prot · GL099 · 1997-10-02 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1997/98:9Torsdagen den 2 oktoberKl. 12.00 - 12.3914.00 - 15.00Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 26 september.2 § Ny riksdagsledamotAndre vice talmannen meddelade att enligt proto-koll från hade ()utsetts till ny riksdagsledamot för länsvalkrets fr.o.m. efter Bo Finnkvist.3 § Meddelande om partiledardebattAndre vice talmannen meddelade att ett medde-lande om partiledardebatten onsdagen den 8 oktoberhade delats ut till kammarens ledamöter.4 § Svar på interpellation 1997/98:3 om jäm-ställdhetsarbetet inom Svenska kyrkanAnf. 1 Kulturminister ():Fru talman! har frågat mig- vad regeringen kommer att göra för att depräster som är uttalade motståndare till kvinn-liga präster inte befordras till kyrkoherde,- om regeringen kommer att ändra domkapitel-sinstruktionen och anställningsförordningenför att jämställdhetskraven skall bli bättre till-godosedda vid tjänstetillsättning och- om regeringen kommer att ge instruktioner och resurserså att jämställdhetslagen kan följas upp när detgäller tillsättningar av tjänster inom Svenskakyrkan.Mot bakgrund av diskussionen på årets kyrkomöteom motståndet mot kvinnliga präster har kyrkomötetbegärt hos regeringen att förordningen (1992:997) ombiskops- och prästtjänster skall ändras. Förslaget tilländring innebär att bara den som är beredd att sam-verka i alla uppgifter som är förenade med tjänstenskall kunna bli kyrkoherde. Frågan om införande aven sådan föreskrift i förordningen bereds nu i Rege-ringskansliet. Min preliminära ståndpunkt är att enändring av detta slag skulle vara av värde.Vad beträffar anställningsförordningen kan näm-nas att den inte gäller präster.Domkapitelsinstruktionen är av formell karaktäroch innehåller endast föreskrifter om domkapitlensuppgifter och sammansättning, verksförordningenstillämpning på domkapitlen samt ärendenas hand-läggning. Jämställdhetskraven tillgodoses med stöd avkyrkolagens föreskrifter om behörighetsgrunder vidtjänstetillsättning samt jämställdhetslagens föreskrif-ter om förbud mot könsdiskriminering och krav påarbetsgivares skyldighet att bedriva ett aktivt jäm-ställdhetsarbete på arbetsplatsen.Vad gäller uppföljningen av jämställdhetslagenbeslutade inför att ökaJämO:s anslag med för att kunnaintensifiera insatserna till stöd för och tillsyn av ar-betsgivares skyldigheter enligt jämställdhetslagen.JämO har därefter intensifierat sin granskning avarbetsgivares jämställdhetsarbete, t.ex. genom attbegära in information om upprättade jämställdhets-planer. Som ett exempel på JämO:s arbete i denna delkan jag nämna att JämO under innevarande år hargranskat jämställdhetsplanerna i och samt att en granskning av planerna i Väster-ås och stift pågår . JämO grans-kar även hur uppfyller lagens krav påaktiva åtgärder när det gäller rekrytering. Det pågårsåledes ett mycket aktivt arbete från JämO:s sida närdet gäller jämställdhetsarbete.Anf. 2 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för sva-ret. Det är ett positivt svar. Ärligt talat hade jag inteväntat mig något annat, men det är viktigt att vi pratarom de här frågorna och inte gömmer undan dem så attdet inte händer någonting. Det är egentligen bakgrun-den till min interpellation.Det är mycket viktigt att lever upptill det beslut som kyrkomötet har fattat, men som viockså har fattat här i riksdag, om att män ochkvinnor skall behandlas lika, att det skall finnas enjämställdhet.För mig är det väldigt viktigt att människor har li-ka värde. Det borde vara självklart för alla, men jagupplever att det inte är på det sättet. Inom har kvinnliga präster problem med att få verkapå det sätt som de enligt sin tro vill göra. Jag kanförstå de bekymmer som de har, därför att de påhoppsom jag har upplevt bara genom att framställa den härinterpellationen indikerar hettan i debatten och visaratt det är nödvändigt att man också vågar stå på sig idet här sammanhanget - annars händer det förmodli-gen