prot · GK0965 · 1997-02-13 00:00:00 — I vinsterna för ingår förståsockså den export som uppstår när man får stora fram-gångar med ett visst läkemedel. Frågan är hur manklarar av att säga att man helst skulle vilja dra in allapengar och övervinster när man måste in-vestera och se till att det finns en långsiktighet. Det ärinte något som lätt låter sig göras.Det är alltid trist att behöva säga att saken är un-der utredning. Men i det här fallet tittar vi faktiskt påalla de möjligheter som tog upp. Detär riktiga påpekanden. Jag tycker att det här medobligatorisk omförhandling är en intres-sant idé. Det är just sådant som utredaren skall se på,och efter maj har vi därför ännu fler konkreta förslagatt diskutera.Anf. 33 ():Fru talman! Jag är nöjd med svaret. Jag tror att vifår återkomma till den här frågan. Det är klart attAstra också betalar skatt, det förnekar jag inte. Men ijämförelse med de stora vinsterna tycker jag att detskulle vara rimligt om de själva kanske tog ett initiativoch sänkte priserna för de svenska konsumenterna.Det finns utrymme för det, helt enkelt.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 1996/97:135 ommångfald och yttrandefrihet i radionAnf. 34 Kulturminister ():Fru talman! har frågat mig- om jag är beredd att ta intryck av att den privatalokalradion har 2 200 000 lyssnare- om lyssnarna genom sina fria val skall avgörainnehållet i den privata lokalradion- vilka åtgärder jag är beredd att vidta i syfte att setill att intentionerna bakom 3 kap. 2 § yttrandefri-hetsgrundlagen uppfylls.Jag har noterat att har skrivit 2 kap.3 § i sin fråga, men jag utgår från att det korrekta ärdet som jag har skrivit i mitt svar.Innan jag närmare går in på att besvara dessa frå-gor vill jag kort sammanfatta vad som har hänt sedanden privata lokalradion infördes . Under hösten1994 tog initiativ till en ny lag -den s.k. stopplagen - som innebar att det inte längrefick meddelas nya tillstånd att sända lokalradio. Enmajoritet av riksdag ställde sig bakom dettaförslag som syftade till att hejda den fortsatta ägar-koncentrationen samt att uppfylla de ursprungligaintentionerna i fråga om mångfald och lokal förank-ring i den lokala radion. En minoritet av - Moderata samlingspartiet och -motsatte sig förslaget. Lagförslaget förklarades där-med vilande med stöd av 2 kap. 12 §regeringsformen.Riksdagen beslutade även atten kommitté skulle tillkallas med uppgift att föreslåändrade regler för den privata lokalradion. Kommitténlämnade sitt förslag till regeringen.Förslaget är nu ute på remiss.Kommittén föreslår bl.a. att auktionerna av till-stånd skall ersättas med ett urvalsförfarande där ägar-förhållanden och programverksamhetens inriktningskall ges betydelse. En nämnd knuten till Radio- ochTV-verket föreslås besluta om tillståndsgivningen. Enprövning av tillstånden skall, enligt förslaget, skeinför år 2001.Ola två första frågor syftar på kommit-téns förslag. Jag vill inte föregripa den kommandeberedningen av detta. Därför avstår jag från att när-mare kommentera frågor kring det framtida förfaran-det vid tilldelningen av frekvenser.Den tredje frågan handlar om intentionerna i ytt-randefrihetsgrundlagen. Låt mig därför få kommente-ra vad Lagrådet yttrade i samband med att den s.k.stopplagen prövades.Bestämmelserna i 3 kap. 2 § andra stycket yttran-defrihetsgrundlagen har följande lydelse:"Det allmänna skall eftersträva att radiofrekven-serna tas i anspråk på ett sätt som leder till vidastemöjliga yttrandefrihet och informationsfrihet. "Lagrådet avstyrkte förslaget till den s.k. stoppla-gen med hänvisning till den bestämmelse jag justredogjorde för. Lagrådets resonemang förtjänar attsammanfattas. Av yttrandet framgår att förslaget tillstopplag skulle kunna godtas "om det blev utrett attde som under lagens giltighetstid kan förväntas fåtillstånd till sändningar ingår i nätverksbildningareller är på annat sätt så lierade med varandra att deneftersträvade mångfalden och lokala förankringen