prot · GK0996 · 1997-04-25 00:00:00 — I och med att kommunen tog initiativ, upp-märksammade frågan och tog upp den på agendankom också processer i gång och man kunde utnyttjade vägar som ändå finns. Det är väldigt viktigt attarbeta lokalt och att man från de enskilda kommuner-nas sida, när man för sina diskussioner och etablerarsådana nätverk som var inne på tidigare,också tar upp formfrågorna på dagordningen. Då ärdet viktigt att det verkligen finns, precis som minis-tern här visat, en ordentlig resonans på den statligasidan, en känsla av att detta är ett viktigt område.Jag vill inte, fru talman, förlänga debatten för vihar fått så många positiva besked av näringsministernatt det här känns riktigt spännande.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 1996/97:269 om sti-mulansbidrag till solvärmeanläggningarAnf. 39 Näringsminister ():Fru talman! Debatten mellan ochmig är dock inte slut, utan vi fortsätter på ett nyttområde.Inger har frågat mig om jag är bereddatt undersöka förutsättningarna att återinföra ett sär-skilt bidrag till solvärmeanläggningar.Genom energipolitiska beslut (prop.1990/91:88, bet. 1990/91:NU40, rskr. 1990/91:373)avsattes betydande medel till stöd för investeringar ibiobränsleeldade kraftvärmeverk, vindkraftverk ochsolvärmeanläggningar, bl.a. försolvärmeanläggningar. Hälften har disponerats avBoverket, som ansvarade för bidrag till investeringar isolvärmeanläggningar i bostäder, och hälften av , som ansvarade förbidrag till investeringar i solvärmeanläggningar förövriga användningsområden. Stödet skulle enligt1991 års beslut finnas . I rege-ringens föreskrifter angavs därför att bidrag endastlämnas om ansökan om bidrag kommit in före den 1juli 1996.Riksdagen beslutade att under Ar-betsmarknadsdepartementets huvudtitel anvisa ytterli-gare (prop. 1994/95:218, bet.1994/95:BoU21, rskr. 1994/95:397). beslu-tade medel var då intecknade. För att ge effekter påsysselsättningen redan på kort sikt beslutade regering-en att bidrag får lämnas endast för investeringar somavsågs bli slutförda före utgången av 1996.Hösten 1995 beslutade att under Nä-ringsdepartementets huvudtitel anvisa ytterligare 25miljoner kronor för investeringsstöd för solvärme(prop. 1995/96:25, bet. 1995/96:FiU1, rskr.1995/96:133).I samband med övergången till det nya statsbud-getsystemet ändrade regeringen förordningen(1991:1099) om statligt bidrag till investeringar inomenergiområdet så att stödet kunde lämnas t.o.m. den31 december 1996.Som motiv för att införa investeringsstöd till vind-kraft och biobränsle anfördes att i avvaktanpå en internationell samordning måste andra styrme-del än koldioxidskatten utnyttjas för att främja deförnybara energislagen och kraftvärmen. Detta syftarpå att fossila bränslen som används för elproduktionär befriade från koldioxidskatt och energiskatt, tillskillnad från bränslen och el som används för vär-meproduktion.Som motiv för stödet till investeringar till solvär-meanläggningar anfördes att kostnaden för solvärmeän så länge var för hög för att solvärme utan särskildabidrag skulle kunna klara konkurrensen med andrauppvärmningsalternativ.Regeringens proposition (1996/97:84) En uthålligenergiförsörjning fokuserar möjligheterna att dels ökaproduktionen av el från förnybara energikällor, delsminska användningen av el till uppvärmning. Deföreslagna stöden är inriktade på att underlätta enkonvertering från elvärme till annan värmeförsörj-ning, t.ex. genom att installera vattenburna värmesys-tem. Däremot stöds inte själva värmeproduktionsan-läggningen vare sig den är en vedpanna, värmepumpeller solfångare. Ett viktigt skäl till detta är att sådanvärmeproduktion redan har ett starkt stöd genomskatterna på fossila bränslen och el, som gör dessaenergiformer dyrare. Enligt regeringens bedömningstimulerar dessa skatter till en övergång från elvärmetill annan värmeproduktion, med i första hand förny-bara energikällor.Sedan år 1991 har tekniken för solvärme utveck-lats