prot · GK0964 · 1997-02-12 00:00:00 — Anledningentill detta är att allvarlig ekonomisk brottslighet, inne-fattande också grova miljöbrott, kräver operativainsatser av sådan kvalificerad art att en enhetligmyndighetsstruktur och ledning är nödvändig.Jag beklagar att inte längre vadjag förstår står bakom det förslag om en mera fristå-ende ekobrottsorganisation som fördes fram i rege-ringens ekobrottsberedning.När det gäller kampen mot miljöbrotten är detviktigt att betona att de ses som en del av kampen motden ekonomiska brottsligheten. Detta är en brottslig-het som ytterst hotar det demokratiska samhället.Miljöbrotten har samma karaktär som traditionellekobrottslighet på så sätt att brottet begås i närings-verksamhet och utgör ett utpräglat vinningsbrott.Bekämpandet av miljöbrotten kräver särskild kompe-tens och en avancerad organisationsstruktur.Det är viktigt att uppbyggnaden och verksamheteni ekobrottsmyndigheten får de resurser som krävs såatt inte resurser tas från den övriga verksamheteninom rättsväsendet.Herr talman! som man bör arbeta på attfå fram bättre metoder och system inom beskattningenför att motverka skatteundandragande och effektivise-ra kampen mot ekonomisk brottslighet är det mycketviktigt att inte rättssäkerheten vid beskattningen fårstå tillbaka när nya åtgärder övervägs. Rättssäkerhe-ten kräver regler som är så fasta och klara att med-borgarna kan förutse och förstå konsekvenserna avsina handlingar och bedöma var gränsen går mellanvad som är tillåtet och vad som är förbjudet.Regeringens planer på en ny skatteflyktslag ingerstark olust i företagarkretsar. Skall de mindre företa-gen våga satsa på måste de ha klara och fastaspelregler.Sverige behöver en kraftig förstärkning av rättssä-kerheten. En total översyn av rättssystemet för attgarantera rättssäkerheten är nödvändig.Kampen mot den ekonomiska brottsligheten gårvidare. Vägen till ett totalt sanerat samhälle, fritt fråndenna typ av brottslighet, är mycket lång. Arbetet motden ekonomiska brottsligheten börjar i , ilagstiftningsprocessen. Vi politiker har ett stort ansvarnär det gäller utformandet av de lagar som skall till-lämpas. Lagarna skall vara utformade så att de vinneracceptans bland dem som berörs av lagstiftningen.Det är viktigt att lagarna är kraftfulla, praktiskt an-vändbara och förutsebara.Jag står bakom samtliga reservationer från Krist-demokraterna till betänkandet, men yrkar endast bifalltill reservationerna 1 och 7.Anf. 84 (mp) replik:Herr talman! Jag vill dementera ordet omsväng-ning och att skulle ha gjort en omsväng-ning. Det är inte sant. Det som har gjorts är ett tydlig-görande. har stretat på med samma in-riktning under arbetet i justitieutskottet, och i vårmotion i samband med budgetpropositionen uttryckervi just dessa åsikter om att man inte bör skära nedmera på polisen eller på andra delar inom rättsväsen-det.Anf. 85 ()replik:Herr talman! Jag läste väl artikeln av BirgerSchlaug slarvigt då, men jag tyckte att han var djuptsjälvkritisk. Han skrev att måste göra uppmed den flummiga syn på detta som man inom partiethar haft och verkligen också kräva mer anslag till denhär verksamheten.Jag har inget minne av att har satsatnågra större summor utöver vad regeringen har satsatpå detta tidigare, så jag tror ändå att det rör sig om enomsvängning. Men jag välkomnar till rättsida.Anf. 86 (mp) replik:Herr talman! Jag behöver inte diskutera hur manläser en artikel. Det var väl mera inställningen tillpolisen och rättsväsendet som togs upp där, inte detsom berör i sitt anförande.Anf. 87 ():Herr talman! Den ekonomiska brottsligheten är ettallvarligt samhällsproblem - det har flera talare givituttryck för - och det är också en mångfasetteradföreteelse.På 80-talet var det skattebrottsligheten som stod ifokus. Ekobrottsligheten bedömdes som samhälls-skadlig främst därför att den undandrog staten skat-teinkomster. inser vi att ekobrottsligheten haren mycket vidare dimension än bara skattebrott.I första hand är det det seriösa näringslivet somdrabbas