prot · GK0966 · 1997-02-14 00:00:00 — Det är klart att eninternationell lågkonjunktur bidrog till att fickproblem, men det var också en inhemskt genereradpolitik som försatte i oerhörda svårigheter.En av de avgörande svagheterna i den regeringenspolitik, där var ansvarig för skattepoliti-ken, var just att man trodde att stora skattesänkningarriktade till höginkomsttagare och kapitalägare, tillstrategiska grupper som man hoppades skulle dra ossandra ur krisen - det var fråga om riktade skatte-sänkningar av stort format som var ofinansierade ochsom ökade budgetunderskottet - skulle leda till till-växt och nya jobb.Få tror det . Vi har haft ett fullskaleexperi-ment i med en sådan politik. Det ledde tillstatsfinansiellt kaos, stigande räntor och utslagning avföretag. Det ledde till 50 000 konkurser och en halvmiljon förlorade jobb. Det var den skattepolitik dendåvarande regeringen bedrev. Det är märkligt attuppleva att , när man läser deras motio-ner om skattepolitiken, vill pröva detta igen. Man harprövat ett fullskaleexperiment. Empirin, verkligheten,har visat vad det resulterade i; kaos och massarbets-löshet. Ändå vill man pröva det igen.Skillnaden nu är att man har insett att det inte gåratt dra exakt skattepolitik en gång till. måste mankrydda med någonting. Man kör med litet Hans-och-Greta-politik. Den elaka häxan försöker locka in bar-nen i pepparkakshuset genom att erbjuda en pep-parkaka. Då finns litet skattesänkningar även för låg-inkomsttagare med. Det var det ju inte under denborgerliga regeringsperioden sist, men kryddarman sina gamla förslag med detta och hoppas få upp-slutning.Skattehöjningarna har varit nödvändiga för att taSverige ut ur det statsfinansiella moraset. Det tror jagatt de allra flesta av medborgarna kan vara överensmed socialdemokratin om. Att sanera statsfinansernamed nästan bara genom att draned offentliga utgifter skulle ju drabba låginkomstta-garna, de som har svårt att få det att gå ihop, oerhörthårt.Att använda skattepolitiken till att fördela bördor-na rättvisare är ju nödvändigt. Därför har vi varittvungna att höja skatter för . Vihar gjort det för att se till att även de som har godainkomster är med och delar på bördan. Värnskatten ärett exempel på detta, återställandet av kapitalskattenett annat och den minskade avdragsrätten för pen-sionsförsäkringen en tredje. Detta har vi gjort för attfaktiskt hålla ihop samhället och för att se till att allaär med och bidrar.Den moderata skattepolitiken utgår ifrån att viganska radikalt skall sänka skatterna i . Degenerella skatterna, skattekvoten, skall helst nå nedtill . Det har varit med om att skri-va i en motion till för ett och ett halvt årsedan. De skall nå ned till 40 %.Jag är inte säker på när vill genom-föra detta, men 1998 skulle det innebära skattesänk-ningar på och alltså minskadeoffentliga utgifter med . Då harvi ingen generell välfärdspolitik längre. Det kan BoLundgren och jag vara överens om. Då måste manrikta insatserna väldigt kraftigt mot låginkomsttagare.Vad skapar det, ? Vad skapar man medatt överge generell välfärdspolitik och rikta fattig-vårdspolitik mot dem som bäst behöver insatserna?Jo, man skapar fattigdomsfällor. Det blir enormamarginaleffekter. Att få en ökad inkomst i det läget,när den generella välfärdspolitiken är borta och manhar mer av selektiv socialpolitik, kommer att innebäramarginaleffekter på uppemot 100 %.Är bekymrad över marginaleffekterför låginkomsttagare, bör han överge den socialpoli-tiska inriktning han har. Ställ upp på generell väl-färdspolitik! Det ger minst fattigdomsfällor.Anf. 51 BO ():Fru talman! Jag vet inte om medgenerell välfärdspolitik menar neddragna bidrag tillhandikappade för assistentersättning eller försämradeänkepensioner till dem som inte kan ändra sin eko-nomiska situation. Ni ville ju t.o.m. minska barnpen-sionerna. Men det lyckades vi i oppositionen stoppa.För mig är det viktigt att staten tar ett ansvar för demsom verkligen behöver vårt gemensamma stöd. Ochdet är dessa