prot · GK0977 · 1997-03-12 00:00:00 — Men när det gäller den undersökning somman kan spåra hennes siffror till var de höns somfanns i golvhållningssystemet kraftigt medicinerademot olika typer av sjukdomar och problem som kanuppstå i golvhönshållning. Det var en av orsakerna tillatt hönsen hade ett mer dämpat beteende.Jag tycker att det är viktigt att föra den här dis-kussionen. Vi kan fundera över varför vi inte harkunnat godkänna de storskaliga golvsystemen. Då ärdet angeläget att man har klart för sig att det inte ärför att vi vill krångla till tillvaron för dem som vill atthönsen skall ha det bra utan därför att dessa systeminte uppfyller de höga kraven på djurskydd och djur-hälsa. Jag är inte beredd att göra avkall på de kraven,. Min fråga kvarstår: Är Miljöpartietberett att göra det?Anf. 55 () re-plik:Fru talman! Svaret på frågan är: Nej, vi är inte be-redda att göra avkall på djurskyddet.I min motion står också redovisat en undersökningfrån Funbo-Lövsta i , utan näbbamputation.Man kan se att dödligheten redovisas till 2,8-8,1 förvita hybrider och 11,4 för bruna hybrider. Den härskillnaden på dödlighet mellan vita och bruna hybri-der finns alltså också i . Det här gällde burar.Så här höga siffror för burar - - redovisas intei den skrivelse som har kommit . Där är det heltandra siffror. Där rör det sig om . Men det finnsalltså exakt samma skillnader i svenskt material.När det gäller näbbamputation jobbas det inten-sivt. Näbbamputationen kommer att försvinna iSchweiz; det är helt klart. Även i diskuterarman nu att ta bort näbbamputationen. Det är mycketbra, eftersom den inte behövs. Den behövs inte pågolv heller. Det fungerar om man ser till att man harfungerande hybrider och en lagom täthet. Jag tror inteatt tätheten kommer att vara så hög som 18 höns perkvadratmeter.Jag tror också att bör göra enöversyn - som jag har förstått är på gång. Man kanskeförst skall godkänna de högintensiva systemen för vitahybrider. Där fungerar det uppenbarligen. Vad gällerMarielundsystemen är det inte för hög dödlighet i dekommersiella anläggningarna. I ett fall har man litethögre siffror, men det fungerar. Om man tittar på devita hybrider som har testats i Oli-Voletage ser manatt det fungerar där också. Det är kanske dags attbörja se över de vita hybriderna i första hand. När detgäller dem skall man godkänna. Men jag är inte säkerpå att tätheten skall vara 18 höns per kvadratmeter.Den kanske skall vara betydligt lägre.Om man läser det material som finns kan man inteensidigt säga att djuren har det dåligt på golv ochbättre i bur.Anf. 56 Jordbruksminister () replik:Fru talman! Man kan, om man är intresserad av attvara saklig, av ett stort antal undersökningar utläsa attproblemen i golvhönshållningen är mycket stora.Därför är det fullt befogat att kräva ytterligare resultatoch en ny teknikprovning med en så hög ambitionsni-vå som vi har innan man kan fatta beslut om de nyasystemen.Det förvånar mig att ett parti som utger sig för attvara en varm anhängare av höga ambitioner när detgäller djurskydd i praktiken visar sig vara det partisom är berett att tumma ganska rejält just på denambitionen.I den undersökning som nämnerom en dödlighet i bursystem på redovisas endödlighet i golvsystem på . Såvitt jag kan för-stå är det en siffra som är betydligt högre än 11,4.Det är viktigt att , om man nu inte ärberedd att göra avkall på de höga kraven på djurskyddsom vi har i , också inser att de problem somvi beskriver finns i verkligheten. Om man vill upp-rätthålla höga krav på djurskydd och god djurhälsamåste man se till att de problemen löses. GudrunLindvall sade i sitt första anförande här att Mil-jöpartiet inte accepterar att hönsen hackar på varand-ra. Tyvärr har inte hönsen hört det, eller så rättar desig inte efter . Vi kan inte tvinga på demvåra politiska önskemål. Vi kan lära oss hur hönsbeter sig. Vi kan lära oss att anpassa våra system tilldem. Men vi kan inte göra det