inteuppnås. Något underlag för en sådan bedömning haremellertid inte förebragts. "Så skrev alltså Lagrådet.Mot bakgrund av detta vill jag besvara fråga på följande sätt. Lokal- och närradioutred-ningen anger att av 87 tillstånd ingår 78 i något avfem olika nätverk. I fyra av nätverken är enligt huvuddelen av innehålletcentralproducerat. Utredningens beskrivning utgörenligt min bedömning just ett sådant underlag somLagrådet efterlyste när det yttrade sig över den s.k.stopplagen.Anf. 35 ():Fru talman! Jag skall börja med att tacka för sva-ret, även om jag blir litet bekymrad när jag hör detoch när jag läser det. Det gör mig bekymrad därför attstatsrådet inte vill avge en uppfattning om lyssnarnasmöjlighet att påverka. Det gör mig bekymrad därföratt statsrådet uppenbarligen väljer att negligera2,2 miljoner lyssnare. Det gör mig också bekymraddärför att statsrådet tycks anse att mångfalden, yttran-defriheten och informationsfriheten försämras om vifår fler röster i etern.I tisdags besökte jag den privata lokalradiostatio-nen i . Där mötte jag tio engagera-de medarbetare som deltar i en spännande och viktigverksamhet för att informera och vidga yttrandefrihe-ten i . Det var ett engageratgäng jag mötte där. De var fulla av lust att sända enbra och professionell radio, och de hade verkligenlyckats i sin uppgift. Radio är den radiostation iHelsingborg som har störst antal lyssnare. De har flerlyssnare än vad P 4 Radio har i det härsändningsområdet. De har fler lyssnare än P 1, fler änP 2 och fler än P 3. Den genomsnittliga lyssnartidenär för Radio och förRadio Malmöhus.Jag tycker att det här är ett bra exempel på att etableringsfrihet har lett till mångfald och till enradio som uppskattas av de många lyssnarna. Här fårlyssnarna fälla sin dom över de olika radiokanalernaoch de väljer den privata lokalradion.Grunden för yttrandefrihetsgrundlagen, att dentillåter lagstiftning om tillstånd och villkor att sändaradioprogram, ligger i behovet av att på något sättordna användningen av radiofrekvenserna. Yttrande-friheten liksom tryckfriheten grundas hos oss på ettantagande om att mångfalden bäst skyddas och stärksav etableringsfrihet. Det skall råda stor frihet att ge utoch distribuera medieprodukter och pröva deras eko-nomiska bärkraft. Inom ramen för dagens tekniskabegränsningar för etermedierna skall det vara lyssnar-na som genom sina val avgör vilka program som skallha förutsättningar att distribueras i etern. Det kan intevara och får inte vara politiskt grundat godtycke somavgör vilka begränsningar som skall göras av radio-sändningar.Den s.k. stopplagen har inneburit att det finns un-gefär mellan 20 och 30 lediga frekvenser som skullekunna delas ut för att ytterligare vidga yttrande- ochinformationsfriheten och för att vidga mångfalden ietern.Jag skulle vilja fråga statsrådet om hon anser attmångfalden har förbättrats av att ett tillstånd i inte kan nyttjas i etern. Har mångfalden för-bättrats i av att det står ett tillstånd outnytt-jat, och har mångfalden främjats i när etttillstånd står outnyttjat?Anf. 36 Kulturminister ():Fru talman! är bekymrad över att jaginte ville svara på frågan varför jag negligerar 2,2miljoner radiolyssnare. Det är ungefär som att säga atthan är bekymrad över att jag inte talar om varför jagnjuter av att slå mina barn. Det är den argumenta-tionsnivå som moderater tyvärr ofta använder i denhär typen av frågor.Jag kan bara säga att regeringens avsikt är att såsmåningom försöka uppfylla de målsättningar somden dåvarande borgerliga regeringen beslutade i lo-kalradiopropositionen, nämligen att öka antalet själv-ständiga röster i radion, att varje station skall få enoberoende ställning med inriktning mot sitt lokalaområde, att man skall undvika en utveckling där ettfåtal kedjeföretag dominerar den privata radion, dvs.öka mångfalden och ersätta de centrala cd-växlarna,som spelar samma musik dygnet runt, med verkligmångfald.