och kostnaderna sjunkit. Vidare har skatterna påfossila bränslen och el ökat. Behovet av investerings-stöd till solvärme har därigenom minskat. Däremotbör de möjligheter som finns att åstadkomma fortsattsänkta kostnader tas till vara. I propositionen En ut-hållig energiförsörjning framhåller regeringen därförteknik för bl.a. rationalisering av tillverkningsproces-sen som ett viktigt teknikutvecklingsområde. Detfinns således goda förutsättningar för svenska företagatt få stöd till utvecklingsinsatser som syftar till att fåfram solvärmesystem som är både billigare och effek-tivare.Anf. 40 ():Fru talman! Jag vill tacka näringsministern försvaret, men jag får väl i ärlighetens namn säga att jaginte är riktigt lika nöjd med det här svaret som mednäringsministerns uttalanden i den förra interpella-tionsdebatten.Det har hänt väldigt mycket positivt efter energi-propositionen. Man upplever nu runt om i hela landetett våldsamt ökat intresse för nya energislag hosmånga fastighetsägare som haft direktverkande el ochsom tidigare väntat och kanske litet grand lutat sigmot de relativt låga elpriserna. Det har kanske tidigarei första hand varit de som haft ett direkt miljöengage-mang som gått före och förändrat sitt energisystem.Nu börjar det bli annorlunda, nu börjar det bli ettverkligt brett intresse för att byta till förnybara ener-gikällor.Trots att det varit ganska begränsat intresse förkonvertering generellt har de senaste årens solvärme-anläggningsutveckling lett fram till både bra ochfärdigutvecklade system. Jag tror att bidragen harspelat en roll härvidlag. Det börjar bli alltfler villa-ägare som kan visa att de är nöjda med att delvis hagått över till solvärme. Även om vi vet att solvärme-anläggningarna aldrig kan täcka hela energibehovetför en villa är de ett bra komplement, som kan täckamellan 20 och , kanske , av värme-och varmvattenbehovet.Solvärmen börjar också bli konkurrenskraftig,men det är en liten bit kvar. Det är därför som vi frånÖrebro län driver frågan. Vi tror att det just nu är ettsällsynt olyckligt tillfälle att avbryta systemet medbidrag till solvärmeanläggningar. Teknikutvecklings-stöd är - precis som ministern säger - viktigt, men jagtror också att det behövs ett stöd till marknaden.Solvärmeområdet är ett område där det finnsganska många små företag och just den typen av före-tag som vi vill ha: små företag som är beredda attväxa under förutsättning att marknaden verkligenutvecklas. Dessa företag måste veta att det finns efter-frågan på deras produkter. Det är därför som stimu-lansbidraget är så viktigt. Jag tror inte att man skall hastimulansbidrag i evärdlig tid, men det vore nog lyck-ligt om det fanns stimulansbidrag till solvärmean-läggningar . I propositionensäger man inte heller nej till stöd till anläggningar föratt utveckla energi.Vindkraften får fortsatt stöd. Den är bra, men detär väldigt många som tror än mer på solen som ener-gikälla. Det är inte svårt att hitta fördelar med sole-nergi. Den är billig. tar som bekant intebetalt. Solvärmen är oändlig, i alla fall så länge somdet kan finnas människor på den här jorden. Denkräver inga långa och dyra transporter. Solvärmean-läggningarna kräver egentligen inget underhåll. Ochvad som är väldigt intressant: befinner siglångt fram industriellt, men det är den här lilla vägenkvar som gör att vi agerar för ett fortsatt marknads-stöd.Jag vill ändå inte helt och hållet ge upp hoppet omstöd till solvärmeanläggningar. Det i propositionenföreslagna stödet till värmeproduktion är inte absolut.Den som installerar effektvärmare kan få stöd tillkompletterande värmeproduktion. Jag måste frågaministern: kan man få stöd till vedpanna ochinte till solvärme?Anf. 41 ():Fru talman! Jag skall inledningsvis vara artig ochtacka ministern för svaret på inter-pellation. Men jag vill i synnerhet tacka för att hon har framställt interpellationen. Denligger helt i den anda som jag skrev en motion i med andledning av energiproposi-tionen. I