prot · GK09113 · 1997-06-03 00:00:00 — Inriktningen är att slå sam-man tiden för de mindre kärnämnena och därmed fåett större valbart block.Jag tycker att det är bra att Socialdemokraternaoch är överens om gymnasieskolans huvud-drag framöver. Det vore kanske bra med en konstruk-tiv diskussion och dialog även med övriga partier omdetta.När det gäller kärnämnena har de olika borgerligapartierna hamnat på olika linjer. vill hafem kärnämnen, gärna nivåuppdelade. villbara ha tre kärnämnen, om jag har uppfattat det rätt,och har åtminstone tidigare här i kamma-ren klargjort att man inte vill ha nivåuppdelade kär-nämnen, en uppfattning som jag delar. Kristdemokra-terna verkar vilja ha kvar alla de åtta som vi har i dag.Det skulle återigen vara intressant att veta hur etteventuellt borgerligt alternativ skulle se ut. Blir dettre, fem, åtta eller något annat antal?För det femte gäller det kvalitet och likvärdighet ivuxenutbildningen. På vuxenutbildningens områdesker nu en rejäl utbildningsrevolution. Kunskapslyftethamnar om att ge människor redskap att hantera kun-skapskraven på framtidens arbetsmarknad. Det hand-lar om att ge vuxna möjlighet att få ny kunskap ochatt komplettera brister i tidigare utbildning.För höjande av kvaliteten skall kunskapslyftetockså medverka till att utveckla nya metoder ochredskap i vuxenutbildningen. Målet är att vi redan ibörjan av skall ha en vuxenutbildning somär att tillgodose såväl individens som arbetsli-vets och samhällslivets krav på livslångt lärande föralla.Det som enligt min mening gör denna satsningextra spännande är att vi nu har lämnat anordnarpers-pektivet. Pengarna är framöver inte komvux, folkhög-skolans, kommunens eller någon annan anordnaresutan individens. Det är den som skall delta som skallavgöra vilken utbildning vederbörande behöver ochvar han eller hon vill skaffa sig den utbildningen.Uppslutningen kring denna satsning är stor här ikammaren, dock med ett undantag - nämligen förmoderaterna. säger nej till kunskapslyf-tet, precis som man säger nej till mer pengar tillkommunerna och därmed också skolorna och precissom man säger nej till högskoleutbyggnaderna. Mode-raterna är de enda som inte ser vad framtidenkräver av kunskap och kompetens. Gör man det harman i varje fall inte dragit några slutsatser av dennasyn. väljer en annan väg för änvi andra, en annan men också farlig och riskfylld väg.Herr talman! Det finns många ytterligare saker attkommentera. Jag skall bara nämna en, som gällermobbning och våld. Vi är alla överens om att vi äroroade över utvecklingen. Vi har också ägnat tid åtdenna fråga i utskottet. Vi har från Barnom-budsmannen fått en rapport om arbetet med mobbningoch förslag till lämpliga åtgärder.Eftersom regeringen har aviserat att den återkom-mer med förslag i frågan, har utskottsmajoriteten intenu velat göra något uttalande utan utgår från att rege-ringen återkommer med förslag möjligt i den-na viktiga fråga.Herr talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillutskottets hemställan och avslag på samtliga reserva-tioner.Anf. 65 (m) replik:Herr talman! Först ber jag att få instämma i JanBjörkmans synpunkter på artikeln om begåvning ochnormalkurvor. Det var en förfärlig läsning och uttryckför en attityd till skolans möjligheter som gjorde migväldigt upprörd. Tyvärr var man på tidningen inteintresserad av några synpunkter på den artikeln utöverde intervjuer som man själv gjorde.Jan tog upp ett antal frågor som rörmoderat politik.En fråga är den om skolpeng. Jag måste säga attdet förvånar mig att det på vänsterkanten faktiskt baraär och har tagit upp de orimliga skillnader som finns inom skolverksamheten, beroende på var manbor. Det är märkligt att socialdemokraterna inte be-kymrar sig över de brister som finns, åtminstone närdet gäller en garanterad ekonomisk grundnivå förskolverksamheten. I stället ägnar man sig åt att kriti-sera de moderata idéerna om skolpeng.Eftersom vi arbetar ganska mycket med detta, ärjag den första att tillstå att det finns väldigt