Även jag skulle kunna hänvisa till siffror. Som ex-empel kan jag nämna P 1 i . Den kana-len har ungefär lika många lyssnare som när denprivata lokalradion etablerade sig 1993. P 1 erbjudertydligen ett programutbud som ger en mycket stabillyssnarandel.Det finns många vitala privata lokalradiostationersom börjar upptäcka detta och som har intresse av attåstadkomma just det som var även den borgerligaregeringens tanke med den privata lokalradion, näm-ligen att den faktiskt skall innehålla något som sub-stantiellt bidrar till mångfalden. Just i Norrköpingavser man att sända fler program med redaktionelltmaterial som har en lokal förankring.Den här utvecklingen säger mig att det finns ut-rymme för ett utbud i den privata lokalradion som inteenbart handlar om ett material som centralproducerasutan några omfattande redaktionella inslag.Ola talar sedan om att det som skullebestämma lokalradion skulle vara politisktgrundat godtycke. Jag vill göra upp-märksam på att i den utredning där han själv har suttitfinns ett förslag om att det skall vara Radio- och som skall besluta om tillståndsgivningen. Jagtror att de skulle ta mycket illa upp om de uppfattadessom politiskt styrda.Anf. 37 ():Fru talman! Statsrådet säger att det skall vara sta-tioner som bidrar till mångfalden. Vem skall avgöraom de olika stationerna bidrar till mångfalden? Är detså, , att mångfalden har blivit bättre iNorrköping med två radiostationer än med tre, somdet finns tekniskt utrymme för?Stopplagen har inneburit att ett stort antal frekven-ser inte kan delas ut, att vi inte kan låta lyssnarnaavgöra om stationen bidrar till mångfald och vidgadyttrandefrihet. Det borde rimligen vara så att det ärlyssnarna som avgör om stationerna är värda att rattain och om de är värda att lyssna på. Det behöver intevi politiker styra och ställa med i . Vi skalllåta lyssnarna avgöra i den frågan.Jag upprepar min fråga: Ökar eller minskar mång-falden i om man stryper en av tillgängligakanaler?Syftet med lokalradion var att vi skulle öka antaletsjälvständiga röster med en lokal förankring. I Karl-skoga, där jag bor, kan jag efter lokalradioreformenratta in ytterligare fyra radiostationer. Mångfalden ietern hos mig har alltså ökat rejält. Det är i det pers-pektivet vi skall se det. På varje ort i vart och ett de39 sändningsområden där det nu sänds privat lokal-radio har mångfalden ökat. Där finns det lokalt för-ankrade stationer som sänder program till lyssnarnasglädje.Lyssnarsiffrorna visar mycket övertygande att lo-kalradioreformen har blivit en succé. 2,2 miljonerlyssnar regelbundet på den privata lokalradion. Varförkan vi inte låta de lyssnarna fälla avgörandet om vilkastationer som skall få fortsätta att sända ?Anf. 38 Kulturminister ():Fru talman! Vilka skall besluta vilken typ av pro-gramverksamhet som skall förekomma? Vilka skallsätta ribban för kvaliteten? Jag svarade på det i mittskriftliga svar på interpellationen. Det kommer, precissom ni föreslagit i den utredning där har suttit, sannolikt att bli en nämnd som ärknuten till Radio- och , om inte remissin-stanserna har andra bättre förslag. Det kommer alltsåatt vara något som inga politiska partier skall styraoch ställa om.Ola är fast i föreställningen att ett mas-sivt utbud av likformighet skulle bidra till ökad mång-fald. Om man kör ut ett mycket stort antal radiokana-ler med i stort sett identiskt innehåll, hur bidrar det tillmångfalden, ?Det är just detta som avspeglar sig bl.a. i nät-verksbildningen där det är några stora centralt place-rade producenter som står för det som skickas ut ietern. Det gör att det inte blir så mycket mångfaldsom det var tänkt från början, det blir en hel del en-fald också. Det finns naturligtvis lokalradiostationersom är alldeles utmärkta. De kanske finns i Karlsko-ga; de finns säkert på många andra håll också. De stårför ett bra utbud både när det gäller att inte bara sändamusik, eller att sända mycket speciellt nischad musik.Man har kanske en mycket lokal förankring.Det finns alltså mycket som är bra. Men