genom att låtsas attverkligheten är en annan än vad den faktiskt är. Det ärvad och försöker göra.Anf. 57 () re-plik:Fru talman! Nej, det försöker vi inte göra. Vi harförsökt göra någonting som skulle hagjort, nämligen en seriös bedömning av det materialsom man har efter alla år.Man skall fundera på precis det som sade för ett par inlägg sedan: Är det hybridensom avgör vilka resultat man får? Är fodersamman-sättningen viktig? försöker man ta fram ett fodersom är bättre anpassat till bruna höns på golv. Jag harockså förstått att håller på att se överdessa kriterier. Man skall se om man skall ha dessaparametrar i kommande ny teknikprovning. Hurkommer den nya teknikprovningen att se ut? Mansäger att man t.ex. skall ta hänsyn till det som handlarom foder och hybrider.Vid en ny teknikprovning finns det en fas där manförsöker se vilka problem som finns, en fas när manförsöker hitta åtgärder mot dessa och en fas när manser hur det ser ut när man har hittat åtgärderna.Vi anser inte att detta har gjorts i det här fallet. Iregeringens skrivelse redovisar man t.o.m. siffror frånden allra första insättningen som en ny äggproducenthade. Dessutom var det en insättning som inte skulleha varit med i en ny teknikprovning, eftersom hönsengick ute. Det är också mycket märkligt att sådanasaker som fel foder, fläktbrott och råttgift inte harsorterats bort.När det gäller ny teknikprovning håller vi medprofessor som säger att vi har så storkunskap att vi kan använda de högintensiva systemen.Men, återigen, vi skall se till att beläggningen ärmindre än 18 höns per kvadratmeter, och jag är över-tygad om att man skall se över vilka regler som skallgälla för olika hybrider. Jag tror inte att det är riktigtatt ha exakt samma förutsättningar och regler för allahybrider, eftersom det visar sig att de vita hybridernafungerar betydligt bättre än de bruna.Tyvärr har handeln fått för sig att det skall varabruna ägg om det skall heta sprättägg. Jag hoppas attvi gemensamt kan verka för att handeln och konsu-menten inser att vita höns som lägger vita ägg harsamma rätt till en bra djurmiljö som bruna höns somlägger bruna ägg.Anf. 58 Jordbruksminister () replik:Fru talman! Jag tror att vi kan fortsätta den härdiskussionen länge utan att i sak komma särskiltmycket längre än vi nu har gjort. Jag vill bara säga attJordbruksverket gör seriösa bedömningar, till skillnadfrån och vill också säga att vi inte på något sätt är oeni-ga om att det finns andra orsaker till problemen änsystemet i sig. De orsakerna kan vara fodersamman-sättning eller en bristfällig avel som gör att de hybri-der man använder inte fungerar bra i de här systemen.Det har vi inte varit oeniga om. Men vad jag har sagtär att konsekvenserna, oavsett orsakerna, blir för-ödande i ett storskaligt golvsystem. Därför måstenyteknikprovningen fortgå, och man måste ha till-räckligt många omgångar som fungerar bra för attkunna godkänna ett system.Detta utesluter på inget sätt att man arbetar för attförbättra aveln och förbättra fodret - tvärtom. Det ärfullt förenligt, det är möjligt och det är t.o.m. önskvärtom vi skall kunna nå målet med den här utvecklingen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 7 §. )7 § betänkande 1996/97:JoU14LivsmedelskontrollAnf. 59 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 3 till det här betänkandet.Betänkandet berör en del aktuella livsmedelsfrå-gor. De flesta frågorna tas upp på ett bra sätt. I någotfall vill dock gå längre - det gäller sal-monellakontrollen. Men jag vill också beröra märk-ningen.Livsmedel, eller i mer vardagligt tal mat, berör ossalla. Jag tror att alla människor till och från funderaröver maten - när vi handlar, när vi sitter vid matbor-det osv. Givetvis tittar vi på priset, och också färskhe-ten. Då handlar det främst om datummärkningen. Menjag tror också att många funderar kring varifrån matenkommer, om den är fri från exempelvis bakterier somkan göra en sjuk, hur