prot · GK09109 · 1997-05-28 00:00:00 — Agenda 21-arbetet på den lokala nivån kom-mer att ha stor betydelse för arbetet medden biologiska mångfalden.Vi har inte råd att låta det bli så att man står i den-na kammare om ytterligare och gersamma historiebeskrivning som jag inledningsvis gav.Då kan vi inte klara det här. Den biologiska mångfal-den är ändå kärnan för liv.Fru talman! Alltså efter det attmina liberala föregångare startade den svenska natur-vårdspolitiken är situationen allvarligare än någonsin.Om mina barn och barnbarn skall kunna få upplevavad jag och mina föräldrar haft möjlighet att upplevamåste stora förändringar till. Samhället måste i störreutsträckning ta ansvar för skyddet av den natur somverkligen måste skyddas. Jag skall nämna ett exem-pel. I den motion som vi i väckt med an-ledning av budgetpropositionen pekar vi på att detfinns många unika områden i som är akuthotade och som kräver kraftiga insatser. Vad jagsyftar på är de stora områdena av gammelskog. Därfinns det nämligen värdefulla biotoper som förstörs.Den biologiska mångfalden utarmas. Denna debatt ärinte en anslagsdebatt. Jag vill ändå peka på att det ärviktigt att resurser avsätts för att klara områden somär i behov av akuta insatser.Naturligtvis är inte allt som händer med densvenska biologiska mångfalden dåligt. Än en gångkan man ju se havsörn och kungsörn. På många stäl-len runt om i länet jagar än en gång pilgrimsfalkenöver klippor och stup, och än en gång smyger varg,björn och lo i många svenska skogar. Det kan gå åträtt håll, men då krävs det en miljöpolitik för miljönsskull och att naturen får sista ordet.För hundra år sedan började, som sagt, vi liberalervår kamp för den biologiska mångfalden. Tyvärr ärden kampen inte avslutad. Det innebär naturligtvis,fru talman, att den kommer att fortsätta.Vi har flera åtgärder framför oss som skall vidtas.Riksdagen kommer att fatta beslut om de betän-kanden som ligger på bordet. Inför de beslut somfattas kommer vi att påverka också de beslutsom vi skall fatta när det gäller miljö-balken och den aviserade miljöpropositionen. Somfolkpartist ser jag fram emot detta. Jag förutsätternämligen att de förslag till åtgärder som kommer attfinnas i de aviserade propositionerna just kommer atthandla om att vi tar krafttag när det gäller den biolo-giska mångfalden.Anf. 29 () re-plik:Fru talman! Jag tycker att anföran-de var mycket bra och insiktsfullt. Desto mera förvå-nad blir jag därför över att inte stödernågra av de förslag som vi lagt fram i utskottet.Eva talar sig varm för skyddet av ursko-gar, men det finns ju en reservation om det. Tyvärrstår vi i ensamma bakom den reservatio-nen. Vi föreslår där ett moratorium för avverkning avurskog just för att hinna i fatt och för att kunna börjase över detta och se hur vi kan klara skyddet av debiotoper som, precis som säger, ärmycket hotade. Hur kommer det sig att ni i Folkpar-tiet inte står bakom det?Som mycket riktigt sade har Folk-partiet varit det parti som gått i bräschen för naturre-servat. Därför är jag förvånad över att stöder vår reservation om en översyn av skydds-föreskrifterna för naturreservat. Många av de före-skrifterna är faktiskt omoderna och inaktuella i dag.Ny kunskap har tillkommit som gör att vi borde seöver dem och se till att de väsentligt skärps.Det finns många andra frågor där det förvånar migatt inte ger sitt stöd. Det gäller t.ex.Tullverket och . Vi har där endålig lagstiftning. Det finns faktiskt inte ett enda fall iSverige där någon har blivit fälld för CITES-brott.Varför stöder inte ett förslag som gör attvi kan få en skärpning här?Vi har många reservationer som handlar omskyddsjakten, som faktiskt är ett hot mot denbiologiska mångfalden. Vi kan t.ex. se att gråsparven- som man kan tycka bara är en ynklig grå liten sak -är en art som kraftigt går tillbaka i jordbrukslandska-pet. Hur kommer det sig att inte ger sittstöd beträffande en översyn av skyddsjakten? Jagskulle kunna fortsätta med min uppräkning. Jag ärväldigt förvånad och