grupper. Men det är lika viktigt för migatt de som egentligen inte behöver stöd, annat än pågrund av att skatterna är för höga, får tillbaka sinekonomiska självständighet.Egentligen förvånar det mig väldigt mycket att sehur socialdemokratin har utvecklats. Min farfar varunder ordförande för . När jag läser vad han skrev i sina dag-böcker om vikten att frigöra människorna, att se tillatt de kunde stå på egna ben ekonomiskt och att ha etteget ansvar men alltid kunde få hjälp när det behöv-des, har jag stor sympati för det. Det är samma vär-deringar som jag präglas av. Men när att få ta in 60 miljarder i skattehöjningar - 70miljarder om man räknar litet annorlunda, men detkan vi lämna där hän - gör han det därför att hansäger att han bättre, tillsammans med sin regering ochsina socialdemokrater, kan bestämma åt människornaän vad de själva kan. Där ligger det stora problemet.Det är också allvarligt att och denregering som han sitter i saknar insikt om problemen.Vi kan stå här och munhuggas om vems fel det enaeller andra var, men det är allvarligt om ni tror - vil-ket jag inte tror att ni gör - att ochKlas och alla andra som har beskrivit detmisslyckade 80-talet med bankkriser och ett budge-tunderskott som accelererade under tidsom skatteminister, före min tid som skatteminister,hade fel och om ni bortser från att detta orsakades aven felaktig politik , då går ni in i sammapolitik igen. Det är därför som vi ser arbetslöshetenöka. Det är därför som ni inte klarar av det som niegentligen har åtagit er gentemot människorna. Ensådan viktig sak borde väl ändå vara att se till attmänniskor får en ökad kontroll över sin egen vardag.Det allra första som jag skulle vilja fråga Sverigesskatteminister är: Vore det inte bra - vi kan diskuteramöjligheterna och tekniken - om skatterna kundesänkas, så att vanliga hushåll med normala inkomsterskulle kunna klara sig på sin egen lön och känna att dehar en ekonomisk kontroll över sin situation och attinte vara utlämnade åt att politiker i kommuner,landsting och stat skall klara det som de uppenbarli-gen inte klarar? Vore inte det ett mål att sträva efter?Det skulle vara intressant att höra det.Stå inte här och försök få i människor att de skat-tehöjningar som har genomförts drabbar några få somär rika. Det är det ju inte.Värnskatten och återinförandet av grundavdrag istatlig beskattning betyder netto 3-4 miljarder. Vartgår höjningen av egenavgifterna, som har en regressivverkan och som drabbar låginkomsttagarna mest - idet närmaste 15 miljarder?Löneskattehöjningen som höjer priser eller slår utjobben eller sannolikt åstadkommer bägge drabbar devanliga människorna, och särskilt de människor somhar låga inkomster. Detta handlar om 6-7 miljarder.Energiskatterna innebär ett antal miljarder, ochfastighetsskatten ytterligare ett antal miljarder.De skattehöjningar som är bredbasiga och somslår hårdast mot vanliga människor, det är dessaskattehöjningar som ni har genomfört. Att ni sedan har infört en värnskatt sominnebär att det finns risk att människor med kompe-tens flyttar från - vi har varnande exempelfrån - drabbar också låginkomsttagarna somär kvar i Sverige.Se till, , att skaffa insikten om deekonomiska sammanhangen. Då kanske vi kan fåbalans i ekonomin och bekämpa massarbets-lösheten. Det lyckas inte ni med.Anf. 52 Statsrådet ():Fru talman! Jag tycker att det tråkigt att se att BoLundgren har lärt så litet av de som han hade påsig i att sköta skatte-politik - att ha ansvaret att också se till att statensintäkter räcker till för de ambitioner som man har påutgiftssidan. bidrog tillsammans med deandra regeringsledamöterna aktivt till att fördjupakrisen och orsaka massarbetslöshet genom att föra enansvarslös skattepolitik. Det är klart att det gick attsitta i och föreslå sänkta skatter om manbortsåg från vad det innebar i den konkreta verklighe-ten - raserade statsfinanser, räntekaos, utslagna före-tag och jobb. Massarbetslösheten drabbar alltid hår-dast dem som har svagast ställning