prot · GK09101 · 1997-05-13 00:00:00 — 1988 diskuterade jag kvinnoprästfrå-gan i med , som då var ci-vilminister. 1995 diskuterade och jagden frågan. Och , 1997, måste vi alltså ta upp frå-gan igen. Nog är vi väl ganska trötta på att detta ifrå-gasätts. Vi har haft kvinnopräster , någotsom kyrkomötet - kyrkans eget styrande organ - haraccepterat och stött, och ändå skall kvinnliga prästerifrågasättas.1988 sade att han tyckte att det varförnedrande för och för kvinnornasamtidigt som det var obegripligt för vanligt folk. Jagdelar helt uppfattning.Anledningen till att jag begärde ordet är att jag itidningen läste ett reportage som är skrivet avjournalisten . Artikeln har rubrikenKyrklig splittring efter valet av kvinnlig biskop, ochdär citeras ärkebiskopen och ocksåsynodens främste företrädare . De ordsom använder sig av är så främmandeoch så fjärran från mina förväntningar på en kyrkansledare. Jag vill därför att de antecknas till riksdagensprotokoll.Ärkebiskopen har alltså uttalat sig litet kritiskt tillSandahls utspel. Då säger som enligtjournalisten endast har hån till övers för sin chef är-kebiskopen: "Ha, ha, ha, PR-kupp, skrattar han. K.G.har alltid varit en översittare och en dålig förlorare.Ärligt talat så kan han ta sig någonstans - ja, du vetvar. Han äger inte kyrkan." Det är alltså denne manmed detta sätt att uttrycka sig som spelar en förstafiol på vissa tidningars insändarsidor och som refere-ras av journalister.Men min direkta fråga till ministern är: I en fram-tid då kyrkan skiljs från staten - och vi har förstått attsynoden inte ämnar utträda - finns det på något sätten möjlighet att koppla stödet via skatteuppbördssys-temet till att man också följer svensk lag och svenskförfattning?Anf. 28 ELISEBEHT ():Fru talman! Trots att vi i under lång tidhaft kvinnliga präster har det varit en lång väntan påvår första kvinnliga biskop. När nu en kvinna närmarsig ämbetet, ja, då väljer - som väntat - kvinnopräst-motståndarna att agera.Med stigande förvåning låter de oss ta del av så-dana uttalanden som t.ex.:De kommer endast att se den kvinnliga biskopensom en arbetsgivarens representant, inte som enandlig ledare, därför att det kan endast en man va-ra.De kommer inte att se vare sig kvinnor eller mänsom prästvigts av kvinna som riktigt vigda.De funderar på att bilda skuggförsamlingar. Devill utse och viga en egen biskop.Sådana uttalanden gör förstås att vän av ordningmåste ställa sig frågan: Är dessa uttalanden, om deomsätts i praktisk verklighet förenliga med den ord-ning som vi vill ha i ?Som kvinna och ledamot av denna riksdag ochmed den djupaste respekt för alla människors likavärde samt som försvarare av demokratin kommer jag- och säkert många med mig, både kvinnor och män -att nogsamt följa vad som sker den dag som vår förstakvinnliga biskop har utsetts.Förr hotade kvinnoprästmotståndare med att dendag som en kvinnlig biskop utses kommer de att läm-na . När nu klockan närmar sig hundraoch alla tecken i skyn förutspår att en kvinna inomkort kan komma att utses låter de oss förstå att dekommer att stanna men utan att acceptera den ordningsom råder.Det är viktigt, inte bara för kyrkan att de regleroch ordningar som vi sätter upp verkligen respekterasoch följs. Annars öppnas dörrarna på vid gavel föregna tolkningar av samhällets regler även i andrasammanhang.Som föräldrar fostrar vi våra barn till ett jämställttänkande. Vi ålägger skolan att göra detsamma. Viförsöker på område efter område att riva de hindersom finns för kvinnor att ha samma möjligheter sommän på livets alla områden. Det synsättet skall själv-fallet genomsyra också kyrkans verksamhet.Jag tycker att kvinnoprästmotståndarnas agerandekänns som något av det sista försvaret för ojämställd-hetens bevarande.I det fall en kvinna utses till biskop, dvs. samhäl-let, tillförsäkra både henne och efterkommande kvin-nor en just behandling. Skulle den första kvinnan blibehandlad på ett odemokratiskt och ojämställt