av ekonomisk brottslighet. Konkurrensen blirhelt snedvriden när vissa aktörer undandrar sig despelregler som gäller för alla, t.ex. genom att användasvart arbetskraft eller genom att undandra sig sinaskyldigheter gentemot leverantörer, anställda ochstatskassan. Både i och i andra länder finnsdet exempel på att vissa branscher blir så infiltreradeav ekonomisk brottslighet att seriösa företag heltenkelt slås ut. I förlängningen drabbas naturligtvisockså de anställda och statskassan av att seriösa före-tag går omkull.En annan aspekt på den ekonomiska brottslighetenär att affärsverksamhet som i och för sig bedrivs ilagliga former används för att tvätta pengar somkommer från brottslig verksamhet. På så sätt kan t.ex.vinsterna från narkotikahandel slussas in i affärsverk-samhet för att slutligen i många fall hamna i skattepa-radis någon annanstans i världen. Pengar från olagligverksamhet kan också användas för inköp av andelar iföretag som från början är seriösa. I vissa länder arbe-tar den organiserade brottsligheten mycket målmedve-tet på det sättet och har på sina håll kunnat läggaunder sig nästan hela branscher, åtminstone i vissadelar av världen.Sådan är hotbilden , och det är naturligtvis enutomordentligt allvarlig hotbild. är denekonomiska brottsligheten ett stort samhällsproblem iSverige, främst därför att den rycker undan fotfästetför den seriösa näringsverksamheten. Med ökad inter-nationalisering växer problemen. Dörrarna öppnas förden internationella ekobrottsligheten, också den sombedrivs inom maffialiknande organisationer i vissaländer.Jag vågar påstå att det är av stor vikt för upprätt-hållandet av ett demokratiskt och öppet samhälle somdet svenska och för det svenska näringslivets fortsattafunktionssätt att vi skyddar oss mot den här utveck-lingen.För regeringen är insatserna mot den ekonomiskabrottsligheten en högt prioriterad fråga. I april 1995antog regeringen en strategi för samhällets åtgärdermot den ekonomiska brottsligheten. Den strategin harsedan också ställt sig bakom.Jag skall inte ägna debatten i kammaren åtatt försöka nåla fast någon vid ansvaret för misslyck-andet tidigare. Jag tycker att den debatten tjänar fögatill. Det finns ett och annat att säga om det också. Jaghar konstaterat att det finns avväldokumenterat fiasko bakom oss. Med det har jagväl också fördelat ansvaret över både borgerliga re-geringar och tidigare socialdemokratiska regeringar.Den strategi som antogs innefattadeett brett och mycket omfattande program av åtgärderav skilda slag. Delvis handlar det om åtgärder inomrättsväsendet och inom den offentliga verksamheten iövrigt. Myndigheterna måste prioritera ekobrottsbe-kämpningen högre och bli mer effektiva i det arbetet.Det handlar exempelvis om att förbättra organisa-tionen, myndighetssamarbete, arbetsmetoder och attkraftigt höja myndigheternas kompetens.Regeringen har initierat ett intensivt utvecklings-arbete inom rättsväsendet när det gäller dessa frågor.Regeringen har också initierat ett mycket brett arbetemed att förbättra och effektivisera lagstiftningen, ifrämsta hand för att förebygga den ekonomiskabrottslighetenEn central fråga i den strategi som presenterades1995 var myndighetsorganisationen. har vi lagtfram ett förslag om ett inrättande av enekobrottsmyndighet. kommer det också attpresenteras ett detaljerat förslag om inrättandet av enskattekriminal från den 1 januari 1998.Med ekobrottsmyndigheten råder man bot på ettav de största problemen inom ekobrottsbekämpning-en, nämligen den splittrade myndighetsorganisatio-nen. har det trots lovvärda ansträngningar påmånga håll ibland varit svårt för myndigheterna attarbeta tillräckligt effektivt tillsammans. Myndigheter-na har gjort olika prioriteringar, vilket har lett tillflaskhalsar och stora arbetsbalanser.Det har också varit svårt att bygga upp och behållaen spetskompetens inom viktiga områden såsom t.ex.miljöbrottslighet, databrottslighet och internationellaskattebedrägerier. Jag kan försäkra både och som har berört