prot · GK09103 · 1997-05-15 00:00:00 — Jag ärövertygad om att länsstyrelserna kommer att lösa detpå ett bra sätt. Men det är väl bra att vi inte här i detpolitiska beslutet lägger fast exakt hur det skall se ututan låter det stå litet öppet. Jag är övertygad om attdetta skall bli bra. "Vi har inte funderat över detta." Tror inte OweHellberg att hela utskottet och , åtminstonede som kommer från , är intresserade,läser propositioner och betänkanden? Men vi kanskeinte kommer fram till samma slutsats. Namnet påvalkretsen kan väl ändå inte vara en så stor fråga?Anf. 18 () replik:Herr talman! Jag skulle vilja fråga MarianneCarlström varför regeringen inte ville att utredarensförslag gick på remiss till de folkvalda församlingar-na. Det är faktiskt fundamentalt för en demokrati atthöra dem som är berörda. ställdeen motfråga till Per : Varför blev det inte någrafolkomröstningar? Svaret är att man förutsatte att ensådan fråga skulle gå ut på remiss. Med den förut-sättningen som grund föranstaltade man inte om folk-omröstning.Jag tycker att detta är viktigt. Jag sade att vi tyckteatt underlaget var undermåligt. Det var inte tillräckligtför att kunna fatta beslut. Jag står fast vid det.Om man nu hade gått ut till folket i området ochställt frågan, låtit dem vara delaktiga i debatten, låtitdem lämna förslag och synpunkter, hade man fått etthelt annat underlag och betydligt bättre på sig införden proposition som skulle utarbetas.Anf. 19 () re-plik:Herr talman! Jag undrar om vi lever i sammavärld, har tillgång till samma tidningar och medier?Vi har haft alla möjligheter - framför allt vi sombor i , politiker och medborgare - att följamed i debatten. Alla som är det minsta intresseradeoch som hade velat delta i en folkomröstning har haftmöjlighet att delta i debatten. Det finns ingen anled-ning att kritisera den särskilda utredaren i det härfallet. Det har gjorts ett noggrant arbete. Man harträffat många organisationer. Det finns väl ingenanledning att skicka ett sådant förslag på remiss meddet grundliga bakgrundsarbete som har gjorts, StigGrauers? Jag kan inte inse detta.Anf. 20 () replik:Herr talman! Nej, jag kritiserar inte utredaren. Jagkritiserar regeringen för att man inte lät förslaget gå utpå remiss. Det är regeringen som bär ansvaret. Utre-daren lämnar sitt material, men regeringen bär ansva-ret.Marianne säger att det här ärendet är såsvårt att man måste se upp med folkomröstningsinsti-tutet. Det visar en förfärlig misstro mot 1 ½ miljonmänniskor. En proffspolitiker säger till dem att dethär är så svårt att ni inte förstår att kunna ta ställning,och era svar är sannolikt inte av den valör att vikommer att bry oss om dem. Det ligger i hela svaretsnatur.Detta är ett stort och allvarligt avsteg från dendemokratiska process som vi moderater förordar.Anf. 21 () re-plik:Herr talman! Jag sade inte att det här ärendet är såsvårt att det inte är lämpligt för en folkomröstning.Jag sade att det fanns en möjlighet för dem som villeatt anordna en sådan. Däremot sade jag att man överhuvud taget skall vara försiktig med folkomröstning-ar. Det skulle vi kunna föra en särskild debatt om. Jagsäger inte att det är svårt för alla att förstå. Men det ärsvårt att formulera alternativ för en omröstning så attdet blir enkelt att genomföra och följa upp omröst-ningen. Vi kan titta på hur vi har använt resultaten avfolkomröstningar i det här landet.Jag kan inte förstå att regeringen kritiseras för attärendet inte har skickats ut på remiss. Om utredarenhar gjort ett bra jobb, har träffat organisationer ochfått in synpunkter, varför skall ärendet skickas ut påremiss och förlänga det hela ytterligare? finns deten stor majoritet för förslaget, även om vill ha det beslutet.Anf. 22 ():Herr talman! Utskottsmajoritetens förslag till be-tänkande har på ett föredömligt sätt redovisats avMarianne . Vi i har anslutitoss till betänkandet. Jag vill börja med att yrka bifalltill hemställan i betänkandet.Trots detta har jag ett par synpunkter. Men innanjag