prot · GL0943 · 1997-12-09 00:00:00 — följer kultur-debatten som ansvarig för betänkan-dets innehåll.Ett utskotts kansli har avgörande betydelse för hurvåra beslut formuleras men också för vilket underlagde bygger på.Tack, , för att du ständigt haftambitionen att ge korrekthet, saklighet, kunnighet,tjänstvillighet och effektivitet åt kulturutskottetskansliverksamhet. Det har inte heller varit någonnackdel att din humor finns tillgänglig omedelbartunder den formella och juridiskt pregnanta ämbets-mannaytan.Jag vill också önska din efterträdare som kansli-chef i kulturutskottet, , triv-sel och framgång i den nya uppgiften. Ett enigt kul-turutskott önskade se dig på den posten. Välkommen!Värderade talman! Vi som har åtagit oss ansvarför den s.k. kulturpolitiken har säkert en egen ambi-tion med vår uppgift. Även om vi är överens om denationella kulturpolitiska målen, som antogår 1996, kan det skilja något i hur vårt synsätt påver-kar våra politiska förslag och ställningstaganden.Folkpartiet verkar för ett samhälle där den kultu-rella och moraliska traditionen präglas av tilltro tillden enskilda människans möjligheter. Visst kan vikonstatera att det vi kallar kultur har ett egenvärde,men den för mig viktigaste orsaken till att vi slår vaktom goda resurser för kulturell verksamhet är att deger upplevelser som lyfter tillvaron för oss människor.Kulturpolitikens uppgift är att stärka förutsätt-ningarna för humanismens ideal att leva vidare ochutvecklas. Våra moraliska val kan aldrig göras i etttomrum. De förutsätter en bakgrund av erfarenheter,tolkningsmönster och problemställningar som kultu-ren gör levande.Kulturarvet skall aldrig betraktas enbart som mu-sealt. Det är varje generations möjlighet att - medansvar för kulturarv och traditioner - utveckla kultu-ren efter varje tids förutsättning.Ett exempel på vad jag menar med detta tar jagfrån musikens värld. som vi utvecklar nymusik där ljud och effekter bildas på elektronisk väg,t.ex. i relativt billiga och fantastiskt mångsidiga synt-hesizers, slutar vi inte att vårda och använda gamlainstrument. Mest tydligt är nog detta på klaverinstru-mentens område. Trots att man nu kan konstrueraelektroniska s.k. instrument som härmar alla tidersorglar och andra instrument fortsätter vi att vårda,spela på, utbilda för och skriva musik för mekaniskaorglar i våra kyrkor och konsertlokaler.Även om varje människa är unik förenas vi av vis-sa gemensamma andliga och materiella behov. Vi haralla rätt till liv, frihet och sökande efter lycka. Samti-digt har vi ansvar för att dessa rättigheter omfattaralla. Liberal individualism är därför oförenlig med enegoism där man bara ser till sig själv. Folkpartietbetraktar alla människor som jämlikar - men inte somlika. Kraven på jämlikhet betyder inte att alla skallleva likadant, utan att alla skall ha möjligheter attutvecklas som självständiga människor. Även i denutvecklingen erbjuder det som benämns kultur enmångfald i vilken var och en av oss kan finna sin del.Kulturpolitiken skall uppmuntra och underlätta denindividuella processen.Grunden för idé- och normbildningen måste varaen omfattande andlig frihet. Rätten att fritt skildraverkligheten och fritt uttrycka åsikter, erfarenheteroch värderingar skall ha starkt grundlagsskydd. En-dast då kan människor i fredliga former påverka ochlåta sig påverkas av andra. Ett utbyte av tankar, idéeroch argument är grunden för varje samhälle sompräglas av växande.En levande kultur förutsätter många fria kultur-skapare. är medier, organisationer, konstnäreroch forskare ofta direkt beroende av bidrag från dengemensamma resursen - stat, landsting och kommun.För att minska beroendet av den offentliga makten börkulturlivet i större utsträckning stimuleras genomgenerella metoder som avdragsrätt för gåvor till kultu-rella ändamål och gynnsamma skattevillkor för kul-turskapare. är det viktigt för attstödja en politik där inte enbart individens egna eko-nomiska