mångapraktiska bekymmer. Men låt mig fråga: Har ni soci-aldemokrater över huvud taget någon idé om vad somskall göras? Hur länge kan man acceptera att det ärsom att dra lott när det gäller om man skall få en brautbildning eller inte? Något förstatligande handlar detinte om. Den skolpeng som fanns för fristående skolorinnebar verkligen inte att skolorna förstatligades, ochdet vet också mycket väl.I frågan om synpunkter på kun-skapslyftet, vill jag bara säga att vi har en annan mo-dell. Vi sade nej till det socialdemokratiska projektet,men vi vill satsa på kvalificerad yrkesutbildning, ochvi håller en hög nivå på vuxenutbildning.Jag sitter själv med i den kommitté som skall utvärde-ra den verksamhet som utgör socialdemokraternasenda satsning. Jag ser fram emot det arbetet. Mycketär bra, men det finns också många frågetecken, JanBjörkman!Anf. 66 () replik:Herr talman! Det känns bra att ochjag är överens i avståndstagandet från den människo-syn som uttrycktes i den artikel jag nämnde.Jag har svårt att förstå på vilket sätt den nationella skolpengen, en lika peng för alla,skulle kunna lösa de kvalitetsproblem som vi ser igrundskolan och som den nationella utveck-lingsplanen på ett analyserande sätt tar upp. Jag skullegärna se att beskrev det.Det vore också bra om kunde ge nå-got slags beskrivning av vad det rör sig om för peng-ar. Vilka är beloppen, på ett ungefär? Jag begär intenågon exakt siffra. Vilka pengar talar vi om, som dekommunala politikerna och de kommunala verksam-heterna inte är betrodda att hantera? Försök att be-skriva det litet mera! Det har naturligtvis stor betydel-se.I höstas sade nej till de pengar som vihar anvisat till kommunerna, i storleksordningen 7-8miljarder. säger man nej till ytterligare miljardertill den kommunala sektorn och man säger ja till attdra in medel för den nationella skolpengen till staten.Det vore bra om vi kunde få en uppfattning om hurmycket pengar det här handlar om och framför allt enbeskrivning av hur detta skulle lösa kvalitetsproble-men.När det gäller har i varje fall intejag sett något förslag från Moderata samlingspartietom en hög nivå på komvux. Sanningen är att ni harsagt nej till . Ni har sagt nej till indivi-ders möjligheter att skaffa sig den kompetens sombehövs för att klara sig på framtidens arbetsmarknad.Det skulle vara intressant att höra be-skriva var den satsningen finns någonstans.Anf. 67 (m) replik:Herr talman! kan väl ändå intetycka att den nivå på vuxenutbildning somhar gällt har varit låg? Vi ligger påungefär den nivån, eller något lägre. Enligt min me-ning är det en hög nivå, även om det inte kallas förkunskapslyftet. Vi har inte heller bakat ihop alla våradelar till ett projekt, därför att vi inte tyckte att det varnödvändigt att göra ett extremt alternativ till social-demokraternas variant.Jag kan inte gå igenom skolpengen ,men låt mig säga så här: Man löser naturligtvis intealla problem med likvärdighet och skillnader i eko-nomiska resurser. Men man kan skaffa sig ett golv, enminiminivå som åtminstone ger alla en garanteradgrund. När vi diskuterar detta mer konkret handlar detom att mellan och skall ingå i en nationellskolpeng. Hur många miljarder det totalt sett handlarom när man en gång genomför det beror på om manväljer att göra det i delar eller samtidigt.I våra ekonomiska motioner finns ingaekonomiska konsekvenser av detta med, eftersomman inte kan införa ett sådant förändrat statsbidrags-system, eller vad man kallar det, över . Där-emot finns medel anslagna , och det är enfasning. Det innebär att inga besparingar görs påskolverksamheten och att man så att säga måste fasaskatteväxling och skolpeng. Allt beror på hur mankonstruerar skolpengen, och vi jobbar ganska mycketmed det. Som väl känner till är det eninte helt enkel uppgift. Men vår poäng är - och det ärdet centrala - att erfarenheterna av den nationellaskolpengen vi hade för fristående skolor var goda.Vi har också sett hur kommunerna schabloniserarsin bidragsgivning, och vi har sett effekterna av