prot · GL0930 · 1997-11-19 00:00:00 — Det sämsta är inte att man begårmisstag - det gör alla - utan att man inte lär sig avmisstagen. Det är den bästa definitionen av en uselpolitiker och en usel politik.När det gäller de olika skatteslagen kan jag kaninte låta bli att nämna F-skattsedeln. Vad som förvå-nar mig mest är att inte står häroch pläderar för att det bara skall ta attstarta ett företag. Småföretagardelegationen har sagt20 minuter. Vi kan se på detta med skattetilläggen förperiodiseringar osv. har sagt 0,5 %är okej. Men går i bräschen och krävermer än vill ha.Jag är därför ytterst förvånad över att moderaternainte står här och kräver att det skall ta högst 19minuter att starta ett företag, att man skall skippakraven på vinstsyfte och varaktighet samt ge alla somvill starta företag en F-skattsedel! Det är inte så svårtatt få en F-skattsedel. Jag har själv fått en, vilket bevi-sar att det inte är några större problem. Det tog intemånga minuter, och jag tror t.o.m. att jag klarade detper telefon.Regeringen har aviserat ett borttagande av värns-katten. Jag tycker att det är litet tråkigt att man väljerdenna tidpunkt för att ta bort värnskatten. De pengarvi får in på värnskatten behövs till annat, och framförallt får detta mycket underliga effekter. Vi får relativtsett kraftiga skattesänkningar för dem som jag betrak-tar som höginkomsttagare, medan låginkomsttagarnainte får de skattesänkningarna.Detta i kombination med en höjning av egenavgif-terna ger en underlig socialdemokratisk politik. Denstämmer inte riktigt överens med den socialdemokratijag brukar känna igen. På något sätt borde vi kunnaenas om att hålla fast vid en rättvis och omfördelandebeskattning.Vi går emot höjningen av egenavgiften med enprocentenhet . Däremot vill vi hakvar värnskatten på den nivå den ligger . Vi villdessutom ha skatt på inkomster över30 . Vi vill också förändra grundavdragetså att höginkomsttagare inte skall få några grundav-drag. Det innebär att vi skärper beskattningen påhögre inkomster, men vi använder då pengarna exem-pelvis till att inte höja egenavgifterna.Det här med egenavgifter är underligt. slåssmoderaterna för att bli av med egenavgifterna. Jag hartidigare ställt den här frågan till är ju själva för i egenavgifter, om jaginte är helt felinformerad. Eller har ni backat frånpensionsöverenskommelsen? Vill ni inte ha någraegenavgifter? Ni är ju för i egenavgifterdär. Det förvånar mig att ni i ena fallet accepteraregenavgifter fullt ut och i det andra fallet anser att detär det värsta som finns. Vi tycker att det är det värstasom finns.Jag skall nämna några saker om förmögenhetsbe-skattningen och debatten om den. Det är väldigtolyckligt att man särbehandlar aktier på O-listanOTC-listan i förhållande till dem på A-listan, medhänvisning till att aktierna på O-listan och OTC-listanmed små och medelstora företag inte är placeringsak-tier. Det är ju inte riktigt sant. Aktierna på O-listanoch OTC-listan är placeringsaktier i lika hög gradsom de på A-listan. Från börshåll har det verifieratsatt det egentligen inte är någon större skillnad pålistorna.Vi tycker också att det är olyckligt att man medhuvuddelägare avser sådana som har av röstvär-det. Det innebär att ägaren till Hennes & inteblir förmögenhetsbeskattad, medan däremot de an-ställda med aktier till ett visst värde riskerar att för-mögenhetsbeskattas. Man borde hitta ett annat kriteri-um på det s.k. arbetande kapitalet.När det slutligen gäller företagsskatten anser vi skall höja bolagsskatten till , så att vi ham-nar på ungefär samma nivå som övriga EU-länder.Men vi vill också införa skatt på vins-ter över 50 miljoner. var obegriplig isin replik till . Han talade om företagmed relativt låga vinster per anställd. Men när sjuttonbörjade man beskatta företagsvinsten delad med anta-let anställda? Har man inte bättre argument i en debattbör man låta bli att argumentera!Visst medför flera av våra förslag vissa trappeffek-ter. Man borde kunna diskutera hur man skall göra detså smidigt som