önskar nog att det som EvaEriksson säger också leder till en poli-tisk vilja att agera. Skyddet av vattendrag är en frågadär definitivt borde kunna ställa upp ochse till att vi inte får en energipolitik som - den skall juväxla över till något som är positivt - blir något somär negativt, nämligen något som hotar den biologiskamångfalden.Anf. 30 () replik:Fru talman! Som jag sade i mitt anförande tyckerjag att alla de delar som pekar på ärviktiga, och jag står fast vid det. Jag förväntar mig attdet kommer förslag i den miljöproposition som kom-mer att läggas fram. Det är då jag kommer att taställning, det är då vi fattar besluten. Då hoppas jagatt och jag kan enas om dem.Vattendragen kommer vi att diskutera i sambandmed energipropositionen . När detgäller de skyddade outbyggda älvarna finns det ingensom behöver tvivla på att ställer upp. Vihar slagits för det, vi kommer inte att acceptera bygger ut fler älvar eller andra vattendrag.Anf. 31 () re-plik:Fru talman! Det senaste var naturligtvis mycketpositivt. handlar det inte bara om de stora forsar-na, älvarna och andra vattendrag. Det man tyvärr tittarpå är små objekt. Jag hoppas att och jagkan vara överens om att det är lika angeläget att dessablir kvar. Här finns alltså en möjlighet för många avde arter som har varit hårt trängda, vilket också påpe-kats i aktionsplan, att få finnaskvar. Det finns således möjligheter att skapa biotoperså att uttern kan komma tillbaka.Mycket av det som tas upp i den reservation somjag efterfrågar stöd för är sådant som tyvärr intekommer att tas upp i . Det är för smått.Det kommer inte att föreslås i att Tullenskall ha befogenheter. Det kommer inte att finnas imiljöbalken en uppmaning till regeringen att se till attvi får en svensk förordning som följer upp . Det kommer inte i någonuppmaning till regeringen att se över skyddsjakten iSverige som är fruktansvärt omfattande. Jag hade välaldrig tänkt att engagera mig i jaktfrågor i ,men när jag läste jaktförordningen blev jag för-skräckt. Den härrör uppenbarligen från en annan tidän denna. Där finns över huvud taget ingenting somvisar att vi värnar en biologisk mångfald. Där verkardet som att om en art inte utrotas kan vi alltidskjuta. Jag skulle verkligen önska att få ett stöd för dehär frågorna. Jag är mycket glad över att en del av de arter som faktiskt går tillbaka.Tofsmesen har t.ex. gått kraftigt tillbaka, en art somvar vanlig tidigare. Den finns än så länge inte uppta-gen på listan över hotade arter, och måtte den vid Gudinte hamna där.Jag tror att vi behöver bli fler som trycker på idessa frågor. Visst diskuterar vi ofta detta, men fastänvi diskuterat detta så länge är det precis som EvaEriksson säger, att det har hänt väldigt litet. Vi harförlorat arter i , och framför allt har vi fått entrivialiserad flora och fauna. De som har klarat sig harblivit kvar, och de finns kvar i någorlunda stort antal.Men specialisterna, de som vi haft krav på, går tillba-ka. Kan vi inte försöka skriva gemensamma saker iframtiden så att vi får en studs på utvecklingen?Anf. 32 () replik:Fru talman! Jag tackar för den inviten från Miljö-partiet. Vi har säkert väldigt mycket gemensamt närdet gäller miljöpolitiken. Jag tror att vi i diskussionerskulle klara det, inte kanske här i kammaren utan vidnågot annat tillfälle.Det finns en reservation som jag faktiskt hadetänkt yrka bifall till, och det är reservation 20. MenGudrun yrkade aldrig bifall till den själv, ochdärför hade jag ingen anledning att göra det heller.Det handlar om efterlevnaden av internationella kon-ventioner, som jag tycker är en viktig del. Det äroerhört viktigt att se till att man också har ett interna-tionellt perspektiv på den biologiska mångfalden.Anf. 33 (mp):Fru talman! Att göra rent oljetankar till havs är enlönande och bekväm åtgärd som i stort sett är straffri.Vi behöver omedelbara lag- och regelförändringar föratt och polisen samt åklagarna skallkunna ingripa och säkra bevis mot dem som förore-nar. har påpekat att detsnarast bör