sättinom den organisation som hon är satt att verka i kandet naturligtvis leda till att också andra duktiga kvin-nor väljer att avstå från en sådan karriär. Det är inteen utveckling som någon av oss önskar.Det är naturligtvis inte förenligt med den ordningsom vi har inom att några drar i vägoch utser sina egna biskopar eller på annat sätt visaratt de inte följer den ordning som vi har valt att ha.Med full respekt för rätten att tänka olika måste ettsådant agerande komma att ske utanför den svenskakyrkan.Min fråga till statsrådet blir då: Delar statsrådetmin åsikt att det finns all anledning att följa utveck-lingen framöver för att negativ särbehandling avkvinnor inom biskopsämbetet skall undvikas?Anf. 29 ():Fru talman! Jag är glad över att den här debattenhar tagits upp. Det som är negativt är att det i dagbara är kvinnor här i kammaren som är engagerade iden.Jämställdhetsfrågor är viktiga och skall drivas påalla plan. Vad som skiljer den här frågan från andrajämställdhetsfrågor är att man i synoden, där man iallra högsta grad är kvinnoprästmotståndare, utnyttjarden teologiska delen i budskap för att försva-ra sitt ställningstagande. Annars upplever också kvin-nor i många andra yrken att de diskrimineras, men detär inte så uppenbart som i det här fallet. Detta görfrågan något svårare att diskutera, eftersom teologimånga gånger är en trosfråga. Det kan därför varasvårt att pådyvla någon en annan uppfattning.Det handlar också mycket om en dold diskrimine-ring. Jag har själv venia och har predikatoch skött gudstjänstlivet hemma i min lilla försam-ling. Under vissa omständigheter har jag också utsattsför denna diskriminering, även om jag inte har möj-lighet att göra sakramentsförvaltningen. Det är svårtatt peka på, men man ser ganska tydligt att det före-kommer en diskriminering av kvinnor även i andradelar av tjänster.Det är skönt att vi får en kvinnlig biskop, som kanbana vägen för att också sätta de här frågorna mer påsin spets. Om synoden nu väljer att bilda ett egettrossamfund inom och utser sina egnabiskopar och liknande finns det anledning att se till attderas verksamhet inte finns inom Svenska kyrkansramar.I valpolitiska program inför kyrkofull-mäktigevalet har vi tagit upp den här frågan, och visäger att det kyrkliga ämbetet är öppet både för kvin-nor och för män. De ämbetsbärare som inte anser sigkunna dela kyrkans värderingar när det gäller tro,lära, bekännelse och ordning, t.ex. i fråga om ämbetet,måste pröva huruvida han eller hon även fortsätt-ningsvis kan utöva sitt ämbete i . Detinnebär att vi från sida tar klar ståndpunkt iden här frågan.När vi framöver ändrar relationerna mellan statenoch och synoden då inte accepterarden situation som kyrkomötet har bestämt, dvs. attbåde kvinnor och män kan utöva ämbetet och göra detenligt de regler som är fastställda, har man möjlighetatt bilda ett eget trossamfund och behöver inte varakvar inom Svenska kyrkan.Vad som gör mig besviken är också att en stor an-del kvinnor är verksamma i synoden, dvs. att mot-ståndet inte är enbart manligt. Det gör problemet litetmera bekymmersamt. Det är inte bara en mans- ochkvinnofråga, utan det är den teologiska biten som görsig gällande när kvinnor också anser att man kandiskriminera andra kvinnor på en teologisk grund.Det är svårt när människor i intevisar respekt för lagar och regler. Jag tror att det finnsmed i den besvikelse som vi känner när man frånsynodens sida agerar på detta sätt, att man är emot deregelsystem som i demokratisk anda har fastställtsbåde i kyrkomöte och i riksdag och att man går emotdemokratiskt fattade beslut. Det känns väldigt svårtatt försvara kristna människors agerande i just deformerna. Det gör att kritiken blir vassare och hårda-re.Jag har ingen direkt fråga till kyrkoministern, utanjag vill bara hoppas att det här svaret också skallbidra till att man får i gång en diskussion, att man kanhitta ställningstaganden som gör att , när hon förhoppningsvis snart