prot · GL0936 · 1997-11-28 00:00:00 — Vad är det som fördröjer propositionen?Ett vet jag i alla fall: Så mycket vägledning av denbostadspolitiska utredningens förslag kan statsrådetuppenbarligen inte få, eftersom det är mer eller mind-re sågat av expertisen.I svaret konstateras också att bostadskostnadernaför egnahem till följd av räntenedgången ligger lägrenu än . Det är bra för dem som inte harbetalat av sina lån, men vad innebär det för dem somhar betalat dem? har många belastats avfastighetstaxeringen och boendeskatterna, något somstatsrådet däremot inte nämner. Vad menas med attmånga som bor i hyresbostäder ser fram mot att vins-ten av räntesänkningen skall återföras även till dem?Hur skall det ske?Jag vill också uppmärksamma inrikesministern påvad utredningen faktiskt har noterat, nämligen attfastighetsskatten och taxeringen av bostadsfastigheterhar stor betydelse för boendekostnader och fastig-hetsekonomi. Till slut, efter idogt argumenterandefrån min sida, dristade sig majoriteten till att uttryckadetta, trots påpekanden från höga vederbörande omatt detta inte ingått i direktiven att utreda. Något hel-täckande eget förslag om fastighetsskatten för allaupplåtelseformer inom både befintligt bestånd ochnyproduktion orkade majoriteten ändå inte läggafram.Kommer regeringen att föreslå en sänkning ochgradvis avtrappning av fastighetsskatten som kommeralla boendeformer till del? Kommer regeringen attmildra problemen för krisårgångarna? Avser rege-ringen förändra inkomstbegreppet och ytreglerna inuvarande regler för bostadsbidragen?Anf. 26 Inrikesminister ():Fru talman! Jag ber först att få tacka Inga Berg-gren för att hon använde rätt titel på det ministerjobbsom jag har ansvar för.I min egenskap som inrikesminister har jag ocksåen mängd uppvaktningar från landets olika kommu-ner. Jag kan förvissa er om att det inte är nyproduk-tionen de uppvaktar mig om, utan det gäller bekym-mer med borgensåtaganden, tomma lägenheter ochkris i allmänhet i en del bostadsföretag. Jag skallåterkomma till det, men först skall jag berätta vad vihar gjort.Vi har infört ett extra statligt stöd för förbättringav bostäder. Där har vi avsatt 2,9 miljarder i en bi-dragsandel på , som innebär en arbetsvolym på26 miljarder kronor. Antalet berörda lägenheter somhar kommit i åtnjutande av detta är 1 miljon. Syssel-sättningstillskottet är enligt 23 000årsarbetande.Vi har förbättrat inomhusmiljön med ett bidrag på0,9 miljarder, ett bidrag på , en arbetsvolym på 3miljarder och 3 200 årsarbetare.Vi har infört ett investeringsbidrag för nybyggnadav bostäder till en kostnad på 1,5 miljarder, där enarbetsvolym på minst 15 miljarder har kunnat sättas igång och antalet lägenheter är 21 100.Vi har infört ett investeringsbidrag för studentbo-städer, där en ram på är avsatt,och vi har infört en skattereduktion för byggnadsarbe-te.Det är inte att sitta overksam. Det är en ordentligsatsning. Det är, som säger, riktigtatt vi har en mycket låg nyproduktion. Jag trordock att det beror på de stora bekymmer som finnsinom det befintliga bostadsbeståndet. Men vi har enkraftfull ombyggnad. Under det första till tredjekvartalet 1997 byggs 51 000 lägenheter om.Det som betyder oerhört mycket för bostadspoliti-ken är den ekonomiska politiken. Ingen kan bestridaatt vi tillsammans med har varit fram-gångsrika i den ekonomiska politiken, som bl.a. inne-burit att vi nu har de lägsta räntorna sedan 60-taletoch en mycket låg inflation. Detta kommer villaägaresom skall skriva om sina lån till del. Vi kan redan nuse att det i de hyresförhandlingar som pågår mellanhyresvärdar och hyresgäster ibland rör sig om oerhörtlåga hyresuppgörelser och att hyreshöjningen iblandt.o.m. Jag såg en uppgift om att Stockholmtänker frysa sina hyror i de hyresförhandlingar sompågår. Man säger också att orsaken till detta är atträntorna är så låga.Inga Berggren får tvivla hur mycket hon vill omden bostadspolitiska propositionen. Det kan jag integöra något åt. Regeringen kommer att lägga en