förutsättningar avgör hans eller hennes möj-ligheter att få del av det vi kallar kultur.Värderade talman! Den socialdemokratiska rege-ringens budgetförslag inom kulturområdet - som ärgrund för debatt och beslut - stöter inte på sär-skilt stort motstånd från . Vi är starkt kri-tiska mot ett och annat förslag, och vi vill på vissaområden göra en annan prioritering än vad regeringenoch kulturutskottets majoritet gör. Men i stort sett harvi en försonlig inställning till regeringens syn på kul-turpolitiken.Jag vill något beröra Moderata samlingspartietskulturpolitik som den framstår enligt motioner ochreservationer i kulturutskottet.Samarbetet i den s.k. borgerliga gruppen i kultur-utskottet är mycket gott - samarbetet är förresten gotti hela utskottet; vi har en trivsam atmosfär och medordförandens, vice ordförandens och kansliets hjälphanterar vi motsättningarna på ett generöst sätt - mennu skulle jag säga något om . Det vorenämligen illa om de som iakttar denna debatt skulletro att Moderata samlingspartiets syn på kulturpoliti-kens resurser stöds av övriga borgerliga partier.Jag har stor respekt för Moderata samlingspartietsarbete för att sänka skatter. Visst verkar även Folk-partiet för att medborgarna skall få lägre skatt. Enviktig insats för en vettig skattepolitik gjordes i skat-teöverenskommelsen mellan socialdemokrater ochfolkpartister . Om regeringen kundeleva upp till den överenskommelsen skulle mycketvara vunnet.Moderaterna måste naturligtvis visa vad derasförslag om drastiskt sänkta skatter får för följder påolika politiska områden. Då ser vi:minus 11 miljoner till museer,minus 10 miljoner till ickestatliga kulturlokaler,minus 25 miljoner till Riksutställningar,minus 25 miljoner till forsknings- och utveck-lingsinsatser inom kulturområdet,minus 275 miljoner till folkbildningen,minus 6 miljoner till ,minus 56 miljoner till ungdomsverksamhet,minus 40 miljoner till allmänna samlingslokaler,minus 28 miljoner till litteraturstöd,minus 10 miljoner till konstnärlig gestaltning avden gemensamma miljön,minus 20 miljoner till ,minus 15 miljoner till ,minus 50 miljoner till allmän kulturverksamhet,129 miljoner till , ,Operan, och Rikskonserter.Det är klart att det skulle märkas i svenskt kultur-liv om Moderata samlingspartiets kulturpolitik skulleförverkligas. Ni framför ett förslag om en kulturfondtill vilken allmänheten skulle kunna skänka pengaroch som genom att staten tillskjuter lika mycket skullekunna tillföra resurser till kulturlivet. Det är en godtanke, men tyvärr tror jag inte att vi kan byggasvenskt kulturliv på gåvor eller på att det i dödsan-nonserna står: I stället för blommor, tänk på statenskulturfond.Observera att jag gärna samarbetar med modera-terna i kulturutskottet och att jag tror att våra partierskulle kunna ingå i en regering. Det är dock otänkbartatt ett sådant samarbete skulle kunna resultera i denutarmning av svenskt kulturliv som Moderata sam-lingspartiets besparingsförslag skulle innebära.Jag tror inte heller att moderata kulturpolitikeregentligen visar sin ambition med vad som markeras idet här betänkandet. Det skulle förvåna mig om mo-deraterna i den här kulturdebatten framför något el-digt försvar för alla besparingar.Därför uppfattar jag Moderata samlingspartietsagerande i det här sammanhanget som något falskt. Nivill framstå för svenska folket som de lägsta skatter-nas försvarare. Därmed måste ni markera att de eko-nomiska beräkningarna går ihop. vet ni attni aldrig skulle kunna få majoritet t.ex. för sådanutarmning av kulturpolitiken som era förslag skulleinnebära. Ni räknar med att om ni bara får rösternafrån människor som gärna ser att skatten minskar kanni sedan skylla på oss andra om det inte går att levaupp till löftena.Värderade talman! För mig är det viktigt att härgöra denna markering. I det goda samarbetet medmoderaterna i kulturutskottet är det en oerhörd skill-nad mellan den personliga vänskapen och möjlighetentill