utnämns, kan haen tjänst som biskop i och slipper de stora be-kymmer som en motståndsgrupp innebär.Anf. 30 Kulturminister ():Fru talman! Jag tycker att det är en ganska trevligdebatt här, även om den manliga representationen ärliten. Jag tror att det finns ett väldigt starkt engage-mang i den här frågan i denna kammare och natur-ligtvis också i regeringen, och det är verkligen par-tiöverskridande.Jag kan börja med det tog uppsist. Detta är komplicerat. Synoden uppstod egentli-gen just därför att den inte godkände den demokratis-ka beslutsprocess som fördes in i . Detvar egentligen så den började, och sedan har kärnfrå-gan varit detta med de kvinnliga prästerna.Jag är, precis som och de allraflesta av oss, varm anhängare av en folkkyrka. Detskall finnas en salig blandning av människor där,människor som väntar på aha-upplevelsen, som alltsåinte upplever sig som troende - i alla fall inte ännu -likväl som människor som har "fel" åsikter, dvs. Det är viktigt att vislår vakt om den folkkyrkan, särskilt när man går in irelationsförändringar, så att vi inte hamnar i någotslags trång medlemskyrka eller sektkyrka, utan där detär högt i tak och låga trösklar.Samtidigt har jag noterat att myckettydligt har markerat detta: Om man däremot vigeregna präster eller biskopar inom friasynod kan jag inte se det på annat sätt än att manbildar ett eget samfund. Så säger i ettpressmeddelande den 17 april.Som kyrkominister tycker jag att det verkar varaen mycket rimlig ståndpunkt. Man skall alltså inteutesluta människor ur en folkkyrka. Det är något oför-enligt i det. Men kan människor själva väljaatt utesluta sig. På den statliga sidan har vi jämställd-hetslagar, men kyrkomötet har ju entydigt slagit fastatt det är oförenligt med bekännelseatt underkänna kvinnor som präster och i sakraments-förvaltningen på grund av kön. Dessutom har kyrko-möte och biskopsmöte mycket klart uttalat att bara depersoner som bejakar den här giltigheten i såväl kvin-nors som mäns vigning skall få prästvigas i Svenskakyrkan.Samtidigt vet vi att det har kommit nya unga man-liga präster, som redovisar att de är motståndaretill kvinnliga präster. Det ligger naturligtvis ettmycket stort ansvar på kyrkan själv, framför allt na-turligtvis på biskoparna, för att se till att det inte bliren nyrekrytering som bygger in den här bölden iSvenska kyrkan.Jag förstår verkligen upprörd-het. vill jag markera detta med folkkyrkan,de gränser man sätter och de möjligheter som folk-kyrkan ger och som överväger. Det kanske inte kom-mer att finnas någon kyrkominister efter att vi har fåttden nya relationen mellan och staten,men det är självklart att en regering, vilken politiskfärg den än har, kommer att anstränga sig mycket föratt se till att jämställdhetslagen efterlevs.Jag återkommer med fler svar.Anf. 31 ():Fru talman! Jag har all respekt för att ministernvill ha en folkkyrka. Om man tittar på jämställdhets-lagen ser man att enligt den skall både arbetsgivareoch arbetstagare samverka för att jämställdhet i ar-betslivet skall uppnås. Om vi då stiftar lagar måste devara tillämpliga även på en folkkyrka. Jag tycker dåatt det är viktigt att man signalerar att även jämställd-hetslagen gäller de här prästerna.Jag skulle vilja att en signal gick ut på något sätt,att man inte kan acceptera detta. Risken är att alla vikvinnor i folkkyrkan tar avstånd från den folkkyrkasom vi så gärna vill ha.Anf. 32 ():Fru talman! Jag upprepar: Den enda förkunnaresom själv utsåg att sprida hans budskap var justen kvinna. Det finns alltså inget teologiskt stöd förkvinnoprästmotståndarna.Men hur är det då med , som alltid användssom tillhygge av kvinnoprästmotståndarna? Ja, hanvar en människa, med förtjänster och brister som allaandra, men framför allt var han starkt präglad av sintidsanda och den tid han levde i. Hur hans ord kansättas före egna ord och gärningar är för migobegripligt. Om man ser på gärningar finner manatt han var mycket före sin tid. Han