prot · GK0991 · 1997-04-17 00:00:00 — Upp till 30 000granater, en miljon skott med lätta automatvapen och1 000 pansar- och luftvärnsraketer kommer att avfyrasårligen. Det framgår i pressen. Befolkningen inom detberörda området kommer att utsättas för buller ändaupp till . Det orörda kulturlandskapet gårförlorat. Turismen riskerar att dö ut i det här områdetmed en orörd vildmarksnatur. En viktig vägförbindel-se avskärs osv.Länsstyrelsen gör sammanfattningsvis bedöm-ningen att lokaliseringen av ett skjutfält på Gravber-get, geografiskt beläget endast frånden svenska gränsen, kommer att beröra vitala kultur-och turistvärden för länet. Dessutom medför denbullerstörningar och annan negativ påverkan pålivsmiljön för människor bosatta nära gränsen.Finns det då inga andra lösningar? Jo, som jag sa-de finns det ett par andra alternativ. Min kollega påVärmlandsbänken, från ,har bl.a. kommit i kontakt med ärendet i . Han har interpellerat försvarsminister och föreslagit att norska försvaret kanhyra in sig på skjutfält som ligger nästgårdsÖstlandet.Det är viktigt att regeringen verkligen är aktiv idet här ärendet. Jag vågar nog säga att denna minönskan är samtliga värmlänningars. Det framgår ock-så av den panel som sitter här. Vi är samstämmiga.Kommer miljöministern fortsättningsvis att följaärendet noga, så att ingen tid förspills? Och kommerstatsrådet att samarbeta med försvarsministern i frå-gan för att, om möjligt, få fram en annan lösning?Anf. 39 ():Fru talman! Det här är en viktig fråga för alla ossvärmlänningar. Det framgår klart här.Många investeringar är gjorda i det här området,inte minst med tanke på att möjligheterna till tillväxtoch sysselsättning ligger just inom natur- och kultur-turismen. Om etableringen av Gravbergets skjutfältblir av riskerar dessa satsningar att bokstavligenskjutas bort.Jag skall inte gå in närmare på vilka de negativakonsekvenserna är. Det har gjortganska bra.Om de uppgifter som jag har fått är riktiga innebärnorsk plan- och bygglagstiftning att en konsekvensut-redning när det gäller miljöpåverkan på den svenskasidan måste genomföras under förutsättning att detsvenska gör en framställan om dettill det motsvarande norska departementet.Den utredning som är gjord nu belyser inte kon-sekvenserna på den svenska sidan, och en del av deuppgifter som finns om svenska förhållanden stämmerinte riktigt. Det gäller t.ex. hur många som bor inomdet berörda området. Fler än vad som har uppgetts iutredningen kommer att påverkas. Det är alltsåmycket viktigt att man ser på miljökonsekvensernaäven på den svenska sidan.Jag är säker på att statsrådet kommer att se närma-re på den här frågan och också sätta sig in i vilkamöjligheter det finns att från svensk sida ta initiativför att förhindra etableringen av Gravbergets skjutfält.Tack!Anf. 40 ():Fru talman! Att det här är en viktig värmländskfråga syns ju, eftersom fyra ledamöter deltar i den härdebatten. Jag vill bara instämma i de synpunkter somGullan och har framförthär.Förslaget om att förlägga ett skjutfält till Gravber-get har väckt en mycket stark opinion både på dennorska och den svenska sidan. För några veckor sedanhade vi riksdagsledamöter möjlighet att i - påort och ställe - få en ordentlig information både frånsvenska och norska intressenter om hur det här funge-rar och hur det är tänkt. Jag tror inte att någon av ossfann något positivt i det här förslaget. Det var negativtfrån början till slut.Det här är ett svensk-norskt kulturområde. Ettskjutfält här skulle innebära mycket stor fysisk nega-tiv miljöpåverkan. Det skulle skada det kulturellaavsevärt. Det här området har historiskt formats avareella näringar och småskaliga verksamheter. Ochfinnkulturens bas är ju svedjebruk, kreaturskötsel,småbruk och också en del skogsbruk. En sådan härlokalisering av skjutfältet skulle därför innebära enhelt annan användning av det här området än vad manhistoriskt har haft. skulle också allvarligthotas. Bullerstörningarna och trafikintensiteten