prot · GL0931 · 1997-11-20 00:00:00 — Jag har mött samma frågor ochsamma olust hos många personer när vi har diskuteratkörkorten.När de nya körkorten kom till, med de nya mallarsom är gemensamma för samtliga EU-länder, drevden att kravet på födelseort skullevara en frivillig kod. Vi har personnummer i Sverigeoch har inget behov av att identifiera oss med födel-seort.Vi fick inte igenom det. Det blev en kompromissatt man skulle ange födelseland i stället. Vi har integett upp i den här frågan utan har fortsatt att på allabyråkratiska nivåer som är tillgängliga på EU-området kämpa för vår sak. Vi tycker fortfarande attdet är otillständigt.På ministerrådsmötet kommer jag attlyfta frågan till högsta instans. Det innebär att jag tarupp det på dagordningen till ministerrådet igen. Jagkommer att använda precis de argument som NikosPapadopoulos framför och hänvisa till att detta måstebli en frivillig uppgift i de länder som har person-nummer som kan användas som identifikation.Anf. 68 ():Herr talman! Jag väntar till december. 69 ():Herr talman! Jag har en fråga till kommunika-tionsministern. antog propositio-nen om investeringar i trafikens infrastruktur vilketinnebar att staten skulle investe-ra 98 miljarder i vägar och järnvägar, den s.k. bärig-hetsplanen.Målet var att samtliga regionala och lokala stråkskulle få full bärighet året om, dvs. År 1987antogs en ny tioårsplan där större resurser anvisadestill järnvägarna än till vägarna. Frågan är: Kan mål-sättningen full bärighet på våra lokala och regionalastråk uppnås enligt intentionerna i den s.k. bärighets-planen?Anf. 70 Kommunikationsminister ():Herr talman! Den s.k. bärighetsplanen var delvisen uppgörelse med branschen. De var med och beta-lade via en högre fordonsskatt. Den delen av finansi-eringen är ju borta. Det arbete som pågår med atthöja bärigheten, framför allt på skogsbilsvägnätet ochvägnätet i , och i Dalslanddär det är sämst , sker helt och hållet med statligamedel.Under de närmaste åren prioriteras just den typenav åtgärder för reinvesteringar och underhåll, inteminst därför att det är oerhört viktigt för Sverigesexportindustri.Anf. 71 ():Herr talman! Jag är från och kom-munikationsministern känner väl till våra dåliga vägaroch vår industris behov av en god vägstandard.Min följdfråga var egentligen om de gigantiskasatsningarna på och Bottniabananskulle göra att vi inte får den fulla bärighet som vi är ibehov av. Kommunikationsministerns svar lugnademig dock något.VårdhögskolornaAnf. 72 ():Herr talman! Jag har en fråga till utbildningsminis-tern. Det gäller förstatligandet av de landstingskom-munala vårdhögskolorna, och speciellt den som jagkänner väl till, nämligen den i /. Detligger ett avtal och en ansökan om att den skall fåövergå till . Det ligger hos departe-mentet sedan juni.Jag vill i all enkelhet få veta när utbildningsminis-tern har tänkt skriva på den. utgår ifrånatt en övergång skall kunna ske . Om detinte kommer ett besked snart är det inte möjligt.Anf. 73 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag är helt på det klara med att dethar blivit vissa förseningar när det gäller den härfrågan. Det beror på att man tidigare gjort överens-kommelser med vissa landsting om en sådan härövergång. Den sker på frivillig basis, baserat på ettriksdagsbeslut som togs i all enighet, för övrigt, påvåren 1994. Man har förhandlat, och ett antal har gåttöver. är det en stor mängd landsting som vill gåöver.För att det inte skall bli några skillnader i de eko-nomiska villkoren mellan olika landsting och statenhar det gjorts vissa utredningar. Det har försenat han-teringen.Det är alldeles bestämt min strävan att vi inomkort tid skall kunna fatta ett beslut i den här frågan.Jag är helt på det klara med att det är angeläget att detsker snabbt.Anf. 74 ():Herr talman! Det är studentkårens unga ordföran-de i /som menar att den här väntan ochfördröjningen tar så mycket energi från verksamheten,både för lärare och studenter. Dessutom är det ju enkvalitetsförlust. Den senaste utredningen av visade att en överföring skulle varabra för vårdhögskolorna, men det skulle också varabra för de statliga högskolorna genom att de skullebredda sitt utbildningsutbud.Kan jag nu ringa henne och säga: Det är kirrat.Den 1 januari kommer ni att kunna övergå till staten.Anf. 75 Utbildningsminister ():Herr talman! kan gärna ringa ochupprepa mitt svar.Kulturen i skolanAnf. 