kommer till dem vill jag säga något apropå debat-ten om ordet "försök". För mig är det alldeles själv-klart att ordet "försök" innebär just vad ordet"försök" är, nämligen att det råder ett"försök" kan en sak omprövas innan den permanen-tas.Låt mig också säga att min erfarenhet från mina årsom politiker har visat att seriösa framställningar myndighet - regeringen eller annan myndighet -brukar också prövas seriöst av ifrågavarande myndig-het. Det här var apropå debatten om att kunna omprö-va och förändra saker som enligt en majoritet inomberört område inte blir bra.Så till de två saker jag hade tänkt att uppehållamig kring. Det är två saker som har varit med i debat-ten. Den ena saken gäller symbolfrågan - namnfrå-gan. Den andra saken gäller vanligt folks möjligheteratt nå och få del av det som en länsförvaltning skalltillhandahålla för medborgarna.I propositionen föreslås att och , och , kommuner undantagna, läggs samman till ettnytt län med benämningen . Somen följd av detta upphör de nuvarande länsstyrelsernaoch en ny länsstyrelse bildas.I det här sammanhanget vill jag anföra att namnetpå det nya länet skall vara , vil-ket även föreslogs av och länssty-relsen - om än efter votering. är,som bekant, även utskottets förslag till namn på detnya länet.Skälet till detta har redovisats tidigare. uttrycker ungefär för folk i gemen vaddet nya länet kommer att innehålla för geografisktområde.Namnet är inte bra därför att andradelar än landskapet ingår i det nyalänet. Ett annat land som har diskuterats, nämligenVästsverige, inbegriper traditionellt för de flestamänniskor ett betydligt större område och är inte tillfyllest. Därav kompromissen, som vi väl kan kalladet, kring namnfrågan.Så till decentraliseringen. Jag vill för min och mittpartis del påpeka att det är viktigt när nu ett antallänsstyrelser läggs samman till en ny länsstyrelse bereder de ytterområden som finns i alla länmöjlighet att ta del av den service som en länsstyrelsehar att ge människor. Ett nytt s.k. storlän får inte in-nebära att verksamhet koncentreras tillnågra färre större orter. En decentraliserad förvaltningmåste vara ledstjärnan.Ett syfte med försöksverksamheten är att utvecklaformer för en bättre demokratisk förankring av bl.a.det regionala utvecklingsarbetet. Det kan inte ske medmindre än att en kraftig decentralisering av verksam-heten sker. Om inte medborgarna känner att de hartillgång och närhet till den service som erbjuds kom-mer legitimiteten med den här försöksverksamhetenatt erodera.Inte minst har många människor och kommuneruttryckt oro för att en ny länsförvaltning skulle inne-bära en kraftig centralisering. Detta måste motverkasgenom en decentraliserad länsförvaltning. Även ytter-områdenas behov av service i det nya länet måstealltså beaktas. Med en förhoppning om att den nyalänsförvaltningen beaktar det jag har framfört yrkarjag än en gång bifall till utskottets hemställan i betän-kandet.Anf. 23 ():Herr talman! kan vi äntligen genom ett riks-dagsbeslut fastställa att vi i får bilda ettnytt storlän som möjliggör att denna viktiga region iSverige och i nu har bättre chans till samver-kan och därigenom skapa en positiv utveckling i heladenna region.Folkpartiets riksdagsgrupp står bakom detta be-tänkande och ser det som värdefullt att vi nu iVästsverige får en länsindelning som bättre svararmot det samhälle vi har till skillnad mot denhittillsvarande gamla länsindelningen.Som framgått här tidigare blir detta nya storlänsom nu bildas av och , och det till ytan största i södraSverige med ett geografiskt avstånd i nordsydlig rikt-ning på och i östvästlig riktning påungefär lika mycket.Länet blir det befolkningsmässigt näst största ilandet med ca 1,5 miljon invånare. Det innebär 17 %av landets befolkning. Hälften av befolkningen bor iGöteborgsregionen. Den andra hälften fördelas på trehuvudområden - , ochFyrstadsregionen. Länet får ca 50 kommuner, kanske49 för att vara exakt.Länet kommer att innefatta många olika områden.Här finns landets