en samsyn byggd på värderingar enligt moderatmodell efter innehållet i dagens kulturbetänkande.Anf. 4 () re-plik:Fru talman! Egentligen borde jag vänta med minreplik till efter det att talat, men efteröverläggningar ber jag att få ta den nu.Det låter ju bra att ser framemot en borgerlig regering och en gemensam politiksom deltagare i denna regering. Däremot tycker jagatt hans angrepp mot kanske visar hansvilja att öka intresset för sitt parti. För att vara litetelak tillbaka vill jag kanske säga att välinte är känt för att gå den raka vägen utan snarare litetsplittrat än åt vänster, än åt höger. Jag tycker att jaghar fått bevis för det redan här, sänker vi också bidrag, fru talman. Det får viveta i alla politiska debatter - självklart. Det är ett braangreppsmedel. Men låt mig förvåna mig litet grand,eller t.o.m. mycket, över att man aldrig talar om att viockså sänker skatterna. Låt oss gå ned till den enskil-de medborgaren. Han förlorar vissa bidrag.Kom inte och säg att medborgarna i vårt land un-der senare år inte i högsta grad har fått märka att vårnuvarande socialdemokratiska regering, med stödmest av men även av , harsänkt bidrag och försämrat förhållandena. Vi har sagtokej till vissa sänkningar. Men vi vill också ha struk-turförändringar, vilket regeringen inte har orkat med.Jag vet att jag bara har två minuters repliktid to-talt, eller hur fru talman?Anf. 5 TALMANNEN:Varje replik får vara , och är talartid slut.Anf. 6 () re-plik:Fru talman! Det finns mycket mer att säga frånmin sida, eftersom angreppet var så pass starkt frånCarl-Johan sida, men jag återkommer senarei replikomgången.Anf. 7 () replik:Värderade talman! Detta var inget angrepp frånmig på Moderata samlingspartiet. Det var en redo-visning av vad Moderata samlingspartiets agerande idetta betänkande skulle få för följder. Om sanningenförs fram kan man inte säga att det är ett angrepp.Men jag kan förstå att uppfattar dettasom ett angrepp. Bäst för Moderata samlingspartietsrykte vore om sådant här inte kom fram i den allmän-na debatten.Nej, kära , tillvaron är inte sårakt fram att man kan klara sig igenom den utan attsnirkla sig fram litet grand. Det går inte att bara drivaen linje som gynnar de människor som själva har rådatt betala sina kulturinsatser. Vi måste ha en kultur-politik som ger alla människor i rimliga möj-ligheter att få del av svensk kultur. Det gynnas inte avModerata samlingspartiets förslag. Försvara dettaförslag i stället för att angripa mina synpunkter, somvar en redovisning av ert förslag. Försvara vad ni harskrivit.Anf. 8 () re-plik:Fru talman! Jag tycker inte att angreppet gälldejust redovisningen av våra besparingar. Det är, somCarl-Johan själv säger, fakta. Det som jagangrep var synpunkterna på att man trots allt skallkunna samarbeta och kunna ingå i en borgerlig rege-ring osv. Vi säger i vår politik att om visänker bidrag, så att de som har det sämst i samhälletinte kan klara sig är det dessa människor som skall hastöd. Men vi skall inte ha allmänna bidrag till demsom med sänkta skatter kan klara sig utan sådana.Anf. 9 () replik:Värderade talman! Jag vill gärna hålla en sådanstil i den här typen av debatter att jag inte förutsätteratt allt som Socialdemokraterna gör är dåligt och attjag inte heller förutsätter att allt som Moderata sam-lingspartiet föreslår är bra just därför att mitt partiskall ingå i en regering med Moderata samlingsparti-et. Vi måste kunna föra en sådan debatt att vi kan haen kärleksfull attityd till varandra och ändåvåga markera vad som skiljer oss åt. Hur skall väljar-na annars kunna veta vem i ett block som de skallstödja, om de tror att det är det största partiets villkorsom gäller? Så är det inte i dessa frågor.Och Moderata samlingspartiets politiker vet att detinte kommer att vara möjligt att få igenom dessa häp-nadsväckande förslagen på neddragningar som niredovisar. Då tycker jag gott att man kan säga attdetta inte kommer att gå. Men om