miljö-brottsligheten att det organisationsarbete som är igång inför ekobrottsmyndighetens bildande och prak-tiska igångsättande ocksåinnefattar frågan om hur miljöbrottsligheten skallhanteras inom denna myndighetsorganisation. Det bliren myndighet både med en central organisation ochmed en organisation regionalt ute i landet. Därmedtror jag att önskemål och kravkommer att bli tillgodosedda när organisationen i sjön.Förutom att utreda enskilda brott - och detta ärviktigt - skall ekobrottsmyndigheten arbeta med ana-lysverksamhet. Bl.a. skall den försöka att i ett tidigtskede upptäcka nya former av ekobrott innefattandemiljöbrott samt sända ut varningar till företag, organi-sationer och myndigheter. Myndigheten skall ocksåfortlöpande ge förslag till lagändringar och andraåtgärder för bekämpning av den ekonomiska brotts-ligheten.Det finns ingen som bakåt i tiden har svarat för detanalysarbetet eller som har - om jag får uttrycka detså - legat på framkant när det gäller att bekämpa denekonomiska brottsligheten. Det gäller att se företeel-serna och ingripa fort, inte bara med brottsutredningarutan också med förslag till lagändringar och förebyg-gande verksamhet.Som jag nämnde kommer vi också attpresentera ett förslag till inrättandet av en skattekri-minal. Enkelt uttryckt innebär det att man på skatte-myndigheterna kommer att inrätta särskilda skatte-kriminalenheter som skall ha i uppgift att utreda renaskattebrott. och farhågor angående rättssäkerheten med ettsådant förslag. Jag förstår inte den argumentationen.Vi är ju inte det enda land som har slagit in på denvägen. Jag beskyller inte för att ha bristanderättssäkerhet eller som har haftnågot som man kallar för Steuerfahndung, en skatte-brottsutredande verksamhet inom sin skatteförvalt-ning. Det finns även andra exempel runt om i världen.I finns det en tullkriminal som svararför liknande uppgifter inom tullens område där poli-sen inte är inblandad.Det finns alltså paralleller. Självfallet måste en or-ganisation av den här typen omgärdas med rättssäker-hetsgarantier så att man inte blandar ihop den fiskalautredningen med brottsutredningen. Men detta är meren organisationsfråga och en praktisk fråga att lösa,och jag ser inte det som något större problem.Ekobrottsmyndigheten och skattekriminalen ärlångt ifrån de enda åtgärder som regeringen vidtarmot den ekonomiska brottsligheten, vilket ocksåframgår av lägesrapporterna. Jag kan nämna någraexempel på vad vi hitintills har gjort.Näringslivet har fått bättre service från Patent- ochregistreringsverket för att kunna upprätthålla kravenpå en god affärskontroll. Näringsförbud har gjortsobligatoriskt vid grov ekonomisk brottslighet ochförbudstiden har förlängts. Effektiva regler mot skat-tebrott har införts och den gamla skatteflyktslagstift-ningen har återinförts provisoriskt.Alice efterlyste ett förverkligande av deförslag som kom från . Detkommer att läggas fram en lagrådsremisssom tar upp just de frågor som nämnde,nämligen tredje mans-revisionen och frågan om huröverraskningsrevisioner skall utföras. Det finns ocksåen del andra förslag när det gäller skattekontroll.Riksdagen får tillfälle att lagstifta i den frågan redanunder våren.Flera andra åtgärder är på gång. Bl.a. pågår det ettarbete med att skärpa reglerna om penningtvätt, att seöver möjligheterna att komma åt bolagsplundring - eninte alldeles enkel fråga - att åtgärda bulvanförhål-landen, att skärpa kraven vid offentlig upphandling,att ytterligare öka skattekontrollsinsatserna särskiltnär det gäller momsbedrägerier, borgenärsbrott, före-tagsbot och förverkanderegel och av brott.Detta är några exempel på andra åtgärder där riksda-gen får möjlighet att ta ställning under det här åreteller under 1998.Herr talman! Som jag har visat med denna över-sikt pågår det ett mycket intensivt arbete när det gällerbåde organisation och lagstiftning för att förbättrasamhällets möjligheter att ingripa mot den ekonomis-ka kriminaliteten. Det är viktigt att ha klart för sig attdet rör sig om ett