motionen tar jag upp precis de frågeställ-ningar som gjorde i sin inledning. Jaghåller med om alla ord och kommatecken i IngerLundbergs anförande angående näringsministernsfrågesvar.Jag vill också kommentera näringsministerns svarnågot. I och för sig håller jag med om det som sägsom fossila bränslen, att det finns beskattningar somgör att det är intressantare med annan energikälla.Men jag tycker att näringsministern och även propo-sitionen om den uthålliga energiförsörjningen missarpoängen med att det tidigare fanns ett marknadsstödför solvärme. Det är ett fåtal människor ute i samhäl-let som är införstådda med vad det betyder att instal-lera en solvärmekälla. De är inte medvetna om detsom jag får till livs när jag besöker ett småföretag inorra som tillverkar sådana här produkter. Inorra kan man använda sig av enbart sole-nergi . Det är man inte medvetenom ute i de breda lagren.Det är därför som det är beklagligt att se hur si-tuationen är för de småindustrier som har växt uppoch som gör att vi får bättre förutsättningar för syssel-sättning i glesare delar av landet. De står nu utanorderingång på grund av att marknadsstödet försvannkring . Fram till dess var detta en växandeindustri. är det ett nollsummespel för dessa före-tag. De bävar och väntar på att näringsutskottet här iriksdagen skall behandla den motion som bl.a. jag harväckt på ett positivt sätt så att de kan se att de har enframtid.Befolkningen är ännu inte motiverad för att gåöver solenergi. Man tror att det är någonting som manbara kan använda runt ekvatorn där det är mycketvarmare trakter. Men, som sagt, t.o.m. i kansolenergi utnyttjas om året.Dessa småföretagare säger att det är slöseri medsamhällsmedel. Det har byggts upp en kompetens ochbetalats ut bidrag för att verksamheten skall komma igång. Sedan låter vi allt förfalla. Det är för tidigt attsäga att man redan nu skall avstå från marknadsstödet.Visst kanske det betyder en del pengar, men nogborde det vara rimligt att inom anslaget för teknikut-veckling, som jag tror uppgår till 1,5-1,6 miljarder, fåfram några tiotals miljoner för fortsatt marknadsstödtill solvärme.Jag vill också peka på att ute i är det gans-ka många länder som har statliga stöd till denna verk-samhet. T.o.m. skriver i en grön-bok att det borde vara generellt statligt stöd till sol-värmeanläggningar.Anf. 42 ():Fru talman! Ända sedan energiomröstningen i vårtland har det varit känt att vi har försökt att hitta nya,alternativa energikällor som gjorde att vi kom ifrånberoendet av kärnkraft. Tyvärr har takten i utveck-lingen inte varit så snabb som man hade kunnat önska.Det har gått litet trögt.Trots detta har människor i vårt land ändå insettvikten av att kunna hitta något alternativ. i min egen valkrets ett företag som kallar sigInternationell miljöteknik. Det är alltså tidigare ar-betslösa människor som har fått lära sig att starta nyaföretag och hitta en affärsidé. De har hittat en affärsi-dé och utvecklat solfångare. Man köper detaljer frånandra håll i landet, monterar dem och sköter sedanmarknadsföringen.Just är för Internationell miljö-tekniks verksamhet. Man står nu i begrepp att taställning till hur det skall bli med den fortsatta verk-samheten. Skall man fortsätta att verka för, utveckla,marknadsföra och sälja solfångare eller skall manåtergå till den tidigare verksamheten, dvs. att varaarbetslös?När energiuppgörelsen träffades mellan Socialde-mokraterna, och var det mångai vårt land som blev glada. Äntligen fick man en sig-nal om att fantasin ute i våra bygder skulle flöda föratt man skulle hitta de förnyelsebara inhemska ener-gikällorna. De människor som startade det företag iBlekinge som jag nämnde blev också mycket glada.Jag fick då personligen frågan: Innebär detta att detäven kommer att finnas stimulans till framställandetav solfångare? Ja, svarade jag, såvitt jag kan bedömaär det enbart den mänskliga fantasin som sätter be-gränsningar.För att få i gång detta måste det