på arbetsmarkna-den, dvs. de som har lägst utbildning och de som harsämst inkomster.Det som ni åstadkom var enmassiv omfördelningspolitik. De som led mest var desom hade svagast ställning i landet. Det är arbete somär avgörande för fördelningspolitiken - ökad syssel-sättning, och det skall vara jobb med lön som mankan leva på. Det är det centrala.Regeringen har fått ägna avmandatperioden åt att städa upp i det statsfinansiellakaoset. Det hade inte varit möjligt att göra en utbild-ningssatsning på 10 miljarder i det läge som vi fickregeringsmakten med ett upplåningsbe-hov på ca 200 miljarder. Det hade inte varit möjligtför oss att säga att vi skulle låna ytterligare 10 miljar-der för att göra en utbildningssatsning. Vi var tvungnaatt först och främst komma ur det kaos som Bo Lund-gren hade varit med att skapa.Nu startar utbildningsrevolutionen -100 000 vuxenutbildningsplatser och 30 000 platser ihögskolan. Det kommer effektivt att bidra till bättrearbetsmarknad, bättre produktivitet och högre reallö-ner för människor som har en chans att få en plats påarbetsmarknaden. Det är ett exempel på vad en sam-lad och balanserad ekonomisk politik kan medföra,och då har det varit nödvändigt med skattehöjningarockså.Om det är något som den här perioden har lärtSverige så är det att om man genomför skattesänk-ningar utan att man orkar med att se till att få balans,så försätter man landet i svårigheter.Det är klart att även denna regering har föreslagitoch kommer att föreslå förändrade skatter och ocksåkommer att föreslå skattesänkningar. Men då skall detvara skattesänkningar som vi har arbetat ihop tillgenom att se till att vi får ett utrymme när vi har ettöverskott i budgeten. Att sänka skatter då vi ännu intehar balans, det leder ingen vart.Moderaterna har lagt fram ett budgetförslag sominnehåller ett antal skattesänkningar. Men man talarsällan om konsekvensen av dessa skattesänkningar.Vad betyder 8 miljarder mindre till kommunerna, BoLundgren? Det innebär att 30 000-40 000 arbetstill-fällen i kommunerna försvinner. Vad betyder det förde människor som får lämna jobben i kommunernaoch hamnar i öppen arbetslöshet och ekonomiskabekymmer? Det är ett exempel på vad era skatte-sänkningar kostar.På lång sikt vill ni sänka skatterna med 250 mil-jarder. Jag förstår inte att inte kommen-terar det. Jag har försökt att få flera moderater attkommentera det. Men ingen vill kännas vid denmotion som ni väckte i . BoLundgren vill sänka skatterna med 250 miljarder.Men berätta då också för kammaren hur ett samhälleser ut där man har sänkt skatterna med 250 miljarder.Vad har hänt med äldreomsorgen? Vad har hänt medutbildningen? Vad har hänt med sjukvården? Vad harhänt med socialförsäkringssystemen? Tror Bo Lund-gren att det innebär att låginkomsttagare har fått enbättre situation på något sätt?Anf. 53 BO ():Fru talman! Det kommer tyvärr att ta rätt lång tidatt sänka skatterna ned till den nivå som finns i nor-mala europeiska länder. Men det är en ambition somjag och mitt parti har. Vad får vi för samhälle då till-växten fungerar, då hushållen känner att de klarar sigpå egen hand i fråga om mycket som de behöverstöd och bidrag för, att de har ett eget självbestäm-mande, då har chans att koncentrera de of-fentliga insatserna, även med en offentlig sektor somär hälften av hela ekonomin, det ger nämligen ettskattetryck på ? Då finns det gott omutrymme att finansiera en bra äldreomsorg, en brasjukvård och ett bra stöd till dem som verkligen be-höver. Den politik som står för har julett till högre skatter, sämre bidrag och dessutomlängre vårdköer. Den modellen har ju prövats ochmisslyckats. Det är därför som det är så viktigt attThomas och andra försöker skaffa sig någoninsikt om vad som har inträffat.Vad innebär det att man chockhöjer skatterna?Thomas erkänner nu nämligen det. 60 miljar-der säger han själv, jag säger 70, men låt oss säga 60.Vad sade i valrörelsen om ensådan chockhöjning av skatterna? Han skrev i ett brev till väljarna:Vad