vidtas åtgärder för att effektivisera deträttsliga förfarandet när det gäller att beivra oljeut-släpp. Vi kan konstatera att sådana utsläpp sker helatiden. I stort sett tittar man bara på, det har inte häntnågonting. Regeringen har efter ageran-de i justitieutskottet givit en utredare i uppgift att seöver de här frågorna, men det är inte en parlamenta-risk utredning utan en ensamutredning. Därav, frutalman, reservation 15 som jag yrkar bifall till.Under 1995 registrerades 153 oljeutsläpp inomSveriges ekonomiska zon. I 23 fall var utsläppskällankänd. Flertalet av dessa har förmodligen rapporteratstill polismyndighet, men man känner inte till om någotav fallen lett till åtal.I detta förtvivlade läge har vi försämrat lagen ochförlorat domsrätten över vissa brott begångna avutländska fartyg. ändrades nämligenden svenska lagen så att utländska fartyg som släpperut olja utanför svenskt inre vatten inte kan dömas isvensk domstol till strängare straff än böter om detinte är fråga om en allvarlig uppsåtlig gärning, vilketman aldrig kunnat bevisa. Bakgrunden är underteck-nandet av en internationell konvention, havsrättskon-ventionen. För övrigt är denna konvention mycketpositivt utformad, men just här innebär den en stornackdel för . Detta innebär att det vi tidigareteoretiskt kunde göra enligt , nämligendöma till fängelse om brottet var ringa och upptill fängelse om brottet var grovt, har vi i dagingen möjlighet till. Vi har frånsagt oss rätten att överhuvud taget döma utländska fartyg vid svensk dom-stol eftersom det för detta krävs strängare straff änböter när brottet har begåtts i ett område som intetillhör någon stat.Vi har en motion med förslag för att rätta till detlagtekniska och ta tillbaka rätten att straffa brottsling-ar. Det har sagts här att vi skall inrätta an-läggningar för att ta emot oljerester. Men det är intebara detta som fordras, även om det är positivt, utanvåra rättsliga regler måste ses över och bli mycketsträngare.Det stora problemet är bevisfrågan. Det är oerhörtsvårt att få fram de bevis som krävs vid en domstol.Den frågan är väldigt kontroversiell. Jag har inte hörtatt vare sig justitieministern eller någon annan harvarit öppen för sådana ändringar. Kan vi inte göra detär det oerhört svårt att sätta fast dem som begår brott.Jag hade hoppats att samtliga partier skulle stödja vårreservation så att vi inte får sådana händel-ser som inträffade nu senast i utanförÖland. Det är förödande för miljön och biologiskmångfald och innebär ett lidande för fåglar som sitterfast i oljesmeten. Ansvariga för fartyget, ytterst rede-riet, har vi velat skall vara straffskyldiga.Det behövs alltså snabba kraftfulla insatser motoljeutsläppen. Vi vill inte se nedkletade stränder ochen havsmiljö som blir allt sämre. Det kräver kraftfullainsatser som förhoppningsvis denna utredare skallföreslå men som vi verkligen genom vår reservationvill sätta en kraft bakom för att visa att det krävslångtgående regeländringar.Anf. 34 ():Fru talman! betänkande1996/97:JoU15 Skydd av hotade arter samt aktions-plan för biologisk mångfald är vittomfattande somlockat till många och långa inlägg. Men jag kommerinte att här gå in på helheten, utan min avsikt är attbegränsa anförandet till avsnittet Åtgärder på ekosys-temnivån - utvidgning av förbudet mot markavvatt-ning från s. 24 framåt. Det är det avsnitt i betänkandetsom behandlar min motion 1996/97:Jo750.I min motion påtalas behovet av att hela skall omfattas av 19 § i naturvårdsförord-ningen, dvs. förbudet mot markavvattning, något somockså glädjande nog tas upp av utskottet i betänkan-det. Skyddet för våtmarker stärks nu genom att förbu-det mot markavvattning utökas till att gälla bl.a. flerdelar av län.Men inte alla återstående länsdelar omfattas av detutökade förbudet mot markavvattning, inte t.ex. Vär-namo kommun som är min hemkommun och somligger i . Men de delar som enligt be-tänkandet inte föreslås att omfattas av det utvidgadeförbudet skall positivt nog ändå utredas av länsstyrel-sen. Vi