prot · GK0960 · 1997-02-05 00:00:00 — Det handlar om att man är så bra och såduktig i sitt sätt att tillvarata hyresgästernas intressenatt man kan skapa en majoritet i en fastighet och få enförhandlingsordning.I dag är lagstiftningen till för de svaga; det är där-för vi har en lagstiftning. De individuella lösningarsom , förespråkare för gäller bara på hyresgästsidan.Hyresvärden har ju alla möjligheter på sin sida attvara dominerande. Hans dagliga uppgift är att förvaltaen fastighet. Hyresgästens huvudsakliga intresse ärförmodligen ett annat. Obalansen mellan en hyresgästoch en hyresvärd är alltså så stor att det är oerhörtviktigt att det finns en intresseorganisation som kantillvarata hyresgästens intressen.Anf. 40 ()replik:Herr talman! Det är i och för sig inte förvånandeatt höra och majoritetens inställning iden här frågan. Det är inte den första frågan där So-cialdemokraterna ger uttryck för sin syn att kollektivetär det viktiga, att man helt bortser från vilka värde-ringar och tankar den enskilde hyresgästen har och inte kan tillerkänna också en betydande minoriteträtt att förhandla om sin hyra. Det är trist att man skallhamna i den här ideologiska, fastlåsta situationenäven i den här frågan.Anf. 41 () replik:Herr talman! Vi tillåter ju att hyresgästen själv kanförhandla. Det som är oerhört viktigt är att en hyres-gäst sätter sig in i vad det innebär att själv ta på sigförhandlingsrätten och att vara motpart mot hyresvär-den och fastighetsägaren. Det är rimligt att ge demlitet tidsperspektiv innan de tar på sig den uppgiften.Anf. 42 () replik:Herr talman! När man lyssnar på man att hon har mycket små tankar om enskil-da människors förmåga att själva tänka och agera. Demåste tydligen gå i storebrors ledband.Jag måste säga att jag har litet svårt att förstå skä-let till den här propositionen. Vilka massiva negativaeffekter är det som gör att man måste skriva den härpropositionen, ?Jag vet vad det står om passivitetsregeln i propo-sitionen, men vad är det som har hänt? Har man pådepartementet fått en storm av protester mot dennaregel? Är det det som har gjort att ni vill genomföradenna förändring? Eller är det så enkelt att allt age-rande baseras på att regeln infördes av en borgerligregering?Anf. 43 () replik:Herr talman! Nej, det är inte så enkelt att föränd-ringen görs därför att regeln infördes av en borgerligregering. Det handlar om det förslag som ligger bak-om, som är taget och som trädde i kraft den 1 juli1994.Passivitet brukar vi inte hylla. Jag gör det inte, ochjag tror att det är många andra som inte heller gör det.Det handlar i stället om att aktivt delta. Detär inte minst viktigt att hyresgästen deltar.Sten säger att vi undervärderar indivi-dernas möjligheter att tänka fritt och agera. Jag tyckeratt den här passivitetsregeln gör precis det. Denplockar bort möjligheterna för människor att agera, attintressera sig för och engagera sig i fastigheten, möj-ligheterna för hyresgästerna att tillsammans göranågonting bra för fastigheten.Anf. 44 () replik:Herr talman! För att undvika missförstånd vill jagyrka bifall till reservation nr 1, om jag hade glömt det.Lena säger att förändringarna innebärförbättringar för hyresgästerna. Men har det ställtsnågra krav? Har det varit några problem med nuva-rande system? Man skall inte förändra någonting baraför att förändra, utan det måste ligga något skäl bak-om förändringen. Om det nu är så att de som är direktberörda av detta inte har begärt någon förändring,varför måste man då göra den?Anf. 45 () replik:Herr talman! Jag undrar om åsyf-tar bara passivitetsregeln eller det totala innehållet ipropositionen och betänkandet.Det är ganska många människor som inte har varituppmärksamma vid hyresavtalets ingång och därmedomfattats av den s.k. passivitetsregeln. Det har hand-lat om att vara aktiv vid ett hyresavtals inträdandeeller att förhålla sig passiv.Om man ser betänkandet i dess helhet tror jag inteens att det kan undgå att mångamänniskor har råkat i klorna på oseriösa