prot · GL0944 · 1997-12-10 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1997/98:44Onsdagen den 10 decemberKl. 9.00 - 17.44Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 4 december.2 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återTrafikutskottets betänkande 1997/98:TU13 § och internationell sam-verkanFöredrogsUtrikesutskottets betänkande 1997/98:UU1Utgiftsområde 5 och internationellsamverkan (prop. 1997/98:1 delvis)Anf. 1 ():Herr talman! Vi lever i en global värld. Relatio-nerna till omvärlden blir viktigare för . Detgäller inte minst för alla medborgare som reser meroch längre . Mina föräldrar lämnade ald-rig . De skaffade aldrig något pass. Det hind-rade inte att de var intresserade av omvärlden ochföljde utvecklingen i press och radio och senare ocksåi TV. Deras barnbarnsbarn har redan, trots mycketringa ålder, varit i många olika länder och hört andraspråk än svenska talas i omgivningen.Våra företag blir alltmer internationella. Jag minnsen svensk handelsminister som för många år sedaninte trodde att hade en chans på den ameri-kanska marknaden. tillverkas i ochbilarna skall också säljas i . Ungefär så ut-tryckte han sig. Vi vet hur det gick. Utan den ameri-kanska marknaden skulle t.ex. sig slätt i dag.Ericsson har fortfarande större delen av sin pro-duktion i , men nästan hela produktionen gårpå export. Och ingen vet om huvudkontoret finns kvari nästa år.Nyhetsförmedlingen blir allt snabbare. Under 30-åriga kriget tog det drygt en månadinnan rådet i fick reda på vad som hänt iBreitenfeldt och Lützen. Men när börsen rasar i får vi besked om detta i samma ögonblicksom börsraset inträffar.I av snabb internationalisering är Utrikesde-partementet i behov av stor flexibilitet, ständig för-nyelse och resurser som gör att man kan motsvara dekrav som vi har rätt att ställa på Utrikesdepartementetbåde i och utomlands. Man behöver högkompetens inom de områden som betyder mycket. Förnärvarande handlar det t.ex. om den gemensammautrikes- och säkerhetspolitiken inom EU och arbetetpå en gemensam europeisk säkerhetsordning. Detkrävs också diplomatisk närvaro i princip i hela Euro-pa och i Medelhavsområdet.Utrikesdepartementets centralförvaltning har nyli-gen omorganiserats. Inriktningen har varit att sam-manföra politik, handel och bistånd och genom det fåett sammanhållet ansvar för relationer medrespektive land. Vi tycker att detta är principielltriktigt. Detta bör nu följas av en liknande omorgani-sation ute på fältet. Samma principer bör tillämpas förlokalisering på för strategiskt riktiga platser.Den svenska utrikesförvaltningens övergripandestruktur bör ses över. En utgångspunkt bör vara att seöver de långsiktiga ekonomiska ramar som är rimligaför utrikesrepresentationen och UD i . Det börockså vara möjligt att delar av kostnaden belastarandra förvaltningar och svenskt samhällsliv i övrigt.Ambassader som sysslar med kontaktskapande verk-samhet, som kan ge goda intäkter för , kan pådet här sättet ge upphov till inkomster som i bästa falltäcker kostnaden för hela utlandsmyndigheten.Utlandsrepresentationens omfattning och arbets-uppgifter är alltså viktiga frågor att studera liksomfördelningen mellan verksamheten utomlands och iSverige. Som jag redan nämnt har kommunikations-tekniken genomgått en revolution. Utvecklingen gårdessutom rasande fort. Detta påverkar arbetet inomUtrikesdepartementet i allra högsta grad och möjlig-gör, rätt utnyttjad, en förbättrad svensk diplomatisknärvaro. Det är också viktigt att samverkan inomNorden och också inom EU, där finnsmed, kan vidareutvecklas. När vi talar om en översyntänker vi inte i första hand på den kontinuerliga över-synen av verksamheten som sker i princip -en sådan måste ju varje organisation syssla med -utan vi menar en mer övergripande och omfattandegenomlysning av den svenska utrikesrepresentationen.Herr talman! Om vi ser till fältorganisationen an-ser vi moderater att det är angeläget att