finnas ett intressefrån samhället att stimulera den enskilde till att göradenna investering för att komma ifrån elberoendet.Det måste finnas en politisk vilja, en signal och eninriktning. Jag letade själv, men eftersom jag inte ärså bra på att leta anlitade jag en expert, men det gickinte att hitta något som medgav denna möjlighet. Jagvar tvungen att meddela detta till företaget. Jag vet attdessa människor lyssnar till den här debatten eftersomden är viktig för deras framtid. Jag vädjar till nä-ringsministern om en möjlighet att ompröva detta ochom att han skall säga att han kan tänka sig att ge sti-mulansbidrag till dem som vill investera i solfångare.Jag tror att detta vore en bra signal, inte minst försysselsättningen utan även för att man skall kunnahushålla med den viktiga elkraften.Anf. 43 Näringsminister ():Fru talman! Den här gången är jag inte lika överens som vi var i den förra inter-pellationsdebatten. Mitt skäl är helt enkelt att det ärnågra saker som vi skall investera kraftigt i, nu när viskall ställa om energisystemet.Till att börja med vill jag betona forskning och ut-veckling. Av de 9 miljarder som vi satsar går mer änhälften till att åstadkomma ny teknik och ny kunskapsom sänker kostnaderna för alternativen. Jag tyckeratt vi skall vara litet självkritiska och medge att litetför stor andel av de pengar som har satsats haranvänts för att producera sådant som inte har varitkonkurrenskraftigt.Om de pengar som har satsats på solfångare från1991 fram till hade lagts på att utveckla ny kun-skap om solfångare, då hade vi kommit betydligtlängre än vad vi har gjort när det gäller att fåned priset på solfångare. Helt klart är det så. Men vihar i stället använt pengarna till ett bidrag för att setill att konventionell teknik är konkurrenskraftig.Jag kommer från där jag har disku-terat varvsstödet. Det är egentligen precis samma sak.Man kan, som , lägga 1 miljard på att gebidrag till att producera i varv, och det gör vi Europa.Men vi har också tillverkningskostnader på varvensom är högre än i vår omvärld. Jag tycker inteatt vi skall rikta in oss på det.Sedan har vi den återstående delen, de 4 miljardersom vi satsar för att ersätta de två reaktorerna i Bar-sebäck. Hur använder vi dessa pengar? Vi ger egent-ligen stöd bara till produktionsanläggningar för attproducera el och ersätta el. Det stödet ger vi framförallt till kraftvärmeanläggningarna. Men det går ocksåtill vindkraft, dvs. för att producera el.När det gäller att ersätta el för t.ex. uppvärmningmed någonting annat ger vi ett ekonomisk stöd till attbygga ett vattenburet system, men inte till produk-tionsanläggningen, inte till vedpannan och inte tillnågonting annat heller utom på ett område. Vi görinsatser för att minska behovet av en hög effekt i etthus med direktverkande el. Där ger vi ett stöd för enkompletterande värmekälla. Den värmekällan skallanvändas när det är som kallastoch mörkast. Det är syftet med att få ned effekten. meningen är ju solfångaren inte det allra bästaalternativet att åstadkomma en effektsänkning i husmed direktverkande el.Det är skälet till att vi ger ett stöd för att åstad-komma effektvakter och en kompletterande värmekäl-la under just den period när vi har som mest brist påel.Anf. 44 ():Fru talman! Det är inte, och det skall inte vara,några små belopp vi satsar på energiomställningen.Totalt är det somsatsas på olika former av stöd, men också i väldigthög grad på teknikutveckling. Då är det naturligtvisangeläget att solvärmen också är med på allvar. Sol-värmen är inte betydelselös. Ute bland allmänhetenfinns det en syn på solvärmen som någonting väldigtudda. Men det är många som bedömer att vi kan få enenergimängd motsvarande åtminstone ett Barsebäck-saggregat just från solvärmen. Därför är det så viktigtatt satsa på den.Näringsministern talar mycket om vikten av ut-veckling. Jag skulle också vilja betona hur viktigt detär att det sker en utveckling på basnivå, hur spännan-de det är det