andra storstadsregion men ocksåglesbygdsområden. Kustlandskap förenas med storaslättbygder. Länet är främsta industrilänsamtidigt som en femtedel av landets livsmedelspro-duktion och halva yrkesfisket finns i detta nya län.Dessutom går flera av landets viktigaste transportle-der genom det nya länet. Näringslivets exportberoen-de och länets internationella kontakter är påfallande.Herr talman! Det är självfallet viktigt att hela den-na viktiga region i vårt land och i får förut-sättningar för bra samverkan. Min uppfattning är attdessa möjligheter nu finns genom det förslag sombetänkandet tar upp. Vi kommer att få sex viktigahuvudorter. Det blir , och , där man nu kansamverka på bred bas. kommer senare isitt anförande att ytterligare ta upp dessa frågor ochmöjligheterna till samverkan.Herr talman! Jag har talat för riks-dagsgrupps ståndpunkt som är att stå bakom heladetta betänkande och som innebär avslag på samtligareservationer.Jag vill efter detta klargörande ta upp en personliguppfattning som gäller det nya länet där jag inte fickmajoriteten av riksdagsgrupp med mig.Det allra mesta med det nya länet är bra. Men det ären sak som inte är bra, och det är enligt min uppfatt-ning namnet.Herr talman! Jag menar att det är ett misstag attinte använda som namn på det nyalänet. I det nya integrerade EU utan gränser mellanstaterna ökar fokuseringen på regionerna sommaktcentrum och intresseområden för politik ochnäringsliv. Regionerna måste själva kunna hävda sig ikonkurrensen om investeringar och nyetableringar. Enförutsättning för detta är igenkännande.Ett av namnets viktigaste funktioner i det nyastorlänet torde vara att känneteckna och marknadsföraregionen i både EU och internationellt. Även omlandskapet har urgammal hävd kan detinte mätas med som ett internationellt käntnamn. spelar fortfarande en ledande rollinom svensk handel och sjöfart. Några av Sverigesledande multinationella företag har sitt ursprung ochsina huvudkontor i får inte bortse från att administra-tivt ur ett näringslivsperspektiv kan ge dragkraft tillhela landet. En så viktig region som västra ges de förutsättningar som kärvs för att kunnahävda sig i allt hårdare regional konkurrens om inves-teringar och även arbetstillfällen. För att länet skall blien expanderande och kraftfull region och etablera enmångfald av näringsliv måste det enligt min uppfatt-ning ha ett internationellt känt namn. Jag och EvaFlyborg har gett uttryck för detta i FolkpartimotionenBo35.Herr talman! Jag yrkar slutligen bifall till samtligade motioner som föreslår namnet . Detinnebär Bo35 från , Bo34, som är en soci-aldemokratisk motion och Bo22, som är en moderatmotion.Anf. 24 () re-plik:Herr talman! Namnfrågan är någonting som hardiskuterats väldigt mycket, som jag sade i mitt anfö-rande. Det var många som hade velat ha namnet . Väststyrelsen fick i uppdrag att titta pådetta. Man hade en omröstning, och den slutade 14-12, som jag sade i mitt anförande.Är det så att stöder , och att endast och somGöteborgska folkpartister som står för detta namn?Det kan vara bra för oss övriga att veta.Anf. 25 () replik:Herr talman! Jag kan inte upprepa hela mitt anfö-rande, men jag har mycket noggrant klargjort denuppfattning som majoriteten i riksdags-grupp har. Jag har därefter talat om att jag och EvaFlyborg kommer att stödja den motion som vi väckt iriksdagen och att jag yrkar bifall till samtliga motio-ner som förordar namnet län.Jag tror inte att man tydligare än så kan preciserasig i kammaren. En avgörande omröstning i dennafråga får sedan visa hur mångaav kammarens ärade ledamöter som stöder benäm-ningen län.(forts. 9 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av förstevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.8 § FrågestundAnf. 26 TALMANNEN:Kammaren återupptar förhandlingarna, nu förriksdagens frågestund. Vid dagens frågestund besva-ras frågor av statsminister , kulturmi-nister , statsrådet ,statsrådet , jordbruksministerAnnika och statsrådet . Jagfår be regeringens ledamöter ta plats och känna sigvälkomna. Jag förklarar ordet fritt. 