djuren har haft det osv. Listankan göras lång.Nu dyker det också upp en del nya saker i affärer-na, som t.ex. genmodifierad mat, s.k. functional food,bestrålade kryddor osv.Kvaliteten på livsmedel är mycket viktig för kon-sumenten. Men ibland är det svårt att bedöma den närman handlar. Det som för den enskilde konsumentenger ett livsmedel högre kvalitet är inte bara objektivaegenskaper utan också subjektiva värderingar. Mini-mikvalitet skall garanteras i lagstiftningen, och det ärviktigt att denna kvalitet upprätthålls och garanterasav samhället.En aktuell fråga är förekomsten av salmonella iköttvaror som efter EU-inträdet kommer in i Sve-rige. Enligt svensk lag får det inte finnas sådan smittai kött som förs in eller saluförs i vårt land. Att konsu-menten kan känna sig säker på att detta tillgodoses ärgrundläggande för ett bevarat förtroende för den matvi köper.De regler som gäller i övriga för livsme-del, djurfoder och uppfödning av djur skiljer sig iflera avseenden från de svenska bestämmelserna. Motden bakgrunden diskuterades också, innan Sverigeblev medlem i EU, frågor om livsmedelskvalitet, ochdet gör det givetvis alltjämt.Genom medlemskapet har möjligheter attutföra salmonellakontroller vid gränserna minskat.Det är dock viktigt att påpeka att i medlem-skapsförhandlingarna fick ett undantag, ett mycketviktigt sådant, som innebär att kött som kommer frånett annat EU-land skall vara kontrollerat av en god-känd veterinär och förklarat fritt från salmonella.Ett intyg skall medfölja köttet till . Kon-troller utförda av kommuner, vilka nu har ansvaret förimportkontrollen, har dock visat att sådana intygibland saknas och att köttet även om intyg föreliggertrots detta kan innehålla salmonella. De regler ochkrav som gäller enligt undantagsreglerna uppfyllsalltså inte av vissa från andra , och det skapar problem i Sverige.Tidigare har vårt land varit förskonat från salmo-nellasmittade livsmedel. Men förekomsten av salmo-nella i livsmedel har dessvärre ökat. Centerpartietanser att regeringen måste ta denna situation på ännustörre allvar än vad man gör . Jag vill fråga re-geringspartiets representant på vilket sätt man tänkerse till att den kontroll som utförs i kaneffektiviseras.Fru talman! Märkningen är också oerhört viktig.Såsom redovisas i betänkandet är flertalet av EG:srättsakter på livsmedelsområdet totalharmoniseradeoch gäller i hela EU. För del är det ett pro-blem, eftersom vi har en livsmedelsproduktion medhögre krav vad gäller både användning av bekämp-ningsmedel, medicinering av djur och etiska regler fördjuromsorg. Det är angeläget för oss alla att dessaformer för produktion av våra livsmedel kan behållas.Skall detta vara möjligt får billigare alternativ,som har producerats på ett sätt som inte accepteras iSverige, inte tillåtas slå ut de svenska produkterna.Märkning och information är därför viktigt. Märk-ningen bör ge besked om hur ett livsmedel har produ-cerats, om djuromsorg och om hänsynen till miljön.Skall man som konsument kunna ta dessa hänsyn närman köper mat måste märkningen vara sådan att dessaegenskaper och förhållanden framgår.Vi är ännu inte där. tillåterinte en sådan märkning. har agerat i EU föratt få till stånd en bättre och tydligare märkning, ochvi förutsätter att man fortsätter arbetet för att EU:sregler om märkning skall bli så tydliga och bra attkonsumenten kan ges fullgod information.Jag vill slutligen, fru talman, beröra märkningennär det gäller genförändrade produkter. Den fråganbörjar nu ställas på sin spets. Det syns inte på tomater,på soja eller på att de är genförändrade,och därför krävs det märkning. Detta har också ut-skottet tidigare gjort ett tillkännagivande om.Jag vill också ställa en fråga. I tidningsartiklar hardet tydligt framgått att jordbruksminister slår fast att märkning av genmodifieradeprodukter eller varor som kan innehålla sådana skallske. däremot säger något annat i enartikel i . Det handlar