på många håll tränger ned på nivåer som gör attkvaliteten inte håller en anständig nivå.Ni vill inte göra något, men ni kritiserar oss för attvi har idéer - det är kontentan av den här ordväxling-en.Anf. 68 () replik:Herr talman! Jag vill börja med det sista. BeatriceAsk sade att kommunerna schabloniserar sin bi-dragsgivning till skolorna. Om detta är felet och pro-blemet, begriper jag inte varför lösningen skulle varaatt göra en statlig schablonisering med en lika storpeng för alla elever till landets alla skolor. Dessutommåste man skapa en byråkrati som vi sällan har settmaken till tidigare.Det var bra att vi fick ett svar, nämligen att skol-pengen skall ligga i storleksordningen , en-ligt . Jag har svårt att förstå att man inteskulle kunna anförtro åt kommunerna att fördela denhär grundtilldelningen, om man i nästa skede säger attkommunerna skall ta ansvar för fördelningen av så-dant som är mer behovsorienterat. Om detta inte ärvad säger, betyder det att de vill att manbara skall ha en schablonpeng och ingenting mer. Jaghar svårt att tänka mig något mer omänskligt gente-mot de barn som behöver särskilt stöd.Vi fick klart för oss att den moderata satsningenpå komvux ligger på en lägre nivå än . Det inne-bär nedskärningar i förhållande till det vi lever med och mycket stora förändringar i förhållande tillvad vi kommer att ha framöver. Det är bra att vi fåttdetta klargörande. säger nej till kun-skapslyftet och till den satsning på kunskap och kom-petens som vi andra i den här kammaren är överensom.Dessutom är det litet roande att nu ärdet enda partiet som står för ett tydligt anordnarpers-pektiv i vuxenutbildningen, medan vi andra står för ettindivid- och medborgarperspektiv. Men det är bra attockså detta har klargjorts.Anf. 69 () replik:Herr talman! Jag blev av två skäl litet förvånadöver att går till sådana attacker motborgerliga partiers förslag.Det första skälet är att detta är en skrivelse frånregeringen. Regeringen kommer ju inte med någraegna förslag utan med en allmän samling funderingar,och många av oss har också svarat på samma sätt,resonerande och funderande.Det andra skälet är ännu mer bestickande. Vi sak-nar på väsentliga punkter förslag och synpunkter frånsocialdemokraterna. Hur är det med socialdemokra-ternas synpunkter på ordningen i skolan? Vilka åtgär-der är ni beredda att vidta för att vi skall få bättreordning och för att de svaga eleverna skall få kommatill tals? Hur skall vi få fler vuxna att ta sitt ansvarsom lärare, föräldrar och annan skolpersonal?Även om en kommitté arbetar med betygen ochgymnasiet måste ni väl ha några synpunkter, eller ialla fall vara oroade över den utveckling som visar attså många inte klarar kraven som vi har satt upp? Ävenom det finns en utredning om läs- och skrivsvårighe-ter måste ni väl ha en åsikt om vad ni vill och vilkeninriktning ni vill ha? Mobbningen är en annan fråga.Det finns exempel efter exempel på frågor där jagtycker att det vore på sin plats om iförsta hand talade om vad socialdemokraterna vill,innan han går ut och kritiserar motståndare för att delämnar förslag.Anf. 70 () replik:Herr talman! Precis som jag sade i hu-vudanförandet uppskattar jag de resonerande resone-mang som finns i samband med skrivelsen och ut-vecklingsplanen från regeringen. Vad jag vågade göravar att peka på att de borgerliga partierna har hamnatpå olika linjer i ett antal viktiga frågor. Jag är ledsenom uppfattade det som en attack. Jag sadeinte att detta var fel, och jag sade inte heller att jagvärderade de olika förslagen utan jag t.o.m. instämde ien del av dem för att vara riktigt vänlig. Vad jag pe-kade på var att det inte finns någon gemensam linje,och att det kan vara en viktig del av konsumentupp-lysningen framöver.De frågor som tar upp är både viktigaoch svåra. Ta t.ex. mobbning - det finns inte en endaoch självklar åtgärd man kan vidta mot det. Det ärväldigt bra att vi kan föra tydliga gemensamma reso-nemang om inriktningen framöver, och på flera av deområden som tar upp krävs