gjorde banbrytan-de saker. När man läser blir man förvå-nad över att han så tydligt kunde stötta och lyfta uppkvinnor i den tid han levde i.Om man t.ex. läser första brev 3 kap. omhur församlingsföreståndare och församlingstjänarebör vara, märks det tydligt att han är vankelmodig.Han har många råd till männen om hur de skall varaoch uppföra sig, men inte så många råd till kvinnorna.Men det kan också tolkas så att han inte tyckte attkvinnorna behövde så många råd - de uppförde sigoch var nyktra och skötsamma. Men han lyfter ändåfram dem i vers 11, och han tycker att om kvinnorskall ha de här tjänsterna bör de skicka sig värdigt,inte gå omkring med förtal och vara nyktra och trognai allt. Men han utesluter inte kvinnor i de här tjänster-na - det är viktigt att understryka.När man för övrigt läser detta känns det som omdet är ungefär samma debatt som när vi talade ommain streaming i texter . Det handlar väldigtmycket om manliga förutsättningar, och sedan läggerman till litet om kvinnor längst ned. Men när mantalar utifrån mannens roll menar man egentligen attdet skall omsluta kvinnorna också.Jag vill återupprepa att jag tycker att vi har hafttillräckligt tålamod när det gäller situationen för kvin-norna i församlingarna och de kvinnor som i förtroen-de vill kunna vända sig till församlingarna och tillprästerna. är det att sätta ned foten och talaom var dörren ut finns.Anf. 33 ():Fru talman! Jag förstår att jag så småningomkommer att få svar på frågan om staten ämnar stödjasynodens verksamhet genom att ändra skatteupp-bördssystemet.En sak som man faktiskt måste lära sig något av äratt efter att kvinnor fick möjlighet och rätt att blipräster tog kyrkomötet bort den särbestämmelse somfanns från början, dvs. detta med samvetsklausul. Desom var präster och enligt sin teologiska uppfattninginte erkände kvinnor som präster när vi i riksdagenfattade beslutet hade ändå en varseltid. Denna varsel-tid var faktiskt . 1982 tog kyrkomötet bort sär-bestämmelsen, och därmed förlorade samvetsklausu-len aktualitet. Men trots detta har unga män som hardenna upfattning utbildats till präster. Hur har det gåtttill? Hur gör vi för att män som har denna syn påämbetet inte även fortsättningsvis kommer att accep-teras av kykan?Anf. 34 ():Fru talman! Det är intressant att lyssna till Carinasbibelstudier. Jag tror inte alls att vi behöver mer pre-paration, utan vi är helt överens med om attdetta är sanningen. Därför kan vi stå så fasta vid vårakrav här , att det också skall vara möjligt förkvinnor att utöva sitt ämbete i den svenska kyrkan.Det är naturligtvis viktigt att vi även fortsätt-ningsvis hävdar den öppna folkkyrkans existens. Mendet innebär ju inte att man skall frångå jämställdhets-lagar och annat, utan det gäller ju att jag som sökareskall kunna komma till kyrkan med de behov som jaghar i andliga frågor. Där skall jag få finnas med utanatt bli ansluten till något samfund. Det är detta som ärså fint med den öppna folkkyrkan.Jag tror också möjligtvis att man efter relations-förändringarna kan se möjligheter. Det är de småförsamlingarna som skall utgöra beslutsnivåerna, omdet nu går som vi i tänker oss. De skallockså kunna reglera detta på ett annat sätt än dådet är som tillsätter prästtjänster ochliknande, även om de små församlingarna delvishar möjligheter att påverka tillsättningen avprästtjänsterna. Man kan ju också göra det möjligt förlokalt anställda präster att påverka på ett helt annatsätt än de kan , därför att det då finns folkopinio-ner mot människor som inte kan ställa upp på de kravsom ställer på jämställdheten.När det gäller uppbördsystemet är det ju möjligtför synoden att använda sig av kyrkoavgift om manbildar ett eget trossamfund. I övrigt tror jag att det ärväldigt svårt att förändra uppbördssystemet. Eftersomavgiften skall täcka annat än prästlöner tror jag inteatt det är möjligt. Men detta är något som kanske gersig under utredningens gång.Jag tror också att det är väldigt