sammanhållet grepp. ägna-de vi oss åt att tillföra litet resurser här och där, attgöra någon lagstiftningsförändring här och att genom-föra en organisationsförändring där, och detta utan attha ett samlat perspektiv. har vi tagit ett samlatgrepp som jag tror kommer att göra det möjligt föross att mycket effektivt angripa den ekonomiska kri-minaliteten.Låt mig sedan mycket kort beröra några av de re-servationer som har avgetts och som jag inte har be-rört i översikten.Jag börjar med reservation nr 1 från kristdemokra-terna om ekobrottsmyndigheten. Det förslag tillekobrottsmyndighet som har presenterats uppfylleralla de krav som fanns i den rapport som lämnadesom en effektivare ekobrottsbekämpning för drygt ettoch . Precis alla kraven uppfylls. Detär fråga om en i hög grad självständig myndighet meden egen generaldirektör, visserligen formellt sett sor-terande inom åklagarväsendet, med stora resurser tillsitt förfogande. Jag ser egentligen inte någon störreskillnad mellan det ursprungliga förslaget, kristdemo-kraternas förslag och det förslag som kommer attsjösättas.När det gäller resurserna som tas upp i reservationnr 4 måste jag säga att resonemang ärnågot ihåligt. Det är inte skillnaden mellan 17 300poliser, 17 500 poliser och 17 800 poliser totalt ilandet som är avgörande för våra möjligheter att be-kämpa den ekonomiska brottsligheten. Det är frågaom vilka resurser som man inom den ramen satsar påbekämpning av den ekonomiska brottsligheten.Jag vill bara erinra - och det är denenda polemik som jag skall föra med henne när detgäller historien - om att när var justi-tieminister var resurserna för ekobrottsbekämpning påen betydligt lägre nivå än vad de är . Och varförhar vi då fått bättre resurser? Jo, därför att socialde-mokraterna i slutet av sin oppositionstid inför /94 fick igenom ett krav i kammaren på skulle satsa ytterligare inompolisen för ekobrottsbekämpning, något som modera-terna och gick emot.Det handlar ju så klart om ifall vi lyckas skyddadessa resurser och om att se till att de är garanteradeför framtiden. Det kommer vi att göra med den nyaekobrottsmyndigheten. Ett stort problem i slutet på80-talet var ju att vi införde den fria resursanvänd-ningen inom Polisväsendet, som gjorde att man lokaltute i landet valde att prioritera bort ekobrottsbe-kämpningen. Man flyttade resurser för ekobrottsbe-kämpningen till annan typ av brottsbekämpning. Manföljde helt enkelt inte de riktlinjer som statsmakternalade upp för prioriteringen av polisens resurser. Menmed ekobrottsmyndigheten skyddar vi nu resurserna.Det har skett en ganska kraftig ut-byggnad av resurserna på både polis- och åklagarsi-dan, och det har tillförts specialister i form av ekono-mer och personer med annan specialistkompetens.Skattekriminalens organisation liksom frågornaom miljöbrott har jag berört. Jag har också berörtfrågan om den utökade skattekontrollen.Herr talman! Jag vill med detta yrka bifall till ut-skottets hemställan och avslag på samtliga reservatio-ner.Anf. 88 () re-plik:Herr talman! Det är glädjande att nu höra uttala att den nya ekobrottsmyndighetenockså skall omfatta en organisation för hanteringen avmiljöbrotten. Vi reservanter tyckte att skrivelsen varmycket tunn och att skrivningarna var svaga. Majori-teten i utskottet ville inte betona vikten av att det finnsresurser för detta arbete i form av särskilt välutbilda-de, kompetenta personer. Det behövs också en totalstrategi för bekämpning av miljöbrotten, dels förförebyggande bekämpning, dels för hur miljöbrottenskall beivras. Det kanske är ett resultat av vår reser-vation att vi nu får detta mer tydliga uttalande. Menvarför kunde ni inte gå med på detta redan från bör-jan?Anf. 89 () replik:Herr talman! Det framgår ju av regeringens skri-velse att till ekobrottslighet räknas också miljöbrotts-ligheten. Det står på ett par punkter, bl.a. under fråganom effektivare myndighetsstruktur och en nyekobrottsmyndighet. Men det kanske inte är det antalgånger som miljöbrott nämns i skrivelsen som är