den här typenav resonemang. Det är inte så enkelt - det har inteheller förespråkat - att vi kan fatta ett endabeslut om att mobbningen skulle upphöra eller om attalla skulle ta sitt ansvar. I så fall skulle vi naturligtvisredan ha fattat de besluten i denna kammare.Det krävs kontinuerliga resonemang och uppfatt-ningar, och det krävs utveckling för att vi skall kunnalösa de här problemen. Jag tror inte att de kommer attlösas en gång för alla, utan att vi kommer att ha demmed oss framöver. Men jag tror att det är viktigt att vigemensamt markerar vilka värderingar vi står för närdet gäller utvecklingen av skolan.Anf. 71 () replik:Herr talman! Nej, , jag efterlyserinte några enkla och raka svar. Också jag inser attsådana här komplicerade frågor inte har det. Vad jagoch många med mig - lärare, elever och andra - efter-lyser är en tydlig markering om inriktningen på soci-aldemokraternas politik. Man kan inte hela tidenhänvisa till att det är komplicerade frågor och att detsitter en utredning. För att vi skall få en rimlig dis-kussion tycker jag att man måste tydliggöra sinagrunduppfattningar. Det hinner vi inte just , mendet är något att tänka på i framtiden.Det är inte så konstigt att olika partier kan landaolika i sakfrågorna. Jag skulle kunna göra det enkeltför mig och säga att regeringen och harhelt olika uppfattningar om den obligatoriska tioårigagrundskolan. I det fallet tycker jag att regeringenborde lyssna på . Detta är inget konstigt- annars skulle vi inte ha olika partier. Inom de bor-gerliga partierna har vi klarat att diskutera oss sam-man förut. Skulle vi få chansen igen är jag helt över-tygad om att vi skulle klara av att resonera oss framtill något som alla tycker är bra och kan ställa upp på.Taktiken att försöka visa på splittring tror jag fallerplatt till marken.Anf. 72 () replik:Herr talman! Den beskrivning som regeringen hargjort i utvecklingsplanen har jag inte uppfattat attnågon i debatten, oavsett vilket parti de representerar,tagit avstånd ifrån. Den ger en bra grund för den dis-kussion och den utveckling av skolans verksamhetsom vi alla vill se.Utgångspunkten är i utvecklingsplanen för social-demokratiskt vidkommande, och naturligtvis också ide motioner som de andra partierna har lämnat för attge sin bild av det hela. Vi får leva med att att det blir litet störande om jag pekar på deskillnader mellan partierna som jag upplever, utan attvärdera dem.Jag tror att det är bra att vi för den här typen avlångsiktiga resonemang, som inte bara är situationsbe-roende utan där vi kan föra de mer långsiktiga dis-kussionerna kring vad vi vill med skolans inriktning.Vi hamnar ändå i diskussionen omtydliga regeringsalternativ, och den frågan får vi sä-kert chans att återkomma till framöver.Anf. 73 Statsrådet ():Herr talman! Den socialdemokratiska regeringensatsar stort på utbildning. Vi gör det genom att satsapå samtliga nivåer: Vi har gett mer resurser till grund-skolan. Vi fortsätter att utveckla gymnasieskolan. Vigör en historiskt stor satsning på vuxenutbildning. Vihar infört en ny kvalificerad yrkesutbildning. Vi gören stor utbyggnad av högskolan.Vi är i gott internationellt sällskap. I många länderär det utbildning som står i centrum. Så är det i Clin-tons , och det var med den politiken och denprofileringen som det nya Labour vann valet i Storbri-tannien.Vi gör detta av tre skäl: Vi gör det därför att vi vetatt utbildning är en av de viktigaste faktorerna för attskapa förutsättningar för tillväxt i samhället. Vi gördet också därför att vi vet att utbildning blir ett alltviktigare fördelningspolitiskt instrument, och därföratt utbildning har ett direkt samband med demokratinsutveckling och delaktighetens fördjupning i vårt sam-hälle.Men det är inte tillräckligt att satsa på kvantitet.Kvalitet och likvärdighet måste också stå i centrum.Det är det jag tänker koncentrera mig på nu.Kunskapssamhället ställer mycket stora krav. Visocialdemokrater har valt väg. Vi väljer aktivt kun-skapens och kompetensens väg. Vi tycker