som och om de små företagen som har etablerats påsolvärmesidan och hur intressant det är med ArnesPlåt i Örebro.Det är inte så vanligt att det är tre socialdemokra-ter som går upp i en interpellationsdebatt. Jag tror attskälet till att vi gör det är att väldigt många av oss iolika delar av landet ser exempel på en företagsamhetsom har varit förvånansvärt stark närså litet annat har hänt på energiutvecklingssidan. Jagtror att vi ser just det som jag betonade i mitt förstainlägg, nämligen att solvärmen är på väg mot ettmarknadsgenombrott men att den under en kort peri-od behöver ett stöd.Då måste jag ställa en fråga till näringsministernoavsett alla stiliga principer. Om vi nu satsar 9 mil-jarder kronor på teknikutveckling och på alternativsom vindkraft, är det då så fel att till satsanågra tiotals miljoner på marknadsstöd till solvärme-anläggningar?Vi måste pröva litet av varje. Jag tror att det somhar hänt de här åren har varit väldigt viktigt. Det är enfråga om att stödja både marknad och utveckling. Jagskulle vara bekymrad om jag var näringsminister ochhörde det och har sagt omsmå företag med ett tiotal anställda som haft en pro-duktion och en framtidstro och som känner ettstopp i sin verksamhet. De killarna och tjejerna bordegå på högvarv just . De borde känna en väldigframtidstro när så många kommer att vilja ställa om.Det är nog alldeles riktigt som näringsministernsäger att det inte är det ideala att ha stödet till solvär-meanläggningar kopplat just till effektvakterna medtanke på att solvärmen inte fungerar som bäst näreffektkravet är som högst. Men näringsministern kankanske titta litet grand på den uppslagsända visade på. Inom ramen för 9 miljarder kronormåste det vara möjligt att hitta ett begränsat stödunder en begränsad period för en svensk industripro-dukt som ligger alldeles rätt ur miljösynpunkt. Detfinns faktiskt många små företag som är på vägmot ett genombrott men som också riskerar att få ettstopp om vi ingenting gör.Anf. 45 ():Fru talman! Näringsministern har naturligtvis rättnär han säger att vi skall satsa på forskning och ut-veckling och att det är ny teknik som skall bära landetoch energiframställningen framåt. Det är helt klart.Men som med all utveckling, näringsministern, starta-de inte utvecklingen av den bilpark vi har med satte i gång och gjorde en stor forskning ochutveckling av hur en bil skulle se ut. Bilarna byggdesfram successivt med den ena modellen efter den and-ra. Sedan blev några företag stora och kunde gå vida-re med forskning och utveckling.Med detta vill jag säga att vi är på den nivån i dag.Vi måste också ta till vara all den kunskap och deutvecklingstendenser som kommer inom de små före-tagen.Sedan vill jag be näringsministern att växla överfrån energifrågan till just näringspolitiken och kopplatill det som säger om att det inomramen för ett stort antal miljarder borde finnas förut-sättningar för några tiotal miljoner till fortsatt mark-nadsstöd till den här utvecklingen. Om det går att lösapå det sättet och få den signalen ifrån näringsminis-tern vet vi att vi skulle klara ett hundratal jobb ute iganska glesa delar av det här landet. Det är den väd-jan jag vill ställa till näringsministern. Tänk överförutsättningarna att inom den stora miljardramenanvända några tiotals miljoner för fortsatt marknads-stöd till solvärmeindustrin!Anf. 46 ():Fru talman! Vi som tillhör de partier som politisktstår bakom energiuppgörelsen har ju också ett stortpolitiskt ansvar gentemot de människor som med helasin fantasi och hela sin kraft vill leva upp till vad vi iriksdagen säger. Jag är inte nöjd. Jag är nästan litetbesviken på näringsministerns litet fyrkantiga för-hållningssätt till det här.Den villaägare som kanske lyssnar på oss i dagundrar vad han eller hon skall hitta för möjligheter attvärma sitt varmvatten och sitt hus. Han eller hon blirnaturligtvis inte stimulerad av en sådan här debatt.Det är snarare en hämsko på utvecklingen enligt mittsätt