76 ():Herr talman! Enligt min uppfattning är skolan enav våra största kulturinstitutioner. undrar jag omutbildningsministern delar den uppfattningen.Anf. 77 Utbildningsminister ():Herr talman! Förlåt, jag uppfattade inte frågan.Anf. 78 ():Herr talman! Det är en väldigt kort fråga. Jag hop-pas att den inte skall ställa till med alltför stora peda-gogiska problem.Jag sade att enligt min uppfattning är skolan en avvåra största kulturinstitutioner. undrar jag omutbildningsministern delar min uppfattning.Anf. 79 Utbildningsminister ():Herr talman! Om det med begreppet kulturinstitu-tion avses att skolan är en kunskapsinstitution, dvs.det viktigaste instrumentet vi har för lärande ochförmedling av kunskap och allt vad det innebär, ärskolan självklart en kulturinstitution.Jag hörde faktiskt frågan första gången, men denföreföll mig en aning besynnerlig. Jag förstod intebakgrunden till frågan.Anf. 80 ():Herr talman! Det visar bara att frågan är extraviktig för att utbildningsministern skall kunna vänjasig vid tanken att skolan är en av våra viktigaste kul-turinstitutioner, kanske den viktigaste. Jag tänker dåinte bara på svenska språket, litteraturhistoria, histo-ria, konst, arkitektur. Jag tänker inte bara på religion,en del av vårt kulturarv, eller hembygd, natur- ochkulturmiljö, utan också på elevernas delaktighet isång, dans, musik och teater. Ett av våra första språkkanske var just mimteater.Jag undrar om utbildningsministern anser att sko-lans kulturprofilering generellt sett är tillräckligt tyd-lig i dag.Anf. 81 Utbildningsminister ():Herr talman! Skolan är icke mitt ansvarsområde.Det är skolministern som ansvarar för skolan. Därförvill jag inte göra några uttalanden om läroplan ochliknande i skolan. Rent allmänt vill jag säga att helautbildningsväsendet självklart har en kulturfunktion.Det kanske underlättar dialogen och svarandet omfrågeställaren är litet tydligare redan från början.Palestinsk revisionsrapportAnf. 82 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsrådet somras fick vi oss till del via media att 326 mil-joner dollar, eller , hadeförsvunnit ur den palestinska myndighetens budget.De kunde inte redogöra för vart pengarna tagit vägen.Det gjordes en rapport på 600 sidor. Jag frågadeskriftligen om en del saker i samband med den härfrågan. Jag fick inte så tydliga svar eftersom man intekunna ta del av rapporten. Det var naturligt att maninte kunde svara på allting.Nu undrar jag: Har denna rapport blivit tillgängligoch översatt till något språk som vi behärskar i det härlandet? Jag undrar också vad statsrådet har gjort föratt bringa klarhet i var de av den budget sompalestinska myndigheter förvaltar har tagit vägen.Anf. 83 Statsrådet ():Herr talman! Till att börja med förstår jag inte vaddetta med ett språk som vi begriper här i landet är förnågonting. Det får vi diskutera sedan. Men rapportenfinns inte översatt till svenska.Däremot vet vi följande. Det relativt nyvalda pa-lestinska parlamentet tog som en av sina första upp-gifter på sig att kritiskt granska och göra en revisionav den egna ännu icke etablerade regeringen - vi talarju ännu inte om en stat - för att se hur den förvaltarsina intäkter och utgifter. Därvidlag kom man fram till- under stort mod, skulle jag vilja säga - att det fannsstora brister, vilka man påtalade. Framför allt berördedetta hur skatteindrivna medel hade använts inomförvaltningen. Man anklagade också ett par ministrarför korruption.Omvärlden kastade sig då naturligtvis över dessauppgifter för att ta reda på