att det ärbra att vi har en utveckling där kraven i arbetsliv ochsamhällsliv blir allt större. måste detta mot-svaras av mycket stora krav på utbildningssystemet.Utbildningssystemet måste fortsätta att växa, menockså att kvalitativt bli allt bättre.Vi behöver bli bättre generellt och klara allt högrekrav i samhällsliv och arbetsliv, och lägga en grundför ett livslångt lärande på ett sätt som vi ännu intehar lyckats tillräckligt bra med. Vi måste också klaraav att bygga ett rättvist kunskapssamhälle. Utbildningär en viktig insats för att undvika en tudelning i sam-hället. Vi måste få en grund för en likvärdig utveck-ling i samhället.Kvalitet och likvärdighet hör ihop. Det är märkligtatt sätta dessa begrepp i en motsatsställning. En nöd-vändig beståndsdel i varje kvalitetsvärdering är lik-värdigheten. En viktig del i vad som är kvalitet är förvem den är ämnad, och om andra lämnas utanför.Kvalitet utan likvärdighet är alltså inte mycket tillkvalitet. Men likvärdigheten är föga värd om den inteär på en hög nivå. Om alla går i en lika dålig skola ärlikvärdigheten inte särskilt mycket värd. Kvalitet ochlikvärdighet är alltså inga motsatsförhållanden, utantvå delar som alltid måste höra samman.När man ser på den svenska skolan är det,precis som det beskrivs i utvecklingsplanen, två heltolika bilder man ser som är sanna samtidigt.Man ser dels den bild man får när man jämförSverige internationellt. Då ser man att svensk skolaoch svenskt utbildningssystem generellt sett harmycket goda resultat - inte alltid bäst, men alltidrelativt bra resultat. I är vi speciellt duktiganär det gäller läskunnighet, och det kan vi varamycket stolta över. har också en i internatio-nell jämförelse jämlik skola - en av de mest jämlikaskolorna. Vårt utbildningssystem gynnar rörlighet påarbetsmarknaden på ett sätt som många länder äravundsjuka på.Det är förstås viktigt att vi tar till oss också de härsignalerna. De ger nämligen en värdering av vad vihar lyckats med i svensk utbildningspolitik närvi jämför med den utbildningspolitik som bedrivits ien del andra jämförbara länder.Det är också viktigt att fortsättningsvisdeltar och arbetar aktivt för att utveckla internationel-la jämförelser mellan utbildningssystemen och ut-bildningsresultaten. Det ger oss en grund för att be-döma resultaten av vår politik och de vägval vi görhär i . Men det ger oss också underlag för attdra lärdomar av det som andra länder ibland är bättrepå.När vi jämför våra resultat med våra egna ambi-tioner, med de krav vårt samhälle ställer på utbild-ningssystemet och med de vägval vi har gjort blir deten litet mörkare bild som tonar fram. Då kan vi intevara nöjda med resultatet. Min och regeringens be-dömning är att det allvarligaste problemet iskolan är att det finns ungdomar som lämnar grund-skolan med otillräckliga kunskaper och därmed ocksåofta med knäckt självförtroende. Det är inget nyttproblem, men konsekvenserna blir allt allvarligare julängre vi går in i kunskapssamhället. Kvaliteten iskolan och i utbildningssystemet måste också höjasgenerellt sett för att kunna ta till vara all begåvning,som sade, och för att tillvarata allabarns förutsättningar i utbildningssystemet.Därför behövs nu en fokusering på kvalitet ochlikvärdighet i svensk skola och svenskt utbildnings-system. Det måste ske på samtliga nivåer. Vi måstearbeta för att allt bättre kunna kvalitetssäkra vår ut-bildning. Den viktigaste nivån är självfallet klass-rummen och den enskilda skolan. Det är ju där detegentliga arbetet bedrivs, det är där som läroproces-serna sker och det är där som kvaliteten avgörs.Svensk skola måste bli bättre på att följa den en-skilda elevens utveckling. Jag menar att den nya lä-roplanen och de nya kursplanerna ger ganska godaförutsättningar för detta. De är viktiga instrument,men det är också nödvändigt att den process somredan har kommit ganska långt ute i många skolorfortsätter. Där utvecklar lärarna sin lärarroll genom attverbalisera det tysta lärarkunnandet och genom attdiskutera med