prot · GL0911 · 1997-10-07 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1997/98:11Tisdagen den 7 oktoberKl. 14.00 - 15.11Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 1 oktober.2 § Meddelande om ändring i kammarenssammanträdesplanTalmannen meddelade att bordläggningsplenumskulle äga rum ochatt interpellationssvar denna dag utgick.3 § Svar på interpellation 1997/98:5 om kommande toppmöteAnf. 1 Utrikesminister ():Fru talman! har frågat mig vilkafrågor regeringen tänker sätta i fokus för att uppnåbästa tänkbara resultat vid andra topp-möte. har även frågat vad regeringenavser att göra för att utveckla till ett alltbättre redskap i kampen för demokrati, respekt förmänskliga rättigheter och rättsstatens principer.Europarådet är en organisation iförvandling. Efter har rådet genomsin utvidgning snabbt utvecklats i alleuropeisk rikt-ning. som rådet har en särskild roll på vissaområden agerar andra internationella organisationerinom delvis samma verksamhetsfält. EU och NATOstår inför viktiga utvidgningsprocesser. Organisatio-nen för säkerhet och samarbete i () harvidgat och fördjupat sitt samarbete. Allt detta påver-kar självfallet och dess verksamhet. Vikan emellertid konstatera att rådet - vid sidan avFN, , EU och NATO - utgör en oundgängligdel av det i vid mening säkerhetsfrämjande arbetet idet nya som håller på att ta form.Det är mot denna bakgrund som det andra topp-mötet skall ses. Vår grundläggande tanke är att topp-mötet bör befästa och stärka existerandeorgan och verksamhetsområden. Från svensk sidaförespråkar vi därför en koncentrerad dagordning somfokuserar på kärnverksamhet och kanutmynna i en slutdeklaration med politiska målsätt-ningar och en aktionsplan med konkreta förslag.Den preliminära dagordningen, som vi har varitmed om att utforma, kan indelas i fyra avsnitt: 1.demokrati och mänskliga rättigheter, 2. sociala frågor,3. medborgares säkerhet samt 4. demokratiska värdenoch kulturell mångfald. har i förhandlingarnasärskilt verkat för att barnens ofta utsatta situation ochbehov av skydd uppmärksammas såväl i övergripandemening som beträffande det svåra problemet medsexuellt utnyttjande av minderåriga.När det så gäller frågan om vad regeringen avseratt göra för att utveckla och förbättra servi det som en huvuduppgift att organisationens kärn-verksamhet konsolideras, bl.a. genom att de instru-ment som står till dess förfogande förfinas.Avgörande för trovärdighet är att degrundläggande kraven på demokrati, respekt förmänskliga rättigheter och rättsstatens principer upp-rätthålls, inte minst i de nya medlemsländerna. Enförsvagning av dessa krav måste motverkas med allatillgängliga medel. har därför infört ensärskild procedur för att granska hur medlemsstaternauppfyller sina åtaganden. Regeringen fäster stor viktvid denna metodiska och återkommande uppföljning,eftersom demokratiseringsprocesser och upprättandeav fungerande rättsstater inte kan slutföras över ennatt. Vi måste alla arbeta kontinuerligt för att intebara upprätthålla utan även förstärka de demokratiskaoch rättsstatliga principerna, och detta gäller även igamla medlemsländer.Regeringen konstaterar vidare med tillfredsställel-se att en ny domstol med heltidsarbetande domare iStrasbourg kommer att etableras . Härige-nom förstärks skyddet av de mänskliga rättigheternaytterligare. Vi stöder förslag om tillsättandetav en särskild kommissionär för mänskliga rättighetersom kan sprida information om de rättsliga procedu-rerna. På det sociala området vill regeringen verka förmetodiska och konkreta åtgärder för ökad socialsammanhållning.Europarådets viktigaste uppgift är att befästa ochförstärka den värdegemenskap som organisationenförvaltar. Särskilt gäller detta främjandet av demo-krati, respekt för de mänskliga rättigheterna ochrättsstatens principer. Det är detta arbete som vi frånsvensk sida kommer att lägga huvudvikten vid även iframtiden.Anf. 2 ():Fru talman! Jag ber att få tacka utrikesministernför svaret på min interpellation. Att jag har väcktinterpellationen beror på att jag hoppas och tror attdet möte som äger rum i i påfredag och lördag kan bli av stor be-tydelse för framtid. Det är ett unikt tillfälle.Här träffas stats- och regeringschefer från så gott somalla länder i - 44 länder, varav40 medlemsländer och 4 länder som har gäststatus iEuroparådet. Egentligen är det bara ochSerbien-Montenegro som inte deltar. Att de inte ärmed beror, tyvärr, på att deras regimer har uppträtt påett sådant sätt och kränkt mänskliga rättigheter sågrovt att de inte har något att bidra med i en diskus-sion om hur vi skall gå till väga för att stärka rättssta-ten, demokratin och de mänskliga rättigheterna.Jag känner till förberedelser och vet attSverige har lagt ned mycket tid och kraft på att förbe-reda sin insats och sina bidrag till mötet. Jag hoppasverkligen att politiska ledare inte ser dettamöte som ett i en lång rad av andra möten utan att deser det som ett historiskt tillfälle att intensifiera sam-arbetet för fred, demokrati och rättvisa.Jag tror att man redan nu kan se att förberedelse-arbetet har kommit så långt att vi kan räkna med enpolitisk deklaration som är bra och välformulerad,men det är inte nog med en bra och välformuleradpolitisk deklaration. Det behövs också en stark ochkonkret handlingsplan. De politiska ledarna måstevisa en bestämd vilja att ge politisk kraft och styrka åtEuroparådet . Jag hoppas att utrikesminis-tern håller med mig om att ministerkommitténs be-slutssystem