fastighets-ägare. I de överläggningar som vi har haft med har det framgått att vi har varitganska överens om innehållet i propositionen, mycketberoende på att även serdet som en belastning att det har funnits så mångaoseriösa fastighetsägare som har utnyttjat sin ställ-ning, inte minst vid renovering och ombyggnader.Anf. 46 ():Herr talman! Det är riktigt. Jag hade inte satt uppmig på talarlistan, beroende på att min hals inte ärsom den skall. Det var endast av den anledningen,har diskuterat frågan i utskottet. Såvitt jag vethade en annan representant där.Det är oförklarligt att inte kännertill de synpunkter som vi har haft.Om har läst våra motionerhar han kunnat se att vi från tycker attdet är väldigt viktigt att det finns en balans mellanhyresgäster och hyresvärden eftersom de är beroendeav varandra. Hyresgästen är beroende av att det finnsbostäder att hyra om han inte själv vill äga sin bostad.Hyresvärden å sin sida är naturligtvis väldigt beroen-de av att det finns bra hyresgäster i det hus som hanhar att förvalta. Det är alltså väldigt viktigt att manlyssnar till varandra och att man i en förhandling tarintryck och försöker mötas.Det finns några reservationer som vi har varitöverens med och om.Det handlar om reservation nr 8, som gäller regler omförhandlingsersättning. Vi tycker att frågan om för-handlingsersättning skall lösas av hyresmarknadensparter. Vi tycker inte att det skall regleras genomlagstiftning. Därför yrkar jag bifall till reservation nr8, mom. 7.Vidare handlar det om beaktande av hyresgästin-tresset m.m. i samband med ombyggnad, som vi haranfört i reservation 12 mom. 10. Vi tycker att grun-derna för prövning, som vi säger ireservationen, i allt väsentligt får anses väl avvägda.Innebörden av förslagen både i moderat-, center- ochkd-motionerna är att de för hyresgästen beaktansvärdaskälen tolkas mer restriktivt än vad regeringsförslagetavser. Vi vill också i vår motion - centermotionen -påtala att det inte får vara möjligt för en hyresgäst attendast på grund av hög ålder och kanske ovilja attdrabbas av störningar i bostaden som följer av enombyggnad stoppa nödvändiga ombyggnader. Detkan handla om angelägna stambyten eller liknande.Därför vill vi att regeringen skall komma tillbaka tillriksdagen med förslag som tillgodoser de frågorna.Jag stannar där eftersom min röst inte håller såvärst länge.Anf. 47 ()replik:Herr talman! Jag skall inte anstränga RigmorAhlstedts röst mer än nödvändigt, eftersom jag hör atthon har dålig hals. Men jag tror inte heller att minkollega i bostadsutskottet har uppfattatvad som är skälet till omsvängning. Jaghörde inte det nu heller i anförande.Var det fel tänkt då, 1994, när man ville ha flera för-handlingsordningar i ett hus? Är det rätt att inte tillåtadet ? Det är det som är den stora förändringen iCenterns agerande. Känns det inte svårt att övergesakfrågan? Jag vet inte vad skälet kan vara. Är det ettslags anpassning till Socialdemokraterna som liggerbakom även i denna fråga?Ni talar om balans. Alla kan ställa upp på att detbör vara en balans mellan hyresvärd och hyresgäster.Men vad är skälet till att har gått ifrån denståndpunkt som gällde -94, då man kunde tillåta val-frihet och flera förhandlingsordningar i ett och sammahus? ställer man i stället upp på monopol. Dethar jag fortfarande inte fått klart för mig.Anf. 48 () replik:Herr talman! Det är litet för enkelt att hävda att viändrar inställning i olika frågor som en eftergift åtSocialdemokraterna. Jag har från talarstolenpåtalat att vi även är överens med moderater ochkristdemokrater i sakfrågor. Skulle detta betänkandeleda till något som vi inte tycker är bra kan jag försäk-ra om att vi kommer tillbaka imotioner. Jag skall noga titta på de frågor som Mi-chael tar upp. Det kan vara värt att göradet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 8 §. )7 § Justitieombudsmännens ämbetsberättelsevid /97FöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1996/97:KU11Justitieombudsmännens ämbetsberättelse vid riksmö-tet 1996/97 (redog. 