man vill vara säkerpå att man skall få stöd för en kulturpolitik som gyn-nar människors behov av upplevelser, då skall maninte rösta på Moderata samlingspartiet.Anf. 10 ():Fru talman! utskottspunkter i denstatliga kulturpolitiken är att den skall skapa aktivitetoch delaktighet. Kulturen skall inte bara distribueras.Kulturpolitiken skall ge barn och unga rätt att skapasjälva. Och kulturpolitiken skall aktivt se till att deolika kulturer som finns i får utrymme ochmöjlighet att berika och integreras med varandra.Kulturpolitiken skall motverka den sociala snedför-delningen och medverka till kulturellt deltagande.Vi måste tillåta kulturen att få kosta, vilket innebäratt vi måste ta oss råd till en långsiktighet i kulturpo-litiken. Vi måste ge främst våra barn möjligheter tilluttrycksmedel. Vi måste sätta yttrandefriheten ochdemokratin i fokus. Detta krävs i ett samhälle därmycket kultur förmedlas med hjälp av sofistikeradteknik som är styrd av rent kommersiella intressen.Kulturen kan inte bli självfinansierande. Det liggeri dess natur. lever kulturen i en paradox, därmarknaden både är dess moder och dess fiende. Nyamedier bidrar till kulturens spridning somden kan förgöras av just kommersiell masspridning ivärldsomspännande kommunikationsnät.Det är viktigt att mötet i kulturen lyfts fram, mötetmellan människor i processen. Kultur är en mycketviktig positiv drivkraft i hela samhällsbygget. Musik,teater, konstarterna, bildningen och språket är delar ivår kulturella identitet. Om vi har en stark kulturellidentitet är det också mycket lättare att möta andraoch att dela med oss till andra och att också ta emot.Därför är kulturen en viktig demokratibärare. Den geross verktyg att sätta gränser, bli kritiska, välja ochvälja bort.Ordet kultur kan betyda livsmönster - hur vi fak-tiskt lever våra liv. I denna vida mening av ordetkultur handlar i egentlig mening all politik om kultur.Men det finns också de som vill begränsa kulturen tillde sköna konstarterna. För är dettaoacceptabelt. Det är nog här som vårt och andra parti-ers kultursyn skiljer sig mest åt.Vår utgångspunkt med kulturpolitiken är indivi-dens behov av att behärska sina uttrycksmedel, blikritiska tänkare och använda kulturen och dess ut-trycksmedel för att berika sina liv - delaktighet, när-het, tillgänglighet och sammanhang. Man kan säga attkulturen skänker tanken flykt, ger röst åt hoppet ochkraft att förändra.Trots detta och trots att det statliga målet kom1974 har kulturlivet inte flyttat fram sina positionerför arbetarklassen, medelklassen eller de unga i någonstörre omfattning. av alla svenskar i harutländsk bakgrund. Att svenskar inte bara är blåögda,blonda och blågula utan också mörkhåriga och mång-kulturella märks alldeles för litet i kulturlivet. Väns-terpartiet menar att det behöver visas mer av deninvandrade kulturen på gallerier, teatrar och museer-na. Det är därför viktigt att vi satsar ännu litet mer påkultur.Om vår utökade ram hade gått igenom hade vi sat-sat på just detta. Vi hade satsat på kvinnomuseum,arbetsplatsbibliotek, folkbildning, kulturskolor, friagrupper, amatörkultur, barnkultur, kulturminnesvård,m.m. Vår ram är större än rege-ringens budgetförslag och störreän budgetförslag. Jag vill säga det så attni vet, eftersom jag tror att det låtersom om vi är väldigt ense i kulturdebatten. Men detskiljer sig väldigt mycket åt i fråga om hur vi vill gepengar.Vänsterpartiet vill också att den privatfinansieradekultursektorn skall utredas. I vår reservation 7 skrivervi att de privata kulturutgifterna är mycket stora ochatt det är främst de offentliga utgifterna som hittillshar utretts. anser att det behöver tyd-liggöras hur sambandet mellan exempelvis folkbiblio-teken och bokhandeln är och vilken betydelse mu-sikskolorna och kulturskolorna har för musikbran-schen och hur de privata kulturpengarna fördelasmellan män och kvinnor. Detta är frågor som vi villha svar på genom en utredning.Eftersom