skullefå till följd att både natur- och kulturvärden skullerubbas. Det innebär, som sagt, mycket stora olägenhe-ter för både ortsbefolkningen och turistnäringen.Det är märkligt, vilket har påpekats, att man intehar gjort någon konsekvensutredning vad gäller densvenska sidan. Det här skjutfältet skall ju placerasbara från gränsen. Det verkar som omnorska myndigheter inte har insett att buller och andramiljöstörningar går över gränsen. Det berör ett stortområde också i . Det är, som sagt, mycketmärkligt att man inte har undersökt hur det är på densvenska sidan.Vi kan också konstatera att alla berörda instanserpå den svenska sidan - , ,m.fl. - är mycket negativa till att dethär skjutfältet kommer till stånd. Det finns också enmycket stor folkopinion i hela som motsät-ter sig det här förslaget. Det skulle därför vara mycketprovocerande om , trots detta, genomfördet här förslaget. Jag hoppas att den svenska rege-ringen vidarebefordrar den här inställningen till sinanorska kolleger.Anf. 41 ():Fru talman! Vi är flera som har vittnat om vilkenstor upprördhet den här frågan väcker, framför allt iVärmland och kanske mest i . Allavisar en klart avvisande attityd. Det ser vi inte minstpå antalet insändare i massmedierna osv.Det finns inte så många bofasta personer i det härområdet, men det finns en mängd fritidshus som ut-nyttjas olika delar av året. Dessutom används områdetav en mycket stor grupp för rekreation, jakt och fri-luftsliv. Området är unikt i sitt slag och är bärare avett rikt kulturhistoriskt arv från finninvandringen, ominte annat, . Det finns också ettrikt djurliv i området som skulle ta skada av en sådanhär etablering.De tidigare ledamöterna har tagit upp en lång radnegativa konsekvenser. Det gäller miljöförstöringen,bullernivån, turismen och djurlivet. Jag tänker inteupprepa detta.I miljöminister svar till GullanLindblad säger hon att ärendet ännu bara är i börjanav beslutsprocessen och att det finns goda möjligheteratt de svenska synpunkterna kommer att tillgodoses.Då vill jag fråga miljöministern vad hon grundar detpå. De svenska synpunkterna kan ju egentligen intetillgodoses med mindre än att det inte blir något mili-tärt övningsområde på . Mot bakgrund avdet vill jag fråga miljöministern: I vilket läge kanministern tänka sig att flytta upp den här frågan påregeringsnivå?Anf. 42 Miljöminister ():Fru talman! Jag förstår Värmlandsbänken mycketväl.Jag har god erfarenhet av samarbete med Norge.Därför tror jag inte att vi behöver oroa oss för attNorge struntar i att alla svenska remissinstanser harsagt nej.Det har varit en diskussion om underlaget. Menoavsett vilket underlag som finns när det gäller densvenska sidan tycker alltså de svenska remissinstan-serna att de har tillräckligt mycket underlag för attsäga att skjutfältet, utifrån svenska intressen, inte börligga där.Jag kan lova er att jag kommer att följa ärendetnoga. Jag kommer att samarbeta med försvarsminis-tern. Om det behövs kommer jag även att ta upp detpå politisk nivå. Men i beredningen mellan länder -precis som i beredningen med ett regeringskansli -börjar man med en beredning mellan tjänstemännen.Om det behövs kommer vi, som sagt, att ta upp dettapå politisk nivå. Men jag tror att våra kära grannar iväster har förstått budskapet ändå.Anf. 43 ():Fru talman! Det senaste beskedet från miljöminis-tern, att det finns ett väl etablerat sam-arbete som förhoppningsvis kommer att fortsätta, göross allesammans ganska glada.Som mina kolleger här har sagt är det här en frågasom engagerar värmlänningarna, inte minst dem sombor uppe i norra . Jag talade senast i morsemed en person som är bosatt där uppe, som sade tillmig att för allt i världen tala om att det inte bara ärfritidsfolk som bor där uppe utan att det också handlarom fastboende, som vill fortsätta bo i en underbarmiljö och som har rätt att ha tillgång till den ostördaoch lugna miljö som man har haft . Jag villtala för dem.Jag vill också ta fasta på att frågan inte heller iNorge