ingenting.Jag har mycket svårt att förstå och kan inte helleracceptera kvinnoprästmotståndarnas syn i de härfrågorna. Det är samma som vi tror på, och detborde då rimligtvis vara samma sak. , som ärutgångspunkten för den kristna tron, gjorde ingenskillnad på människor. Han värderade människor lika:rik eller fattig, stor eller liten, man eller kvinna - allahade samma värde. Det måste vara viktigt för oss attleva upp också till det.Därför borde det vara naturligt för alla som arbe-tar inom att ha den här synen. Tyvärrär det inte så. Naturligtvis får var och en ha sin trooch sin syn, men när man skall inta en ledande be-fattning i kyrkan är det mycket viktigt att man leverefter de regler som vi gemensamt har satt upp. Det ärrimligt i det här sammanhanget. Av svaret att döma ärdet på väg, och jag tackar för det.Det finns en passus i svaret där det står att "densom är beredd att samverka i alla uppgifter som ärförenade med tjänsten skall kunna bli kyrkoherde".Innebär det i klartext att de skall vara villiga att på ettjämlikt sätt jobba ihop med kvinnliga präster?Svaret är positivt, som jag sade. Jag tycker att re-geringen och statsrådet har ett speciellt an-svar för att se till att saker och ting händer och att detsker en utveckling. Inför skiljandet mellan kyrkan ochstaten är det speciellt viktigt att man nu sätter i gångden här processen.Statsrådets svar när det gäller JämO är att sakeroch ting är på gång och att JämO är aktiv i frågan. Det skulle naturligtvis också vara intressantatt se vad som har kommit fram i studierna av t.ex.Göteborgs stift. Det är viktigt att man inte bara gör enstudie av det hela utan också följer upp den, så att deintentioner vi har kan bli verklighet.Det är mot den bakgrunden som jag har ställt frå-gan om JämO kommer att få tillräckliga resurser ochinstruktioner.Anf. 3 ():Fru talman! Jag hälsar också svaret på LennartBrunanders interpellation med glädje. Jag hoppas attden beredning som pågår i skalllända till att ett förslag kommer till riksdagenmed ett innehåll som kyrkomötet har efterlyst.Det är ganska märkligt att vi, med en gam-mal lagstiftning, fortfarande skall stå i riks-dag och diskutera möjligheterna för kvinnor att verkasom präster i . Det är ett lågvatten-märke, som vi borde ha kunnat övervinna. Men tydli-gen är den här frågan av den arten att lagstiftningeninte har haft den kraft som man skulle ha önskat, utanhär finns det, precis som ocksåsade, andra strömningar.Det märkliga är att det inte bara är manliga prästersom är motståndare till kvinnliga präster, utan ocksåmånga av de kvinnliga församlingsmedlemmarna ochkvinnor på andra tjänster tillhör den grupp som ärmotståndare till att kvinnor innehar det här ämbetet.Trots att man också har förelagt att prästvigninginte skall ske av präster som inte kan arbeta tillsam-mans med kvinnliga kolleger fortsätter detta att ske.Jag tycker att vår kyrkominister skulle kunna föraytterligare samtal med biskoparna om deras ansvarnär det gäller att inte förvärra den situation som redani dag är nog så besvärande, för att få också dem attinse dessa bekymmer.Jag vill också gratulera kyrkoministern till att varaden i som först har utnämnt en kvinnlig bis-kop. var ett bra val. Jag tror att det hade varitganska svårt att ha en kvinnlig biskop i . Detär väldigt viktigt att man har denna känsla, för det ären så pass bekymmersam fråga. Den kräver en vissfingertoppskänsla när man gör utnämningar som kanskapa kriser.Jag är tacksam över det som görs. Även om jagskulle vilja att lagen som kommer så småningomskulle ha haft en retroaktiv verkan inser jag att detarbetsrättsligt inte finns möjlighet att säga upp be-fattningshavare och frånta dem tjänster som de harfått under andra premisser. Jag hoppas att en sådanlagstiftning leder till att de kyrkoherdar som är i tjänsti dag och som inte kan tjänstgöra med kvinnliga kol-leger också förstår vad som gäller fortsättningsvis. Deskall inte ha en särställning därför att de har en gam-mal