omCarlshamns Mejeri, som har blivit anmält av Konsu-menter i samverkan. säger att omdetta företag har bedömt att den genmodifierade so-jaoljan är identisk med vanlig sojaolja behöver deninte märkas. Jag utgår från att det är jordbruksminis-terns besked som gäller: att de produkter som sojaoljaanvänds i kommer att märkas om det finns genmodifi-erad soja i dem.Anf. 60 ():Fru talman! Detta betänkande handlar om motio-ner från den allmänna motionstiden. Vänsterpartiethar två motioner. Den ena handlar om märkning avlivsmedel och den andra handlar om nödvändighetenav en minskad köttkonsumtion.I den första motionen, märkning av livsmedel, haravsikten varit att lyfta in en ny parameter i diskussio-nen om märkning. Litet grand kan man kanske sägaatt det går in i kravet på miljömärkning, som MarieWilén var inne på. Men vi har valt att rikta in oss påtransportsystemet.En allt större andel av våra livsmedel transporterasi dag. Eftersom vi lever i en internationell marknad,har en harmoniserad jordbrukspolitik och en fri mark-nad inom EU, betyder det också att livsmedel betrak-tas som varor vilka som helst och transporteras väl-digt mycket.Det här får flera konsekvenser. Först och främst ärsjälva transporterna i sig miljöstörande. Man kanockså se de risker som långa transporter medför. Bl.a.sprids sjukdomar lättare. Detta tycker vi att utskottetsmajoritet har haft en mycket njugg hållning till. Manhar kanske inte förstått innebörden i frågan, för manhar över huvud taget inte berört själva yrkandet ibetänkandet.Det kanske hade varit litet lättare om vi hade an-vänt ordet energiåtgång i stället för transportsystem.Det är litet grand av samma sak. Om man tittar litetnärmare på var det finns en stor besparingspotentialnär det gäller energi finner man att det är just trans-porterna av livsmedel man kan minska. Det kan varaintressant att diskutera . Vi tycker att dethär är en viktig fråga, som vi har velat lyfta fram pådet här sättet.Den andra motionen handlar om minskad köttkon-sumtion. Den bygger vi på ett svenskt ansvar ocksåför den internationella och globala utvecklingen. Vivet att djurhållning i stor skala innebär omfattandemiljöförstöring. Framför allt kan man se detta i tredjevärldens olika länder. Man hugger ned tropiskregnskog för att få plats för boskapen. De stora bo-skapshjordarna orsakar erosion, ökenspridning ochsådana saker. Man har ett ökat problem med globalvattenbrist.Men också i de högintensiva systemen i den s.k.rika världen skapar köttproduktionen stora problemjust genom att den bedrivs så intensivt och att manövergår till att i allt större utsträckning utfodra ävenidisslare med t.ex. spannmål.Mot denna bakgrund är det viktigt att man serdetta i ett globalt perspektiv. Det är nödvändigt attminska köttkonsumtionen totalt, men också att för-ändra den. Vi skall fortsätta att äta kött från idisslare,därför att de tillgodogör sig något som vi människorinte kan, nämligen gräs och örter. Däremot behöver viförändra livsstilen. Vi behöver förändra inriktningen idet köttkonsumtionsmönster som vi har . Det ärinte farligt att låta bli att äta kött. I har detskett en mycket konstig reaktion på galna ko-sjukan. ISverige av alla länder har köttkonsumtionen ökat. Härhar vi möjligen inte uppfattat riskerna som så allvarli-ga.När det gäller den här frågan har jag en viss för-ståelse för att inte själva motionen har tillstyrkts. Meneftersom det här är en ny diskussion kommer vi till-baka till frågan. I diskussionen i utskottet fanns detdock en viss förståelse för att det här är någontingsom är viktigt och någonting som vi behöver diskute-ra framöver.Anledningen till att vi har reserverat oss är attdetta inte bara är en fråga för internationella diskus-sioner. Det är inte en fråga för i första hand FAO,utan det här är något som vi också måste diskutera iSverige. Även vi behöver se över vår livsstil. Hur viäter och hur vi transporterar vår mat är en del av dethela. Därför vill