är helt oomstridd. har t.ex. framfört att det mycket väl skullekunna förekomma ett försvarssamarbete över gränser-na, att man alltså skulle kunna utnyttja Älvdalensskjutfält som ett alternativ till att bygga ett nytt skjut-fält. I så fall skulle ju den här frågan falla.Det är väldigt bra att miljöministern kommer attjobba vidare i frågan tillsammans med försvarsminis-tern.Eftersom vi snart skall ha ytterligare en frågede-batt här i kammaren skall jag inte fördjupa mig vidarei det här ärendet. Jag vill dock än en gång säga attbåde och har betonatatt det skulle vara helt väsensskilt från den tidigaremarkanvändningen att ha ett skjutfält i det här områ-det. Finnkulturen har omtalats, och Naturvårdsverketframhåller särskilt bullerstörningarna. Man skriver:"Frågan är om verksamhet som ger bullerstörningaroch som inte måste lokaliseras till en viss plats skalokaliseras så nära ett grannland." Jag tycker att det ärviktigt att ta fasta på.Avslutningsvis är min förhoppning, för invånarna iNordvärmland och över huvud taget för oss i Värm-land, att planerna på ett skjutfält i integenomförs. Men vi behöver hjälp, och det är därför vivänder oss till miljöministern. Jag tolkar miljöminis-terns svar som att hon noga kommer att följa ärendet,så att vi slipper stå här en gång till och vara missnöj-da.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.8 § FrågestundAnf. 44 TALMANNEN:Kammarens sammanträde återupptas nu för riks-dagens frågestund. Regeringen företräds avstatsminister , utrikesminister , finansminister , statsrådetLeif , kommunikationsminister , miljöminister , statsrådet och statsrådet besvarar allmänpolitiska frågor.Övriga deltagande statsråd ansvarar för sina respekti-ve ämnesområden. Jag lämnar ordet fritt.Förbud mot sänkt kommunalskattAnf. 45 ():Fru talman! Enligt inrikesministern avser rege-ringen att i höstens budgetproposition förbjuda kom-muner och landsting att sänka skatten. Kommunal-skatten är ju den inkomstskatt som drabbar låg- ochmellaninkomsttagare, och höga kommunalskatter görmycket till för att människor nu lever med snävamarginaler och i flera fall får söka socialhjälp för attklara sig.Jag vill fråga statsministern: detta verkligensant? Avser verkligen regeringen att förvägra dekommuner som har utrymme därtill att sänka skattenpå ett sätt som skulle kunna göra det möjligt förmänniskor att leva på sin lön?Anf. 46 Statsminister ():Fru talman! spetsar då till det! Dethandlar ju om att vi nu tillför kommuner och landsting8 miljarder kronor för att klara vården, skolan ochomsorgen om barn och äldre. Vi gör det därför att vivet att det finns sådana behov.Sedan kan man kanske se framför sig en situationdär någon kommun i stället säger: Vi vill inte användapengarna till vården och omsorgen, utan vi sänkerskatten i stället. Det tycker vi naturligtvis inte om. Detär en dålig utveckling. Vi vet ju att det i alla Sverigeskommuner, inklusive dem med stark moderat domi-nans, finns stora behov inom vården, omsorgen ochskolan.Sedan tror inte jag att det går att förbjuda någonkommun att sänka skatten. Det här handlar om lokalopinionsbildning. Vill några moderatkommuner an-vända utrymmet till att sänka skatten och i ställetbehålla en lägre kvalitet i skolan och vården blir detväl en debatt om detta. Sedan kanske det framöverpåverkar diskussionen om hur vi ser på underlaget förden allmänna kommunalekonomiska utvecklingen,men det är någonting som vi får diskutera tillsammansmed Centerpartiet.Anf. 47 ():Fru talman! fick jag en känsla av att statsminis-tern ändå tog avstånd från det uttalande som via TTgick ut från inrikesministern i går. Man kan fråga sighur en annan ståndpunkt skulle kunna rimma med denkommunala självstyrelsen eller varför det skulle varamer angeläget att förbjuda skattesänkningar än dyrrepresentation.Men jag skall ta fasta på en formulering som fannsi vårpropositionen . Man säger att om detnu blir överskott , 1999 och åretdärpå, skall man överföra detta från den offentliga tillden privata sektorn. För mig är det naturligt att man istället ser till att sänka skatten, men formuleringentyder på att man skall dra in pengar till staten i formav skatt och sedan dela ut det i form av bidrag ellersubventioner.