möjligt. Vi vill undanta företag medupp till tio anställda från arbetsgivarinträdet, sjuklö-neperioden. När man vill gå från tio till elva anställdablir det naturligtvis en effekt som inte är särskilt posi-tiv. Men fördelarna överväger. Tills någon annanpresenterar något som är bättre kommer vi nog att ståfast vid det här förslaget.Kammaren har infört avdragsrätt för organisa-tionskostnader. Förut var dessa kostnader i sambandmed nyemission inte avdragsgilla, men i praktikenblev de det genom att man fakturerade genom VPC -trots att VPC inte hade utfört arbetet. Man användesig av den s.k. VPC-lagen. Då plötsligt gjordes allasådana kostnader avdragsgilla.Jag har gjort beräkningar som visar att det kostarstaten en och en halv miljard. Finansdepartementetoch finansutskottet räknar med 800-900 miljoner,men då strider vi litet grand om huruvida detta ärmomspliktig verksamhet eller ej. Rättsläget är ännuinte helt klarlagt, men det lär väl kunna bli det. Vi kanta den diskussionen när alla fakta föreligger. Men dethandlar i alla fall om minst en miljard som de allrastörsta företagen slipper betala i skatt. Jag tycker attdet är en underlig prioritering från regeringens sida.Jag står naturligtvis bakom samtliga Vänsterparti-ets reservationer till finansbetänkandet, men jag in-stämmer i de yrkanden som gjorttidigare i dag.Anf. 78 () re-plik:Herr talman! Per lyssnade nog inte till-räckligt noga på mitt huvudanförande. En målinriktad,borgerlig politisk inriktning under förra mandatperio-den resulterade i att vi i slutet av densamma fick re-veny av vår politik genom att tillväxten ökade, arbets-lösheten minskade och nya jobb tillkom i en rätt vä-sentlig omfattning. Alla kurvor pekade alltså rätt närden nya regeringen kom till makten. Den fick en ka-nonstart på det viset.Sedan hjälpte ni vänsterpartister till att höja skat-terna rekordhögt med 80 miljarder. Ni var med om istort sett alla höjningar. Arbetsrätten förändrades, ochen del återställare tillkom. Vi såg effekten av detta:arbetslösheten slutade att sjunka, och tillväxten mat-tades av. Det allvarliga är att antalet sysselsatta sjun-ker. Jag skulle vara allvarligt oroad om jag varit i PerRosengrens kläder och bidragit till en sådan utveck-ling.Det gäller ju att avveckla arbetslösheten som ettsamhällsproblem. Det innebär att om någon råkar bliarbetslös så skall han eller hon veta att det finns ettjobb att tillgå. krävs det alltså 500 000 nyajobb för att vi skall kunna skapa förutsättningar för attfå bort arbetslösheten som ett samhällsproblem.Anf. 79 PER () replik:Herr talman! Arbetslösheten är ett samhälls-problem när den ligger , om jag skall tolka ermotion riktigt. Ni säger att det är den punkten som äroptimal för samhället. Om jag uppfattade K-G Sven-son riktigt är arbetslösheten ett samhällsproblem närden ligger över 6 %.År 1982 tillträdde en socialdemokratisk regeringdär var finansminister. Jo, han devalverade kronan tisdagenefter det att regeringen hade tillträtt. Och kan efteråt bli positiva effekter, det är självklart.Men vad gjorde och , Bildtoch ? Jo, de höll i kronan så länge som dekunde till då de var tvungna att släppaden. Kronan deprecierades med upp till 20-30 %.Tacka sjutton för att man får fart på ekonomin i ettkort perspektiv! Hade inte detta fått effekt, vad skalldå få effekt på sysselsättningen? Ni förde en traditio-nell devalveringspolitik, och det tror jag inte ens attKarl-Gösta kan snacka sig ur.Alla politikers stora problem här i landet är natur-ligtvis att antalet sysselsatta sjunker. Men jag vill dåpeka på alla de förslag som vi har lagt fram för attgynna de allra minsta företagen, mikroföretagen ochsmåföretagen. Dessa förslag har ni i stort sett ställt ernegativa till. Det ni vill satsa på är att slopa dubbelbe-skattningen. Inte sjutton skapar det ett enda nytt jobb!Att kupongklipparna slipper att betala skatt på sinautdelningar, vad skapar det för nya jobb?Skattesänkningen skall ju ske hos de små företa-gen, de som arbetar och har lust att anställa. Det