jag, fru talman, yrka bifall till reser-vation 4 till detta betänkande.Jag vill också uttrycka stor sympati för det MarieWilén sade i sitt anförande, både när det gäller sal-monellakontrollen och annat. Detta är viktiga frågor.Vi kommer därför att stödja reservation 3 som Cen-terpartiet har utformat. Det var ett förbiseende att viinte gjorde det redan i utskottet.Anf. 61 PER ():Fru talman! Jag har skrivit en motion som handlarom manipulering av molekyler i livsmedel, närmarebestämt om den s.k. omestringen av fetter. Fettsyrornabyter plats, men de ursprungliga positionerna är avgö-rande för hur fettet tas upp av kroppen. Åtgärden ärav kosmetisk karaktär för livsmedlet, men effekternapå vår hälsa är fortfarande okända.Det handlar om att konsumenten inte kan se omlivsmedlet innehåller en förändring av fettmolekyler-nas naturliga form och har därför ingen möjlighet attvälja bort livsmedlet. Utskottsmajoriteten anser tydli-gen inte att detta är viktigt, trots att livsmedelslagenpoängterar den s.k. redlighetsprincipen, som innebäratt konsumenten skall förstå vad livsmedlet innehål-ler. Hur skall man förstå att molekylerna är manipule-rade, att fettet är omestrat, om det inte står på inne-hållsdeklarationen?När de härdade fetterna, de s.k. transfetterna, ut-sattes för kravet på märkning, bl.a. på grund av miss-tankar om hälsorisker, lyftes de ut ur margarinernaoch ersattes av omestrade fetter. Självklart måsteomestringsprocessen synas i innehållsdeklarationen.Även om EG:s rättsakter förbjuder EU-länderna att hasträngare eller liberalare bestämmelser, kan råda livsmedelsindustrin på precis sammasätt som man har gjort och gör när det gäller genma-nipulationen. Där har för övrigt beslut fattats iEU om märkning när det gäller nya livsmedel. Attkalla t.ex. omestrad palmolja för palmolja är översattungefär som att fortsätta att kalla en hund som fåttkattklor och rävsvans för hund. Vad leder en sådanförvirring till? Och vems syften tjänar den?I andra sammanhang är vi oerhört noga med för-siktighetsprincipen - att kräva ofarlighet och allakända kort på bordet innan vi accepterar ett nytt äm-ne.Vad som i själva verket sker är att livsmedels-industrin tjänar pengar på konsumenternas okunskap.Vid omestring av palmolja försvinner flera godaegenskaper, som risken för blodpropparökar, åtminstone enligt gjorda djurförsök. Allt för attgöra margarinet smidigt och lättsålt.Vad är det, fru talman, som håller på att ske inomlivsmedelsindustrin? Vilka risker utsätts konsumen-terna för? Det är dags att tänka två gånger innan mannästa gång köper sitt margarin. En kraftig opinionkunde ändra informations- ochrådgivarroll när det gällde genmanipulationen. Varförlämnas omestringen därhän? Måste det bliett Herrans liv för att skall praktise-ra redlighets- och försiktighetsprinciperna i sin rådgi-vande roll? Nej, ett tillkännagivande enligt reserva-tionen hade varit på sin plats här och , för att visaatt tar de här förändringsprocesserna medokända effekter vad gäller hälsan på allvar, och attSverige inom EU aktivt kommer att verka för att bl.a.omestringen av fetter skall ingå i en obligatorisk in-nehållsdeklaration av livsmedel.För övrigt har inte som krävtgränsvärden när det gäller de härdade fetterna. Mat-fettsindustrin i har funnit nya livsmedel fördessa, bl.a. med hjälp av , som itotalharmoniseringens tecken anser att gränsvärdenutgör tekniska handelshinder. Även det, fru talman, ärnågot att tänka på när man nästa gång stoppar i sigkonfekt, kex, soppor, såser och buljonger, där härdadefetter kan ingå bland ingredienserna.Fru talman! Jag yrkar härmed bifall till reservationnr 2 mom. 3 om märkning av omestrade fetter.Anf. 62 ():Fru talman! Vi kristdemokrater har inte någon or-dinarie ledamot i jordbruksutskottet, så vi får här ikammaren deklarera våra uppfattningar.Vad gäller det här betänkandet, fru talman, har jaginget yrkande, trots att vi har väckt ett par motioner.Utskottet