läser att regeringen avser att ge länsstyrelsernai uppdrag att utreda situationen beträffande de våt-marker som återstår. Det är mycket glädjande.Däremot är jag inte klar över vilken tidsram somdet handlar om. Det är viktigt att denna utredning,som skall utgöra ett beslutsunderlag för oss här ikammaren, inte drar ut på tiden.Fru talman! Genom att motionen nu har kommit såhär pass långt vill jag inte framställa något yrkande . Men eftersom jag fortfarande tycker att frågannågot hänger i luften - utredningen föreligger ju ännuinte klar som underlag här - är det ändå viktigtatt delta i debatten för att understryka hur viktig frå-gan om ett utökat våtmarksskydd är både för mig självoch inte minst för arbetarekommun.Våtmarkerna är av grundläggande betydelse förden biologiska mångfalden. Det är en naturtyp somlänge har försummats och därför måste ägnas särskilduppmärksamhet i säkerställandearbetet. Men när manlokalt har försökt har det alltför ofta visat sig vara ettalltför tungarbetat område där de olika aktörerna intehar känt att de har kunnat få det stöd som behövs i enhandfast lagstiftning eller ett regelverk. Man behöverhär ha någonting att luta sig emot för att kunna gåvidare.Vad är då en våtmark? Våtmark används som ettgemensamt namn för de fuktiga och blöta områdensom finns i sumpskogar, på ängar, på hedar, i myraroch i sjöar. Mycket av den ursprungliga våtmarken iSverige är utdikad. består av Jönkö-pings läns hela areal av våtmarker. De flesta av dessavåtmarker finns i den västra nederbördsrikaste delenav länet. Här är upp till en fjärdedel av landarealenvåtmarker. I länet dominerar mossarna. Länets störstavåtmark är Store mosse nationalpark som ligger nord-väst om . Den är med sina lan-dets största sammanhängande myrområde söder omLappland.Jag tror att skyddet av Store mosse som national-park har betytt mycket i mina hemtrakter för ett åter-upprättande av våtmarken som en viktig del av denbiologiska mångfalden. Det har också bidragit till attsudda ut bilden av våtmarken som onyttig mark. I daghar insikten om våtmarkens betydelse medfört att manpå sina håll i t.o.m. har anlagt nya våtmarker.Men än sker utdikning.I stället för att betraktas som onyttig mark är våravåtmarker variationsrika när det gäller öppenhet,fuktighet, näringsförhållanden och sammansättning avarter. I våtmarkerna finns många livsmiljöer för ettstort antal djur och växter. Våtmarken är växtplats förmånga fuktighetsälskande växter såsom vitmossor ochstarrarter. De är också uppväxtområden och fö-dosöksplatser för många fåglar och grodor, medanandra arter söker skydd i våtmarkerna eller häckar ivåtmarken. Som exempel kan nämnas smålom ochtrana.På mossarna ser man ofta dråg, lagga och hölje-och strängstrukturer. I fattigkärr brukar ängsull,flaskstarr och trådstarr finnas tillsammans med vat-tenklöver, kråkklöver och sileshår. De produktivamen outnyttjade maderna härbärgerar sådanastarr och örter som flaskstarr, pors, topplösa och vi-debuske. I övergången mellan mad och vatten växervass och sjösäv.Vad är det då som främst hotar den artrikedomsom jag ändå bara har nämnt några axplock ur? Detstörsta hotet är markavvattning, ett ingrepp somfrämst görs för att öka virkesproduktionen i skogen.Jag vill avsluta med att understryka vikten av attden i betänkandet aviserade utredningen genomförsskyndsamt, så att vi får ett utökat våtmarksskydd ihela län.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 10 §. )8 § Samtjänst vid medborgarkontorFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1996/97:KU9Samtjänst vid medborgarkontor (prop. 1996/97:90)Anf. 35 ():Fru talman! Syftet med den försöksverksamhetmed medborgarkontor som inleddes den 1 juli 1994var att få ytterligare kunskaper och erfarenheter omhur ett organiserat samarbete över kommunala ochstatliga myndighetsgränser kan utformas.Verksamheten, som inneburit en möjlighet förkommuner och statliga myndigheter m.fl. att upprättasamarbetsavtal rörande förvaltningsuppgifter som inteinnebär