1996/97:JO1)Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 8 §. )8 § arbetsformer m.m.FöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1996/97:KU13Riksdagens arbetsformer m.m.Anf. 49 ():Herr talman! Detta betänkande behandlar ett stortantal motioner av skiftande karaktär, om alltifrånbudgetens utgiftsområden till behovet av en laxtrappai Stallkanalen. På några punkter har vi moderater valtatt reservera oss. Jag skall här kort beröra de viktigas-te skälen.Utskottens beredningsområden regleras i riks-dagsordningen. bereder ärenden omrikets förhållande till andra stater, mellanfolkligaorganisationer samt utvecklingsbistånd. Anslagendelas upp på område 5, och inter-nationell samverkan, och område 7, bereder ärenden inom område 6,Totalförsvar.I budgetpropositionen föreslog regeringen att an-slaget Fredsbevarande verksamhet under Utrikesde-partementets huvudtitel skulle delas upp på två områ-den. Kostnaderna för fredsfrämjande verksamhet medtrupp skall belasta utgiftsområde 6, Totalförsvar,medan annan fredsfrämjande verksamhet hamnar påutgiftsområde 5, som kallas ochinternationell samverkan. Riksdagsmajoriteten traska-de patrullo, och det gör också KU:s utskottsmajoritetnär ärendet nu kommer upp igen.Vad handlar då detta om? Till att börja med kanman konstatera att det är anmärkningsvärt att rege-ringen med stödpartier redan vid förra riksmötetfrångick den uppgörelse som talmanskonferensenenhälligt lagt fram. föreslognämligen att anslaget Fredsbevarande verksamhetmed trupp skulle föras till utrikesutskottet och alltsåinte till område 6, Totalförsvar. Sådan var för övrigtordningen under den föregående borgerliga regering-en. Uppgörelsen mellan partierna i talmanskonferen-sen visade sig emellertid vara föga värd.I själva sakfrågan vill jag framhålla att det är vik-tigt att utgiftsområdena inte blandas ihop på det sättsom majoriteten föreslår. Försvarets uppgift är attförsvara inom gränser. Fredsbeva-rande insatser med svensk trupp utomlands - jagtänker t.ex. på SFOR, tidigare IFOR - är naturligtvis ihögsta grad motiverade och önskvärda, men de kaninte sägas tillhöra försvarets egentliga uppgifter. Ävenom försvaret kan ha nytta av de erfarenheter som görshandlar det snarare om uppdragsverksamhet. Försva-rets uppgifter i kommer rimligen och för-hoppningsvis inte heller att bli av samma slag som iBosnien. Man kan inte heller helt bortse från att för-svaret kan drabbas av ekonomiska konsekvenser omkostnaderna för den typ av internationella fredsfräm-jande insatser som t.ex. SFOR representerar skullekomma att överskridas.Också med tanke på de fredsfrämjande insatsernaborde det vara lämpligt med ett mera samlat och kla-rare utgiftsområde. Om vi vill att den svenska utveck-lingshjälpen skall vara effektiv, och det vill vi ju, ärdet viktigt att vi utgår från att alla typer av hjälp hörihop och att de också skall föras till ett område.Låt mig också kort beröra de två andra moderatre-servationerna, som är av litet annorlunda karaktär.Antalet ordinarie utskottsledamöter bör enligt vårmening begränsas till 15, bl.a. för att antalet ersättareskall vara tillräckligt.Varken Grundlagsberedningen eller tyckte att det var lämpligt med så mångaplatser i utskotten att alla partier som uppnår 4-procentsspärren garanteras representation. Grund-lagsberedningen menade att 15 platser i varje utskottskulle garantera att någorlunda stora partier fick plat-ser. Det kan inte heller vara rimligt att antalet ledamö-ter i utskotten ändras efter valutslagen.Jag vill slutligen säga några ord om ledamöternasplacering i kammaren. Den debatt om en förtida av-veckling av kärnkraften som vi just hörde på var täm-ligen livlig, skulle man kanske kunna säga. Annarsbrukar det ofta påstås att debatterna i kammaren ärsvåröverskådliga och avslagna. Jag vill inte gå likalångt som den berömde vetenskapsmannen m.m.,professor , som ville förklara skillnaderna isamhällsutveckling mellan och Storbritan-nien utifrån hur ledamöterna satt i