27 ():Fru talman! För sedan offentliggjordesmycket alarmerande siffror om sysselsättningen. Detär nu 66 000 färre människor i arbete än för ett årsedan. Mot den bakgrunden hade jag förväntat mig attstatsministern skulle delta aktivare i den debatt somnu har pågått om företagarklimatet här i landet. Omsiffrorna fortsätter på denna nivå kommer regeringensmål för arbetslösheten inte att nås heller under 1997.Det pågår en del utredningar i ,och det finns förslag. Ni tänker på sjuklönen. Ni tän-ker på utredning om hushållssektorn.Ni tänker på bättre skattevillkor för utländska exper-ter.Jag skulle mot bakgrund av de arbetslöshetssiffrorsom kom från i dagvilja fråga statsministern om han är beredd att forceraarbetet i för att få fram ett antalförslag för att förbättra företagsklimatet här i landet.Anf. 28 Statsminister ():Fru talman! Debatten om företagsklimatet hölls iriksdagen i går. Det var faktiskt en ganska avslagendebatt, med tanke på det viktiga ämnet. Den var av-slagen kanske därför att överdrifterna har varit såstora. Den var avslagen därför att fakta som radasupp omkring företagsklimatet faktiskt talar för attSverige är på väg åt rätt håll när det gäller villkor förföretag och företagande.Vi arbetar från regeringens sida efter en noggrantutformad strategi. Den har bestått i att reda upp i kaos- kaos misslyckat regeringsinnehav, dåLars spelade en rätt betydande roll själv.Det är gjort. Räntorna har fallit. Inflationen är borta.Investeringarna har ökat. Vi kan se en ökad optimismom möjligheten att också pressa tillbaka arbetslöshe-ten. De senaste siffrorna, som redovisar,har jag inte haft chans att ta del av. Dem kan jag intekommentera närmare.Vi tror på den strategi vi har lagt fast. Vi är över-tygade om att de åtgärder vi har vidtagit och somligger framför oss kommer att resultera i att vi når demål vi har satt upp om en halvering av den öppnaarbetslösheten.Anf. 29 ():Fru talman! Om debatten i går var avslagen be-rodde det på att regeringens företrädare kom full-ständigt tomhänt. Statsministern säger att fakta talarför att vi har möjlighet att minska arbetslösheten, menfakta talar ju för att arbetslösheten inte minskar. Föratt inte denna frågestund skall bli lika avslagen somstatsministern tyckte att gårdagens debatt var - hurhan nu kan veta det; han deltog ju inte i den - skullejag vilja fråga om inte statsministern åtminstonekan ge beskedet att regeringen med högsta prioritetkommer att behandla ett antal konkreta åtgärder föratt förbättra företagsklimatet.De saker ni har på ert bord skulle ju kunna hjälpaupp situationen. Det skulle kunna bli flera jobb i hus-hållssektorn. Småföretagen kan anställa fler om deslipper den förlängda sjuklöneperioden. Kan intestatsministern lova att forcera arbetet med de refor-merna?Anf. 30 Statsminister ():Fru talman! Värderingen av debatten i går var intemin egen. Det var en ganska samfälld uppfattningockså i medierna, mot bakgrund av de våldsammaöverdrifter som har präglat kampanj idenna fråga. När de möter fakta av det slag som An-ders kunde redovisa i går blir debattenkanske något avslagen.Vi arbetar, som jag sade förut, efter en fastlagdstrategi. Den tänker vi inte ändra på. Det gör vi medhjälp av utbildningssatsningar, med hjälp av förbätt-rade villkor för små och medelstora företag, medhjälp av ett stöd till kommuner och landsting för attklara vården, omsorgen och skolan och med ett fast-hållande kring principerna omkring sunda statsfinan-ser. statsfinanser är viktigt, ,med tanke på den historia har. Vi skall slåvakt om sunda statsfinanser för att klara låga räntoroch därmed också goda villkor för investeringar.Vi tänker inte vika från den strategin. Vi tänkerinte gå in i en överbudspolitik med ochandra, där det gäller att tävla om vem som kan lovamest skattesänkningar. Det har ni gjort en gång förut.Det slutade med ett elände för . Det har vi justtagit oss ur. gäller det att jobba sig fram bit för bit.Anf. 31 ():Fru talman! växte krav påen extrariksdag för att få åtgärder mot arbetslösheten.Nu är 66 000 färre i sysselsättning än sedan.