bo-stadspolitisk proposition på bord i börjanav . Jag tror, om jag skall uttrycka en person-lig uppfattning, att vi för att gynna produktionenmåste fokusera bort från en produktionspolitik till enbostadspolitik. Om vi inte tar sats för att göra något åtde befintliga bekymren i de befintliga fastigheternafår vi heller ingen nyproduktion. Detta är därför detsom är viktigt att fokusera både för att få ordning ochreda på det befintliga bostadsbeståndet och för att såsmåningom få ett incitament för nyproduktion.Anf. 27 ():Fru talman! Jag beklagar att jag använde fel titel,att jag sade bostadsminister i stället för inrikesminis-ter. Se där, ännu ett vallöfte som sveks! Förra man-datperioden gjordes det väldigt mycket liv här i riks-dagen om att man i och med en socialdemokratiskvalseger skulle återinföra just ett sammanhållet bo-stadsdepartement med en bostadsminister. Men däravblev intet - vi fick varken bostadsminister eller bo-stadspolitik.Fru talman! Jag bestrider inte att regeringen harlagt fram förslag om vissa åtgärder för att stimuleraombyggnad av bostäder, ROT-system och annat, mendetta innebär ingenting nytt jämfört med de insatsersom gjordes av regeringen under föregåendemandatperiod. Också då sattes olika riksdagsbeslutmed syfte att stimulera ombyggnadsverksamheten isjön.Man måste ändå titta bakom alla ordridåer och sehur verkligheten ser ut. Jag satt just och bläddrade ibyggentreprenörernas prognos, den tredje för året. Dekonstaterar att ombyggnadsverksamheten under detförsta halvåret sjönk . De prognosticerarför hela 1997 ett fall för ombyggnaden här i landetmed . Sedan hoppas man på en uppgång medhälften så mycket, , under 1998.Vi moderater har en del visioner om vad manskulle kunna göra på det bostadspolitiska området.Inga Berggren har varit inne på några av de sakerna.Det handlar om att försöka få ned de skyhöga boen-dekostnader som vi har i landet och en successivsänkning av fastighetsskatten, som tillsammansmed höjda taxeringsvärden faktiskt driver mångamänniskor från hus och hem. Det handlar om fortsattaavregleringar. Det handlar om att minska det kommu-nala bostadsägandet. Det handlar om att få ett merflexibelt hyressättningssystem.Jörgen och jag har olika uppfattningarom det kloka i de förslagen. Vårt problem är att viinte kan relatera våra bostadspolitiska förslag, efter-som regeringen, som Byggnadsarbetaren så riktigtskrev, inte har någon bostadspolitik. Någon bostads-politisk linje från regeringens sida existerar inte ochhar inte existerat . Det är givetvis mycketanmärkningsvärt i en situation när hela byggandet harkollapsat, i en situation när vi tvingas betala över entredjedel av våra disponibla inkomster för vårt boen-de.Jag är, fru talman, den förste att vidgå att det finnsen stark koppling mellan den ekonomiska politikenoch bostadspolitiken. Det var också en huvudlinjesom den borgerliga regeringen, faktiskt under starkaprotester från socialdemokratiska riksdagsledamöter,drev under förra mandatperioden. Det var därför sombostadsfinansieringssystemet ändrades . Det genomfördes ju väldigt mycket refor-mer. De flesta av de reformerna ligger kvar. har inte ens mäktat med att göra återställa-re. Återställarna har varit ganska marginella, och detär väl bra.Efter tre år börjar det ändå bli dags för den social-demokratiska regeringen att formulera någon sortsbostadspolitisk ståndpunkt. Om inte annat, fru talman,blir det då litet lättare att diskutera de bostadspolitiskasakfrågorna.Anf. 28 INGA ():Fru talman! De boende vill ha konkreta svar på defrågor som jag ställde till inrikesministern om t.ex.vad regeringen avser att göra med fastighetsskatten.Jag tror inte på att det är kortsiktigaakututryckningar som är lösningen för de boende. Detviktigaste i den här diskussionen är att sätta de boendei fokus och inte i första hand byggnadsarbetare ochsysselsättningsökningar.Vad är det nu som försiggår på departementet? hanterar kommuner på obestånd kan man läsa itidningen. Enligt i går är det dub-belt