parlamenten. Deoklara gränserna mellan ledamöterna i det franskaparlamentet var, enligt Parkinson, förklaringen tilloredan och de instabila majoriteterna under tredje ochfjärde republikens tid. I var däremotstabiliteten i underhuset större i och med anordningenmed de två motsatta läktarna med tillhörande hejar-klackar, enligt den gode professor han säger måste förstår tas cum grano salis -med en nypa salt. Men man kan inte helt bortse frånatt placeringen spelar en roll, i varje fall för debatt-stämningen, och det kan ju vara viktigt nog. En blickut i världen visar oss dessutom att endast 7 av 54undersökta länder har valkretsindelningen som grundför placeringen i kammaren. Det svenska systemet ären rest från tiden före de moderna partierna, då leda-möterna valdes in partilösa och först därefter gick in iett parti, t.ex. föregångare: Lantmanna-partiet.Man kan tillägga att ett försök med partivis place-ring, till skillnad från en del andra förslag som fram-lagts beträffande plenisalen, inte skulle behöva med-föra några kostsamma ombyggnader.Herr talman! För tids vinnande yrkar jag bifall en-dast till reservation 1.Anf. 50 ():Herr talman! Jag skall inskränka mig till att kom-mentera tre punkter som förekommer i detta till sittinnehåll ganska blandade betänkande.Den första gäller utnyttjandet av de gamla kam-marsalarna för utskottsdebatter, frågor och liknande.Det finns ett antal motioner om detta och en reserva-tion som jag vill yrka bifall till. Detta är en fråga somhar förekommit av och till. Det finns starka skäl attförsöka utnyttja dessa salar - som, ärligt talat, ärvackrare än den som vi just nu befinner oss i - föråtminstone några aktiviteter som hör direkt till riks-dagsarbetet. Då skulle man slippa den känsla av öds-lighet som ibland råder i den här salen. Jag tror ocksåatt det kan betyda något för stämningen i debatten,som var inne på. Man kan dåföra en debatt i något mera intima former i en litetannorlunda och mera historisk miljö än den som vi nuär i. Vi från sida tycker att talmanskonfe-rensens arbetsgrupp som överväger vissa frågor kringriksdagsarbetet bör få ta hand om den här problemati-ken.En helt annan fråga berörs i en reservation och iett särskilt yttrande som och Miljöpartietstår för. Det gäller partiernas representation i organsom och . Just nu är tre partier iriksdagen representerade där. I den motion som harväckts föreslås att man skall göra om valreglerna justför dessa organ. Det kanske är att gå litet drastiskt tillväga. Det innebär nämligen att man måste ändra riks-dagsordningen osv. Men det finns ett problem som ärvärt att tänka på framöver. I det här fallet handlar detinte om representation som har något att göra medmajoritetsförhållandena i riksdag - i så fallmarginellt. Detta är internationella organ där det sna-rast är av ett mycket stort värde att så många partiersom möjligt, helst alla, kan vara med. Partier av nå-gorlunda storlek, som uttrycktedet, eller partier som över huvud taget har kommit in iriksdagen bör åtminstone få del av information och inågon utsträckning kunna delta i arbetet. I dessasammanhang är ju också suppleanter berättigade attdelta. De kan t.ex. bli placerade i utskottsom ersättare och kan alltså delta i någon utsträckningi arbetet. Detta har alltså inget att göra med majori-tetsförhållandena i riksdag. Det är ganskaansträngt att försöka hävda det.Med en litet annorlunda attityd och en litet annor-lunda politisk kultur skulle det vara fullt möjligt attbredda representationen ordentligt. Det är fråga omsex plus sex platser i och åtta plus åttaplatser i . Det är fullt möjligt att få ett betydligtstörre urval av partier eller, om man så vill, alla parti-er i representerade utan att man på någotsätt behöver göra särskilt mycket våld på den majori-tetsmarkering som ändå kan vara befogad. De störstapartierna - vilka de för ögonblicket råkar vara - kanändå ha en större representation.Man kan jämföra hur det är i med hur detär i en del andra länder, t.ex. i . Sedan längefinns