huvudsi-dan har ändå blivit för litet av mångfald.Jag upptäcker till min förvåning att ipraktiken står mot regeringens ambitioner att åstad-komma ökad mångfald på detta område.Anf. 39 ():Fru talman! Jag har fortfarande inte fått svar påmin fråga: Ökar eller minskar mångfalden i Norrkö-ping om man begränsar antalet kanaler från tre, somär tekniskt möjligt, till två, som ? Detta är eneffekt av stopplagen.Vi skulle kunna ha 20-30 fler lokalradiostationer iSverige om vi avvecklar stopplagen. Jag villgärna ha svar på frågan: Ökar eller minskar mångfal-den om man begränsar antalet stationer?Marita säger att mångfalden inte ökar närvi får ett massivt utbud av likformighet. Vi skullekunna översätta detta till tidningsbranschen: En minis-ter som sade att vi skall ha en statlig nämnd som skallavgöra vilka produkter som skall ges ut för att det ärvi politiker som bäst kan avgöra vad som gagnarmångfalden.Jag tror att alla skulle rygga bakåt om vi hade ensådan situation, men på radioområdet är det möjligtatt politiker säger att det är politiker som skall avgöravad som gagnar mångfalden för radiolyssnarna.Jag tycker att vi skall låta lyssnarna avgöra medutgångspunkt i det antal stationer som tekniken tillå-ter. Det skall vara en fri etableringsrätt inom ramenför det tekniska utrymmet. Sedan kan vi låta lyssnarnasjälva avgöra vilka stationer som är värda att lyssnapå. Det behövs inga ytterligare politiska pekfingrar påradiomarknaden.Den tekniska utvecklingen går rasande fort. Låtoss bejaka utvecklingen, öppna för mångfald ochvidga yttrandefriheten!Anf. 40 Kulturminister ():Fru talman! biter sig fast vid Norr-köpingsexemplet. Jag är inte beredd att komma mednågra statliga pekpinnar vad gäller lokalradiosituatio-nen i . Jag har inte lyssnat till utbudet iNorrköping.Det är min övertygelse att det finns många bra lo-kalradiostationer som gör ett jättejobb, som är lokaltförankrade och som inte spelar bara samma sortsmusik som i alla andra kanaler. Jag har lyssnat påflera av dem. Jag kan inte svara på om det är så iNorrköping och på frågan om ytterligare en kanal iNorrköping hade betytt bara mer av samma saker.Det viktiga är att en borgerlig regering föreslog attvi skulle introducera en privat kommersiell lokalradiosom skulle sträva efter en reell mångfald. Det skullevara lokalt förankrade radiostationer, som skulle bidratill mångfalden och som skulle syssla med sådant somen betydande del av dagens lokalradiostationer ickesysslar med. Vi tänker se till att man faktiskt leverupp till de ursprungliga intentionerna på detta områ-de.Jag tycker att detta är vår skyldighet, särskilt omvi vill verka för reell yttrandefrihet och mångfald. Detär just den typ av ambitioner som staten har att verkaför. Den har verka för allmänintresset, inte försärintresset.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt att ajournera förhand-lingarna till då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.9 § FrågestundAnf. 41 TREDJE VICE TALMANNEN:Jag hälsar statsråden välkomna till veckans fråge-stund. Det är näringsminister ,justitieminister , statsrådet , kulturminister , statsrådet och statsrådet besvarar såvälallmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget an-svarsområde inom regeringen. Frågorna till övrigastatsråd förutsätts beröra deras ansvarsområden inomregeringen.Den vanliga uppmaningen är att det skall varakorta frågor och korta svar.BostadsbidragenAnf. 