anställningsform. De skall tänka över att derasarbetssituation innebär att man samverkar med dekolleger som finns, oavsett kön.Anf. 4 Kulturminister ():Fru talman! Detta är en fråga som vi alla är väldigtengagerade i. Det finns verkligen inga partipolitiskaskiljelinjer. De problem som kvinnliga präster möterfår vi alla många vittnesbörd om. har detändå hänt någonting de . Det hargått väldigt långsamt, och man stöter fortfarande påenskilda fall som man blir väldigt upprörd över. Dethar vänts något på kuttingen; från att ha varit enbarten kvinnoprästfråga har det blivit mycket av en kvin-noprästmotståndarfråga. Det anger något slags för-skjutning av styrkeförhållandena. Kvinnoprästmot-ståndarna har blivit mer isolerade än vad de var för25-30 år sedan, eller bara . Det kanmöjligen förklara litet grand av den hetta som LennartBrunander beskriver. Det kommer en aggressivitetoch hetta från vissa företrädare för dessa ståndpunk-ter, som självfallet även jag möter i olika samman-hang.Jag tror att det är väldigt viktigt att vi fortsätter,precis som och , att diskutera denna fråga. Vi måste ge den högprioritet inte bara i de kyrkopolitiska sammanhangenutan också i den allmänpolitiska debatten. Det är ihögsta grad en allmänpolitisk fråga som handlar ommänniskors lika värde.Kyrkan har ett mycket stort ansvar, särskilt införrelationsförändringen, menar jag. Vi skall naturligtvisfrån politiskt håll försöka att på olika sätt stötta dekyrkligt aktiva för att kvinnoprästmotståndarfråganinte skall bli ett problem i samband med relationsför-ändringen.Jag vill informera om vad kyrkomötet har bestämt.Det är alltså en förordningsförändring. Det betyder attdet inte handlar om en lagförändring. Det är någon-ting som regeringen beslutar om. Beredningen pågår,som sagt. Jag har gått långt när jag säger att min pre-liminära ståndpunkt är att en ändring av detta slagskulle vara av värde, men vi har inte kommit så långt iberedningen att jag säkert kan säga något om utgång-en av detta arbete.Grundfrågan är oerhört viktig. Den har hög priori-tet och måste ha det i den allmänpolitiska debatten.Min fortlöpande dialog med biskoparna handlar bl.a.om detta. Där finns samma oro som har framkommit idenna interpellationsdebatt.Anf. 5 ():Fru talman! Det är som statsrådet säger inte baraen kyrklig fråga utan i högsta grad också en allmän-mänsklig fråga. De kvinnopräster som skall fungeramåste ju ha sådana arbetsförutsättningar att de kangöra det.Jag har inte tänkt på det som statsrådet sade. Frånatt ha varit en kvinnoprästfråga har det kanske bliviten kvinnoprästmotståndarfråga. Det kan vara en riktigkarakteristik. Det är ju kvinnoprästmotståndarna somagerar. De agerar rättare sagt när någon annan påtalarbekymren. De agerar inte av sig själva. De försökerförtiga detta. De försöker gömma undan det för attkunna bedriva verksamheten utan att någon bryr sigom det. Det är när man petar på det som de blir suraoch arga. De kallar dem som agerar för en massasaker som jag inte skall ta upp här.Det kanske är därför som det är viktigt att vi dis-kuterar frågorna. Annars blir inget gjort på de ställendär kvinnoprästmotståndarna inte vill att något skallgöras. Det är mot den bakgrunden som jag säger attdet kan vara intressant att veta vad JämO har kommitfram till när man har studerat jämställdhetsprogram-met i , t.ex., där jag själv lever.Det räcker naturligtvis inte med det. Vi skall ocksåse till hur jämställdhetsprogrammet genomförs. Leverman efter det? Det som man har skrivit ned på ettpapper har ganska litet värde om det inte också blirverklighet.Jag tror att det är viktigt att man driver dessa frå-gor på ett sådant sätt som talade om,dvs. med en viss fingertoppskänsla. Det är iblandminerad mark man går på, men för den skull får maninte avstå från att göra det.En synpunkt jag har fått från kvinnoprästmotstån-darna innebär att vi skall låta dem vara i fred. Detycker att vi kan skilja oss åt och att kvinnoprästmot-ståndarna kan jobba på ett ställe