utan dröjsmålinrätta en svensk ambassad i . Vi känner alla tillproblemen i . De kan trappas upp närdemokratin sitter trångt och mänskliga rättigheter interespekteras. Utvecklingen i har betydelseför stabiliteten i östra delen av ger också ett stöd till de demokratiska kraf-terna i landet. är ett land i vårt närområdesom gränsar till för oss viktiga grannländer som Polenoch de baltiska staterna och . Detligger i högsta grad i vårt intresse att bli diplomatisktrepresenterade i , helstredan nästa år. Vi anser inte att det är tillräckligt meden sidoackreditering från . Vi tycker hellerinte att det räcker med ett svenskt honorärkonsulatsom ju diskuteras nu inom UD. Vitrysk lagstiftningsätter hinder i vägen för detta . Merintressant är förstås en samnordisk representation i såfall.Om ligger nära gäller motsat-sen för , som är vår antipod. Men det ärett spännande land som har många paralleller tillSverige. Det är ett dynamiskt industriland som har enintressant samhällsutveckling - positiv anser många,negativ tycker andra. Vi tycker i alla fall att det var ettmisstag att avveckla ambassaden i . Vitycker inte att det räcker med att ambassaden i Can-berra i sköter förbindelserna med NyaZeeland. Vi anser att den stängda ambassaden i bör återöppnas.Vi har tillsammans med och Kristde-mokraterna ett förslag att låta kontor i Sveri-ge få samma skattefrihet som man erhåller i ,och och som kontori åtnjuter. Det vore en gest av goodwill, som viskriver i reservation nr 2.Herr talman! Det har hänt mycket i , och . Allt dettaställer krav på goda kontakter och hög kompetens.Det här är ju inte fråga om traditionella biståndslän-der. Men dessa länder är inte heller helt jämförbaramed traditionella industriländer. Det ställs större kravpå service där än i de äldre industriländerna. Ensvensk ambassadör kan spela en viktig handelspolitiskroll genom att underlätta för svenska företag att fåtillträde till marknaden i dessa länder och att få kon-takt med rätt personer. Genom att skapa positivakontakter kan ambassaderna också stimulera till ut-ländska investeringar i Sverige.Projektbevakning är ju en verksamhet som vi kan-ske oftast förknippar med . Mendet är något som bör uppmärksammas mera generellt.De stora företagen med egna utlandsavdelningar kla-rar detta, men det gäller inte för mindre företag somändå kanske har just en sådan produkt och en sådanproduktion som efterfrågas på många utländska mark-nader. Kunnig och intresserad personal på en svenskutlandsbeskickning kan här spela en viktig roll somdörröppnare och kontaktskapare.För att utrikesförvaltningen ekonomiskt skall klarade uppgifter vi föreslår har vi också föreslagit attunder det aktuella anslaget A 1 i budgeten öka sum-man med . Det kan jag inte yrka påi dag eftersom ramarna fastslogs ,och den här summan finns inte med i de ramarna.Herr talman! vill jag liksom tidigare före-slå att anslag D 2, Information och studier om säker-hetspolitik och fredsfrämjande utveckling, skall av-vecklas. Vi menar givetvis inte att studierna skallavvecklas, men vi anser att man inte skall ha öron-märkta bidrag. Fria och frivilliga organisationer börstödjas enligt generella principer och inte styras avspecialdestinerade anslag.Jag står givetvis bakom alla reservationer sommoderaterna deltar i och som är fogade till betänkan-det, men jag nöjer mig med att yrka bifall tillreservation 4.Anf. 2 ():Herr talman! behandlar vi under utrikesut-skottets betänkande rörande utrikesförvaltningensbudget egentligen huvudsakligen mer praktiska änutrikespolitiska frågor. Dit hör kravet att ge Taiwansrepresentationskontor i skattefrihet påsamma sätt som för diplomatiska representationer förandra stater. Den frågan har lösts av flera av de störreEU-staterna utan att de behövt göra avkall på sinofficiella Kinapolitik. Det skulle också kunnagöra. Men utskottsmajoriteten väljer att göra fråganavhängig av svensk Kinapolitik i stort, vilket är heltonödigt, om det inte