Är det här, liksom förbudet mot kommunala skat-tesänkningar, ett utslag av vad man brukar kalla förfickpenningssocialism, dvs. att staten egentligen harhand om alla inkomster men kan tillåta människor attdisponera en del av detta? Eller kan regeringen tänkasig att verkligen se till att det blir möjligt att sänkakommunalskatten, som slår mot låg- och mellanin-komsttagare?Anf. 48 Statsminister ():Fru talman! Låt mig först fortsätta med den ur-sprungliga frågan. Alla vet ju att jag har en bakgrund ikommunal verksamhet, och jag känner väl till beho-ven i skolan, vården och omsorgen. Det fattas resurserdär . Regeringen har inte tagit initiativet att tillfö-ra mer resurser för att detta i några moderatkommunerskall utnyttjas för att sänka skatterna. Det är den all-mänpolitiska inriktningen och viljan.Sedan skall det föras en lokal debatt om detta. Jagär ganska säker på att den också kommer att föras i dekommuner där fortfarande har ett visstinflytande.Sedan kommer vi till den andra frågan om över-föringen från den offentliga ekonomin till den privata.Tobisson glömde, som av en händelse, nästa mening ifinansplanen. Denna överföring skall ske för att ökarättvisan och jämlikheten i . Det kan ske påolika sätt. Det kan vara skatteförändringar, det kanvara bidrag och det kan vara insatser för att öka sys-selsättningen. Där är vi öppna för en diskussion.Anf. 49 ():Fru talman! Här kommer det fram nya meddelan-den. Det har skapats ett intryck av att man skullekunna sänka skatten. säger dock statsministern attdet mycket väl kan bli så att den här överföringennärmast får formen av att man tar in för mycket i skattså att man får ett överskott, och sedan betalas detta uti form av bidrag och subventioner. Varför inte i ställetverkligen se till att människor får behålla sina intjäna-de medel, så att de utifrån sina egna inkomster kan setill att leva på sin lön?Anf. 50 Statsminister ():Fru talman! Svaret är: därför att det handlar om attöka jämlikheten och rättvisan i . Det kan fak-tiskt vara så att en insats på bostadsbidraget har enstörre effekt för rättvisan än exempelvis en generellskattesänkning.Vi har skapat oss ett utrymme. Vi tänker användadet. Vi är öppna för förändringar på skattesidan somgynnar rättvisan och jämlikheten, och vi är naturligt-vis också öppna för att pröva andra åtgärder. Sedanskall vi inte glömma bort att vi fortfarande har storabekymmer med en kvardröjande arbetslöshet. harvi förmågan och förutsättningen att använda helaregistret - med egna pengar, , inte låna-de. Utgångspunkten är, som jag sade förut, fru talman,rättvisa och jämlikhet. Det skall bli en utomordentligtintressant debatt att föra.Anf. 51 ():Fru talman! Det är med tillfredsställelse jag ochmitt parti noterar att regeringen nu äntligen inser attdet behövs mer pengar till kommunerna. Men attförbjuda kommunerna att sänka kommunalskattenstrider enligt min övertygelse mot andan i den kom-munala lagstiftningen, den kommunala självstyrelsen.Det borde också strida, tycker jag, mot lagstiftningensbokstav. Det skulle bli rätt absurt om en kommun somsparar in på andra områden, t.ex. fritid och tekniskförvaltning, sedan inte hade möjlighet att sänka skat-ten.Det låter därför skönt och betryggande att rege-ringen har övergett linjen att göra ingrepp i den kom-munala självstyrelsen och inte ens tänker försöka det.Det tar jag som ett löfte.Anf. 52 Statsminister ():Fru talman! Det var ju den debatt vi alldeles nysshade. Med det skulle väl kanske det här meningsutby-tet vara klart, men låt mig göra en reflexion till herrStjernström. Vi har framför oss en votering här ikammaren då samarbetspartner kommer att gå emot mer pengar till kommuner-na. Dem vill ni regera ihop med. Det skall bli intres-sant att se var hamnar i