och kvinnoprästernapå ett annat. Det är en oerhört farlig utveckling om vifår olika linjer i den . Det är en ochsamma kyrka och en och samma . Alltihop måstefungera tillsammans.Det är det jobbet som jag vill önska statsrådetlycka till med. Jag har ställt frågan därför att jag troratt det är viktigt att vi löser den. Det är en folkkyrkavi skall ha. Det är inte prästernas kyrka - det är män-niskornas kyrka. Det är viktigt att leva efter det. Allamänniskor skall ha samma värde, och det måste viställa upp på.Anf. 6 ():Fru talman! Jag ber om ursäkt för att jag hademissat att det var en förordning som skulle ändras ochatt inte har något med det att göra. Resulta-tet blir dock detsamma, och det är det som är detviktiga här.JämO:s roll är ju inte den allra enklaste. Det har i andra sammanhang. Det är svårgripbara sakerJämO skall kontrollera. Det finns alltid skäl till har gjort ett ställningstagande som kanske intedirekt följer jämställdhetslagen. Detta är bekymmer-samt.Det är precis som säger enverksamhet som drivs i det fördolda och som helst villförbli i det fördolda. Det är viktigt att vi lyfter framdessa frågor. En sådan här debatt är en del i att lyftafram dem, så att de kvinnor som är utsatta stärks. Dehar allt att vinna på att komma fram ur dunklet och fåstöd från samhällets sida. De har rätt till sina tjänster.Anf. 7 Kulturminister ():Fru talman! När det gäller JämO:s arbete kan jagcitera ur ett brev som vi har fått just från JämO infördenna interpellationsdebatt. Myndigheten skriver:"Erfarenheterna från och är blan-dade, vissa arbetsplatser har kommit långt samtidigtsom andra har stora brister. Det är viktigt att följa upphuruvida planerna efterlevs i det praktiska arbetet.Vissa signaler tyder på att så inte alltid är fallet".Sedan talar JämO om att och stiftnu granskas. skall resterande stiftgranskas.Vi kommer säkert att via kyrkoenheten på Kultur-departementet redovisa detta i olika sammanhang,men huvudansvaret för redovisningen kommer attligga på jämställdhetsministern, som ju är ansvarig förjust JämO.JämO gör mycket på detta område och har grund-inställningen att det inte är de vackra orden på pap-perna som skall räknas utan vad som faktiskt blir avdem. Jag tror att det, tillsammans med att vi fortsätteratt hålla liv i den här debatten, kan medverka till attdetta tröga arbete ändå går åt rätt håll. Vi kommeremellertid inte att klara det utan ett ihålligt opinions-arbete och ett aktivt deltagande i det som sker inomSvenska kyrkan.Anf. 8 ():Fru talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret. Dethär är ett väldigt viktigt arbete, och det är en storgemensam uppgift för oss att se till att få en bra lös-ning på den här frågan. Jag vill också önska statsrådetlycka till med det här arbetet och hoppas att vi införskiljandet mellan kyrkan och staten ändå skall hakommit en bit på väg.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1997/98:6 om tobaks-skattenAnf. 9 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta i syfte att minimera denegativa effekterna av de två senaste tobaksskatte-höjningarna.Enligt EG-reglerna på tobaksskatteområdet skallpunktskatten på cigaretter uppgå till av dethögsta detaljhandelspriset, inklusive mervärdesskatt,på cigaretter i den mest efterfrågade priskategorin imedlemslandet. Vid anslutning till EU upp-gick den svenska tobaksskatten på cigaretter inte till57 % av detaljhandelspriset på det mest sålda ciga-rettmärket. Det berodde främst på att handelsmargina-len på cigaretter låg på en väsentligt högre nivå än iövriga medlemsländer och på att har en höggenerell mervärdesskattesats. har vid med-lemskapsförhandlingarna fått en övergångstid till den1 för att uppnå 57-procentsnivån.I propositionen till den nya tobaksskattelagen, somträdde i kraft , proposition1994/95:56, uttalade regeringen att den nya beskatt-ningstekniken bör ha till effekt att en anpassning skertill de prisstrukturer som gäller inom EU. Regeringenförutsatte att en sådan anpassning