ärdärför som vi har föreslagit att man skall ta bortsjuklöneperioden för de allra minsta företagen, mendet har ni inte ställt upp på.Anf. 80 () re-plik:Herr talman! Det är självklart att man måste skapabättre villkor för företagande. Hela mitt inledningsan-förande hade den inriktningen i fråga om politiken.Det gäller i hög grad att sänka skatterna för att manskall kunna skapa förutsättningar för nya jobb. Dehöga skatterna driver ju upp kostnaderna. Särskiltinom tjänstesektorn kan man se den utvecklingen.Det är oerhört oroande att antalet sysselsatta hargått ned med 74 000 jämfört med hur det var för ett årsedan. Detta är oroväckande för de människor som är arbetslösa och för de människor som har jobb.Man är oroad . läste jag i tid-ningen om en undersökning som säger att inte sedan1970 är allmänheten så oroad för framtiden i Sverigesom den är . Det beror på den höga arbetslöshe-ten och på att det inte finns någotledarskap i som anger inriktningen på hurarbetslösheten skall bemästras och hur man skallskapa förutsättningar för nya jobb. Vänstern och PerRosengren hjälper ju inte till ett dugg. Ni vill inteslopa dubbelbeskattningen och förmögenhetsskatten,och ni vill inte sänka aktieskatten trots att en sådanåtgärd skulle kunna bidra till en sänkning av arbets-lösheten med 3-4 procentenheter.Man måste ta till alla möjliga åtgärder. Vi kan visaatt regeringen med er hjälp har misslyckats. Ni harinte klarat av arbetslösheten. Genom de höga skatter-na och chockhöjningar med stop-par ni tillväxten som arbetslösheten ökar. kan vi se effekterna. Människor har inga jobb.Antalet sysselsatta sjunker t.o.m.Anf. 81 PER () replik:Herr talman! är inte särskiltintresserad av att diskutera sin egen motion där detstår om jämviktstalet arbetslöshet. Det var lika-dant när tog upp detta med Bo Lund-gren. Han smet också undan den frågan.Enligt er motion får arbetslösheten inte understiga6 %. Då stämmer inte era ekonomiska teorier. Det ärprecis så ni skriver i er motion. Jag tycker att det ärganska beklämmande.Det är enkelt att stå här och snacka om att vidtaåtgärder. Men varför har ni då inte stött tankarna påatt sjuklöneperioden skall bort för de allra minstaföretagen? Varför har ni inte stött en sänkning avskatten för småföretag? Varför vill ni bara sänkaskatten för de väl bemedlade i samhället? Varför serni till kupongklipparna i första hand och vill undantaaktieutdelningar från beskattning? Är det dessa somär de viktigaste skattesänkningarna i samhället? Jagtrodde att det var sänkningen för de små företagarnasom trots allt är drivkraften och de som skall skapajobben. Är det kupongklipparna som skapar arbetstill-fällena?Jag förstår mig inte på er ekonomiska teori. Jaghar ändå läst en hel del ekonomi, men jag har väldigtsvårt att följa K-G resonemang. Vi har jusett vad era skattesänkningsprogram har lett till. Dehar inte varit särskilt lyckade. Historien ger er interätt. Vissa faktorer kanske har påverkat några av eraförslag ytterligare negativt. Men bortsett från detta gerhistorien er ganska ordentligt fel. Ni har inte tagitnågon som helst lärdom av alla era misstag. Det är detsom är beklämmande.Som sagt, jag hoppas nu att ni, efter att ni har variti kontakt med en del småföretag, har förstått att dettamed sjuklöneperioden för företag med mindre än tioanställda borde tas bort. Det är kanske det mest posi-tiva som jag har hört från i hela dennadebatt i dag.Anf. 82 ():Herr talman! har vi hållit i gång här i snart sextimmar med finanspolitik och skattepolitik. Det bestå-ende intrycket är att det handlar väldigt mycket omföretagsbeskattning när vi diskuterar skatter. Man kanförledas att tro att bara man ändrar ordentligt åt enaeller andra hållet i skattepolitiken när det gäller före-tagen så kommer det att skapas mängder med jobbsamtidigt som arbetslösheten sjunker automatiskt.Jag har kommit överens med , somför deltog i finansdebatten, om att vi änen gång skall försöka lyfta fram miljöperspektivet. Viskall prata om miljöpolitik i samband med skattepoli-tik