det ett stort antal partier i den danska riksdagen.Där anstränger man sig uppenbarligen för att få medpraktiskt taget alla i dessa församlingar. Jag kan intenu reda ut exakt hur det går till.Till sist skall jag kommentera frågan om den all-männa motionstiden. Det har väckts ett par motionerangående detta. Man anser att det är en tveksam ord-ning att pressa samman behandlingen av precis alltingunder en gång . Det finns enrisk för att det blir dålig kvalitet i motionsarbetet.Samtidigt blir det svårt att reagera snabbt vad gällerärenden som kanske motiverar motioner vid andratider . Jag misstänker att det finns en större riskatt flera ogenomarbetade motioner väcks under denallmänna motionstiden bara därför att det gäller attpassa på. Man känner på sig att alla kolleger i allaandra partier motionerar i en viss fråga, och då måsteman själv också göra det. Då blir det kanske litethafsigt . Jag tror att det är bättre att överväga enordning som antingen innebär flera motionsperioderunder året eller en fri motionsrätt. Detta aktualiseras inågra motioner. finns det skäl att avvakta dennya budgetprocessens utfall, men för framtiden kandet finnas goda skäl att överväga denna förändring.Anf. 51 ():Herr talman! Det här betänkandet tar upp en delfrågor som säkert kommer att diskuteras iframtiden. Det är ett par saker som jag skulle viljarikta uppmärksamheten på.I allt väsentligt står jag bakom utskottsmajorite-tens bedömningar. Det gäller t.ex. hur utskotten iriksdagen skall vara sammansatta. Vi menar att detparti som kvalificerar sig för inval i genomatt ha uppnått i riket också på ett fullvärdigt sättskall kunna delta i arbete, så långt det ärmöjligt. Det gör att ett sådant parti bör kunna återfin-nas i riksdagsutskott och därmed också bör kunna tadel i arbetet, åtminstone inom en rad ämnesområden.Vi vet vilken betydelse utskotten har i vårt systemoch i vår riksdag. Om partier utestängs från utskotts-platser därför att de är små gör det att de inte på ettfullvärdigt sätt kan utöva sitt riksdagsledamotskap iförhållande till sina väljare, även om de är få. Detförsämrar alltså demokratin i och kan ocksåbidra till att göra kammararbetet mera splittrat dåpartier som konsekvent skulle ställas utanför utskottskulle behöva fråga mer, kanske lägga fram förslagdirekt i kammaren osv. Detta skulle öka de formellaprocedurerna i kammaren och ta tid från sakdebatten.Det är alltså viktigt att alla partier kan finnas i ut-skott, vilket också utskottsmajoritetens skrivning geruttryck för. På motsvarande sätt menar vi att sammaattityd är nödvändig när det gäller viss internationellrepresentation. Det gäller t.ex. och Europarå-det, där är representerat men där de storapartierna lägger beslag på både ordinarie platser ochsuppleantplatser. Därigenom skapar de sig egentligenen överrepresentation, och andra partier utestängs frånviktig information och de viktiga kontakter som kanförekomma.Vi har i en motion och en reservation framhållit borde ändra och se över detta. Det kan t.ex. gö-ras genom att mindre partier får suppleantplatser ellergenom att man har bredare delegationer med en sortsobservatörskap för mindre partier, så att i varje fallalla partier bereds möjlighet att vara medoch ta del i vissa viktiga internationella fora. Dettavore också till fördel för riksdagsarbetet.Med detta vill jag yrka bifall till den reservationtill betänkandet som har underskrift.Anf. 52 ():Herr talman! Jag vet inte om talmannen är intres-serad av fiske. Men om man en stilla sommardag fårlust att ge sig ut på sjön och dra upp några abborrar,omakar sig ut i visthusboden eller ladugården för attta fram ett metspö och sedan ger sig i väg - då gårman inte och letar reda på en för attkomma ut till abborrgrundet. Man ger sig snarare utoch sätter sig i roddbåten och ror ut några meter.Jag tycker att det är precis detta vi gör i riksdagen.Vi tar en när vi skall föra en debatt istället för att ha ett lagom stort forum. t.ex., när viär en handfull ledamöter som debatterar och två