av handelsmargina-lerna skulle ske, så att skattehöjningar inte skulle blinödvändiga av detta skäl.Eftersom de svenska handelsmarginalerna inte harminskat nämnvärt uppgicktobaksskatten på det mest sålda cigarettmärket, trotsden skattehöjning som skedde , en-dast till . I regeringens vårproposition(1996/97:150) föreslogs därför av detta skäl, samt avfolkhälsoskäl, att skatten på tobaksvaror skulle höjassom ett led i den allmänna finansieringen av de i pro-positionen föreslagna åtgärderna. beräknadesefter denna skattehöjning uppfylla 57-procentsnivånpå cigaretter. handlingsfrihet vad gällerskattenivån är således inom överskådlig tid starktbegränsad.Det är självfallet så att nivån på punktskatten påcigaretter har skapat risk för smuggling. I harockså tullens beslag av smugglade cigaretter ökatkraftigt . En ökad tobakssmugglingkan konstateras i nästan alla EU-länder, även de somhar betydligt lägre cigarettpriser än . Dennautveckling är oroande, och det är angeläget att be-kämpa smuggling, inte minst då denna i vissa falltycks ha karaktär av organiserad brottslighet. Medhänsyn härtill finns anledning att förstärka skattekont-rollen på detta område samt att förbättra kontroll-samarbetet mellan EU-länderna.Ett viktigt arbete utförs av en högnivågrupp inomkommissionen som har bildats för att behandla frågorrörande alkohol- och tobakssmuggling. Men även pånationell nivå finns behov av att förstärka skattekont-rollen på detta område.Skatteflyktskommittén har i sitt betänkande ompunktskattekontroll (SOU 1997:86) lämnat förslag omförbättrade möjligheter till kontroll av punktskatte-pliktiga varor. Betänkandet är ute påremiss. I betänkandet föreslås en rad åtgärder för attförbättra kontrollen av bl.a. tobaksvaror som förs in iSverige från andra länder. Så snart remissinstansernahar lämnat sina synpunkter i ärendet kommer rege-ringen att ta ställning till utredningens förslag. Avsik-ten är att förslag till skall kunna läggas framvåren 1998.Anf. 10 ():Fru talman! höjdes tobaksskattentill en nivå som innebär att det pris den svenska kon-sumenten nu betalar skiljer sig enormt från priset ialla andra EU-länder. Jag vågar hävda att de argumentsom användes då och som används nu inte har gjortatt politikerföraktet har minskat. En statssekreteraresade att priset inte påverkar smugglingen.Jag hoppas, fru talman, att han har fått sitt jobb uti-från andra meriter än det uttalandet.Herr kommer här med ett verkligt understa-tement. Han säger att höjningen "har skapat risk försmuggling". Gå utanför ochkolla upp tillvaron utanför de skyddande väggarnadär! ser vi ett enormt smugglingstryck mot Sve-rige endast och enbart på grund av det höga priset.Och sedan säger statsrådet att det här "har skapat riskför smuggling"!Svaret är också i övrigt dåligt. Man försöker läggaskulden på handlarnas marginaler. För ett paket ciga-retter som kostar har tobakshandlaren ,och Tobaksbolaget tar . ,är alltså skatter, och den stora delen är inte EU-skatterutan inhemska svenska skatter. Det är de inhemskaskatterna som gör att det är så stor skillnad. Det äralltså inte som man sade i debatten , att vimåste genomföra den här höjningen därför att EUtvingar oss till det. EU tvingade oss inte till det viddet tillfället, utan vi har fortfarande respit, men nihade ändå bråttom att genomföra höjningen.Effekten har blivit att smuggeltobak - okej, jagerkänner att det är fråga om en olaglig verksamhet - flödar in i . Staten förlorar dessutommycket pengar på det här sättet. De kalkyler somupprättades har spruckit totalt, och jag harförstått att de har reviderats gång på gång. Jag undrardå, herr statsråd: pengar som man skulle få ingenom tobaksskatten finns alltså ännu inte. Vad är detman hade planerat genomföra som inte har kunnatgenomföras?När höjningen ledde till en katastrofkan man lugnt räkna ut att den ännu större höjningenden kommer att innebära att det blir ännuvärre. kan man åka till och köpa enlaglig ranson av tobak, alkohol och litet annat som