är så att man i första hand tarhänsyn till hur världens största och allt mer mäktigadiktatur kan tänkas reagera.Den fullständigt oacceptabla utpressningspolitiksom regimen i utövade mot ett antal småcentralamerikanska stater, för att dessa i septemberinbjöd president till festligheterna i sambandmed den stora , visar i ochför sig att allt är möjligt. Det faktum att stora statersom och samt FN valde att utebli frånkonferensen som en följd av hotelser tyderpå att stora delar av världssamfundet är berett att fallaundan. Och kan vi vara övertygade om att dettainte leder till ett internationellt mer anständigt uppträ-dande från sida i fortsättningen. Tyvärr ris-kerar det tvärtom att uppmuntra till efterföljd. Undfal-lenheten inför mäktiga och köpstarka förtryckare ärbeklämmande.En månad senare, , kom nästa hot- ochutpressningskampanj från regimen i närTaiwans vicepresident gjorde en privatresa i Europa.Viktiga EU-stater med i spetsen föll undanoch hindrade inresa. Endast vårt nordiska broderlandIsland demonstrerade en rakryggad hållning inför allakinesiska hot och lät vicepresidenten fullfölja sittisländska besök. Man kan bara fråga sig vad som hadehänt om resan i utgångsskedet hade innefattat ocksåSverige.Herr talman! anspråk på attföreträda ett och hela har i förhållandet till Asi-ens mest lovande demokrati som jag har anfört tagitsig ytterst arroganta uttryck. Den militära uppladd-ningen i havsområdet mellan fastlandet och Taiwaninför presidentvalen saknar motstyckeinternationellt. Relationerna över ärden kanske mest explosiva oroshärden i denna del avvärlden.I tycks uppfattningen attTaiwan skall återförenas med fastlandet i höggrad sammanhänga med strävan att återställa de na-tionella oförrätter som man i anser sig ha utsattsför från omvärldens sida det senaste århundradet.Skulle förklara sig formellt självständigt ärsannolikheten därför stor att ledningen i avinrikespolitiska skäl kanske inte ser något alternativtill att svara med militära medel. Detta riskerar i sintur att destabilisera hela regionen.Missilkrisen gav signalen attUSA inte självklart skulle avstå från att ingripa i ettsådant läge. Om ledningen i beslutar sig föratt blockera ön genom att stänga transportlederna runtom och till får det allvarliga konsekvenserbl.a. för , vars oljeimport anländer via dessarutter. All kinesisk maktpolitik mot måstefördömas klart och entydigt. Oavsett om Taiwanvunnit internationellt erkännande är det i strid medfolkrätt och ett hot mot den internationella säkerheteni mening. Medborgarna på avgörsjälva om de vill bli en del av ellerfortsätta leva sitt eget liv.Herr talman! Omvärldens beslut i samband medatt övertog plats i uppfattas av som ett erkännande avatt regimen där fått världssamfundets godkännandenär det gäller att vara den legitima företrädaren för ettoch ett enda . När omvärlden genom Gene-ralförsamlingens resolution bytte ut RepublikenKina - - mot som stän-dig medlem i var det ett naturligtuttryck för vilka världens stormakter, dessutom kärn-vapeninnehavare, faktiskt var och är. Att Taiwanställdes utanför FN:s medlemsskara berodde däremotpå att varken eller kunde acceptera merän en företrädare för i FN:s medlemskrets.Historien visar däremot, med såväl somKorea, att någon entydig folkrättslig enstatsdoktrininte finns internationellt etablerad. Till historien hörnaturligtvis också att varken regeringen i ellerden i hade någon demokra-tisk legitimitet. historiska överhöghet överTaiwan är långt ifrån klarlagd. Det har inget att göramed huruvida merparten av befolkning på 24 miljoner har sina rötter i kolonisering från dekinesiska provinserna sedan.Under det senaste seklet var under japanskkontroll fram till slut. Från 1949har styrts från . Endast under de fyraåren från krigsslutet till slutet på inbördeskriget1949 var i någon formell mening under Bei-jings kontroll - dock inte den kommunistiska regi-mens utan . Det kan dock i hög gradifrågasättas vad denna