så många kommuner som sökt hjälp jämförtmed . Totalt har 40 kommuner sökt, ochdärav har 17 beviljats anslag under 1996.Jag tror över huvud taget inte att tillfälliga ROT-stöd eller andra stöd skulle göra situationen bättre förde boende och inte heller att de skulle ge skjuts åtsysselsättningen. Enligt har inteinsatserna gett någon nämnvärd effekt. Dessutom harde flesta åtgärderna vidtagits i alla fall, möjligen nå-got senare.För alla de miljarder som inrikesministern nu räk-nade upp tror jag att han hade förväntat sig en mycketstörre effekt. Den effekten har uteblivit. I stället gören förlängning av ROT-stöd att osäkerheten ökar ochatt vänta-och-se-attityden breder ut sig ännu en gång.Det kanske kommer någonting annat och bättre.Vi moderater anser att en i grunden social ochhållfast bostadspolitik i får vi först när vanli-ga hushålls efterfrågan och betalningsvilja styr efter-frågan. Jag håller med om att det behövs en samman-hållen bostadspolitik. I en sådan diskussion måsteman också väga in fastighetsskattens skadliga effekterpå boendekostnaderna. Det vill jag varmt lägga inri-kesministern på minnet. Det är en nödvändighet att tain denna del i en sådan diskussion.Jag tycker på ett sätt att det nu är hög tid att vislutar med tjafsandet. Det är dags, ,att öppna dörren för att i vart fall ge svar på ställdafrågor som de boende nu vill ha svar på. Därför frågarjag: Vilka långsiktiga åtgärder tänker regeringenföreslå vad avser fastighetsskatten, bo-stadsbidragen, bosparandet och hyreslagstiftningen?Anf. 29 Inrikesminister ():Herr talman! och jag tycks varaöverens på en punkt, nämligen att den ekonomiskapolitiken är avgörande för hur man skall kunna bedri-va en bostadspolitik. Det var just det problemet somregeringen hamnade i när vi tog över efter tre årsvanstyre.Vi fick ta över ett underskott i statsfinanserna på237 miljarder, en ränta som låg på , en inflationsom låg på och en statsskuld som ständigtväxte. Det var inte ett särskilt bra klimat att sättaigång och bedriva en offensiv bostadspolitik.Vi var tvungna att först och främst se till att fåordning på landets finanser, att bygga starktigen och att ge muskler så att vi därefterskulle kunna vidta de åtgärder som vi ville.Det första som vi gjorde var att rädda välfärdengenom bl.a. den stora satsningen på kommunerna.Barnbidragshöjningar kommer vi , och såsmåningom en bostadspolitisk proposition i början avnästa år. Det är naturligtvis det viktiga. Jag kan inte - och det tror jag att ni säkert förstår - säga vadden propositionen kommer att innehålla, eftersom vijust nu är i ett beredningsläge.Visst är det intressant med en bostadspolitisk de-batt. Jag tycker att det är oerhört tillfredsställande attvi har fått en här . Men det blir väldigt intressantatt få den bostadspolitiska debatten när regeringen harlagt fram en proposition till . Det ser jagväldigt mycket fram emot.Jag menar fortfarande att vår ambition är att få såbred politisk uppslutning som möjligt kring den fram-tida bostadspolitiken. Det skulle stabilisera markna-den, och det skulle stabilisera den här verksamheten.Det är min mycket stora ambition.Anf. 30 ():Fru talman! Jag tror vi är överens om att det finnsen stark koppling mellan den ekonomiska politiken åena sidan och bostadspolitiken å den andra sidan.Bostadspolitiken kan inte leva sitt eget liv helt bortomalla samhällsekonomiska realiteter.Det gjorde den dock med det gamlasubventionssystemet och det förslag till räntelånesys-tem som den tidigare socialdemokratiska riksdagsma-joriteten hade fattat beslut om. Därför inledde rege-ringen Bildt ett mycket intensivt och omfattande re-formarbete på det bostadspolitiska området.Nu har det bostadspolitiska reformarbetet upphörtunder innevarande mandatperiod. Det har inte häntnågonting. Jag förstår, fru talman, att skälet till dettaär, om jag omformulerar ord nå-got, att har varit så upptagen medatt rädda välfärden att han inte har hunnit med bo-stadspolitiken.Nu sitter han och jobbar på en proposition. Det