prot · GK09116 · 1997-06-09 00:00:00 — Häremellan förekommer naturligtvis ettsamarbete på många platser, men det behöver utökasoch formaliseras inom givna ramar.I regeringens förslag till sammanhållen arbetslös-hetsförsäkring sattes ersättningstaket till /dag,vilket uppnås vid ersättningsgrundande inkomst påknappt eller ca 5,3 basbelopp. Detta kanjämföras med motsvarande tak i sjuk- och föräldraför-säkringarna, som ligger vid 7,5 basbelopp. Vi kan intese något rationellt skäl till att det skall vara olika tak ide olika föräkringarna. Har en person mindre behovav ersättning om inkomstbortfallet beror på arbetslös-het än på andra saker?Vi föreslår i stället att taken samordnas på ett så-dant sätt att det är kostnadsmässigt neutralt. Det ärprincipen som är viktig, att man kan höja eller sänkavid bättre och sämre ekonomi. Vi föreslår att de skallvara lika. Det skulle innebära ett tak vid ersättnings-grundande inkomster på 6,5 basbelopp, för närvaran-de , i samtliga försäkringar.Vi anser det också angeläget att så långt möjligtsamordna garantinivåerna i de olika försäkringssys-temen. Vi föreslår därför att garantinivån i föräldra-försäkringen höjs till samma nivå som i arbetslöshets-försäkringen. Det motsvarar en nivå på per . Denna höjning föreslås delvisfinansieras genom att de nuvarande tre extra måna-derna i föräldraförsäkringen med ersättning på garan-tinivå tas bort. Men rätten till ledighet upp till 15månader kvarstår.Miljöpartiet vill invända mot förslaget att den somhar en restarbetsförmåga och som lämnar sitt arbetefrivilligt inte skall anses stå till arbetsmarknadensförfogande och på det viset förlorar sin a-kassa. Själv-fallet skall samma karensregler gälla för personer medrestarbetsförmåga som för de hundraprocentigt arbets-föra.Miljöpartiet stöder i stort sett den s.k. arbetslinjen.Vi instämmer även i analysen av de problem som råder. Vi vill också fastställa arbetsgivarnas an-svar. Men vi anser att mer långtgående åtgärder be-hövs för att åtgärda dessa problem. Bl.a. förordarMiljöpartiet att sjuklöneperioden skall återställas till14 dagar i stället för de 28 som gäller i dag.Vi vill förkorta sjuklöneperioden. Den längre pe-rioden har också hämmat framför allt småföretagarnasvilja att nyanställa. Detta försvårar för grupper somredan har en svag ställning på arbetsmarknaden att fåarbete, eftersom arbetsgivaren befarar höga socialakostnader. Arbetsgivarnas inträde i sjukförsäkringenär visserligen ett viktigt instrument för att åstadkom-ma rehabiliteringsansvar. Men det måste ges rimligareproportioner. Annars ger det en negativ effekt påviljan till en socialt vidsynt rekrytering. Vi föreslårdärför att sjuklöneperioden återställs . Omriksdagen avslår detta krav bör utredningen om ar-betsgivarens åtgärds- och kostnadsansvar för rehabili-tering även omfatta en analys av rekryteringseffekter-na av sjuklöneperiodens förlängning.Regeringen föreslår nya riktlinjer för samverkaninom rehabiliteringsområdet. Gemensamma verksam-hets- och rehabiliteringsplaner skall upprättas påcentral myndighet och på regionnivå. Alla inblandadeparter skall bidra med medel i proportion till sitt an-svar för åtgärder för den grupp som samverkanspro-jektet vänder sig till. vill gå längre änregeringen föreslår och i enlighet med vad som redansagts lägga samman försäkringarna vid långvarigohälsa och arbetslöshet till en försäkring samt slåsamman de lokala arbetsförmedlingarna, försäkrings-kassorna och delar av kommunens socialtjänst till enorganisation. Det skulle väsentligt förbättra samver-kansmöjligheterna.Jag kommer så till styrelse.Miljöpartiet vill liksom regeringen åstadkomma enbättre administration av socialförsäkringen men för-ordar vårt eget förslag om sammanslagning. bantas kraftigt och får främst i uppdragatt svara för den statliga planeringen inom områdetoch för service till och uppföljning av revision avverksamheten i kommunerna. I avvaktan på att ensådan sammanslagen organisation genomförs är detviktigt att det kommunala inflytandet