om också den typ av medelsom vi förmedlar i bistånd till barn, utbildning, hälsa,jobbskapande insatser osv. möjligtvis var berörda.Det visade sig att detta handlade inte om Världsban-kens insatser, inte om EU-medlemsländernas insatseroch inte om svenska biståndspengar. Dessa pengar harvi kontroll över. Detta var alltså fråga om en internrevision av den inrikespolitiska förvaltningen.Jag tycker att det är väldigt viktigt och uppmunt-rande att man redan innan det finns en statsbildninghar som en av sina första åtgärder tagit på sig att kri-tiskt granska sin egen regering.Parlamentariker som besökte iOlof Palmes centrums regi har sagt att denna kritiskagranskning kommer att fortsätta. Man väntar nu på deåtgärder som president skall vidta.Anf. 84 ():Herr talman! Även om man nu inte kan påvisa attbiståndsmedel har försvunnit är det oklart var avstatsbudgeten har tagit vägen. Den palestinska parla-mentariska församlingen har också kommit fram tillatt man inte är nöjd med förvaltningen. Då blir detväldigt stora hål i budgeten, och man kan befara attbiståndsmedel måste användas för att täppa till dessahål.Folket får i det här fallet inte del av de pengar somvi har avsett att det skall ha. Vad tänker åt det?Anf. 85 Statsrådet ():Herr talman! För det första är detta med att 40 %skulle ha försvunnit våldsamt överdriva uppgifter. Detär inte sant. För det andra är de insatser som görs frånsvensk sida och från EU:s sida för det palestinskafolket - och inte för minst barnen - en del avfredsprocessen. Det finns ingenting farligare för fre-den i , vid sidan av den politik som ut-övas av och av terrororganisationer, än att fol-ket drivs till extremism och våld på grund av fattig-dom och utslagning. Det är detta våra insatser inriktarsig på, att hjälpa folket att häva sig ur fattigdomenoch därmed bidra till fredsprocessen.Att man å andra sidan inte hanterar sina pengar förolika insatser ordentligt i ministeriet är allvarligt. Viväntar, som sagt, på vad president skall vidtaför åtgärder. Han har sagt att han har alla möj-liga olika tryck på sig. Han skall jaga terrorister, menfår inga pengar till sin polis. som han skallsköta en fredsprocess måste han avskeda dem som ärledande i fredsprocessen, ministrarna. Det är en svårsituation.Men det är klart att vi håller ögonen på detta, ochvi bidrar till fredsprocessen.Kryptering ur säkerhetssynpunktAnf. 86 ():Herr talman! Jag har tidigare tagit upp frågan omkryptering ur säkerhetssynpunkt. Men det är ocksåviktigt att man löser frågan på ett bra sätt för attfrämja den utveckling som vi alla vill se på Interne-tområdet när det gäller handel och att man skall kunnautföra sina post- och bankärenden. Det finns ju väl-digt mycket som växer fram inom Internet.Jag vet att ministern har träffat i Internetfrågor, . Det voreintressant att få höra om man kom längre med att lösadessa för del så viktiga problem.Anf. 87 Kommunikationsminister ():Herr talman! ställde en viktig frågasom gäller säkerheten i elektronisk handel.Vi har i genomfört en utredning som led-des av på UD. Denna utredning omkryptering är nu under remissbehandling. Vi kommerunder att få in samtliga remissvarså att vi kan diskutera hur vi i skall se pådetta.USA är det andra landet som sysslar med dessasvåra frågor på allvar - det är inte så många andraländer som har tagit itu med detta. Där har administ-rationen och kongressen olika meningar om hur manskall se på kryptering. Det som diskuteras är om enkrypteringsnyckel skall deponeras hos någon officiellmyndighet. Det är en linje som vi i inte kanställa oss bakom. Däremot tror vi att harmöjligheter att klara sin export - framför allt exportenav krigsmateriel - ganska bra. finns det rätt så fåföretag som ägnar sig åt detta på en oerhört avanceradmarknad.Vi diskuterade frågan om kryptering med . Precis som i har vi ännu inte i Sverigelagt fast någon linje. Men vi räknar med att arbetaintensivt med dessa frågor för att kunnapresentera åtminstone ett skelett när det gäller hur viser på dem.MiljöbalkenAnf. 