att se det. Den som vill satsa på en solpanel på sinvilla får kanske betala runt . Detär mycket pengar. De måste lägga ut dessa pengar,och då måste de ha litet stimulans. Den här stimulan-sen är kanske inte världens viktigaste av ekonomiskaskäl, utan det kanske är signalsystemet som är viktigt- att vi tror på möjligheten att hjälpa till och stimulerahärifrån.Nu har näringsministern den uppfattning han förtill torgs här. Jag hoppas och tror att i sittbeslut kanske kan tolka det annorlunda så att vi fårmer positiva signaler ute i den omvärld vi har attföreträda här. Vi vill ju alla gemensamt verkligen setill att energiuppgörelsen uppfylls och att vi hittar nyamöjligheter.Anf. 47 Näringsminister ():Fru talman! Man kan inte alltid vara sams. Jagmåste få säga att jag inte tycker att man löser svenskbilindustris problem genom ge ett bidrag till att köpaen eller en föratt och därefter skall utveckla en ny bil-modell som är konkurrenskraftig. Jag tror inte på denmodellen.Jag tycker ändå att vi ger de ekologiskt ut-hålliga alternativen en konkurrensfördel genom att vibeskattar fossilbränslen och elproduktion med kärn-kraft och vattenkraft väldigt hårt. Att utöver dettaockså ge bidrag till att investera i nya anläggningarmåste ta slut så att vi i stället kan läggapengarna på forskning och utveckling. Jag tror defini-tivt att det är någonting som långsiktigt gynnar dessaföretag.Kom ihåg att detta inte är en marknad som bara ärSverige. Solfångarmarknaden för de företag som vipratar om måste ju vara mycket större än Sverige.Företagen måste ju kunna leva på en sådan marknad. Ihuvudsak måste alltså stödet vridas om till att utveck-la ny kunskap som gör att vi kan tillverka dessa sol-fångare så att de är konkurrenskraftiga. De har juredan en enorm konkurrensfördel genom den be-skattning som vi lägger på alternativen men inte påsolfångarna.Man kan föra ett liknande resonemang om nästanvilken bransch som helst och säga: Det finns verk-samheter i våra bygder som känns oerhört värdefulla,och med ett bidrag på några tiotals miljoner skullePetterssons plåtslageri eller något annat företag över-leva. Därför tycker vi att vi skall ta de pengarna avenergianslaget. Jag tycker inte att man kan resoneraså. Vi har olika uppfattningar i den frågan.Anf. 48 ():Fru talman! Jag instämmer helt med näringsminis-tern om att svenska folket inte behöver bli intressera-de av att skaffa bilar. Svenska folket vet vad en bil är.Däremot vet inte svenska folket fullt ut vad en sol-värmeanläggning är.Det är självklart att stimulansåtgärder någon gångskall ta slut, men varför låta dem ta slut vid det mestidiotiska tillfället på jorden, just när det börjar bli ettintresse för alternativ energi?Jag vet att ni har förhandlat om det här, men, herrminister, det är vi pratar om. Dettaberör några tiotals miljoner. Jag skall inte be nä-ringsministern låsa fast sig ytterligare här, men jagskulle ändå vilja be näringsministern att han talar litetmed miljöministern efter den här debatten. Diskuteralitet om de 5,4 miljarder som vi satsar på miljösidan.Jag bryr mig inte om vilka pengar det blir. Jag bryrmig bara om att de här företagen inte skall avbryta sinverksamhet nu.Jag instämmer helt med näringsministern om attett stort intresse är att dessa företag skall bli exportfö-retag och att marknaden måste finnas utanför Sverigesgränser. Därför är jag väldigt glad över att tyskar,österrikare och andra har stimulansbidrag till solvär-meanläggningar, men nog känns det litet träligt om viinte har en hemmamarknad när vi går in och tar justdet intressanta steget in i ett nytt energisamhälle.Jag vädjar till näringsministern - dock inte här,naturligtvis - att fundera litet grand. Ta ett snack medkamraterna i regeringen och för en partiövergripandediskussion, för det är tokigt att avbryta marknadsstö-det till solvärmeanläggningar nu.Anf. 49 Näringsminister ():Fru talman! Jag vill bara kort konstatera att jämfö-relsen med andra länder haltar.