i försäkrings-kassorna kvarstår, eftersom kunskapen om lokalaförhållanden är viktig. Vi avvisar därför förslaget omnya regler för utseende av styrelseledamöter till för-säkringskassornas styrelser.Den ekonomiska konsekvensen av förslagen är tillfullo beaktad i motion med anledning av1997 års ekonomiska vårproposition. Däri angesockså hur förslagen är finansierade. Jag skall inte gåin på det nu.Sedan vill jag nämna en speciell sak, och det gäl-ler arvoderingen av politiska uppdrag. Vi har stortbehov av människor som arbetar i politiken och fårinte utesluta sådana som är kunniga och intresseradeför att de inte kan få behålla sina arvoden. Blir mankommunalråd är det så klart ett heltidsarbete, men detär inte det jag menar. Man skall inte vara så hård mednedskärningen av förtidspensioner för att någon upp-bär arvode. Det har vi tagit upp i reservation 30 till-sammans med Vänstern och Kristdemokraterna.Anf. 10 ():Fru talman! Det betänkande som vi debatterar harsom grund omfattande förslag från regeringen. Det tarupp både stora och små frågor. Det har, som jag tyck-er, både bra och dåliga förslag, förtjänster och brister.Att det är omfattande och komplexa områden sombehandlas visas inte minst, tycker jag, av att vi ärmånga som utöver egna motionskrav stöder ocksåandras krav och reservationer. Det visar att ingen i sinegen motion har lyckats täcka in helheten, lyckatstänka på allt. Det här är så oerhört stort och komplext.Jag kommer att yrka bifall endast till reservatio-nerna 10 och 18, trots att vi står bakom många flerreservationer och särskilda yttranden. Men man skallvisa respekt också för kammarens tid.Vi kristdemokrater välkomnar regeringsförslagetatt höja kompensationsnivån från till i deolika systemen i socialförsäkringarna. Vi har aldrigaccepterat 75-procentsnivån. I våra budgetalternativhar vi alltid finansierat en 80-procentsnivå, eftersomvi anser att den lägre nivån har utgjort en alltför storpåfrestning på låginkomsttagarna, som oftast saknarall tillstymmelse till marginal.När det gäller det s.k. allmänna högriskskyddet isjukförsäkringen föreslår vi en förändring. Den somhar flera arbetsgivare kan drabbas av betydligtfler karensdagar än övriga löntagare, eftersom det härskyddet gäller sjuklön från varje arbetsgivare för sig. Idet avseendet är vi mycket bestämda, det behöver skeen förändring så att karensdagarna läggs samman,oavsett hur många arbetsgivare man har.Det finns även andra problem med det allmännahögriskskyddet, det gäller deltidsarbetande och skif-tarbetare. Detta har vi påtalat i vår motion, och viställer krav på det området.Dessutom stöder vi moderat- och vänsterkrav påatt man skall se över sjukersättningen till de timan-ställda. Det är inte rimligt att människor som haranknytning till arbetsmarknaden ställs utan ersättningvid sjukdom. Sådan bör utgå oavsett anställningsform.Det är helt rimligt.Den minskningsregel som föreslås i propositionenoch betänkandet när det gäller sjukpenningförsäkring-en ställer vi som kristdemokrater oss bakom. Vi kän-ner inte så stor oro för att ersättningsnivån skulle bliför hög med 80 plus 10, alltså en sammanlagd kom-pensationsnivå på . Det har framförts farhågorför att en sådan nivå skulle kunna öka sjukfrånvaronavsevärt. Vi kristdemokrater bedömer att en rimligsjälvrisk framför allt skall tillfredsställas inom ka-rensdagsbestämmelsen. Där lägger vi i stället vårtförslag, att karensdagarna skall utökas till två, dockmaximalt tio . Det äralltså samma allmänna högriskskydd som . Dåtror vi att vi får en rimlig självrisk.I proposition och betänkande tas frågor om upp. Det mesta som tas upp har tidi-gare behandlats i Sjuk- och arbetsskadekommittén, såäven frågorna om . Det finns för-slag som regering och utskott inte följer upp. Dethandlar om att skulle få ansvar föranpassnings- och rehabiliteringsarbete.Vi kristdemokrater motsätter oss inte den bedöm-ning som görs , att förslaget inte skall genom-föras. Vi vill dock framhålla behovet av väl fungeran-de samverkan mellan och