88 ():Herr talman! Jag har en fråga till i hans egenskap av statsråd som svarar på allmän-na frågor och också i egenskap av förutvarande ordfö-rande - 1994 - i konstitutionsutskottet.Det gäller den debatt som har uppstått i anledningav , om grundlagen och äganderätten.Diskussionen handlar dels om ifall ersättningsreglernaär förenliga med grundlagen, dels om att 1994 årsskrivning faktiskt strider mot EU-fördraget.I Lagrådets yttrande över förslaget till miljöbalkframför man kritik mot att detta inte har lösts, framförallt eftersom ordvalet i lagparagraferna ger ett uttryckför ett starkare skydd för äganderätten än vad som varavsikten när ändringen genomfördes. Detta är natur-ligtvis olyckligt med tanke på att det förhoppningsvissnart kommer ett förslag till en ny miljöbalk.Jag vill fråga vad man gör i re-geringen åt detta och om det kommer ett förslag så kan få en ändring till stånd för att det olyckligaförhållandet med en uppfattning som inte riktigt harkommit till uttryck i lagtexten skall rättas till.Anf. 89 Statsrådet ():Herr talman! Det var trevligt att få en avslutnings-fråga.Lagrådet har sagt sitt om , som MaggiMikaelsson vet. bereds ärendet i regeringen ochdet förs diskussioner i och inomnågra andra departement. Statsrådsberedningen deltarockså i det arbetet.Maggi får ge sig till tåls till dess attpropositionen ligger på bord.Anf. 90 ():Herr talman! Min fråga gällde inte miljöbalkensom sådan utan den gällde grundlagsändringen. Denär ju faktiskt fristående från , eftersomgrundlagen inte är någon miljöbalk och vice versa.Det som är olyckligt och som Lagrådet skriver isin kommentar är att grundlagen, som den är utformadjust , ger oinskränkt rätt till ersättning även om manbegår ett miljöbrott. Detta har faktiskt inte varit avsik-ten, vilket också framgår av vad Lagrådet säger. Detviktiga är att man kommer till rätta med detta. Förslagtill en grundlagsändring behöver, som sagt, läggasfram två gånger. Jag undrar om regeringen är bereddatt göra det, så att vi kan få till stånd en ändring somkan träda i kraft som en ny miljöbalk.Anf. 91 Statsrådet ():Herr talman! Jag kan förstå om vill ha svar på den här frågan, men den ingårändå i beredningsprocessen i regeringen.Jag tror nog inte att talmannen skulle tycka omifall jag plötsligt började att svara på frågor i mintidigare egenskap som ordfö-rande. svarar jag på frågor i egenskap av företrä-dare för regeringen, och då måste svaret bli det somjag gav . 92 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Därmed är frågestunden avslutad. Jag tackar re-geringens företrädare för att ni har velat komma hitoch svara på ledamöternas frågor.5 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionmed anledning av skr. 1997/98:38 Lägesrapport ifråga om den ekonomiska brottsligheten1997/98:Ju10 av ()6 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 20 november1997/98:85 av () till utrikesministernFolkomröstningen i VästsaharaInterpellationen redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 25 november.7 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 20 november1997/98:158 av () till näringsmi-nisternEU:s strukturfonder1997/98:159 av () till försvarsmi-nisternKryptering av e-post1997/98:160 av () till jord-bruksministernDjurskyddslagen1997/98:161 av () till jord-bruksministernDjurskyddet1997/98:162 av () till socialministernVeterinärmedicinska läkemedelFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 25 november.8 § Anmälan om skriftligt svar på frågaAnmäldes att följande skriftliga svar på fråga in-kommitden 20 november1997/98:123 av () till jordbruksminis-ternBestrålad kycklingSvaret redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 25 november.9 § Kammaren åtskildes kl. 15.01.Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 1 § anf. 9 (delvis),av talmannen därefter till ajourneringen ochav förste vice talmannen därefter till sammanträ-dets slut.