42 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsrådet . Det gäller en frågasom åtminstone jag och många i , ochsäkert många med oss, har blivit nedringda om densenaste tiden, och det är de nya bostadsbidragen.Vi har också fått höra i Rap-port att den utvärdering som har gjorts inom Soci-aldepartementet visar att ungefär 45 000 hushåll harblivit av med per månad.Den konsekvensen kände man till när man drev ige-nom de här förändringarna, de s.k. besparingarna. Jagtycker inte att det är att ta i att säga att det är oansva-rigt att utsätta människor för en så stor förändring avderas familjeekonomi så snabbt.Jag undrar naturligtvis: Vad tänker regeringen gö-ra åt det här? Det behövs verkligen en brandkårsut-ryckning.Anf. 43 Statsrådet ():Herr talman! Som svar på frågavill jag börja med att säga att vad vi nu arbetar med äratt utvärdera och följa upp konsekvenserna av det nyasystemet när det har trätt i kraft. Vi går alltså igenomalla beviljade ansökningar om bostadsbidrag för att fåden här bilden. Detta arbete beräknas vara klart islutet av denna månad.Det jag vill säga till är att depreliminära uppgifter som vi har fått fram idenna genomgång av 285 000 hushåll - det fattasungefär 100 000 hushåll för att vi skall ha en full-ständig bild - visar att 180 000 inte har fått någonförändring alls beroende på de nya reglerna. Det är85 % av bidragshushållen som har fått en minskningmed högst . Det som händer äratt vi skaffar oss en fullständig bild av utfallet av detnya systemet.Anf. 44 ():Herr talman! Visst är det välmenande att man görutvärderingar och utredningar, men situationen förmänniskor som sitter där med minus 500, 1 000 eller2 är att de måste gå ifrån hus ochhem och kanske sätta sig i nyproduktion, som är ännudyrare. Det är ju en absurd situation som har upp-kommit. Det är inte rimligt att tänka sig att människorskall vänta på ytterligare utvärderingar och utredning-ar i den här frågan. Vi kan inte vänta på att det skallkomma fram någonting eller vid nyår, utan detbehöver göras någonting snabbt.Jag undrar vad regeringen har i beredskap försnabba åtgärder. har, såvitt jagförstår, uppfattningen att det inte går att göra en om-fördelning i systemet, utan här måste det till nyapengar, och de måste till väldigt fort.Anf. 45 Statsrådet ():Herr talman! Vi måste naturligtvis skaffa oss enbild av vad det här har betytt, och det är det vi nu gör.Om vi nu bedömer att vi skall göra förändringar är detsnabbaste sättet att lägga det i vårbudgeten. Det skullebetyda att vi kan få ett ikraftträdande i mitten av dettaår.Det jag vill lägga till, som är viktigt att ha med ihelheten, är också vad den ekonomiska politiken harbetytt för barnfamiljerna. Vi har fått ned räntor ochinflation, och det har betytt effekter både på matkost-nader och matpriser och på hyreskostnader och bo-stadskostnader. Den helhetsbilden är viktig att ha närvi skall ta ställning till helheten.Anf. 46 ():Herr talman! Jag skall börja med det som statsrå-det sade sist. Om vi skall göra helhetsbilden fullstän-dig måste vi också ta med taxeringsvärden och fastig-hetsskatt, som har drabbat de familjer som det nuhandlar om, nämligen de som bor i egna hem.Jag vill verkligen instämma i det som GudrunSchyman har sagt när det gäller den situationsom vi nu har försatt ett stort antal barnfamiljer i ochsom vi visste att de skulle hamna i. Det fanns redanföre nyår beräkningar gjorda som visade att det skullebli de konsekvenser som det har blivit.Jag vill ha en annan vinkling på det här. När ni nugår in och ser över och eventuellt ändrar bidragssys-temet - vilket jag verkligen hoppas att ni kommer attgöra - kan ni då tänka er att ändra utformningen avsystemet? Det gäller den förändring som har införtsnär det gäller att man inte längre räknar hushållenssamlade inkomster som underlag för hur stort bo-stadsbidraget skall vara utan har ett rent styrandesystem. Föräldrar som inte tjänar så mycket varderafår lägre bostadsbidrag än de föräldrar som tjänarbetydligt mer på bara en inkomst. Det här systemet är,enligt min mening, fullständigt absurt. Det borde varahushållens samlade inkomster som räknas som under-lag och inte inkomsternas fördelning mellan föräld-rarna.Anf. 47 Statsrådet ():Herr talman! Man kan naturligtvis alltid tvista omvem som har försatt vem i en svår situation. Vi hadeatt hantera ett besvärligt ekonomiskt läge, och den härförändringen av bostadsbidragen är naturligtvis ett ledi saneringen av statens dåliga finanser.Det jag vill återkomma till är att 180 000 av bi-dragshushållen