den om-röstningen.Anf. 53 ():Fru talman! Det tycker jag var ett osedvanligtdumt inlägg. Självklart kommer attstå för sin politik. Sedan får andra partier ha sin poli-tik.Anf. 54 Statsminister ():Fru talman! Det handlar ju om att se hur olika in-tressen står mot varandra här i kammaren. Där harStjernström, och framför allt partiledningen i Krist-demokraterna, hårt bundit sig till högersidan, som juvill reducera välfärden i kommunerna. Det här blir partiskiljande fråga . Och om ni röstarmed Socialdemokraterna för ökade resurser till kom-munerna återstår det sedan att förklara varför ni villeregera ihop med för minskade resursertill kommunerna.Anf. 55 ():Fru talman! När statsministern var finansministerlade han fram förslag om det nya utjämningssystemetför kommunerna. Där angavs regeringens mål vara skulle minska skillnaderna i kommunalskattmellan olika kommuner. Det lyftes fram som ettmycket betydelsefullt mål.Det blev också vinnare och förlorare i det här ut-jämningssystemet. Förlorarna kommer inte att kunnahöja skatten. Vi har en spärr mot kommunalskatte-höjningar. skall tydligen inte vinnarna, de kom-muner som har hög kommunalskatt, enligt regeringensmening kunna sänka sin kommunalskatt.Min fråga till statsministern är: Hur går det medregeringens mål att minska utdebiteringsskillnaderna?Anf. 56 Statsminister ():Fru talman! Precis som föregående talare noteradehar jag just svarat på den frågan. Hur man skall ha detmed skattefrågan är en lokal diskussion. Det fårkommunerna själva klara ut.Jag vill ha en lokal debatt. Jag vill att de som i dethär läget, med brister i vården och omsorgen, föredrarskattesänkningar skall förklara sig för sina väljare.Det är en bra diskussion för oss som står för en omfat-tande välfärdspolitik ute i kommunerna.Det är rätt att jag var med om att i den tidigare re-geringen lägga fram ett förslag om utjämning kom-munerna emellan. Det var ett radikalt omfördelnings-förslag. Det följer vi nu med en utvärderingsgrupp.Det verkar fungera som det var tänkt. Ett och annatkanske behöver justeras. Men definitivt, LennartHedquist, skall skillnaderna i utdebitering minska.Det är målsättningen. Den diskussion vi för nu är pådet viset på intet sätt stridande.Anf. 57 ():Fru talman! Utdebiteringsskillnaderna har inteminskat. De är oförändrade. Men de kan minska omhögskattekommunerna sänker sin skatt.Får jag tolka statsministerns besked här somatt regeringen ingalunda överväger att sätta någonspärr mot kommunala skattesänkningar? Det vore ettbra besked för de hårt skatteträngda invånarna, låg-och medelinkomsttagarna i alla de kommuner som haralldeles för hög kommunalskatt. Då kan det föreslåsalternativ med skattesänkningar där.Anf. 58 Statsminister ():Fru talman! Lägg gärna fram de skattesänknings-förslagen från moderat sida! Jag tror att svenska med-borgare ser att det finns behov i vården. Det finnsbehov i skolan. Det finns behov i omsorgen vad gällerbarn och gamla. Men vill ni moderater i stället sänkaskatterna så lägg fram sådana förslag. Det är en braoch tydlig politisk diskussion. Ni prioriterar skatte-sänkningar. Vi vill gå åt det andra hållet och faktisktsäga att det inte går att sänka skatterna . tillföra mer pengar till kommuner och lands-ting.Åk ut i verkligheten, , och se hurdet ser ut! Gå runt i kommun, där LennartHedquist själv hör hemma, och se hur det ser ut! Inteär det krav på sänkningar som kommer från männi-skorna som jobbar i vården eller som finns i vårdensom patienter. Det är mer resurser man vill ha. Det ärnaturligtvis den diskussionen vi har framför oss.Jag ser med tillförsikt fram emot ett samtal medväljarna om vilket vi skall ha, om det är mo-deraternas, med sänkta skatter och därmed söndersla-gen välfärd, eller om vi skall ställa upp för skolan,vården och omsorgen.Anf. 59 ():Fru talman! Socialdemokraternas motvilja mot attnågon skulle kunna sänka en skatt är alldeles uppen-bar. Statsministern gör detta till en fråga om att manskall värna vården. Jag tycker att