myndighetsutövning, har bestått i att ge med-borgarna bättre tillgång till information, service ochrådgivning.Det finns ett stort antal medborgarkontor ivårt land. I huvudsak förekommer tre olika typer avorganisation beträffande dessa kontor, dels medbor-garkontor med enbart verksamhet ochkommunal personal, dels medborgarkontor där såvälkommunala myndigheter som andra myndighetersamlokaliserar verksamheter och där var och en harsin egen personal, dels också medborgarkontor där enkommun på uppdrag av andra myndigheter utför för-valtningsuppgifter åt dessa med sin personal.I den proposition som vi nu skall behandla före-slås att den lag som ligger till grund för den pågåendeförsöksverksamheten skall ersättas med en ny lag omförsöksverksamhet med samtjänst vid medborgarkon-tor. Den nya lagen innebär att verksamheten utvidgasså, att statliga myndigheter, en allmän försäkringskas-sa, en kommun eller ett landsting ges möjlighet attinom ramen för försöksverksamheten träffa sam-tjänstavtal om att använda varandras personal till attutföra enklare förvaltningsuppgifter som innefattarmyndighetsutövning eller som kräver tillgång tillpersonregister.Från moderat sida anser vi att regeringen i stortsett har gjort rätt avvägningar i fråga om vilka uppgif-ter med inslag av myndighetsutövning som kan ansesvara lämpade att utföra vid medborgarkontoren. Vihar dock några synpunkter.Enligt vår mening finns det skäl som talar mot attbeslut om anstånd med att ge in självdeklaration skallomfattas av samtjänsten vid medborgarkontoren.Riksskatteverket har i ett remissvar påpekat att beslutom anstånd ofta har stor betydelse för den efterföljan-de granskningsverksamheten och att många skatt-skyldiga sätter i system att lämna sin deklaration sentför att förkorta tiden för granskning. Verket har ocksåpåpekat att det är på skattemyndigheterna och inte påmedborgarkontoren som personkännedom och till-gång till den skattskyldiges deklarationer från tidigareår finns, vilket gör att anståndsbedömningen bör liggapå skattemyndigheterna och inte på medborgarkonto-ren.Vi ställer oss alltså inte bakom propositionensförslag i den här delen utan har lämnat en reservationsom har nr 4.I reservation nr 2 tar vi upp vissa integritets- ochkostnadsfrågor. Vi anser att det är nödvändigt attskyndsamt åtgärda sådana negativa konsekvenser iintegritetshänseende som kan uppstå till följd av för-söksverksamheten. När det gäller kostnadsfrågananser vi att det av statsfinansiella skäl är angeläget attkostnader och möjligheten till samordningsvinster iden fortsatta verksamheten blir föremål för kontinu-erlig uppföljning och att inte den samlade utvärde-ringen av verksamheten avvaktas.Jag yrkar bifall till reservation nr 2.Anf. 36 ():Fru talman! Det som vi skall diskutera underden här punkten är någonting som vi åtminstone istora drag är helt ense om - nämligen det positivamed medborgarkontor.För många människor i vårt land är det svårt attveta om, och därmed också hävda, sina rättigheter. Degår ofta miste om samhällsservice därför att det äroklart för dem vart de skall vända sig. Vi håller ossmed en ganska komplex samhällsapparat. Människorvet inte alltid vart de skall vända sig, och kan intealltid orientera sig. De hamnar ofta fel i apparaten,och får svårt att komma rätt.I medborgarkontoren länkar flera myndigheterihop sig - för det mesta har det varit fråga om kom-munala verksamheter - och ger människor en serviceeller orienterar dem om vart de skall vända sig vidareom de behöver hjälp med mer komplicerade ärenden.Medborgarkontoren har gett människor mycket gottstöd och mycket bra hjälp. Verksamheten har pågåttunder nu i en del kommuner, men attintegrera statliga myndigheter i medborgarkontorensaktiviteter ligger alltjämt på försöksstadiet.Man skall naturligtvis inte bara vara glad över atten proposition föreligger som något vidgar försökenmed medborgarkontor och samtjänst vid medborgar-kontor. Man måste också se kritiskt på vad det är somföreslås. Det som vi diskuterar innebär