Är det då rimligt att säga att vi håller fast vid vårstrategi? Finns det inte anledning att byta strategi omverkligheten bryter samman?Kan inte statsministern lova att forcera arbetetmed de åtgärder som skulle kunna få fart på jobben?Anf. 32 Statsminister ():Fru talman! Jag tror att , om hanreflekterar över vad det är som ger godavillkor för nya jobb och för företagande, snabbtkommer fram till att det första och viktigaste är att haen sådan ordning i de gemensamma finanserna att viinte har ränta, att vi inte sätter 50 000 företag ikonkurs och att vi inte hamnar i läget att omvärldendömer ut förmåga att hantera ekonomin. Detvar det vi ärvde efter tid i finansut-skottet och som regeringens rådgivare.Nu har vi rett upp det. kommer nästa fas: sten-hård satsning på utbildning, stenhård satsning på småföretag, stenhård satsning på att också klara standar-den i vården, i skolan och i omsorgen. Jag är överty-gad om att detta också biter vad gäller den öppnaarbetslösheten. Vi får se vem det varsom gjorde rätt bedömning.MuseiflyttAnf. 33 ():Fru talman! Min fråga går till kulturministern. Detgäller en fråga som vi har debatterat tidigare, nämli-gen museiflytten.Kulturministern har berömt sigav att vara klar och tydlig i sina uttalanden. Tyvärr ärtveksamheten om vad som kommer att ske vid Stock-holms museer fortfarande stor. Många trodde i de-cember att faran över hade blåsts för Stockholmsräkning, men så tycks det inte vara. Det framhölls frånsocialdemokratiskt håll på felaktig grund, skulle jagvilja säga.I direktiven för , vilkenkulturministern hänvisar till, står följande: Betydandedelar av den berörda museiverksamheten skall fortsattvara kvar. I utfrågningen i KU sade kulturministernatt det inte handlar om att flytta människor eller före-mål. Men i en radiointervju sade kulturministern attdet finns ett sextiotal museer i och att detinte kan vara hela världen om tre av dem flyttas.Mot den bakgrunden är min fråga: Vad innebärdet att betydande delar fortsatt skall vara kvar? Är det50 % eller ? Anser kulturministern att det finnsen överensstämmelse mellan de olika uttalanden somkulturministern har gjort?Anf. 34 Kulturminister ():Fru talman! Mitt svar på är: Ja, jag anser att det finns en överensstäm-melse mellan de olika svar som jag har gett i sakfrå-gan.Det handlar om att tre museer som har sinahuvudmän i - de är alltså antingen en delav Statens konstmuseer eller elleren egen myndighet i form av iStockholm - kommer att flyttas. De skall ingå i enhelt ny museimyndighet. Ansvaret skall ligga hos detnya museet som skall byggas i . Jag tyckeratt detta är fullständigt klart.Tack!Anf. 35 ():Fru talman! Jag vet att kulturministern hävdardetta. Men jag hävdar lika envist att det är felaktigt.Kulturministern är otydlig och oklar.Det finns 60 museer i . Tre museer kanflyttas; kulturministern har sagt att det inte kan varanågon större katastrof.I kulturpropositionen står det bl.a. att det, när manutreder det här, skall studeras närmare om det finnsomständigheter förknippade med delar av samlingarnasom kan påverka en förflyttning från . Jagkan inte heller tyda detta som något annat än att detenligt direktiven har varit, och är, frågaom en förflyttning och en förflackning av vårt musei-väsende.Anf. 36 Kulturminister ():Fru talman! Det pågår i Museisverigeoch i museivärlden en viss omflyttning av museiföre-mål, eftersom man gör stora utställningar. I ingår att undersöka om detfinns särskilda donationsvillkor i fråga om föremålvid de tre närmast berörda museerna i sompå något vis förhindrar en utlåning av vissa föremålfrån dessa museer till det nya museet i Göteborg.Tack!Besparingar inom rättsväsendetAnf. 