vår kulturminister är här ser jaggärna att hon också kommer in på dessa frågor och atthon talar om hur Socialdemokraterna ser just på kul-turen som demokratibärare och som medel att utjämnaklass- och könsorättvisorna i samhället.Jag vill ställa en fråga till kulturministern. Den12 december håller möte om hur detstatliga stödet till de regionala kulturinstitutionernaskall fördelas. Jag väntar med spänning på vad resul-tatet blir.Det regionala kulturstödet har ju diskuterats en heldel. Jag undrar om kulturministern är beredd att aktivtbidra till att statsteatrar av god kvalitet säkerställs ihela landet.Är kulturministern beredd att mot bakgrund av er-farenheter av det reformerade bidragssystemet bättrefrämja kontinuitet, ensembleteater och fasta anställ-ningar för administrativ och teknisk personal ochockså upprätta en rimligare balans mellan fast ochtillfälligt anställd personal på våra länsteatrar? Ärkulturministern lika säker som jag på att statsbidragetinte, eller i väldigt liten omfattning, kommer att utgåjust till , som har debatteratsmycket ? Är det inte just föratt fördela hit som kulturministern har undanhållit26 av budgeten?Anf. 11 ():Fru talman! Kära ledamöter i kulturutskottet, åhö-rare och kulturminister! Jag börjar med att yrka bifalltill budgetreservation i dess helhet. Jaggör det därför att jag inledningsvis vill fokusera på,som vi i anser, det faktum att vi har rådmed länsmusik för barnens och hela Musiks-veriges skull. Det finns kanske ingenting som ger såmycket tillbaka som en krona till musik. Varje kronager väldigt mycket tillbaka. Däremot anser vi att detär direkt felaktigt att ge av skattebetalarnas pengar tillLO, TCO, , och för uppsökande verksamhet bland arbetslösa.Vad är det här för galen kulturpolitik? Är inte social-demokraterna och centerpartisterna rädda om sittrykte? Tänk om någon uppfattar detta som muta!Vi talar om solidaritet och kärlek som överordna-de samhälleliga värderingar. Medmänsklighet skallutgöra en grund för handling. Hur kan det då kommasig att endast ett fåtal människor tycks låta sig påver-kas av detta i det praktiska livet? Kan kulturarbetarenöka människans förståelse för sitt eget handlande, ökahennes delaktighet och ansvar i samhällsbygget? Ja,det tror vi. Vi i menar att inte hela män-niskan har hunnit med i den alltmer accelererande ochsnabba materiella utvecklingen. Andlighet och mystikhar rationaliserats bort på vägen. Urgammal kunskapom människan och hennes sammanhang tillsammansmed naturen har fallit i glömska. Många söker i dag.Man lockas än hit, än dit. Man upplever främlingskapoch utanförskap och bygger upp egna kulturella nor-mer - vi och de.Jag vill påstå att det människan gör i det yttre motmoder jord också återspeglas i det hon gör alldelessjälv mot sitt inre; ett yttre kalhygge står för ett inrekalhygge.De största krigshoten är de sociala skillna-derna i världen, ekologisk utsugning och förstörelse. Idet kulturella dynamiska växelspelet mellan att värna,vårda och visa vårt kulturarv finns också framtidenmed alla dess möjligheter. Sång, musik, drama, bildoch rumslig delaktighet, att se och att ge, har avgö-rande betydelse för mänsklig tillväxt och för an-svarstagande. Respekt för naturen är detsamma somrespekt för människan själv. Därför vill vi komplette-ra ett av de kulturpolitiska målen med att visa på enlångsiktigt hållbar livsstil med minskat beroende avmyndigheter och snävt marknadstänkande. Med dettayrkar jag bifall till reservation 1 avseende mom. 1.Fru talman! När det lilla barnet skrattar kommersjälen till barnet, enligt gammal grekisk tro. I gårkväll på sade att intelligensenföds med skrattet. Jag som alltid har hävdat att detskall vara kul att gå i skolan kände mig genast styrkt.Kanske är skolan vår allra viktigaste kulturförmedla-re. Det är där som vår framtid formas i det nya. Detfinns åtskilligt att göra - mer än som görs. Dethandlar om att bjuda eleverna goda förebilder i konstoch