatta beslut. Det är det svåraste mankan göra, att fatta beslut som går emot gamla, kultu-rella gränser. Då är inte vattnet och miljön det somstår i centrum. Men efter den här debatten är jagganska övertygad om att vi som deltagit i den härdebatten kommer självfallet att ha ett sådant mod attvi vågar fatta dessa beslut. Och det känns mycket bra.Fru talman! Jag tycker att den här debatten är vik-tig, och det är viktigt att slå fast några principer förframtiden och lyssna på hur den politiska debattenförs i dessa frågor. Men vi har ju att ta ställning till enmiljöbalk framöver där dessa frågor skall belysas. Detskall komma en miljöproposition. Det är då vi skallfatta de riktiga besluten.Fru talman! Jag ämnar att återkomma i dessa frå-gor när och miljöpropositionen ligger påriksdagens bord.Anf. 179 () re-plik:Fru talman! Mycket kort: Jag hoppas att vi då ge-mensamt kan få regeringen att lyfta fram de frågorsom beslutas i direktiv till . Det vattendirek-tiv som skall behandlas på ministerrådsmötet näst-nästa vecka handlar om dricksvatten.Det är ett problem i bl.a. miljöfrågor att när manfattar stora och viktiga beslut genom direktiv i EUkommer de inte fram i form av propositioner. Detinnebär egentligen att det som tidigare ansågs som såsjälvklart att tas upp i denna kammare inte kommerupp här . Det försvinner i hanteringen. Jag tyckeratt detta är ett klart demokratiskt underskott.Jag hoppas verkligen att vi gemensamt kan drivapå att viktiga direktiv också resulterar i propositionerfrån regeringen, så att vi här får chans att diskuteradet hela. Helst skall de naturligtvis komma i så passgod tid att vi här i kan behandla frågornainnan direktiven fastläggs. Jag tycker generellt att vimåste se till att vi kommer in i en tidigare hantering.Det känns märkligt att vi står här och diskuterar frå-gor i miljöpolitiken, som naturligtvis är viktiga, närdet kanske fattas väl så viktiga och ibland viktigarebeslut i EU genom direktiv utan att frågorna kommerupp i kammare.Anf. 180 () replik:Fru talman! går in på en an-nan fråga som handlar om hanteringen av EU-frågorna i riksdag. Detta har vi ju haft endiskussion om . Jag har inte förmånen att sittai , vilket har. Där för niju en diskussion och får en föredragning om olikaärenden.Jag håller med om att det finns ett demokratisktunderskott när det gäller att behandla EU-frågorna iSveriges riksdag. Det fanns ett bra förslag som disku-terades i , vilket intefick gehör för. Jag vet inte hur ställde sigi frågan. Men jag tror att det måste vara på det visetsom vi skall hantera EU-direktiv och annat.Vad gäller miljö- och vattenfrågorna är det jumiljökvalitetsnormerna och åtgärdsplanerna i direkti-vet som kommer att läggas fram i de delar av miljö-balken som jag känner till.Anf. 181 (mp):Fru talman! Jag börjar med att yrka bifall till re-servation 5 under mom. 18.Enligt bilbranschen själv är biltävlingar teknikut-vecklande. Genom tävlingsverksamhet har ny tekniktagits fram, som sedan används i serietillverkadebilar. Denna teknikutveckling tycker jag bör stimule-ras och komma konsumenterna till godo.Fakta är emellertid att miljökraven för tävlingsbi-lar är betydligt lägre än för standardbilar. Utsläppsni-våerna från tävlingsbilar överstiger de gränshalter ochljudnivåer som tillåts för övriga bilar, och tillsatser ibensinen tillåts i tävlingsbilar.Jag anser i första skedet att all tävlingsverksamhetmed bil och motorcykel skall uppfylla de för denövriga bilismen gällande miljökraven. Det andra ste-get måste då vara att ställa högre krav på tävlings-verksamheten.