varandra om själva läroprocesserna.Det traditionella i skolan har ju varit att vi har styrtoch diskuterat vad som skall läras ut. är det dagsatt vi fokuserar på vad eleverna egentligen lär sig ochvilka processer som leder till de kunskaper elevernafår. Där tycker jag att många skolor har kommit enbra bit på vägen och gör ett viktigt arbete. Det måstefortsätta.Men det handlar också om det arbete som sker påden enskilda skolan och hela skolans utveckling. Vivet att det finns många goda exempel på enskil-da skolor som har kommit långt i kvalitetsarbetet ochsom har utmärkta resultat av sitt arbete. Men vi vetockså att det finns många skolor som ännu inte harkommit särskilt långt. Det är självklart att skolledarnahar en central uppgift att stärka skolans arbete förkvalitet och likvärdighet.Skolorna måste bli bättre på att värdera resultatenav sitt eget arbete. Det räcker inte att ta fram lokalaarbetsplaner. Man måste också värdera det arbete manredan bedriver. Hur bra är det? Vad når man för resul-tat? Vilka slutsatser drar man när det gäller kvalitetoch likvärdighet av det arbete som skolan bedri-ver? Det är inte minst viktigt att redovisa detta för attfå en dialog med elever, föräldrar och det omgivandesamhället. Jag tror att många är mer intresserade avatt diskutera hur skolan värderar sitt eget resultat änman är av att diskutera hur skolans plan ser ut. Bådedessa saker måste finnas.Därför kräver vi nu att varje skola skall göra re-gelbundna kvalitetsredovisningar som ett underlag fören sådan process och debatt. skall få tilluppgift att aktivt stödja och stimulera skolorna i arbe-tet med att ta fram kriterier och i arbetet med kvali-tetsfrågorna.Även den kommunala nivån måste stärka sitt arbe-te. En viktig fråga är hur kommunen fördelar resur-serna mellan olika elever och olika skolor. Vi vet juatt resurserna måste fördelas olika för att nå en lik-värdig utbildning. Det är åtminstone ganska mångahär i kammaren som vet att det gäller för att nå lik-värdiga förutsättningar för utbildningen.Det är också viktigt att kommunerna gör en upp-följning av sina egna skolplaner. Det räcker inte attgöra planer för hur det skall vara, även om det är bra.Det måste också göras en uppföljning och värderingav de resultat man faktiskt når. Också kommunernaskall göra regelbundna kvalitetsredovisningar, ettslags bokslut, av sin skolplan där man värderar detarbete man har gjort. Hur bra är skolorna i vår kom-mun? Varför är de det? Hur värderar vi kvaliteten ochlikvärdigheten i våra egna skolor?Staten måste också få en mer aktiv roll. Skolverketskall få till uppgift att mer aktivt än tidigare hävda ennationellt likvärdig skola. Till hjälp i utvärderingenoch resultatuppföljningen i skolan skall vi också infö-ra statliga utbildningsinspektörer som blir ett kom-plement till det arbete som redan i dagbedriver när det gäller utvärdering och kvalitetskon-troll.Skolan är också en samhällsangelägenhet. Det ären av skolans viktigaste uppgifter att hävda, värna ochutveckla våra grundläggande demokratiska värdering-ar. Det är en av de viktigaste uppgifter vi gemensamthar ålagt skolan. Därför är det viktigt att i kvalitetsar-betet inte bara fokusera på ämneskunskaper eller dekunskaper som är lätt mätbara. Skolans demokratiskauppdrag, skolans uppdrag när det gäller värderings-frågorna, måste ha lika stor tyngd som de rena kun-skaperna.Skolan behöver förstärka sin roll när det gäller atthävda våra grundläggande demokratiska värderingar.Skolan skall inte vara någon värdeneutral plats. Menskolan förtjänar också ett bättre stöd i det arbetet. Detär en väsentlig del av kvaliteten i skolan. Det är ettexempel på den typ av uppgifter som skolan också haroch som inte kan lösas om man inte aktivt arbetarmed gruppen, klassen eller skolan. Där krävs detmöten mellan människor. Det handlar om hänsyn,människovärde, respekt för varandra, solidaritet ochmänniskors lika värde. Det är ingenting man kan lärasig genom att någon lär ut det. Det är ingenting mankan lära sig isolerat.