viktigt för kvinnli-ga präster att ha det stöd från som vi alladeltagande kvinnor i denna debatt har givit dem ochatt vi bevakar detta på ett väldigt aktivt sätt.Anf. 35 Kulturminister ():Fru talman! Jag kommer att fortsätta att göra väl-digt tydliga markeringar om att jämställdhetslagengäller för . Detta är helt oberoende avvilken relation har till staten.Att JämO agerar väldigt aktivt i förhållande tillSvenska kyrkan just nu finns det flera exempel på.Man har granskat jämställdhetsplaner i två områden iSverige. Man har också agerat i aktuella utnämnings-frågor, t.ex. det som diskuteras i här i , där kyrkorådet har före-slagit en kvinnoprästmotståndare att uppbära en kyr-koherdetjänst. JämO engagerar sig i frågan. Hon harsynpunkter på detta, invändningar mot det och honmenar just att man bygger in ett problem som kan fåkonsekvenser. Jag skall inte blanda mig i detta enskil-da fall, för det är jag förhindrad att göra. Men jag troratt JämO, tillsammans med regeringen, ochde lagar som finns, kan spela en väldigt stor roll.Samtidigt är det så, särskilt när vi går in i den nyarelationen, att mycket också hänger på kyrkomötetoch på biskoparna. Här vill jag ändå passa på att göraett litet propagandautspel och säga, precis som CarinaHägg sade, att det är bra att kvinnoprästmotståndarnatvingas ut i ljuset.Det intressanta är att det faktiskt är kyrkofullmäk-tigeval tredje söndagen . Det är valår iår. Det är oerhört viktigt att vi, sett från mina ut-gångspunkter, ser till att kyrkoprästmotståndarna intefår ett större inflytande som ett resultat av detta val.Det kräver att våra partier engagerar sig mycket hårt idetta kyrkofullmäktigeval och inte behandlar det somett andra klassens oviktigt val. De som väljs nu i höstskall nämligen sitta över relationsförändringen också.De skall sitta , fram . De kommeratt bli mycket viktiga personer.Jag vill som en sakupplysning nämna att det ärväldigt många, både kvinnor och män, som har lämnatSvenska kyrkan i vredesmod över just kvinnopräst-frågan. Om man före är registreradsom tillhörig , har man rätt att delta ivalet tredje söndagen . Om man får vara såpropagandistisk i en kammare, vill jag gärna vara detoch tala om att man alltså kan gå med i Svenska kyr-kan igen för att vara med och påverka, för det är justdessa demokratiska församlingar som kommer attbetyda väldigt mycket för vad som händer med kvin-noprästmotståndarna. Jag tror trots allt att de egentli-gen är ganska få. Om de möter en stark demokratiskmotkraft, tror jag inte att de kommer att kunna vridautvecklingen bakåt igen.Anf. 36 ELISEBEHT ():Fru talman! Även om statsrådet inte direkt svaradepå min fråga, förstår jag ändå av vad som har sagts attstatsrådet delar min åsikt att det finns anledning attordentligt följa utvecklingen när det gäller tillsättan-det av en kvinnlig biskop till hösten.Jag tänkte passa på tillfället att redogöra för en li-ten del av en artikel som jag fick ögonen på. Enligt enundersökning av tidning är det 17 %av prästerna under som inte har godkänt kvinn-liga präster. Dessa präster kan ju verka under väldigtmånga år till och är relativt vigda till präster.Jag ser det som mycket allvarligt och hoppas förståspå en process framöver som gör att vi slipper den härtypen av diskussion.Vi här i liksom kvinnoorganisationernamen också väldigt många upprörda män runt om ilandet kommer naturligtvis att mycket, mycket nog-samt följa vad som sker. Vi kommer att ge vårförsta kvinnliga biskop det absoluta stöd som vi inseratt hon behöver, så att inte en kvinnlig biskop endastblir en parentes i svensk historia utan något beståen-de.Anf. 37 Kulturminister ():Fru talman! Om det nu skulle bli så att vi utser enkvinnlig biskop , tror jag också att honkommer att behöva starkt stöd.Sedan vill jag säga att jag är optimistisk. Vi harunder den tid då jag har varit kyrkominister ändålyckats att fördubbla antalet kvinnliga domprostar. Istället för en har vi nu två domprostar. En av dem