inte har fått någon förändring på grundav de nya reglerna. Vi vet att det i den gruppen finnsväldigt många lågavlönade ensamstående kvinnor ihyresrätt. De har alltså inte drabbats av några föränd-ringar på grund av de nya reglerna.Jag vill också säga till att jag i daginte kan ge besked om vilka förändringar som kom-mer, om det nu blir några. Jag väntar nu på att få enfullständig redovisning av läget, och den kommer såfort som det går, nämligen under denna månad.Anf. 48 ():Herr talman! Jag vill då fråga statsrådet om honanser att det är en bra utformning av systemet när maninte ser till hushållens samlade inkomster och utifrånden gör bedömningen hur stort bostadsbidraget skallvara utan i stället ser på hur inkomsterna är fördelade.Anf. 49 Statsrådet ():Herr talman! Det som är ett stående problem medbostadsbidragen är att de är behovsprövade, inkomst-prövade. Det ger alltid gränsdragningsproblem. Viriskerar alltid att människor hamnar på fel sida om ensådan gräns. Det ger också marginaleffekter. Detinnebär att det med det nya systemet lönar sig litetbättre att gå ut och arbeta än vad det gjorde med detgamla systemet. Och vi är många i somhävdar arbetslinjen.Anf. 50 ():Herr talman! Jag har en följdfråga till skatteminis-tern.Skattereformen innebar att medel- och högin-komsttagarna fick reella skattesänkningar, och förlus-ten i statskassan skulle betalas bl.a. med höjda boen-dekostnader för alla hushåll. Boendekostnaderna ihyresrätt har ökat . Låginkomst-tagarna skulle kompenseras med höjda bostadsbidrag.I budgetsaneringen har kostnaderna för bostadsbidra-gen reducerats med ca 30 %.Min fråga till ministern är då: Är inte detta ettbrott mot skattereformens intentioner? Vad tänkerskatteministern göra åt det problemet?Anf. 51 Statsrådet ():Herr talman! fråga rör skattere-formen, en reform som hade ett antal bärande princip-er. Det skulle bl.a. handla om ett enklare system, ettsystem som inte uppmuntrade skatteplanering såmycket som det gamla. Men det skulle fortfarandevara en rättvis fördelning med det nya systemet.Nu har skattereformen utvärderats. En statlig ut-redning kom med sin rapport.Den visade att skattereformen var fördelningspolitisktganska bra. Utfallet var ganska nära det som man villeha.Owe nämner att det i skattereformenockså fanns delar som gällde bidragssystemen, för attvi skulle få en bra fördelningspolitik. Den informatio-nen finns med när regeringen nu fortsätter att analyse-ra skattereformens utfall.Vi har en värnskatt som gäller 1997 och 1998. Igod tid innan valet -98 kommer socialdemokratin attge besked om vilken typ av reformer som behövs påskatteområdet för att skattereformens målsättningarskall uppfyllas.Anf. 52 ():Herr talman! Klart är att ni när det gäller bostads-bidragen har avvikit från skattereformen. Ni har gjortdet på andra sätt också, t.ex. genom att höja skattenför höginkomsttagarna - värnskatten. Är ministernberedd att behålla värnskatten, med tanke på diskus-sionerna om bidrag kontra skatter? Om inte ser mantill att medel- och höginkomsttagarna får tillbaks sinagamla villkor, medan låginkomsttagarna får hålla tillgodo med resten.Anf. 53 Statsrådet ():Herr talman! Frågan om värnskatten har jag redanbesvarat. Vi kommer före valet ge beskedom vilken typ av skattepolitik som skall bedrivas efter-98.Owe ställer frågor om bidragssystemenoch de försämringar som vi har varit tvungna att göra.Det kan han göra mot bakgrund av att han inte orkarta ansvar för statsfinanserna. Det är klart att man kansäga att vi inte skulle ha sparat på ett antal bidragssys-tem. säger allt oftare att viockså borde sänka en del skatter. Sådan politik driverupp räntor. Vi har upplevt vad höga räntor betyder,inte minst för boendekostnaderna, ganska ordentligt iSverige. Det skarpa räntefallet har betytt att boende-kostnaderna har blivit mycket lägre än vad de hadevarit om man hade fört den politik som Vänsterpartietstår för. Det är klart att allting hänger ihop.Anf. 54 PER ():Herr talman!