Yrkesin-spektionen. Det förslag som har lagts fram har ettmycket lovvärt syfte, som man ändå måste försökauppnå. Det är oerhört viktigt.Detsamma gäller arbetsförmedlingens rehabilite-ringsansvar. Sjuk- och arbetsskadekommittén har lagtfram ett konkret förslag. Vi tar upp det i det särskildayttrandet nr 3. Där uttalar vi kristdemokrater sympatiför det förslag som kommittén lade fram, nämligen attarbetsförmedlingen skulle få ett ansvar för sjukskriv-na arbetslösa. Vi har sett i remissvaren att det finnsbetydande problem med att genomföra en sådan för-ändring , eftersom det kräver förändringari organisation, uppdrag och resurser för arbetsför-medlingarna. Därför känns det orimligt att kräva attförslaget genomförs i nuläget.Ansvaret för de arbetslösa sjukskrivna måste tyd-liggöras och betonas. På något sätt måste man lösaproblemet med det dubbla huvudmannaskapet. Vianser inte att Sjuk- och arbetsskadekommitténs för-slag skall avvisas kategoriskt. Vi anser att kommitténsförslag bör finnas med i de fortsatta övervägandenanär det gäller att på ett effektivt sätt utöka det nöd-vändiga samarbetet.Fru talman! Jag vill nu beröra det allra viktigasteområdet i betänkandet och propositionen. Det gällersamverkan inom rehabiliteringsområdet.Försöksverksamhet med finansiell samordningmellan socialförsäkring och hälso- och sjukvård harpågått och pågår, det som vi kallar för FINSAM-försöken. De pågår på olika orter inom fem län. och har kommitmed en gemensam slutrapport om FINSAM-verksamheten. Det som kommer fram i slutrapportenär mycket positivt.Vi vill se verksamheten fortsätta. Den har inne-burit ekonomiska besparingar. Den har också inne-burit minskade ohälsotal i dessa områden samtidigtsom ohälsotalet i riket har stigit. Trots de positivaresultaten i utvärderingen av FINSAM-verksamhetenär regering och utskottsmajoritet inte beredda attföreslå att FINSAM får stå modell för samverkaninom rehabiliteringsområdet i hela landet. Det är, frutalman, beklagansvärt.När jag läser skrivningarna i propositionen förefal-ler det mig som om förevändningen för att säga nej äratt försöksverksamhet pågår inom SOCSAM och attden inte kommer att utvärderas och redovisas förrän2001. Regeringen säger sig inte vara beredd att över-väga nya strukturella samverkansmodeller förränSOCSAM är avslutat och utvärderat.Som jag upplever det är regeringen och utskotts-majoriteten beredda att göra det möjligen bästa till detgodas fiende , 1997. Man pekar fram mot någotsom kan hända efter 2001. Vi kan inte bara låta rinna i väg.Utskottet och utskottsledamöterna har fått del avreaktioner från berörda aktörer inom FINSAM-projekten. Gemensamt för dem är besvikelsen överregeringens proposition. Vi har ännu inte hört någonregeringsföreträdare . Där-emot har vi hört företrädare uttala sig posi-tivt om propositionen. Men jag undrar vem som harmissuppfattat detta och vad det är som gäller.Landstingsförbundet och projektledare inomFINSAM-verksamheten har hört av sig till utskottetoch sagt att de verkligen hoppas att utskottet ser tillatt det blir en förändring i förhållande till regeringensproposition. De säger att de inte kommer att kunnafortsätta att arbeta som de har gjort och att FINSAMär slut . Men IngridSkeppstedt säger här att möjligheterna öppnas, attFINSAM är bra och att man hoppas att FINSAM skallfortsätta. Vem har rätt? Vem har missuppfattat?Jag upplever det som att propositionen, majorite-tens text i utskottsbetänkandet och de reaktioner vihar fått innebär att dörrarna stängs. Det blir slut påFINSAM. Man får inte fortsätta med det. Eller fårman det? Det behöver redas ut här i debatten.Det är positivt att socialförsäkringsministern deltar idebatten.Vi kristdemokrater hälsar avsnittet om könspers-pektiv med tillfredsställelse. Regeringen har behand-lat den motion som väcktes tidigare av fyra partierseriöst. Motionen kom från partierna i den tidigarefyrklöverregeringen. Det verkar som om regeringenhar tagit till sig intentionerna i motionen och denbeställning som utskottet