detavgörande utan mer kvaliteten.Anf. 90 () re-plik:Herr talman! Jag tror nog att vi med tiden kommeratt kunna bli överens. Men det handlar ju inte bara omatt nämna att miljöbrott ingår i ekobrottsligheten, utandet bör också framhållas att det krävs specifika resur-ser, både personella och ekonomiska, och en organi-sation för den särskilda organisationen.Anf. 91 () replik:Herr talman! Det är riktigt att det krävs personellaresurser. Framför allt kanske det krävs kompetens.Under de senaste åren har ändå utbildningen när detgäller miljöbrottslighet byggts ut för både poliser ochåklagare. Jag ser framför mig att den nyaekobrottsmyndigheten kommer att ha förutsättningaratt med kompetensutbyggnaden och med tillförandetav specialister också angripa miljöbrottsligheten påett effektivare sätt än för närvarande.Anf. 92 () replik:Herr talman! tog bl.a. upp atthan inte kunde förstå vår reservation om tillräckligtmed resurser. Jag skulle kunna föra en lång debatt,men det tillåter inte tiden. Det räcker egentligen attkonstatera att den socialdemokratiska regeringen har drivit igenom besparingar på rättsväsendetpå . Att därefter säga att det kommeratt kunna bli mer resurser har jag svårt att föreställamig att någon kan tro på.Jag skulle vilja göra ett litet förtydligande. tog också upp frågan om vår skepsis skattekriminal. Jag nämnde rättssäkerhetsaspektensom ett exempel. Men jag sade att vad vi bl.a. ocksåoroar oss för är uppsplittringen av resurser av precissamma orsak som gjorde att vi inte kunde ställa ossbakom den ursprungliga tanken på en friståendeekobrottsmyndighet. Men den förändring som harskett är i enlighet med vårt synsätt. jämförelsen med att det finns en tullkriminal,så vi kan ju fortsätta på den vägen. Det är faktiskt såatt vi moderater har motionerat om att gränsdragning-en mellan tull och polis skall förändras, så att de po-lisiära frågorna inom tullen överförs till polisen. Detfinns alltså en klar logik och ett klart samband mellanvåra olika förslag.Anf. 93 () replik:Herr talman! Till resurserna igen: är det 380poliser och ett åttiotal åklagare som sysslar medekobrottsbekämpning. Till detta kommer 30-40 eko-nomer inom polisen och kanske tio inom åklagarvä-sendet. Resurserna är ungefär de dubbla mot vadde var när var justitieminister. Det är enföljd av att vi, som jag sade i mitt anförande, i den härkammaren lyckades driva igenom ökade specialrikta-de anslag för ekobrottsbekämpning till polisen. Detförklarar väl ändå litet grand bakgrunden. Det handlarju inte om den totala ramen, utan om hur mycket visatsar på just detta område. Här tror jag inte att GunHellsvik har haft några större ambitioner än vad rege-ringen har haft, utan kanske snarare tvärtom.Skattekriminalen igen: När vi under våren 1995räknade antalet ärenden i balans inom polisen kom vifram till att det av borgerligt regerandefanns 6 200 ärenden i s.k. passiv balans. Ärendena lågi högar i plåtskåp utan att vara åtgärdade. Merpartenav dessa var skattebrottsärenden och bokföringsbrott-särenden. Problemet har just varit att skattemyndighe-ten först har handlagt ärendena varefter det gjorts enbrottsanmälan. Därefter har de legat på polisensekobrottsrotlar. De olika myndigheterna har gjortolika prioriteringar när det gäller att tillsätta utred-ningsresurser. Dessa ärenden baseras ju nämligen oftapå revisionspromemorior från skattemyndigheterna.Genom inrättandet av skattekriminal klipper vi avdenna seriekoppling och lägger ansvaret på särskildaskattekriminaler i stället för på skattemyndigheterna.Det blir ett betydligt effektivare system.Anf. 94 () replik:Herr talman! Jag är övertygad om att vi är överensom att vi behöver en bättre samordning och en bättresamverkan. Men sedan skiljer vi oss i vår tro på omdet är nya myndigheter och nya organisationsgränsereller tryck på ökad samverkan som är avgörande.Sedan tillbaka till pengarna: ,det går faktiskt inte, i varje fall inte med mina ut-gångspunkter, att påstå att man kan se på ekobrotts-bekämpningen och resurserna för