nämligen iprincip att möjligheten till försöksverksamhet vidgas.Man utgår inte från en genomtänkt strategi för vilkamyndigheter som skall pröva det här i form av med-borgarkontor, och det blir alltså inga fullskaliga ex-periment eller prov på hur det skulle kunna verka. Detblir ungefär så att de myndigheter som önskar detta påvissa ställen får vara med i försöksverksamheten.I propositionen utgår regeringen i ganska hög gradfrån vad detta skall ge för effektivitetsvinster ochbesparingar. Vi i tycker att hela dis-kussionen tvärtom måste utgå ifrån medborgarnasintressen och behov, och deras möjligheter att bättrehävda sina rättigheter. En sådan hjälp till medborgar-na ligger å andra sidan redan nu i medborgarkontorensom de nu fungerar. Men det är ändå en viktig nyans-skillnad att poängtera.Man saknar alltså en genomtänkt strategi. Detfinns metoder för att åstadkomma en sådan. I Dan-mark har man kommit längre än vad vi har gjort här iSverige på området. Där har man gjort en modell därman delar upp den offentliga sektorns verksamhet,framför allt gentemot allmänheten, i olika metoderefter den funktion som verksamheten har. Man brukarkalla det för en funktionsfördelningsanalys.Kommunförbundet har haft en samverkansgruppkring medborgarkontoren bestående av människorsom har varit aktiva i olika kommuner. De har analy-serat detta, och funnit att ett sådant system bordeprövas på ett medvetet och fullskaligt sätt också i vårtland. delar den uppfattningen, och hargett uttryck för den i en motion, vilket också detkristdemokratiska partiet har gjort. Genom att låtanågra kommuner på det här viset i full skala få prövafunktionsfördelningsanalysen menar vi att man skullefå en erfarenhet av medborgarkontor så som de påbästa sätt skulle kunna fungera. Därför har vi i Väns-terpartiet också reserverat oss till förmån för dentanken.Vi tycker också att det vore en fördel om flerakommuner kunde få samverka. I lagen heter det att enkommun eller ett landsting tillsammans med statligamyndigheter kan samverka kring ett medborgarkon-tor. Men inte minst i storstadsområden vore det avstor betydelse om medborgarkontoren kunde ha enverksamhet över kommungränserna. Ofta bor männi-skor i en kommun, arbetar i en annan och kanskeutövar sina fritidsintressen i en tredje. De förflyttarsig ständigt över kommungränserna. Det skulle därförpå alla sätt vara bra om man kunde ha medborgarkon-tor som kunde ge svar, hänvisningar osv. oavsettvilken av de här näraliggande kommunerna man bor i.Det vore alltså ett uppenbart medborgarintresse omflera kommuner kunde slå sig ihop, och om man ock-så finge fullskaliga försöksverksamheter med samver-kan mellan olika kommuner. I en reservation har vi iVänsterpartiet också yrkat bifall till detta.Jag yrkar bifall till de här båda reservationerna.Anf. 37 ():Fru talman! startades försöksverk-samheten för medborgarkontor, och redan då visadeett femtiotal kommuner sitt intresse för att medverka iett nätverk som startades av Civildepartementet.Av dessa kommuner har ett tiotal öppnat egnamedborgarkontor. Syftet med dessa kontor är att olikaförvaltningsmyndigheter skall samverka och höjaservicenivån gentemot medborgarna i kommunen.I dag har vi ett tiotal medborgarkontor som äretablerade i både stora och små kommuner. Samarbe-tet och samverkan mellan medborgarkontoren ochmyndigheterna sker på frivillig basis.Medborgarkontorens verksamhet handlar om ser-vice och rådgivning. Kommunerna kan ingå avtal medstatliga myndigheter, försäkringskassor och landstingom att utföra förvaltningsuppgifter som inte innebärmyndighetsutövning. Man kan säga att medborgar-kontoren är en reviravvecklad organisation med gene-ralistkompetens.Uppläggningen och innehållet kan se olika ut, mende har alla en gemensam önskan att förbättra sam-hällsservicen till medborgarna samt att effektiviserasamhällsresurserna. Det svenska begreppet för dennaverksamhet är medborgarkontor.Kenneth talade litet om . Där sägerman kvikskrank, vilket fritt översatt betyder snabb-disk.