gjorde på grundval av mo-tionen. Den reservation som finns på detta område ärlitet av en överloppsgärning. Sådant ägnar vi oss i ochför sig åt ganska ofta i partipolitiken. Det är inget jagkritiserar.Jag är inte med på reservationen. Men om det vi-sar sig att intentionerna, de vackra orden, inte omsättsi verklighet, kommer naturligtvis även jag att ageraframöver.Sedan har vi frågan om sjuklöneperioden. För-längningen av sjuklöneperioden genomfördes utan enordentlig analys av effekterna av den tvåveckorsperi-od som redan införts. Vi kan ändå se effekter somhögre krav från arbetsgivarna på de anställda. Vi kanse att det har blivit negativa effekter när det gällerföretagarnas vilja att expandera och nyanställa. Dethar regeringen inte velat ta till sig. Trots all kritik somframförts har man genomfört en förlängning av sjuk-löneperioden.Gullan hänvisade tidigare till den inter-pellationsdebatt som ägde rum . Vi varganska många som deltog i den. Näringsministernsade då bl.a. att bördor måste läggas på alla i budget-saneringen, även på företagare. Vid budgetsaneringmåste vi lägga bördor på de tillväxtskapande krafter-na, som skall hjälpa oss att få fart på . Att lägga bördor på företagare kostarjobb. Det är alltså en minister i en arbetarregeringsom säger att man måste göra det när man skall sanerastatens finanser. Det är naturligtvis helt uppåt väggar-na.Därför är vi självklart med på reservationen därdet krävs en återställning av sjuklöneperioden till 14dagar.Därmed skall jag avsluta, även om det finns andraviktiga områden. Tiden rusar i väg. Vi yrkar alltsåbifall till reservationerna 10 och 18.Anf. 11 () replik:Fru talman! Jag ville bara klargöra för Rose-MarieFrebran vad som gäller beträffande könsperspektivetoch den reservation som ett antal partier nu stöder.Jag tycker också att det är positivt att man skriver somman gör vad gäller könsperspektivet. Jag betraktardock inte reservationen som en överloppsgärning.Vad regeringen antyder är att alla människor harkunskap om könsperspektiv och att det bara är attlyfta fram detta. Av någon underlig anledning har maninte lyft fram den.Vad jag och många med mig hävdar är att genu-sområdet är ett kompetensområde. Det är ett områdedär det finns en väldig massa kunskap som man måsteta till sig. Man måste alltså lära sig. Vad vi tycker ärviktigt är ju att regeringen markerar det i de direktivsom skall gå ut till de samverkande myndigheterna.Det måste ske en utbildning. Det är inte någontingsom man kan och som man bara plockar fram, utandet är ett kunskaps- och kompetensområde.Anf. 12 () re-plik:Fru talman! Jag har inga invändningar mot detsom här har framfört. Jag har intetexterna framför mina ögon, men jag ser nog ändå inteen så otroligt stor skillnad. Regeringen framhåller attkönsperspektivet saknas systematiskt överallt. Numåste det in. Där är vi väl överens, hoppas jag.Vi får se vad regeringsföreträdare säger senare idebatten och om det verkligen fattas något i derasinsikt om hur det måste ske.Anf. 13 () replik:Fru talman! Jag gläder mig åt att Rose-MarieFrebran säger som hon gör. Jag tycker att Rose-MarieFrebran skall ta tillfället i akt att titta litet på texterna.Att utredaren konstaterar att det inte finns ett ge-nomtänkt könsperspektiv tycker jag är en mycketallvarlig signal. Jag tycker att regeringen lyssnar påden signalen, men jag skulle vilja att regeringen gickett steg längre i direktiven och angav att en utbildningskall genomföras.När det gäller hur man skall se på könsperspekti-ven eller den kunskap som människor kanske redanhar handlar det inte bara om godtycke. Det handlarom en medveten satsning för att råda bot på de miss-förhållanden vad gäller kvinnors och mäns rehabilite-ring som vi ser i dag.Anf. 14 () re-plik:Fru talman! Ja, jag kommer att ha mycket tid attskärskåda texterna noga. Vi skall ju inte ens votera idag.Anf. 15 ():Fru talman! pågår det en grundligöversyn av våra socialförsäkringssystem. Vi fattar nubeslut i olika omgångar, där vi lägger fast hållbaraoch stabila