drama och om att låta dem själva vara med ochgestalta.Vårt första språk var kanske just mimteatern. Bar-nets första steg kan, tycker jag, mest liknas vid dans.Här menar jag att det är synnerligen viktigt att kultur iskolan inte bara så att säga blir ett snuttifierat inslag,utan självklart skall kulturen genomsyra allt arbete iskolan. De båda hjärnhalvorna behöver få näring avoch ge näring till varandra . Här stöttar vi enreservation som är gemensam för , i har den bestämda uppfattningenatt investeringar i kulturell verksamhet inte är enbudgetbelastning utan en framtidsinvestering. Varjesamhälle som vill bevara eller locka till sig ekono-miska aktiviteter behöver visa upp satsningar på kul-turella insatser, på möjligheter för människor att näradelta i kulturella aktiviteter. Trots det går endast enblygsam summa, av de statligamedlen, till kultur. Men vi får så mycket för varjeinsatt krona. Detta kan icke betonas tillräckligtmycket.I realiteten behöver våra institutioner faktiskt görabesparingar fastän de har lyckats få sinaanslag på en något så när rimligt jämn nivå. Sammabelopp skall ju finansiera ökade hyreskostnader ochlöner. Effektivisering är ett honnörsord. Den statligalönekompensationen ger bara minimalt tillbaka. Detgör att ett lönepåslag innebär att färre får arbeta mera.Det finns nämligen inte längre så mycket mer att sparapå än just människor. Några till får helt enkelt spar-ken. Det här är genomgående i hela samhället. Detdagsaktuella läget är mer ansvar, mer jobb, störrekrav på föräldrar, mindre tid för barn osv., samtidigtsom en stor grupp människor ställts utanför samhäl-lets gemenskap. Den ekvationen går inte ihop.När vi forskar om äldre samhällen bedömer videm efter deras sociala arrangemang, deras relationer,de konstföremål som man omger sig med och denarkitektur som människor har valt att bosätta sig i. Såkommer också andra att bedöma oss. Ett samhälle kanvara hur funktionellt och effektivt som helst, men utanett blomstrande kulturliv kan det knappast räknas somlivsbejakande eller ens framstående.Fru talman! Det kanske inte är mera kulturpolitiksom just nu behövs, utan det kanske handlar om enimplementering av kultur i det dagliga livet. Vad visom politiker kan bistå med är att fördela de ekono-miska resurserna så att de inte endast räcker till attförvalta och bevara utan också till att skapa och växa.En solidarisk kulturpolitik innebär att mer satsas pådem som har mindre resurser eller som av andra orsa-ker har svårt att ta del av kulturutbudet. Därför är detockså viktigt att biljettpriser hålls på en rimlig och lågnivå. Alla skall ha råd att besöka teater, dans, konser-ter och museer.För att enkelt kunna överblicka vad det kostar attförvalta nationellt intressanta byggnader, t.ex. Natio-nalmuseum, vill vi separera kostnaderna från denpraktiska verksamheten till produktion av utställning-ar. Utskottets ledamöter behöver få relationsförhål-landena enkelt redovisade. Vi ställer oss också frå-gande inför marknadshyressättning på s.k. nyttoloka-ler.Fru talman! Kultur är en viktig kunskapskälla somkan hjälpa oss att öka vår förståelse för varandra ochden tid vi lever i. Vi vill hålla alla dörrar öppna församspel mellan äldre och yngre och ny svensk kultur.Det är i mångfalden identiteten stärks.Möte i musik och dans är kanske det allra innerli-gaste sättet att närma sig okända kulturyttringar frånhela världen. Det känns i hela kroppen hur lika viegentligen är i all vår olikhet när vi hör på musik. Härmåste jag nämna det som jag kanske tycker är bådedet mest fascinerande och det mest skrämmande: dentotala likriktning som pågår överallt. Samma typ avprogram och nyheter matas ut över hela världen. Denhär likriktningen borde rimligen snart mötas av eninternationell motattack, kravet att få vara just den jagär. Och vem är just jag? Det sökandet är redan pågång inom vissa delar av samhället. I annan del avsamhället hårdnar livsbetingelserna alltmer.