det är mycket viktigtatt man slår vakt om vården. Men socialdemokraternahåller nu på att göra precis samma misstag som manhar gjort tidigare. Man tror att mankan värna vården och öka offentliga insatser utan attnäringslivet växer.Dagens skattepolitik, som socialdemokraterna up-penbarligen är emot varje förändring av annat än ihöjande riktning, innebär faktiskt att vi får sämrevård, och vi får ett mindre antal arbeten. Vi får köertill vården och vi får köer till jobben.Min fråga är: Är socialdemokratin så fastlåst idenna dogmatism att man inte inser sambandet mellanett växande näringsliv, en stabil och växande skatte-bas och möjligheten att värna vården och skolanlångsiktigt?Anf. 60 Statsminister ():Fru talman! Vi vet alla hur det gick när sina teorier i praktiken. Det var ingen bra tidför vården, skolan och omsorgen. Det var skuldsätt-ningens och utförsbackens era. Den har vi inte glömt.Nu är vi ur det moraset. har vi lagt fram envårbudget som är försiktig i sina antaganden. Men dethandlar om 150 000 fler svenskar i sysselsättning iriktiga arbeten fram . överträffas detav Nordbankens prognos som talar om närmare200 000 fler i arbete. Det går åt rätt håll för Sverige.Det ljusnar, . Varför vara så dyster?Anf. 61 ():Fru talman! Låt mig påminna statsministern om attvårdköerna minskade dramatiskt somden borgerliga regeringen arbetade. Det var också såatt köerna till arbeten minskade under slutet av denperioden. är det precis tvärtom. Köerna till bådearbete och vård ökar för närvarande.Statsministern svarade inte på min fråga, nämligenom socialdemokratin ännu inte har lärt sig att för långsiktigt skall kunna värna skola och vårdkrävs det ett växande näringsliv. Detta förutsätterfaktiskt en skattepolitik som inte kväver de växandeföretagen.Anf. 62 Statsminister ():Fru talman! Vi lärde oss den läxan bittert underåren 1991-1994, då vi hade ett krympande näringslivi . De tillväxtsiffrorna var det ingen glädje attse, . Då höll ni åtminstone hjälpligt uppestandarden i skolan, i vården och i omsorgen medhjälp av lånade pengar. Det var sjuksköterskor påkredit. Det var lärare som vi lånade pengar till påWall Street. Det var poliser vars löner vi så småning-om skulle betala tillbaka till någon som hade lånat utpengar till dem. Det var så det såg ut. Det var det viärvde efter den regering satt i. En rege-ring i vilken hon kanske mer än någon annan person-ligen bar ett ansvar för det moras vi nu har rett ut.EU-tjänstemännens anställningsvillkorAnf. 63 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsminis-tern. Det gäller det brev som chefen för representation har skrivit till fru tal-mannen och som alla här i uppfattar som ettsätt att lägga locket på för debatten. Så uppfattar mandet tydligen inte i kommissionen i . Jag skullevilja veta hur statsministern ser på detta.Anf. 64 Statsminister ():Fru talman! Jag är litet brydd. Det är trots allt enkorrespondens med fru talmannen jag skall kommen-tera. Jag skall vara litet försiktig.Anf. 65 TALMANNEN:Jag har svarat på brevet.Anf. 66 Statsminister ():Fru talman! Törs man fråga hur?Anf. 67 TALMANNEN:Det är en offentlig handling.Anf. 68 Statsminister ():Fru talman! Då skall vi ta del av den.Det är klart att jag uttalar mig mycket kritiskt omdet här agerandet. Jag har mött iandra sammanhang. Hon har gjort ett gott och braintryck och fyllt sin tjänst på ett föredömligt sätt. Dethar inte funnits anledning till kritik förut.Det här var definitivt en felbedömning, som honsjälv också har tillstått. Hon har beklagat och tagittillbaka. Jag tycker att vi därmed faktiskt kan låtasaken bero.Anf. 69 ():Fru talman! Jag tackar för svaret, statsministern.Men egentligen var jag ute efter statsministerns reak-tion på kommissionens agerande. Det tycks vara så inte alls uppfattar det här brevet på samma sätt.Vi bör egentligen ha passerat stadiet börjar det osa hett kring kommissionens ställ-ningstagande.Anf. 70 Statsminister ():Fru talman! Jag har inte sett vad kommissionenhar sagt.