37 ():Fru talman! Min fråga riktar sig till statsministern.I vårpropositionen föreslår regeringen en för-stärkning av rättsväsendet med 200 miljoner. Samti-digt dras 64 miljoner in. Vi trodde att nettotillskottetstannade vid 136 miljoner, även om regeringen harvelat påskina att det var fråga om 200 miljoner. Nuhar vi fått klarlagt att regeringen minskar rättsväsen-dets ram med ytterligare 152 miljoner. Resultatet avden påstådda stora satsningen blir alltså inte ett till-skott, utan det blir totalt en minskning med 16 miljo-ner i förhållande till den utgiftsram som riksdagenbeslutade om i december.Till bilden hör att justitieministern gavmig beskedet att den nya organisationen förekobrottsbekämpning ryms inom den av regeringenföreslagna ramen. I går överlämnades organisations-förslaget, och av det framgår att det behövs ett till-skott på 60 miljoner.Regeringen har onekligen försatt sig i en krimi-nalpolitiskt knivig situation. Riksdagsledamoten har kallats att som sakkunnig hosstatsministern bistå med råd och dåd i kriminalpolitis-ka frågor. Det lär behövas.Min fråga är: Vilka effekter förväntar sig statsmi-nistern av sin s.k. satsning i form av besparingar pårättsväsendet?Anf. 38 Statsminister ():Fru talman! Vi har ju ofta hört diskussionen mel-lan och . på ett bra sätt klarat ut vad som gäller, inte minst iden här diskussionen om budgetmedlen.Det blir en satsning vad gäller de brott som sker inärheten av människors vardag. Det blir en satsningpå kampen mot dessa brott. Justitieministern har re-dovisat vad regeringen tänker göra. Jag är optimistiskom att vi kan nå goda resultat. Sedan kanske detta interäcker. Men när vi skall tillföra ytterligare resurser,, blir det inte poliser på kredit. Då blirdet inte rådmän som vi lånar pengar till, utan då blirdet insatser i rättsväsendet av sådant som vi faktiskthar skrapat ihop genom beskattning i land.Det är i detta sammanhang som spelarsitt dubbelspel. Ni påstår att ni har högre ambitionermen har aldrig orkat med någonting annat än lånefi-nansiering.Anf. 39 ():Fru talman! Vi moderater har höga ambitioner.Dessutom har vi visat att vi handlar efter dessa högaambitioner.Man talar om en satsning och gör en to-tal minskning på rättsväsendet med 16 miljoner. Detfår jag inte att gå ihop. Det måste ju också ligga någotallvar bakom att statsministern har kallat att fungera som sakkunnig i Statsrådsbered-ningen. Det innebär rimligen att även statsministernhar fört diskussioner och haft funderingar kring hur viskall utveckla det svenska rättsväsendet. Det vi ser nuär en förändring i rakt motsatt riktning i förhållandetill det som statsministern här nämner.Det senaste exemplet är att man nu inom centraliserar poliser och går rakt emotde tendenser som vi ser på andra håll. Där lyckas mangenom att ha poliser nära människor. Här går utveck-lingen åt rakt motsatt håll.Anf. 40 Statsminister ():Fru talman! Det sista var knappast en fråga. Detvar en allmän moderat plädering.Fru hade ju möjligheten att försöka närhon satt i regeringsställning. Resultatet är inte särskiltlysande. Dessutom var det då ni hadeobegränsat med resurser. Det var ingen gräns för desatsningar som då kunde göras. Det var bara att lånasig fram. Det kunde man göra till den grad att under-skottet uppgick till 240 miljarder kronor.Med den utgångspunkten, , är jagmycket förvånad över att ni inte nådde ett bättre resul-tat i bekämpandet av brott.SpråkvårdAnf. 41 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillkulturministern.När och regeringen korresponderar nuför tiden gör man det via mail och inte via elektroniskpost. När vi driver företagsutveckling gör vi det viabench-marking. Jämställdhetspolitiken drivs medhjälp av mainstreaming.Det här är allvarligt. Det utarmar det svenskaspråket, och jag tror att många egentligen inte begri-per vad de pratar om. Dessutom tror jag att det ärdemokratiskt olyckligt, eftersom många inte förstår.Därför skulle jag vilja fråga: Vad gör kulturministernför att på allvar se till att värna det svenska språketoch för att få fram moderna svenska begrepp på nyaföreteelser?Anf. 42 Kulturminister ():Fru talman! Det är inte bara den här anglofiering-en av språket som vi besväras av.