ärnågot billigare, och på så vis har man hämtat hem entusenlapp. Vi kan inte ha sådana prisskillnader. Detskapar absolut ingen trovärdighet. Lagarna, som i ochför sig skall efterföljas, måste ju ändå vara förankradehos det stora folkflertalet.Till sist: Om nu polis, åklagare och tull skall pri-oritera den här verksamheten, vad är det då som inteskall prioriteras? Vi hör hur stora problem dehar på grund av att de har mycket små resurser. ge något exempel på områden där polisensservice eller beredskap skall bli ännu sämre än i dagsom en följd av att polisen skall bli mer aktiv när detgäller att bekämpa smugglingen av tobak?Anf. 11 Statsrådet ():Fru talman! Riksdagsledamoten väljeratt över huvud taget inte diskutera folkhälsoaspektennär det gäller tobak. Jag får också den typen av reak-tioner från människor som är engagerade på grund avde skadeverkningar som tobaken har på folkhälsan.Cancerfonden menar att de prishöjningar som hargenomförts på cigaretter kan rädda upp till 12 500 liv.Det är naturligtvis oerhört svårt att estimera sådant.Utan tvivel får vi ändå en effekt av en prishöjning påcigaretter, vilket innebär att kanske framför allt ungamänniskor i valet mellan att börja eller att avstå ihögre grad väljer att avstå från cigarettkonsumtion.Det är något viktigt.I den mån vi får en minskad skatteintäkt på grundav att människor faktiskt avstår från att röka är detinte något bekymmer statsfinansiellt. Politiskt, folk-hälsomässigt är det viktigt med en minskad tobak-skonsumtion. Det är också viktigt att priset på tobakavspeglar de verkliga kostnaderna för tobak, dvs. intebara tillverkningskostnaden utan också sjukvårds- ochfolkhälsokostnaderna. Det tycker jag är en rimligaspekt att ha med.Att vi har en tendens till ökad smuggling är någotmycket allvarligt. Det tenderar att vara organiseradbrottslighet bakom hanteringen av den här typen avtobakssmuggling. Jag tycker inte att det är en rimligutgångspunkt att generellt säga att när vi ser en ökadorganiserad brottslighet skall den framför allt bekäm-pas med skattesänkningar. Brottslighet skall bekäm-pas med bättre kontroll och bättre lagstiftning, med deredskap som behövs för att arbetet mot den här typenav brottslighet skall tas på allvar.Naturligtvis minskar inte höjda skatter på tobaksmugglingen. Det förstår regeringen också. Men detfinns helt klart ett annat samband än just tobaksskat-tehöjningen till att vi har fått en ökad smuggling iSverige. Det är EU-medlemskapet. Länder i Central-och har haft en mycket stortobakssmuggling, trots vitt skilda skattesatser ochtrots att de flesta av dem har mycket lägre priser änSverige. Det finns tillräckliga marginaler för smugg-ling redan vid de nivåer som de har, om man klarar avatt föra in obeskattade cigaretter i landet. Den typenav smuggling har vi också fått i och med EU-medlemskapet.Det krävs att vi också lär oss att hantera den typenav utmaningar. Det sker i samarbete med andra EU-länder. Vi finner gemensamt nya regelverk för transi-tering, för gemensam kontroll. Men det krävs ocksåatt vi inom landets gränser lär oss att hantera den nyasituationen.En del utredningsresultat har kommit fram. Viremissbehandlar dem, och vi kommer att under 1998ta ställning till vilka förslag till förändringar somkommer att ske när det gäller vår egen kamp motmycket allvarlig brottslighet.Anf. 12 ():Fru talman! Man hävdar att strutsen inte finns ivilt tillstånd i . Jag är inte helt övertygad omatt det är sant.Hade det höga priset fått någon effekt och gynnatfolkhälsan hade det varit okej. Men vet vi att detinte som statsrådet säger handlar om tendenser, detflödar in cigaretter. Det finns snart i var och varannanbutik en möjlighet att köpa en vara ovanför diskenoch en under disken, med ett helt annat pris.Folkhälsoaspekten skall man acceptera. Men nikalkylerar ju med en mycket liten minskning. Ert skälatt höja skatten är fiskalt och ingenting annat, om inteera kalkyler, som ni själva har offentliggjort, är heltuppåt väggarna.