trelyssnare som sitter på läktaren, behöver vi inte denhär enorma salen. Den här enorma salen gör också attdebatterna blir sämre än vad de skulle kunna vara.Ett förslag som vi i har framfört är attanvända de lokaler som faktiskt finns: första- ellerandrakammarsalen. De är trevliga och ger en litetbättre stämning. Det fanns ett förslag omatt bygga om plenisalen, men det skulle bli väldigtdyrt. Ett enklare och billigare förslag är att vi använ-der de gamla första- och andrakammarsalarna i stället.Jag tycker att vi åtminstone kunde satsa på att försökaprova en sådan lösning och ta t.ex. interpellationeroch frågestunder där i stället.En annan fråga som bl.a. har motio-nerat om, och som har behand-lat mer välvilligt, är fasta tider för votering. Det är väldigt svårt att praktiskt fungera som riksdagsle-damot när man skall ordna möten, träffa människorhär, på stan eller på andra ställen och aldrigriktigt veta om man måste springa i väg från mötetdärför att det skall bli en votering. Därför har enskildamiljöpartister föreslagit att vi skall ha en fast tid förvoteringar. Det vore en ganska enkel och rimlig lös-ning, som jag ser det. Inte heller skulle det minskasambandet mellan beslut och debatt i någon väsentligutsträckning. samlar vi ju ihop votering-arna till varje dag.Det här stöder utskottet, om än med vissa begrän-sade reservationer. Det tycker jag är bra, och jagförväntar mig därför att vi får ett förslagfrån talmanskonferensen om en förändring med fastatider för votering.En annan fråga som tas upp i betänkandet är för-ändring av motionstiden, en ordning som innebär attvi i stället för att om ett parveckor dra igenom årets alla motioner sprider ut det,antingen på flera fasta perioder eller på en allmänmotionstid året runt såsom vi har i kommunerna.Någon typ av förändring vore väldigt bra. Här vågarkanske utskottet inte gå lika långt som i frågan omfasta tider för votering, men man säger ändå att dethär är något som vi måste titta närmare på när vi harfått bättre erfarenheter från den nya budgetprövning-en. Det kan man väl inte tolka på annat sätt än att detskall bli en sådan utvärdering . Då kan detockså komma förslag till en förändring också på dethär området, även om vi inte kan säga säkertvilka förslagen blir.En liten fråga som har varit uppe ärbråket om kontoplan, eller vad man skallsäga, där framför allt ihärdigt hävdar attde internationella militära fredsfrämjande insatsernaskall ligga på utrikesutskottets område i stället förförsvarsutskottets. Det är litet svårt att inse, om manlyssnar på argumentation, varför det härär en sådan viktig fråga. Jag kan inte tolka det påannat sätt än att man möjligen vill att resurserna påsikt skall tas från biståndsverksamheten i stället ochatt man är rädd att de internationella fredsfrämjandeåtgärderna tas från försvarsanslagen. I så fall tyckerjag att det är en ganska skamlig inställning: att manskall skära ned på biståndet för att skall kun-na vara med i internationella solidariska fredsfräm-jande insatser. Det vore bra om tydligtkunde klarlägga att det inte är så man tänker. Om detinte är så man tänker kvarstår frågan: Vad är egentli-gen grunden? Är det här bara en liten revirstrid somModeraterna tycker det är roligt att föra vidare ikammaren, eller vad handlar det om?Anf. 53 ()replik:Herr talman! Nej, det är inte någon obetydlig re-virstrid, som försökte få det till. Ar-gumentet för att försvaret skall ha hand om för-svarsuppgifterna och att de därför skall ligga på ut-giftsområde 6 är att det är det som är lämpligt. För-svarets uppgift är nämligen att försvara inomSveriges gränser. Bedömningar av vad som är lämp-ligt, hur man använder medel osv. hänger naturligtsamman inom utgiftsområde 6. Däremot måste mannaturligtvis se litet annorlunda på internationellainsatser med vapen, som ju är ett slags hjälpinsatseroch som inte har att göra med den utbild-ning etc. som försvaret förväntas syssla med här iSverige.Det är alltså av rena sakskäl som vi vill ha en tyd-ligare uppdelning.