skulle vi ha för intresse av att chockhöjaskatterna? Det ger varken fler jobb eller bättre eko-nomi för totalt sett.Ingvar hade alldeles rätt, men han doldeatt ni skulle göra det. Och vi sade ju att ni skullechockhöja skatterna.Under den tid som jag var skatteminister sänktesskatterna betydligt mindre än vad jag skulle ha önskatpå grund av det statsfinansiella läge som vi befann ossi bankkriser osv. Vi sänkte skatternamycket blygsammare än vad jag hade önskat. Det äringenting som påverkade eller gjorde något negativt ifråga om statsfinanserna och ekonomin. Tvärtom fickvi bättre förutsättningar för tillväxt.Men jag vill återigen fråga skatteministern klartoch tydligt: Anser skatteministern att det borde varaett politiskt mål att göra det möjligt för de flestasvenska hushåll att leva på sina egna löner?Anf. 54 Statsrådet ():Fru talman! säger att han inte riktigtfick sänka skatten så mycket som han ville under denborgerliga perioden. Det kunde alltså ha blivit ännustörre underskott och ännu större räntekaos. Tack ochlov fick inte som han ville i den rege-ringen. Kanske fanns det något mera balanseradekrafter - ja, det vet vi ju att det fanns.När det gäller valrörelsen vill jag påminnaBo Lundgren om det valmanifest som vi lade fram ivalrörelsen . Där sade vi klart och tydligt attegenavgifterna skulle höjas. Värnskatt skulle införasmed extra skatt över brytpunkten. Kapitalskatter-na skulle återställas. Aktieutdelningsskatten skullealltså inte längre vara , utan den skulle vara 30 %.Reavinstbeskattningen på aktier skulle återställas.Detta sade vi klart och tydligt till väljarna. Det varingen som, när vi i valrörelsen talade om vårskattepolitik, inte kunde känna till att detta skulle ske.Där var vi alltså mycket tydliga.Bo Lundgren, när vi talar om låginkomsttagareoch fördelningspolitik är socialpolitiken oerhört vik-tig. Skatterna är viktiga. En bra fördelningsprofil påskatterna är viktig, liksom hur vi bygger upp välfär-den. När nu strävar efter att sänka skat-terna med säger han att vi måstekoncentrera insatserna. Det vi då får är en selektivsocialpolitik som kommer att öka marginaleffekterna.Vad betyder det? Jo, om man är låginkomsttagare fårman ett visst stöd av , men om man fårbättre lön dras det stödet undan. Således kan vi fåmarginaleffekter på . På det sättetskapar man fattigdomsfällor.Jag skulle vilja råda att under helgenläsa litet grand. , professor i statsveten-skap i , har skrivit ? I boken går han igenom olika typer av modellerför att organisera socialpolitiken. Han är mycket tyd-lig när han utalar sig - att bedriva generell välfärds-politik leder till en mycket bättre standard för demsom har det sämst ställt än att bedriva den selektivavälfärdspolitik som vill genomföra. Dåförsvinner ju solidariteten med dem som har det sämstställt. Deras levnadsstandard trycks då ned, och deblir fattigare. Läs nämnda bok , så kan vidiskutera den nästa gång!Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellation 1996/97:144 omtjänstesektorns utvecklingAnf. 55 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att stimulera en expan-sion av tjänstesektorn och därmed öka antalet arbets-tillfällen i landet.Jag vill till en början säga att jag ser med stort all-var på det rådande arbetsmarknadsläget. Åtgärderriktade mot tjänstesektorn skulle kunna leda till attden inhemska efterfrågan i större utsträckning rikta-des mot mindre import- och kapitalintensiv verksam-het. Detta skulle kunna ge gynnsamma sysselsätt-ningseffekter. Stimulanser i form av sänkta skattereller subventioner till vissa delar av tjänstesektornskulle kunna leda till en konkurrenssned-vridning mellan de sektorer som omfattas av stödetoch den övriga delen av ekonomin. Finansieringen avstimulansåtgärderna skulle också kunna resultera ivälfärdsförluster. Nettoeffekten på sysselsättning ochvälfärd av sådana stimulanser är därför svår att upp-skatta.Eftersom effekterna av stimulanser riktade mottjänstesektorn är komplicerade krävs det en bred