har ju nu skrivit om dessa motioner påett hyggligt och bra sätt, och jag nöjer mig med detvad gäller betänkandet.Men, fru talman, jag kommer att vidta en annanåtgärd vad gäller frågan om fastställande av gränsvär-den för radon i dricksvatten, vilket en av motionernagäller.Jag kommer att av be-gära att de socialdemokratiska jordbruksministrarna -tidigare och för hanteringen av frågan om fastställandeav gränsvärde för radon i dricksvatten. har dessa ministrar utlovat att gränsvärdetsnart skall fastställas. "" är ju ett relativt be-grepp, men samma sak kan inte upprepas alltförmånga gånger, och handlar det om av två år.Den 31 mars 1995 ställde jag en interpellation tilldåvarande jordbruksminister omfastställande av gränsvärde. I sitt svar och i debatten iriksdagen anförde ministern att förslag från skall presenteras för regeringen -detta var alltså 1995 - varefter regeringen skulle fattabeslut. I debatten anfördes vidare från regeringssidanatt man jobbade skyndsamt med frågan, och ministernhade goda förhoppningar om att man skulle kunnafastställa ett gränsvärde vid den utsatta tiden.Den 24 januari 1996 ställde jag en ny fråga tilljordbruksministern om gränsvärdet, och i efterföljan-de debatt anförde ministern att ärendet bereddesskyndsamt inom och att regeringenavsåg att före utgången av mars månad - alltså, frutalman, 1996 - ta ställning till förslaget.Tiden går.Den 7 juni 1996 ställde jag en ny fråga till dennuvarande jordbruksministern, , och isitt skriftliga svar anförde ministern att ärendet bered-des inom med målsättning att beslutskulle fattas inom kort.Fru talman! Efter att på det här sättet ha försöktanvända kontrollinstrument, dvs. det frå-geinstitut som finns, så långt möjligt, förberedde jag inästa skede en motion i det här ärendet till allmännamotionstiden . I förberedelsearbetet enga-gerades , som i en PM den27 september skrev att det enligt uppgift från Jord-bruksdepartementet ansågs troligt att ett beslut skullekomma . Detta var alltså 1996.Men, fru talman, eftersom jag vid det här laget varrätt luttrad vad gäller besked från Jordbruksdeparte-mentet i den här frågan skrev jag ändå en motion medkrav om att gränsvärde skall fastställas. Och ,, debatteras så betänkandet meddetta ärende i riksdag. Jordbruksutskottetskriver i sitt betänkande att man förutsätter att arbetetfortskrider med största möjliga skyndsamhet, och detär ju i och för sig bra. Man kan alltid hoppas att rege-ringen skall fatta beslut i den här frågan.Men oavsett det är hela denna långa process, , oacceptabel. Jag anser att jordbruksministrarnai denna fråga visat allvarlig försumlighet och vilselettmig som parlamentariker genom att ständigt hävda attbeslut skall fattas inom kort.Frågans karaktär är ju också av mycket allvarligart. För länge sedan klargjordes att de barn som i dagandas in radonluft och dricker radonhaltigt vatten kanfå betala ett fruktansvärt högt pris för detta om 20eller . Det är alltså frågan om en allvarlig hälso-fara. Att regeringen då långhalar ett sådant här ärendeoch med öppna ögon fortsätter utsätta barn för dennahälsofara utan att fastställa gränsvärden för radon idricksvatten är enligt min mening oacceptabelt. har för länge sedan lämnat sina förslag,men regeringen har inte förmått samla sig till beslut.Jag hoppas att regeringen , som utskottet skri-ver, skall se till att arbetet fortskrider med störstamöjliga skyndsamhet och att beslut kommer till stånd.Det vore intressant om utskottets representant, , har något besked att ge om när ettsådant här beslut kan väntas.Allra sist vill jag, fru talman, säga att jag hysersympati för det särskilda yttrande som Centerpartiethar i betänkandet och som berör märkning av gene-tiskt modifierade livsmedel. Där har ju vi kristdemo-krater också motionskrav. Problemet är att eftersom viinte sitter med i utskottet kan vi inte markera vårhållning där. På det här sättet har vi gjort det i allafall.Anf. 63 ():Fru talman!