och finanspolitik. Vi skall tjata om miljöpolitik idet sammanhanget, eftersom vi anser att det behövs.Att döma av debatten är det helt klart attmiljöperspektivet totalt har försvunnit. Det tas inteupp några andra problem än dem som rör olika formerav beskattning av företag. Nästan ingenting annatfinns med på dagordningen.Här har diskuterats alla möjliga förslag om hur be-skattningen kan förändras så att folk stimuleras till attstarta företag. Det låter som att det nästan är den endavägen. På något sätt har detta manifesterats i uttrycketom att man kan starta företag . Det ärnästan ett nonsenspåstående att det skulle finnas ettsådant önskemål. Varför skall det i så fall ta så långtid som ? Varför inte ge alla människor enF-skattsedel när de föds? Varför inte tillsammans medpersonnumret leverera ett registreringsnummer förföretag? Då kan man sätta i gång och bli företagarenär man vill i livet och behöver inte vänta i 20 minu-ter när man får lust att starta ett företag.Det är ju inte detta som är problemet. Det är intedär som hindret finns när det gäller idéerna om hurman skall förverkliga sig själv, sina drömma och sinaaffärsidéer. Det är helt andra aspekter som man läggerpå företagande när man vill starta ett företag. Omdetta skall vara ett sätt att komma till rätta med arbets-lösheten är det naturligtivs rimligt att skattesystemetförenklas så att hindren för att driva företag blir mind-re. Det ställer vi upp på, och det har vi lagt frammånga förslag om.Men jag skall inte göra som de allra flesta här hargjort, dvs. räkna upp alla sina förslag till hur manskall förändra skatten, vilka skatter man är för ochvilka man är emot och hur man vill förändra skatte-systemet i förhållande till regeringens förslag. Jagskall i stället litet grand gå in på principerna för hurman kan resonera i fråga om beskattning och hur mankan använda skattepolitiken för att utveckla samhälleti den riktning som man vill.Den ende här i skatterundan som har varitinne litet grand på vad vi har skatterna till är Per Ro-sengren. Det är egentligen tre fyra uppgifter somskattesystemet har. En uppgift är naturligtvis att fi-nansiera den offentliga verksamheten. Vi behöver heltenkelt plocka in pengar för att ha råd med de åtagan-den som vi bestämmer oss för. Vi vill också påverkainkomstfördelningen. Det är en gammal tradition ochprincip som vi har att de som tjänar mycket kan bidralitet mer, och de som inte har några inkomster får dådel av överskottet - en omfördelning. Men vi villockså styra resursanvändningen och förbrukningen isamhället.De flesta har ju i alla fall tidigare ställt upp på ochinsett att vi håller på att knäcka ekosystemen påmånga håll. På många håll är de ekologiska systemenredan raserade. En tredjedel av ärdöd. Det finns ett otal exempel på ekosystem som harkollapsat, och miljöproblemen är inte lösta i vårtsamhälle och i vår värld. Tvärtom ökar miljöskuldenkontinuerligt om vi står här och diskuterar som om detviktigaste av allt är hur många procent av aktievärdetsom skall tas upp till beskattning. Det blir på någotsätt nästan groteskt i balansen här.Riksdagens revisorer, som jag själv tillhör, haralldeles gjort en granskning av hur det svens-ka samhället klarar av att leva upp till de miljömålsom vi har satt upp. Glädjande nog kan man säga attvi har lyckats någorlunda med en del av de mål somvi har satt upp. Vi har lyckats få ned utsläppen avsvavel och kväve t.ex., men på andra områden, t.ex.när det gäller ammoniakutsläpp från jordbruken, gårdet bakåt. Tyvärr är vi oerhört långt ifrån de mål somvi har satt upp. Det är mål som inte bara vi själva harsatt upp och varit med om att hitta på, utan det är målsom vi har varit överens om med de flesta andra län-der i världen och som manifesterades vid Riokonfe-rensen 1992. Det är mål som vi har satt upp därför attvi inser att vi måste nå dem för att ha en chans attklara av den framtida försörjningen, och vi får inteskjuta över problemen till kommande generationer.Om det nu är så att miljöskulden