ärväl jättebra. Den här propositionen är dock ett exem-pel på senfärdigheten, passiviteten och oförmågansom statsrådet tyvärr har ådagalagt undersin ämbetsutövning. Den var utlovad för länge sedan.Det skulle ha kommit , och kommer denalltså inte . Det är väldigt bekymmersamtatt det har gått utan att harhunnit slita sig från välfärdsräddandet och också kun-nat ägna litet tid åt bostadsfrågorna.Jag har respekt för att inrikesministern har svårtatt kommentera konkreta delförslag som kommer attaktualiseras i den bostadspolitiska propositionen. Jagskall därför inte förlänga den här debatten ytterligare.Det är bättre att får gå tillbaka tilldepartementet och jobba vidare med propositionen såatt vi med ett bra underlag kan fortsätta den bostads-politiska debatten vid ett senare tillfälle.Anf. 31 INGA ():Fru talman! Låt mig göra ännu ett försök att disku-tera bostadspolitiken och den inriktning på bostads-politiken som inrikesministern kan tänka sig.Att lägga produktionspolitiken åt sidan är precisså som vi måste göra. Det är för de boende som enbostadspolitik skall utformas. Det är människornasom skall styra vad som skall byggas och hur bostä-derna skall se ut. Därför behövs de hållbara stabilaspelreglerna där en stabil ekonomisk politik med ettsänkt skattetryck ger de absolut bästa förutsättningar-na för människors trygghet och välfärd.Vidare måste räntesubventioner avvecklas i taktmed att fastighetsskatten sänks och tas bort. En annanviktig del är att förändringarna görs så att en friarehyressättning kommer till stånd. Det skall ges stimu-lans för bosparande till en större insats för det egnaboendet.Med en sådan inriktning av bostadspolitiken sättsde boende i förgrunden. Håller statsrådet med mig omdetta? Är det tänkbart att regeringen kommer att väljaen sådan inriktning?Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 1997/98:71 om om-bildning av bostadsstiftelser till aktiebolagAnf. 32 Inrikesminister ():Fru talman! har frågat mig vilka åt-gärder jag avser att vidta för att de kommuner somansökt om permutation av sina bostadsstiftelser skallkunna fullfölja planerna på att bedriva bostadsföreta-gen i aktiebolagsform. Frågan har ställts mot bak-grund bl.a. av handläggningen av en ansökan ompermutation av Stiftelsen . UllaLöfgren har i sammanhanget hänvisat till ett tillkän-nagivande av om befrielse från stämpelskattför kommunala bostadsföretag vid övergång frånstiftelse till aktiebolag (1992/93:BoU19 och1992/93:SkU30). Enligt har riksdagensmening varit att underlätta en övergång från stiftelsetill aktiebolag för de kommunala bostadsföretagen.Stiftelsen ansökan har avslagitsav Kammarkollegiet. Regeringen bereder för närva-rande stiftelsens överklagande, liksom ett tiotal likar-tade ärenden om ombildning av kommunala bo-stadsstiftelser. Eftersom beredningen inte är avslutadfinner jag mig förhindrad att närmare kommenterafrågan hur vi kommer att hantera de ärenden som äröverklagade från Kammarkollegiet.Anf. 33 ():Fru talman! Det hör till artigheten att tacka försvaret. Men uppriktigt sagt var detta svar inte mycketatt tacka för. Här har uppenbarligen regeringen pro-blem med att tillämpa den nya stiftelselagen, menstatsrådet vägrar att diskutera problemet med en re-presentant för den lagstiftande församlingen.Jag finner statsrådets svar så nonchalant att jaginte har för avsikt att kommentera det ytterligare. Förövrigt finns det ett stavfel i det. Eftersom statsrådetoch jag därmed är överens om att inte diskutera sakenvidare för tillfället ber jag att få återkomma med en nyinterpellation i ärendet.Anf. 34 Inrikesminister ():Fru talman! Vi har avgjort en mängdärenden där man hade begärt att få gå över från stif-telse till bolag. Vi har bifallit i alla de ärendena. Nuligger ett antal ärenden på regeringens bord som ärbehandlade av Kammarkollegiet. Det torde vara rik-tigt att upplysa om att man icke föregri-per ett regeringsbeslut när det ligger ett överklagandeav en myndighet.