kontroll stod för under en tidnär de styrande på inbördeskrigets båda sidor på fast-landet befann sig på kulmen av ett inbördeskrig somlamslog hela fastlandet. De normala kriterierna påterritoriell kontroll för att fastställa ett lands själv-ständighet saknar relevans vad gäller hela det senasteårhundradet för Taiwan.Förvisso kunde världssamfundet länge blunda in-för frågan om demokratisk legitimitet och Taiwansstatus. Från demokratisk utgångspunkt var regimen iTaipei länge lika oacceptabel som den i . I dagär läget ett helt annat. är det mest glädjandeexemplet på att demokrati inte är ett västerländsktpåfund, utan något som har universell giltighet förmänniskor runt om i världen.Som utrikesutskottet också framhåller i betänkan-det är alla politiska ledare på alla nivåer iTaiwan folkvalda i fria och demokratiska val. Libera-lernas framgångar i de avhållna lokalvalen visaratt snart kan ett totalt maktskifte i demokratiska for-mer ske på nationell nivå i de kommande parlaments-och presidentvalen. Då kan frågorna om världssam-fundets ett-Kina-politik komma att ställas på sin spets.Allt tal om asiatiska värden när det gäller krav pådemokrati och mänskliga rättigheter i Ost- och har på avslöjats. Det är bara oförbät-terliga politiska ledares rädsla för ett öppet och de-mokratiskt samhälle. De allmänna val som hölls imars 1996 i är ett mönsterexempel för Asiensmånga hel- eller halvdiktaturer. I det avseendet bordeinte världssamfundet behöva hymla.Herr talman! Frågan om människor av kinesisktursprung önskar leva i en eller flera statsbildningarkan bara avgöras av dessa människor i fria och demo-kratiska former. Den frågan kan aldrig avgöras av ensvensk ett-Kina-politik från det tidiga kalla krigetsdagar. Även om principen om ett lever vidarekan den aldrig med någon automatik ge de kommu-nistiska envåldshärskarna i något slags ensam-företrädarrätt. Det saknar de varje demokratisk legi-timitet för.Svensk ett-Kina-politik kan aldrig innebära någotannat än att vi erkänner rätten för folken i ochTaiwan att återförenas. Om och när folken i ochi önskar återförenas kan det endast ske genomatt de båda folken i fria och demokratiska former tarställning för detta. På den punkten måste världssam-fundet vara entydigt.Kan det råda någon tvekan inom utskottsmajorite-ten om att frågan om framtida ställning skallavgöras av det taiwanesiska folket i demokratiskaformer och inte av förtryckarna i - världensstörsta diktatur, utan någon som helst demokratisklegitimitet att tala vare sig för folket på ellerför folket i ?Frågan om status i världssamfundet och iFN får vi anledning att återkomma till senare underriksdagsåret, men det borde vara en självklar upp-fattning att FN skall bestå av företrädare för världensalla stater, även om vi tyvärr tvingas acceptera att allastater inte är demokratiska och att deras företrädareinte alltid har demokratisk legitimitet. Det kan emel-lertid inte vara acceptabelt att en stabil statsbildningmed demokratiskt styre och legitimitet ställs utanförvärldssamfundet.Det kan därför, herr talman, inte finnas vare sigfolkrättsliga eller legala hinder mot att medgeTaiwans representationskontor skattefrihet i enlighetmed reservation 2 vid utrikesutskottets betänkande.Det kan bara röra sig om politiska överväganden.Jag yrkar bifall till reservation 2 vid betänkandet.Anf. 3 HANS ():Herr talman! Jag har kanske inte så många avvi-kande uppfattningar vad gäller detta betänkande. Jagvill för det första ta upp den fråga som tas upp i detsärskilda yttrandet från men somegentligen har fallit genom det rambeslut som harfattats . Det handlar om 10 miljoner kronorextra för EU-information och för att få en kraftfullarediskussion på demokratiska grunder i folkrörelser ochi enskilda organisationer.Spåren efter diskussionerna kring Maastrichtför-draget och hur informationen har presenterats frånUD i IGC-processen och i EMU-processen förskräck-er. Det finns all anledning att , när det handlar omöstutvidgning, utökade befogenheter och säkerligennya initiativ i förhållande till EMU-processen, ha ensådan bred och djup diskussion. Det är farligt för ennation som intresserar sig för demokrati att ha en såsvag kunskapsbildning som finns i EMU-frågan.Jag beklagar verkligen att det inte kunde finnas ut-rymme för den extra satsningen.Jag vill för det andra, herr talman, yrka bifall tillreservation 1, som kan sägas handla om en omfördel-ning av resurser för att få fram tjänster. Man kantycka att detta inte är den allra största frågan, menutrikespolitik är å andra sidan delvis symbolisk ochhandlar i hög grad om att ge signaler.Sverige, som skall vara ett land som står för ned-rustning i global skala för att skapa en större säkerhet,bör inte använda sina ambassader till stor del förexportsatsningar när det gäller stridsmedel. Jag tänkerhär på JAS Gripen. Det har för detta inrättats en sär-skild tillfällig tjänst i , och det görs rejälainsatser i , och för att expor-tera denna stridspjäs till tredje världens länder.Vi anser att det här är felaktigt. Det ligger någotsymboliskt i att den tidigare förekommande folkrörel-seambassadören har försvunnit och ersatts av - kanman säga - en JAS-ambassadör. Vi tycker att det härär felaktiga prioriteringar, som ger helt felaktiga sig-naler.För det tredje vill jag, herr talman, med tillfreds-ställelse konstatera att vi återigen kommer att få enrepresentation i . Man kan här säga att ett v-krav har fått framgång. Frågan är egentligen väldigtviktig, även om jag personligen kanske inte tycker attriksdagen skall fatta beslut i alla ärenden om exaktvar vi skall ha utlandsrepresentation. Men att prövaden här frågan är av mycket stor betydelse för att geprioriteringar och skapa underlag för kunskapsbild-ning och politikutveckling.Varför det? Jo, vi har en värld som starktdomineras av en supermakt, , medoerhört stora globala intressen, ekonomiska, militäraoch politiska. Vi är själva en del av den europe-iska unionen och kommer naturligtvis under dessparaply, i hög grad dominerat av en världssyn grun-dad på sekelgamla koloniala betraktelsesätt som finnsrepresenterade inom den europeiska unionen.Vi har vad jag vill kalla CNN-syndromet, en glo-bal massmedieindustri som snabbt presenterar värl-dens händelser, dock på ett sätt som enligt vår upp-fattning icke speglar verkligheten, en massmediein-dustri som representerar något mycket ytligt journa-listiskt. har ambitionen att ha en starkareställning i FN-systemet och har just nu en roll i säker-hetsrådet, och det är mot den bakgrunden viktigt medett eget kunskapsinhämtande. Jag tycker att utveck-lingen i /speglar detta. Vilkensnabb process vi fick, och så viktigt det är att ha ensvensk representation, som kan klara ut vad som fak-tiskt händer och ge underlag för politiska bedömning-ar.Jag tycker med andra ord att det är mycket viktigtatt har en stark utlandsrepresentation genomambassaderna. Jag tycker att Kinshasafallet illustrerardet, och jag är tacksam för att vi nu kommer att få enrepresentation där.Detta för mig, herr talman, in på det sista avsnittsom jag tänker ta upp. Det sparas ju överallt, och dethar sparats ganska mycket också inom utrikesförvalt-ningen. Det blir ibland så att man för att spara läggerned ambassader. Jag tror, av skäl som jag tidigarenämnt, att detta är det sista som man skall göra. Ef-fektivitet kan uppnås på andra sätt, och kostnadsef-fektivitet är oerhört viktigt. Det är inte alltid kost-nadsnedskärningar som är det viktiga, utan det kan istället gälla att få en större verkningsgrad.Det har varit omorganisationer på UD-sidan här iSverige. Inom Sida och dess sidoorgan har det organi-satoriskt skett mycket, men det har inte skett särskiltmycket när det gäller utlandsrepresentationen. I självaverket är det som det genomfördes enextern revision på utlandssidan av utrikesförvaltning-en.Jag finner när jag ser tillbaka att detnog finns ganska