ökar, inte bara iSverige utan också globalt, och vi skall diskuteraskattepolitik, varför då inte diskutera på vilket sätt vikan använda skattepolitiken och beskattningen för attkomma till rätta med problemen? Alternativet är förnekar problemen, och då skall man ju säga:Nej, vi tror att alla ekologer har fel. Det är inga pro-blem. Miljöproblemen är lösta. Vi är på rätt väg. Vikan låta bli att diskutera dem. Men jag och Miljöpar-tiet tror inte att det är så, och det är väldigt mångaandra som inte heller tror det. Vi vet att det är fortsattbråttom att komma till rätta med de problem som vihar. Därför måste vi diskutera miljöproblem och mil-jöpolitik i samband med skattepolitik.Detta är skälet till att vi i vår skattepolitiska mo-tion har lagt fram ett förslag om skatteväxling. Vi harpratat och tjatat om detta länge, och många andrapartier har gjort det också. Vi har diskuterat dettamånga gånger tidigare här.Vi i vill använda skattesystemet föratt vrida utvecklingen rätt. Vi kan fråga oss vad det ärvi vill bli av med. Är det arbete vi vill bli av med,eller är det miljöproblem vi vill bli av med? Är detarbete vi vill bli av med, då skall vi höja skatten påarbete. Då skall vi ha mycket skatt på arbete. Av deknappt tusen miljarder som vi tar in i skatt på samhäl-let utgör skatt på just arbete. Dåräknar jag in momsen, för momsen är en indirekt skattpå omsättning där det mesta så att säga är arbete somär nedlagt på vägen. Momsen tas ut i sista ledet, ochdå har man lagt ned mycket arbete. Det som tas ut ienergi- och råvarubeskattning är inte mer än ungefär5 %. Det är just energianvändningen och råvaruan-vändningen som skapar de största miljöproblemen isamhället.De energislag som skapar de största problemen är fossila bränslen och kärnkraft. Det är där vi villlägga beskattningen i stället, för det är de problemensom vi vill bli av med. Däremot vill vi inte bli av medarbetskraft. Därför vill vi sänka skatten på arbete istället. Det är detta som är själva idén med att växlaskatt.Detta är ju en diskussion som inte är ny, och detvet alla. Alla vet också att vi har haft en kommittésom har suttit . Jag var själv delta-gare i kommittén. Vi diskuterade och utredde förut-sättningarna för en skatteväxling. Kommittén komfram till att det finns sådana förutsättningar, att det ärbra att göra en växling. Vi vet att mil-jöskatter är ett effektivt sätt att bedriva miljöpolitik.Det är kostnadseffektivt och effektivt ur samhälletssynpunkt att göra det. Därför rekommenderades ocksåskatteväxling av kommittén, som sex av riksdagenspartier står bakom. Vi sade att det är vettigt att an-vända miljöskatter och att växla dem mot sänktaskatter på arbete.Vad gör då regeringen? Jo, man relaterar i sinbudgetproposition till kommitténs arbete. Man skri-ver: Enligt regeringen är en fortsatt miljörelatering avskattesystemet önskvärd. Om åtgärderna utformas pårätt sätt kan de bidra till en ekonomisk, effektivareanvändning av våra resurser. En ökad användning avskatter som ekonomiska styrmedel kan begränsa olikaslag av negativ miljöpåverkan. Detta är precis det somvi säger: Ekonomiska styrmedel och miljöskatterhjälper till att få bort miljöproblemen. Man sägerockså att skattereform var ett tidigt exempelpå skatteväxling. Vad åstadkom man då 1990? Jo, detsom talade om tidigare här somårhundradets skattereform. Då sänkte man skatten påarbete, främst i form av marginalskattesänkningar,med . Man höjde skatter-na på energi och koldioxid med ungefär 20 miljardersamt höjde en del omsättningsskatter med ytterligare10 miljarder, alltså en skattehöjning på energi ochkoldioxid med 20-30 miljarder medan skatten påarbete sänktes med 70 miljarder. Detta gjordes påväldigt kort tid.Vad säger då utskottet när läggerfram ett förslag om att man borde göra enväxling av skatter på omkring 100 miljarder? Då villjag påminna om att det var med 70 miljarder skattenpå arbete sänktes. Vi säger att man i alla fall bordekunna växla 100 miljarder . kom också fram till att det finns utrymmeför en