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 11.05 i väntan på att näringsminister skulle infinna sig i kammaren för att be-svara interpellationerna nr 66 och 89.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 11.05.9 § Svar på interpellation 1997/98:66 om bi-dragen till konvertering från elvärme m.m.Anf. 35 Näringsminister ():Herr talman! Jag vill till att börja med be om ur-säkt för att jag kom sent hit.Den första interpellationen som skall besvaras ärställd av som har frågat mig vilkaåtgärder regeringen avser att vidta för att hindra attomställningen av energisystemet skadar miljön genomen ökande användning av olja för uppvärmningsän-damål, för att förhindra att omställningen av energi-systemet bringar biobränslena i vanrykte genom enmiljöskadlig ökning av den småskaliga vedeldningenoch för att garantera att mottagare av statliga om-ställningsbidrag också kan utnyttja sina nya installa-tioner.Riksdagen beslöt om riktlinjer förenergipolitiken. Riktlinjerna utgår från den energipo-litiska överenskommelse som ,och Vänstern träffat tidigare . Be-slutet lägger en god grund för omställningen av ener-gisystemet och utvecklingen av framtidens energitek-nik. Huvudinriktningen är en kraftfull långsiktig sats-ning på forskning, utveckling och demonstration avny energiteknik. Målet är att under de närmaste tio tillfemton åren kraftigt öka el- och värmeproduktionenfrån förnybara energikällor och utveckla kommersielltlönsam teknik för energieffektivisering.Partierna är överens om att omställningen avenergisystemet bör ges tillräckligt . Någotårtal då den sista kärnkraftsreaktorn tas ur drift bördärför inte fastställas. Det finns dock förutsättningarför att nu fatta beslut om att ställa av två kärnkraftsre-aktorer. Regeringen har lämnat ett förslag till riksda-gen om en lag om kärnkraftens avställning. Med stödav lagen ämnar regeringen besluta att en reaktor iBarsebäcksverket skall stängas . Denandra reaktorn skall stängas av senast den 1 juli 2001under förutsättning att bortfallet av elproduktion kankompenseras.Bortfallet av elproduktion från Barsebäcksverketskall kompenseras genom tillförsel av ny el- och vär-meproduktion och minskad användning av el. Underen femårsperiod kommer därför investeringsbidrag attlämnas till utbyggnad av el och värmeproduktion ochtill effektivisering och minskad användning av el ibostadssektorn.Den viktigaste insatsen för minskad elanvändningär att öka fjärrvärmens utbredning. Därför stöds bytefrån elvärme till fjärrvärme. Målet är att under enfemårsperiod minska den årliga elanvändningen med1,. Konvertering av elvärmda hus till fjärrvär-me medför att elbehovet minskar, men också till attunderlaget för elproduktion i kraftvärmeverk ökar.Samtidigt skall användningen av el i fjärrvärmesyste-men minska. Regeringen kommer att lämna förslag tillriksdagen om åtgärder som påskyndar en minskningav elanvändningen i fjärrvärmesystemen.I många delar av landet finns dock inte förutsätt-ningar för att bygga ut fjärrvärme. är ett stortland och bebyggelsen är på många håll gles. I storutsträckning är den också eluppvärmd. Därför kom-mer bidrag också att lämnas för byte till en värmean-läggning som är baserad på ett vattenburet värmesys-tem och för installation av utrustning för värmeacku-mulering. Bidraget ges dock inte till panna eller vär-mepump.Slutligen kan också bidrag lämnas för att underhöglastperioder minska effektuttaget i direktelvärmdahus. Det kan ske genom att begränsa det högsta möj-liga effektuttaget med hjälp av en s.k. effektvakt ochen kompletterande värmekälla, t.ex. en braskamin.Ett mycket väsentligt villkor för bidragen till en-skild uppvärmning är att fjärrvärme inte finns och attfjärrvärme inte planeras i området.1,kommer att lämnas ut somstatliga bidrag . satsas1 miljard i statligt stöd till biobränslekraftvärme,vindkraft och småskalig vattenkraft. Det statliga in-vesteringsstödet kommer att vara en mindre del av detotala investeringarna.I har användningen av olja minskat dra-matiskt . bestod