försäkringar. Därmed blir socialförsäk-ringarna också tydligare och mera lättöverskådliga,vilket är ett allmänt önskemål.Vi kan konstatera att socialförsäkringen harmycket stor betydelse för människornas trygghet i vårtland. Vid sjukdom och handikapp, och när man drab-bas av arbetsskada, skall man kunna leva på en hygg-lig nivå. Det är målsättningen.Socialförsäkringarna har också en mycket starkförankring hos det svenska folket. Docent vid har också i en under-sökning kommit fram till att stödet för vår gemensamtfinansierade och offentligt bedrivna välfärd är starktstabilt och växande, vilket är mycket positivt.När vi nu reformerar socialförsäkringssystemethåller vi därför fast vid de grundläggande värdering-arna. Utgångspunkten skall vara en offentlig försäk-ring där staten står för inkomstskyddet upp till en vissnivå och för ett grundläggande skydd vid varaktigohälsa.Detta är enligt utskottsmajoritetens mening natur-ligt, eftersom socialförsäkringarna är ett system föromfördelning av resurser mellan medborgare. Detpåverkar människors livsvillkor och därmed samhäl-lets möjligheter till jämlikhetsskapande.Enligt utskottets mening bör också inkomstbort-fallsprincipen vara utgångspunkten för försäkrings-skyddet även . Härigenom garanteras denförsäkrade en bestämd standardnivå när han eller honinte kan försörja sig genom arbete.Vidare skall en allmän försäkring uppfylla kravenpå rättvisa och effektivitet. Försäkringen skall ges pålika villkor till alla och innehålla ett betydande måttav utjämning mellan grupper som löper olika risk attdrabbas av sjukdom och skada. Det förhållandet att iprincip alla är med och finansierar försäkringsskyddetmöjliggör just omfördelningar mellan olika grupperoch över livet.Detta är för oss socialdemokrater mycket viktigaprinciper. Som jag sade tidigare finns det också enbred uppslutning hos svenska folket kring detta syn-sätt och hur vi har utformat socialförsäkringen.I flera av reservationerna från oppositionen före-slås andra försäkringslösningar där man helt ellerdelvis går ifrån de grundläggande förutsättningarna.Detta innebär som vi ser det minskad trygghet ochökade klyftor i samhället. Det ger alltså en sämresocialförsäkring.Två partier för fram en tanke om grundtrygghet.Det riskerar att leda till att stora grupper av försäkra-de vid sjukdom får en kraftigt försämrad levnadsstan-dard. Vi menar därför att system som ersätter bortfallav inkomst har mycket stora fördelar.Även ett system som bygger på principen om ettbrutet tak, som står för och som RagnhildPohanka argumenterade för, innebär en kraftigt för-sämrad levnadsnivå. ser därmed ocksåsocialförsäkringarna som ett grundtrygghetssystemmed liten eller ingen inkomstkoppling.I övrigt kan jag konstatera att det egentligen intefinns någon riktig samsyn hos oppositionen när detgäller socialförsäkringar, utan förslagen spretar åtolika håll. Det är svårt att finna en gemensam nämna-re i alla de reservationer och motioner som läggsfram.Ett mycket viktigt förslag i betänkandet är att er-sättningsnivåerna i såväl sjuk- som föräldraförsäk-ringen skall höjas till , vilket är mycket välkom-met för många. Det möjliggörs nu genom att vi kan seen bättre ekonomi. Vi har bedrivit en hård sanerings-politik som har varit nödvändig därför att välfärdenförutsätter en stabil ekonomi. Det har vi tagit ansvarför.Det intressanta är att helt går emot enhöjning - man vill ha kvar som ersättningsnivå- liksom möjligheten att den fackliga vägen tecknakompletterande ersättning till efter den nittiondedagen. Vi kan också se att flaggar för ettsystem med mer av privata försäkringslösningar. Detär kanhända skälet till att man vill hålla nere ersätt-ningsnivåerna. Det har jag förstått.Jag tycker ändå att olika förslag,t.ex. om lägre ersättningsnivå, är ganska konsekventa.Man anvisar ju väsentligt mindre pengar till socialför-säkringarna nu när vi diskuterar budgettak och bud-getramar. kan det handlaom uppemot 60 miljarder, såvitt jag förstår, som mani stället vill använda