mycket att göra där. Jag tycker migfå detta bekräftat i den rapport som revi-sorer lade fram för sedan. Jag förmodar att detsnart kommer en skrivelse till som vi kan taställning till.Man nämner i detta fall t.ex. ett anslagssparandeom . Reaktionernakommer ganska snabbt från ambassaderna. Jag harläst ett remissvar från Moskvaambassaden där mansäger: Oj då, fanns det sådana medelsöverskott, sominte har kunnat användas! Det är mycket svårförklar-ligt för oss eftersom vi lider av resursbrister som göratt vi inte kan utföra en bra verksamhet.När UD i sitt remissyttrande till revisorerna kom-menterar det här säger man: Vi vill gärna ha litetallmänna pengar, eftersom det uppstår kostnader vidinträdet i . Det blir kanske ocksåkostnader i samband med den IT-utveckling sommåste komma.Detta är ett urgammalt sätt att se på hur man skallhantera sina pengar. Det är som om Utrikesförvalt-ningen har ett eget litet rike. Så kan man väl inte hadet. Schengenutgifterna skall väl verkligen redovisas,så att man kan se vad det kostar. Också IT-satsningarskall synas och klargöras inom förvaltningen.Det finns mycket som jag tycker är mycket oklartvad gäller utrikesförvaltningens struktur, t.ex. hurresurserna fördelas och hur olika intressenter ellerhuvudmän som gör saker genom ambassaderna tar påsig kostnader och ansvar. Handels- och näringsdepar-tementet är tungt när det gäller att främja det svenskanäringslivets intressen.Revisorerna ifrågasätter budgetsystem. Det finnsinte krav på sådan resultatredovisning som normaltskall finnas inom statlig verksamhet. Mycket bristersäkert vad gäller internkontroll och oberoende in-spektion. Jag tror att det finns brister vad gäller såvälstyrning och prioritering som resultatredovisning.Man skulle säkerligen kunna göra rätt mycket för attdärvidlag få bättre kostnadseffektivitet, utan att till-gripa svärdet som hugger av en utlandsrepresentation,något som skulle ta bort vår möjlighet att skapa ytter-ligare kompetens och få bättre underlag.I och för sig kommer denna fråga upp igen närrevisorna lägger fram sitt förslag till och vifår behandla det, men nog finns det mycket som talarför att det bör göras en rejäl och oberoende översynav utrikesförvaltningens styrningsmekanismer, resul-tatredovisning och kostnadsansvar. Nog talar välsenare års erfarenheter av ett så stort anslagssparande,samidigt som det finns resursbrister på så många håll,för att det krävs något annat. Annars är risken den attdet blir nya julklappar till personalen på som ettslags allmänt tack för god hantering. Så kan man inteha det.Jag tror helt enkelt att UD lever litet grand i enegen värld. Det är av tradition stark integritet ochoberoende hos UD, och i många fall är det säkerligenbra. Men förvaltningsmässigt finns det väsentligtmycket mer att göra.Herr talman! Jag har redan yrkat bifall till reser-vation nr 1. Som jag tidigare sade bör man när mantittar på besparingarna och kostnadsneddragningarna iförsta hand inte välja ambassadneddragningar. Jagmenar att man kanske inte heller i behöverfatta de alldeles konkreta besluten när det gäller exaktvar utlandsrepresentationen skall finnas och hur denskall se ut. Det kan ibland vara en lämplighetsfråga.Anf. 4 () replik:Herr talman! står bakom majorite-tens uppfattning när det gäller representationi . Jag vill därför ställa frågan om det ärfolkrättsliga, legala eller politiska skäl för det ställ-ningstagandet och i så fall vilka de är.Anf. 5 HANS () replik:Herr talman! Skälen framgår av majoritetsskriv-ningen i betänkandet, . Det trodde jaginte skulle vara någon överraskning.Anf. 6 () replik:Herr talman! Eftersom det inte hänvisas till någrafolkrättsliga eller legala bestämmelser när det gällerdetta ställningstagande kan jag därmed dra slutsatsenatt det är politiska skäl.Anf. 7 ():Herr talman! I inledningen till kapitlet om utgifts-område 5 står som målsättning för utgiftsområdet:Målet är att säkerställa förbindelser medandra länder.