skatteväxling som är minst lika stor som densom redan har genomförts. Vad som är minst lika storkan man sedan tolka litet som man vill.Utskottet säger följande om förslag:Enligt finansutskottets mening kan skatter användassom ekonomiskt styrmedel för att begränsa olika slagav negativ miljöpåverkan. I budgetpropositionensäger regeringen också att det är önskvärt med enökad miljörelatering av skattesystemet. Det var dettasom jag läste upp. I vilken takt de miljörelatera-de skatterna kan öka beror emellertid på utvecklingeni vår omvärld, och måste ta hänsyn till dekonkurrensvillkor som gäller för små, öppna ekono-mier. i detta perspektiv framstår en skatteväxlingav den omfattning som de gröna föreslårsom alltför långtgående.Detta är utskottets svar på förslag.100 miljarder är alltför långtgående, trots själv säger att det finns ett utrymme för en skat-teväxling som är minst lika stor som den som hargenomförts tidigare, då man sänkte skatten med 70miljarder . Tog man då hänsyn till kon-kurrenssituationen i omvärlden? Ja, det är klart gjorde. Men här är det ju inte fråga om så storaförändringar. Det handlar om sju åtta miljarder avtusen miljarder . Det är ganska marginella för-ändringar av systemet, men det är oerhört viktigt har en inriktning och att man systematiskt ge-nomför den här förskjutningen av beskattningen.En av de kritiska synpunkter som brukar kommafram när man diskuterar detta är att skattebasen för-svinner om man gör på det sättet. Det är ganskamärkligt, för om man skulle välja att beskatta t.ex.energi betydligt hårdare, skulle den basen då försvin-na? Det är ju detta som är problemet om arbete be-skattas hårt och den skattebasen försvinner. Bekymrarman sig inte lika mycket för det? Nej, uppenbarligeninte. Men skattebasen energi skulle försvinna omedel-bart. Jag tror att det är rätt få som kan tänka sig ettsamhälle utan energi. Det är väl snarare tvärtom så attvi blir mer och mer energiberoende i vårt samhälle.Alltså blir ju skattebasen energi stabilare.Tyvärr är utvecklingen sådan att vi kan tänka ossmer och mer samhällsutveckling utan nya arbeten, därmänniskor faktiskt rationaliseras bort och ersätts avenergianvändning med nya maskiner. Ju lägre räntanär och ju större tillväxt vi får inom den sektorn, destofärre människor får arbete. Detta är ju sanningen . Det är nonsens att säga att skattebasen skulleurholkas om man skulle göra den föreslagna föränd-ringen.Finessen med att göra på det här sättet är ju just attvi får en signal, en förskjutning, som gör att nya inci-tament för att starta företag skapas. Genom att manändrar prisrelationen mellan energi och arbete skapasdet förutsättningar för att starta företag. Det är detsom är kärnan och drivkraften för att starta nya före-tag - inte hur många procent av aktiekapitalets värdejag får dra av vid deklarationen. Det har ingen somhelst betydelse för om jag tänker starta eller inte. Menom det finns möjlighet att tjäna pengar på en ny idésom blir lönsam tack vare att vi har andra priser påenergi och arbete, då skapas det nya företag. Då ska-pas det nya jobb. Det är ett av de tunga skälen till bör genomföra en skatteväxling systematisktunder en längre period.Jag skall avslutningsvis väldigt kort uppehålla migvid två andra förslag som gäller skatteområdet. Jagtänker relatera också dem till miljökonsekvenser. Försom jag sade inledningsvis, tänker jag tjata om miljö-politik i samband med skatter för att visa att vi måsteanvända även skatteinstrumentet - och kanske t.o.m.framför allt skatteinstrumentet - och inte bara lag-stiftning och information. Vi måste använda skatternaför att försöka påverka samhällsutvecklingen i rättriktning.Låt mig börja med reseavdraget. har man frånmajoritetens sida föreslagit att vi skall förändra av-dragsmöjligheterna för den som reser till och frånarbetet. Man höjer avdraget från till milenför den som kör med egen bil. Detta finansierar manmed att höja nivån för när man får börja göra avdragfrån till 7 000 kr.Vad får det här för miljökonsekvenser?