för att sänka skatterna. Jag kanockså se att för fram tanken om medbor-garkonto. Man har tänkt ersätta försäkringsmomentet isocialförsäkringen. Vi kan se att ett helt annat synsättnär det gäller socialförsäkringarna och välfärdenskisseras fram från sida. Jag tycker attdet är oerhört intressant. Det är väl det mest anmärk-ningsvärda i denna debatt, som jag ser det.Det intressanta i sammanhanget, tycker jag, är hurModeraternas samarbetspartner och Krist-demokraterna ser på den moderata inställningen tillvälfärden och till socialförsäkringar. Det är oerhörtintressant. Vad jag förstår har man en gemensampolitisk plattform. Socialförsäkringen är också oerhörtcentral i hela politiken. tyckteinte att det här var så oroande. Men jag vill ändå höraSigge Godins uppfattning. Detta är ju en väsentligfråga. Den måste samarbetspartierna - ,- diskutera. Detkan man inte bara skjuta ifrån sig.Moderaterna vill ju dessutom ha ,vilket för övrigt också vill ha. Vimenar att det skulle innebära alltför stora påfrestning-ar när det gäller redan utsatta gruppers försörjningssi-tuation. Därför avvisar vi också detta.Vi avvisar också tanken om att samordna sjuk-och arbetslöshetsförsäkringen. Vi har ju helt nyligenfattat beslut om en renodling av de olika försäkrings-systemen. Vi anser att det är bra, eftersom det tydlig-gör gränserna för vad som bör ersättas från socialför-säkringen respektive från andra försäkringssystem,t.ex. Sedan är det ju själv-klart att de olika försäkringarna skall samverka, så attingen hamnar mellan stolarna. Genom en renodlingfår vi enklare och lättöverskådliga system. Därför harvi tillstyrkt detta.Ett viktigt avsnitt handlar om samverkan vad gäl-ler rehabilitering. Det är bra med en effektiv rehabili-tering. Det är viktigt både ur den försäkrades och ursamhällets synpunkt. I betänkandet tillstyrker vi rege-ringens förslag till riktlinjer för samverkan inom re-habiliteringsområdet. Som vi ser det tar man i det härfallet ett mycket viktigt steg. Det är en offensiv linjesom formas. Det är ett klart och tydligt förslag. Mangår vidare utifrån . Jagtycker att det är riktigt och konsekvent att göra detta.Det skall också vara en frivillig samverkan för be-rörda myndigheter i syfte att stödja personer som är ibehov av särskilda insatser. Mode-raterna brukar ju vara för frivillig samverkan ochfrivilliga insatser. Jag förstår inte att ni kan ha syn-punkter på det här. Det viktiga när man nu går vidareär ju att det blir en frivillighet när det gäller myndig-heterna. Det skall vara ett naturligt sätt för dem attarbeta i fortsättningen. Det är det som man läggerfast. Det är ett bra förslag. Vi tillstyrker regeringensförslag. Människornas behov av stödåtgärder kandärmed bättre tillgodoses än . Det bliralltså möjligt att upprätthålla en helhetssyn på denförsäkrade. Det skapar förutsättningar för ett samspelpå rehabiliteringsområdet, vilket naturligtvis också ärviktigt.Vi har den uppfattningen att det inte i första handär behov av regeländringar eller avsaknaden av resur-ser totalt sett som är det stora bekymret när det gälleratt åstadkomma en bättre och samordnad rehabilite-ring. I stället är mål- och resultatstyrning av avgöran-de betydelse. Det är också tänkt att försäkringskassor-na skall ha särskilda medel för att kunna bedriva olikaprojekt i syfte att uppnå samverkansvinster. Hundra-tals miljoner skall användas och avsättas för detta.Det är naturligtvis också viktigt i sammanhanget.Mot bakgrund av det här förordar vi inte en lös-ning som innebär att FINSAM-modellen nu perma-nentas. måste ju leva sitt liv ocksåi fortsättningen, men vi lägger ändå fast den här nyastrategin som är oerhört viktig. Jag ser det här som ettfall framåt.Utskottet tillstyrker också regeringens förslag tillriktlinjer i avsikt att skapa en klarare och tydligarestruktur i försäkringsadministrationen. Dock bör riks-dagen ge regeringen till känna att arbetsmarknadensparter bör ges rätt att nominera ledamöter i socialför-säkringsnämnderna. Vi ser det som värdefullt.