nästan80 % av energitillförseln av olja och oljeprodukter,var andelen . I in-dustrin användes då endast en fjärdedel av den volymoljeprodukter som användes , och andelenbiobränslen var större än andelen fossila bränslen.Men därefter har användningen av olja åter ökat, bådetotalt i hela landet och i industrin. Den borgerligaregeringen bröt den tidigare utvecklingen genom attlägga om energibeskattningen så att användningen avolja och fossila bränslen gynnades i industrin. Efter år1992 har industrins oljeanvändning stadigt ökat.Det energipolitiska investeringsprogrammet är ettstort steg i motsatt riktning. Det är för utvecklingen avdet ekologiskt uthålliga energisystemet. Användning-en av förnybara energislag kommer att öka i el- ochvärmeproduktionen. Eluppvärmning kommer att ersät-tas med fjärrvärme. Fjärrvärmen kommer att i alltstörre utsträckning kompletteras med elproduktion,till betydligt energieffektivare kraftvärme. I hus meddirektelvärme kommer denna att bytas till uppvärm-ning med bränslepannor och värmepumpar, ellerminskas och kompletteras med bränsleeldning.Totalt blir resultatet en kraftigt minskad elan-vändning och en betydligt ökad användning av mil-jövänliga energikällor.Anf. 36 ():Herr talman! Jag har i min interpellation ställt trekonkreta frågor till näringsministern. Det är tre frågorsom har att göra med de bidragssystem som riksdagenhar fattat beslut om och som skall syfta till att vi när-mar oss det uthålliga energisystemet som näringsmi-nistern har lagt fram en proposition på riksdagensbord om.En av de frågor jag tar upp är hur regeringen serpå förhållandet att bidragssystemet de facto innebäratt man ger statsbidrag till villaägare som ställer omfrån elvärme till oljeuppvärmning. Jag har läst den tillMiljöpartiet närstående tidskriften . Påförstasidan till det senaste numret står det att rege-ringen ger elkunder bidrag till att ställa om till olja.Jag ser allvarligt på detta. Det är en utvecklinghelt i fel riktning. Näringsministern kommenterar överhuvud taget inte detta i svaret.Jag har också tagit upp de bidrag som ges för devillaägare som vill installera en vedpanna och deeffektminskningsbidrag som ges till villaägare ochsmåhusägare som vill installera en vedkamin. Jag harnoterat att man i kommunerna blir alltmer bekymrade.Redan i ansökningsformulär understryksvikten av att den bidragssökande som vill byta tillvedpanna eller vedkamin tar kontakt med kommuneneftersom det kan vara olämpligt att elda med ved imånga bostadsområden. "Vedeldning kan vara besvä-rande för dina grannar", heter det i folder.Miljö- och hälsoskyddsinspektören i kom-mun säger i medierna att många kommer att löparisken att inte kunna använda de vedkaminer de harinstallerat med hjälp av statliga bidrag. Det är bara föratt kommunerna tvingats lägga ut eldningsförbud.Motsvarande resonemang pågår inom Storstockholmsenergiberedning, som är ett samarbetsorgan för kom-munerna i Stockholmsområdet.Det är naturligtvis allvarligt om denna situationuppstår, och den riskerar - som jag skrev i min inter-pellation - att dra ett löjets skimmer över allt vadbiobränslen heter - vilket naturligtvis vore mycketolyckligt. Jag har bett att få en kommentar också tilldetta av näringsministern.Men jag har inte fått det, och det leder mig övertill en mer formell aspekt på hur regeringens ledamö-ter hanterar interpellationsinstitutet. Enligt min upp-fattning visar näringsministern en bristande respektför . Jag tänker då inte primärt på omstän-digheten att näringsministern inte var här när vi skulleha debatten. Jag inser att även en minister kan hamnai bilköer. Men enligt regeringsformen ingår interpel-lationsinstitutet som en del i kontrollmakt,och det blir totalt meningslöst om statsråd i regering-en helt underlåter att besvara de konkreta frågor somställs i interpellationerna.Jag har fått ett formellt svar av näringsministernsom innehåller en redovisning av den proposition ochde riksdagsbeslut på vilka jag har grundat interpella-tionens frågor.