ochförutsättningslös samhällsekonomisk analys. Rege-ringen gav därför en särskildutredare i uppdrag att analysera de samhällsekono-miska effekterna av olika åtgärder som syftar till attstimulera utbud och efterfrågan på privat tillhanda-hållna tjänster. Utredaren skall speciellt studera åt-gärdernas förväntade effekter på arbetslösheten ochsysselsättningen i privat och offentlig sektor. I upp-draget ingår också bl.a. att studera olika regelföränd-ringars effekter på inkomstfördelningen och jäm-ställdheten mellan män och kvinnor. Om analysernaså visar skall uttredaren lämna förslag om vilka regel-förändringar som kan vara lämpliga. Utredningsupp-draget skall vara avslutat före i år.Regeringen kommer att noggrant studera utreda-rens slutsatser och de eventuella förslag som lämnas.Efter remissbehandling kommer rege-ringen att ta ställning till vilka åtgärder som kan varamotiverade.Anf. 56 ():Fru talman! Det finns flera skäl att diskutera frå-gor som rör tjänstesektorns utveckling i en vidaremening. Ett par av dem handlar om att det nu gälleratt finna lösningar för att öka människors möjligheteratt komma i arbete. Vidare finns det när det gällerbeskattningen av tjänstesektorn en direkt relation tillsvartsektorns möjligheter att ytterligare breda ut sig.Jag tänker inte här försöka definiera tjänstesektornsom en begränsad typ av arbetsguppgifter. Det går attföra en debatt om dessa frågor också i allmänna ter-mer.Magnus Henrekson drar i sin bok bl.a. slutsatsen att höga marginalskatter sanno-likt har en självständigt negativ effekt på entreprenör-skap, småföretagande och investeringar i humankapi-tal. Enligt pekar storleken påskattekilarna ut det svenska skattesystemet som enpotentiell huvudorsak till snedvridningar i både denbranschmässiga och den företagsstorleksmässigafördelningen av sysselsättning och produktion - enobservation som jag tror också är av intresse för dendebatt som vi nu skall föra.Statsrådet ger i sitt svar, för vilket jag beratt få tacka, inga direkta besked, utan han hänvisar tillden utredning som skall presenteras senare i vår. Detpolitiska livet vore emellertid tråkigt om det i varjedebatt hänvisades till pågående utredning. När väl enutredning är presenterad kommer statsrådet att sägaatt han funderar på den. Sedan kommer propositionenoch då har han funderat färdigt, så då är han inte be-redd att diskutera saken. Jag föreslår därför att vi taren diskussion här i alla fall. Det är det jag skallförsöka göra.I svaret pekar statsrådet bl.a. på risken för konkur-renssnedvridningar mellan de sektorer som omfattasav stödet och övriga delar av ekonomin. Jag vill i detsammanhanget peka på de risker för snedvridningarsom finns mellan redan existerande vit verksamhetoch den svarta. Den senare är sannolikt mycket omfat-tande. Den risken är troligen allvarligare än den somstatsrådet tar upp. Min första följdfråga blir därför:Hur ser statsrådet på förhållandet att tillväxtmöjlighe-terna för en hel del tjänsteproduktion hamnar i svart-sektorn i stället för att den skulle kunna skapa nya vitaarbetstillfällen? Vidare undrar jag om det inte är vik-tigt att också från sysselsättnings- och uppbördssyn-punkt värdera de snedvridningseffekter som jagnämnt.Jag vill gärna understryka att jag för egen del intetror att nya småföretag inom tjänstesektorn är denenda vägen när det gäller att skapa tillväxt och atterbjuda nya arbetstillfällen i landet. Vi får emellertidinte försumma den potential som finns inom tjänste-sektorn.Hultkrantz/menar i Ekonomisk debatt1995 att det finns skäl att noga överväga former föratt stimulera hushållens efterfrågan på tjänster. Enannan viktig slutsats som författarna drar är att denstörsta potentialen ligger i hushållstjänster som intetillhandahålls i hemmen och att det är särskilt angelä-get att diskutera villkoren för hushållens köp av priva-ta tjänster som ersätter neddragen offentlig konsum-tion.För egen del är jag angelägen om att debatten vid-gas just till att omfatta ett vidare perspektiv