ärdessutom domprost i ärkestiftet, vilket är en viktigmarkering.Dessutom kommer fler biskopar att lämna platsunder den valperiod då jag kommer att vara kyrko-minister. Jag siktar högt. Jag hoppas på att det skalldyka upp tillfällen att utse fler än en kvinnlig biskopunder . Jag tror ändå att det är denvägen man måste gå. De blir fler, och de blir inte såensamma. De har ett stöd, och de har dessutom enledning inom och kyrkofullmäktige-politiker som stöttar dem.Jag läste också enkäten i . Den ärdyster, men det är klart att det vilar ett väldigt stortansvar på dem som väljer att viga kvinnoprästmot-ståndare till präster. Jag har gott hopp om att detkommer att ske en mycket hårdare prövning framöver.Det är de indikationer jag har.Margitta frågade om man kan koppla denhjälp som staten skall ge med skatteuppbörden tilljämställdhetsaspekterna. Det tror jag blir väldigtsvårt. Att ta ut en kyrkoavgift är en rent inomkyrkligangelägenhet. Staten kan bistå med den rent tekniskahjälpen. Jag bedömer det som omöjligt att göra ensådan koppling i den nya relationen. Det blir deninomkyrkliga processen som kommer att vara avgö-rande.Till sist vill jag säga att jag helt delar ElisebehtMarkströms uppfattning. Riksdag och regering ochkyrka - både lekmän och vigda - måste gemensamtfölja utvecklingen mycket noga.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkanden /97:KU18,KU19 och betänkanden /97:FiU16 samtFiU24-FiU26Skatteutskottets betänkanden /97:SkU18 ochSkU25Justitieutskottets betänkanden /97:JuU16-JuU19Lagutskottets betänkande 1996/97:LU18Utrikesutskottets betänkanden /97:UU8 ochUU14Försvarsutskottets betänkanden /97:FöU5 ochFöU6Utbildningsutskottets betänkanden /97:UbU9-UbU12Trafikutskottets betänkanden /97:TU5 och betänkande 1996/97:NU138 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionermed anledning av prop. 1996/97:100 Ett nytt systemför skattebetalningar, m.m.1996/97:Sk48 av m.fl. (m)1996/97:Sk49 av m.fl. (mp)1996/97:Sk50 av och ()1996/97:Sk51 av m.fl. (m)1996/97:Sk52 av Per m.fl. (v)1996/97:Sk53 av m.fl. (kd)1996/97:Sk54 av m.fl. (kd)1996/97:Sk55 av ()med anledning av prop. 1996/97:119 Självförvaltning1996/97:Sk56 av m.fl. (mp)1996/97:Sk57 av ()med anledning av prop. 1996/97:150 eko-nomiska vårproposition1996/97:Fi44 av m.fl. (v)med anledning av förs. 1996/97:RR10 Riksdagensrevisorers förslag angående undanträngningseffek-ter1996/97:A50 av m.fl. (kd)1996/97:A51 av och ()betänkande1996/97:SoU16 Metodutveckling, forskning ochutbildning i arbetet för barn som utsatts för sexuel-la övergreppKulturutskottets betänkanden1996/97:KrU9 Vissa folkbildningsfrågor1996/97:KrU11 Vissa slottsfrågor1996/97:KrU12 Uppdragsarkeologi m.m.Jordbruksutskottets betänkande1996/97:JoU16 Strålskydd och kärnsäkerhetBostadsutskottets betänkande1996/97:BoU13 Länsindelningen i m.m.9 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 13 maj1996/97:303 av () till utrikesminis-ternFredsprocessen - Palestina1996/97:304 av () till näringsminis-ternPrivata företags möjlighet att konkurrera med offent-lig verksamhet1996/97:305 av Per () till näringsminis-ternNäringsklimatetInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 20 maj.10 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 13 maj1996/97:518 av () till statsrå-det bistånd till Kuba1996/97:519 av () till närings-ministernMiljökonsekvensbeskrivning för avvecklingen avkärnkraften1996/97:520 av () till miljöminis-ternUtsläpp från danska anläggningar1996/97:521 av () till statsrådetLeif BlombergSvenskt medborgarskap1996/97:522 av () till justitieminis-ternKritik mot häkten1996/97:523 av () till arbetsmark-nadsministernStrejkrätten1996/97:524 av () till försvarsmi-nisternÖversvämningarna i VärmlandFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 20 maj.11 § Kammaren åtskildes kl. 18.42.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början till ajourne-ringen ochav andre vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.