denna isolerat. Omman ökar resurserna för ekobrottsbekämpningen,vilket i och för sig är positivt, men gör tota-la besparingar på en miljard, kommer andra lika vik-tiga uppgifter - skydd för människors säkerhet, trygg-heten för enskilda individer - att bli lidande. Vi mo-derater kommer noga att följa den omfördelning av debristande resurserna som Socialdemokraterna genom-för. Vi återkommer så fort tillfälle ges med våra för-slag om totalt större resurser för polisen och för rätts-väsendet över huvud taget, så att också andra viktigauppgifter inom rättsväsendet kan av.Anf. 95 () replik:Herr talman! Det finns 17 300 poliser, trorjag. Det är 600 fler än vad angav sommål i sin första budgetproposition som justitieminis-ter.Anf. 96 ()replik:Herr talman! Jag tycker att ochjag använder samma argumentation för en friståendemyndighet. Det handlar om operativa insatser, led-ningsstruktur och att uthålligt få resurser till verksam-heten.Men sedan skiljer det sig när det gäller hur passlångt man är villig att gå med det här fristående. Viskulle från sida helst se att manbröt ut det helt och hållet, både från polisen och frånåklagarmyndigheten. Bara en sådan sak som att depoliser som är verksamma i den här myndigheten intekommer att bli anställda utan skall tillhöra polisentycker vi är en halvmesyr. Vi skulle vilja gå hela vä-gen och verkligen ha en fristående myndighet. Det ärskälet.Vår negativa inställning till skattekriminalverk-samheten skall inte tolkas som någon negativ inställ-ning till hur andra länder har gjort. Det finns ingentradition på det här området i , alltså attbrottsutredningar skötes av skattemyndigheterna. Omjag inte minns fel, var det också det som var skälet tillatt avvisade detta förslag.Det var en ny uppgift för här iSverige. Det är skälet.Anf. 97 () replik:Herr talman! Först till skattekriminalen. Jag tror juatt det är nödvändigt, när vi nu skall inrätta en skatte-kriminal, att det sker på ett successivt sätt, så att manhinner bygga upp kompetens och utbilda personal föratt just uppnå eller tillgodose rättssäkerhetsgarantin.Det är ju en viss skillnad mellan att göra en fiskalutredning och att göra en brottsutredning. Därför ärdet viktigt att man både satsar på kompetensutbygg-nad och utbildning och att man sjösätter det här i ensådan takt att skatteförvaltningarna successivt kanbygga upp sin verksamhet på det här området.Det förslag vi kommer att presentera bygger ocksåpå det tankesättet. Där kan jag inte se något hinder tillatt vi i skulle utnyttja denna möjlighet, sompå ett så effektivt sätt skulle förbättra våra förutsätt-ningar att komma åt skattebrottsligheten. Andra län-der har det ju, och vi har faktiskt också en viss erfa-renhet av motsvarande verksamhet i när detgäller tullkriminalens arbete.Anf. 98 ()replik:Herr talman! Det får vi återkomma till när vi fak-tiskt har förslaget på bordet, men vår grundinställningär mycket skeptisk när det gäller detta förslag. Vi fårgranska det noga när det kommer.Anf. 99 (mp) replik:Herr talman! säger här att jagnog skall bli nöjd, men då skall det mycket till. Detfinns ju alltid gradskillnader och tolkningar i begrep-pen. Jag är mycket bekymrad. Det är som IngbrittIrhammar sade: Varför kunde vi inte skriva in det häri betänkandet, ?Det står endast att kvalificerad miljöbrottslighetskall tas upp, och vad är kvalificerad? Jo, i Lars-ErikLövdéns ekoutredning står det också att det måstevara stora industrier och viktiga anläggningar. Det ärdet som bekymrar mig. Varför kunde vi inte i betän-kandet göra en skildring av hur det skall gå till? Dåskulle jag känna mig litet mer på säker mark.Anf. 100 () replik:Herr talman! Jag blir ju nöjd om blir nöjd i alla fall.Anf. 101 () replik:Herr talman! sade att det härförslaget nu har gått på lagrådsremiss när det gällerskattelagstiftningen och att det här kommer att kommainom kort. Jag undrar bara om meddetta menade att just de förslag som finns i reserva-tionerna kommer att finnas med i det här förslaget.Anf. 102 () replik:Herr talman!