än vadden s.k. pigdebatten tyvärr lett till. Den debatten harju medfört en ideologiskt präglad låsning från Social-demokraternas sida. Jag är dock mera optimistisk närdet gäller möjligheterna att skapa arbetstillfällen ävenför tjänster som utförs i hemmen. arbetslöshetsprojektet i visar detta lik-som den marknad som uppstått genom att företagköper hemtjänster åt sina anställda, vilka får ta uppdet som en naturaförmån i beskattningshänseende.Uppgifter om förekomsten av en omfattande använd-ning av svart arbetskraft i hemmen talar också för attdet finns en efterfrågan.Fru talman! Mitt mål med den här debatten är attfå statsrådet att flytta fram sina positioner något. Detkan han göra genom att svara på de frågor som jag harställt plus ytterligare ett par följdfrågor, nämligen:Anser statsrådet att det finns en potential för enstörre tjänstesektor? Anser statsrådet att minskadeskattekilar ökar hushållens möjligheter att efterfrågadessa tjänster?Om vi kan bli överens på det principiella planettycker jag att vi har kommit en bit på vägen. I så falltror jag att vi sedan kan föra en konstruktiv debatt omhur skattesystemet rent tekniskt skall vara utformat föratt vi skall kunna nå dithän.Anf. 57 PER ():Fru talman! Det är väl intressant om vi kan föra ennågot så när saklig debatt om tjänstesektorn. Jag trorinte att det råder delade meningar om att det inomtjänstesektorn finns möjligheter till ökad sysselsätt-ning i landet. Frågan är bara hur man skall nå fram tilldet och, framför allt, hur vi skall komma förbi denlåsning som skett i debatten. Det är nog inte barasocialdemokratin som hamnat i ett låst läge, framförallt i pigdebatten, utan det har väl även Vänsterpartietdelvis gjort. Det blir känslosamt när man skall disku-tera ideologiska frågor kontra vad som är möjligtbeträffande marknaden. Man kan också närma sigproblematiken genom att formulera vissa frågor.Jag har försökt att formulera några frågor för attsedan kunna gå vidare för att avgränsa där jag tyckeratt debatten bör hamna, och inte bara jag utan ävenenligt de expertrapporter som utred-ning har lagt fram kommer debatten att hamna där.Vilka områden kan vi tänka oss att subventionera avrent ideologiska skäl? Ökar marknaden om branschensubventioneras? Det är nämligen väldigt viktigt. Hurpåverkas sysselsättningen av subventioner? Det ärinte nödvändigt att sysselsättningen påverkas nämn-värt även om marknaden ökar. Hur påverkas svartar-betet om branschen subventioneras?De här frågorna har jag försökt besvara i en egenliten PM. Jag har kommit fram till vissa saker somganska väl stämmer överens med den förhandsinfor-mation man fått från utredning. Omjag förstått de sakkunnigrapporter som publi-cerats rätt är det så att om man t.ex. hade bytt ut mat-momssänkningen mot en sänkning av restaurangmom-sen, kanske det sysselsättningsmässigt hade varitbättre. Matmomssänkningen hade kanske inte ettsysselsättningspolitiskt syfte utan snarare syftet atthålla nere KPI.Jag skulle vilja rikta dessa frågor till skatteminis-ter . Vad anser om det somhittills publicerats av tjänsteutredningen, t.ex. atttimpenningen på hushållstjänster osv. skulle behövavara för att det över huvud taget skullevara lönsamt att subventionera dem? Det är nämligensådana siffror som diskuterats. Först då skulle detkunna få effekt när det gäller att minska den svartasektorn inom de direkta hemtjänsterna.Jag skulle också vilja fråga skatteministern utifrånsamma rapporter inom vilka delar av tjänstesektornsom kan se sysselsättningsbe-främjande incitament. Finns det möjligheter att ökasysselsättningen inom t.ex. restaurangnäringen, hus-hållstjänster eller trädgårdsarbete, tillsyn av hus? Detskulle vara intressant att höra ungefär vilken inrikt-ning skatteministern har i dessa delar.Anf. 58 Statsrådet ():Fru talman! Både och ställer en mängd frågor som jag skall erkännaatt jag också har ställt mig. Det är inte en slump attregeringen har tillsatt en utredare för att få en samladanalys av tjänstesektorns roll.