måste bli bättre. måstekunna ta beslut snabbare, speciellt när det uppstår enkris i som behöver uppmärk-samma och engagera sig i för att lösa.Europarådets övervakning av hur det står till meddemokrati och mänskliga rättigheter i medlemslän-derna behöver också få ett starkare stöd i praktiken.Vad tror utrikesministern om att få representanternaför länderna att göra ett mera formellt åtagande om aktivt kommer att medverka i själva genomfö-randet av övervakningen i varje land?Den enskilda fråga som jag tycker är allra vikti-gast är frågan om barnens säkerhet och trygghet.Sverige bör pressa på för att alla medlemsländer skallkomma till rätta med varje form av kränkning motbarnen. Låt oss bl.a. försöka få en samling där allamed kraft bekämpar produktion, spridning och inne-hav av barnpornografi! Utrikesministern säger:"Avgörande för trovärdighet är attde grundläggande kraven på demokrati, respekt förmänskliga rättigheter och rättsstatens principer upp-rätthålls, inte minst i de nya medlemsländerna." Jaginstämmer i det. Men vad säger då utrikesministernom ett gammalt medlemsland som som, ty-värr, ofta bryter mot internationell lag och där mankan säga att det sker brott mot mänskligarättigheter?Anf. 3 Utrikesminister ():Fru talman! är en av de äldsta europe-iska samarbetsorganisationerna. Det är en organisa-tion som jag tycker är mycket viktig. Precis som JanBergqvist gör nu har jag tidigare suttit i parlamentari-kerförsamlingen. Inte minst att organisationen har enparlamentarisk förankring som är litet ovanlig i dagtycker jag hör till fördelar.Dessutom är detta det samarbetsorgan som fram-för allt arbetar med demokrati och med rättsstatensprinciper. Det betyder så mycket också när det gälleratt arbeta för fred, därför att demokratier söker säker-het i samarbete, inte i avskräckning. Egentligen kanman säga att en utvecklad demokrati är det enda ef-fektiva vapnet för att förebygga konflikter. Därför ärEuroparådet synnerligen viktigt. Det skulle, tyckerjag, behöva få en större plats också i den svenskadebatten. Vi har inför toppmötet färdigställt en nyinformationsskrift som jag gärna gör litet propagandaför. Det är viktigt att man får ordentlig kunskap omden här organisationen och dess möjligheter.Möjligheterna kan alltid tas till vara ännu bättre.Ministerrådet har litet svårt att komma fram till beslut,det är alldeles sant. Det skall vara enhälliga beslut,och det är inte alltid så lätt. Men bara det att man tarupp en fråga i ministerrådet och för en diskussion omden, t.ex. om landet och situationen där, ärändå att påverka.Övervakningsmekanismen är mycket väsentlig.Det räcker inte att man en gång har anslutit sig till detEuroparådet står för, utan man är utsatt fören övervakning. I har man känt av det mångagånger. Här finns domstolen för de mänskliga rättig-heterna, här finns ministerkommitténs övervakningoch här finns parlamentarikerförsamlingens ständigtåterkommande diskussioner. Vad gäller finnsockså en kommitté mot tortyr, som inrättades underden europeiska konventionen mot tortyr. Den harbesökt och kommit med rekommendationeroch kritisk granskning av . Här gör Europarå-det saker och ting, men kan naturligtvis göra ännumycket mer.Vi har inför det här toppmötet från svensk sidasärskilt hållit fram barnens situation. Vi har ändasedan om barnen känt ett särskilt an-svar för att alltid hålla fram barnens situation. Detfinns också ordentligt med i förberedelserna för dettatoppmöte. Det kommer förhoppningsvis också attåterfinnas i den deklaration som kommer ut av topp-mötet.På det viset är de frågor som tar uppsådant som vi har arbetet med. Men i alla dessa sam-manhang skulle man naturligtvis önska att ännu merav den svenska synen fick genomslag. Men jag tyckerändå att vi, så långt vi kan se inför det här toppmötet,kan vara relativt nöjda.Anf. 4 ():Fru talman! Jag hälsar med tillfredsställelse utri-kesministerns deklaration om att det är viktigt att viäven i får en bred och djup diskussion omEuroparådet och ökade kunskaper om det.Även om det inte på något sätt är ett huvudsyftemed toppmötet att göra mer synligt, kanvi räkna med att massmediernas intresse kommer attdras till detta mycket unika möte som sker i Stras-bourg. Där finns, förutom vår egen statsminister,och . Där finns Jeltsin, , , , och alla de andra för-grundsfigurerna i europeisk politik. Vi har inte råd attavstå från möjligheten att utnyttja det här tillfället föratt öka kunskaperna och informationen om vad är för någonting.Vi som arbetar med och i får erkännaatt vi inte har lyckats med att ge medborgarnatillräckliga kunskaper om vad står för.Det innebär i sin tur att vi inte fullt ut kan utnyttjaorganisationens resurser och möjligheter. Skall vikunna bygga ett med fred och framsteg är detviktigt att de medborgare som bygger och bor i Euro-pa kan samlas kring gemensamma värden, som byggerpå respekt för mänskliga rättigheter och mänskligvärdighet. Det är viktigt att det internationella samar-betet inte sker ovanför huvudet på medborgarna, utanatt de kan vara en aktiv del i detta. En grundförut-sättning för det är att man får kunskaper och informa-tion så att man kan medverka.Tyvärr sker det ständigt en förväxling och sam-manblandning mellan EU:s högsta beslutande organrådet och . Var det inte oförskämt ochfräckt av EU att när man skulle döpa rådet kalla detför , trots att det redan fanns någon-ting som hette . Detta har lett till precisdet man kunde vänta sig, nämligen en ständig sam-manblandning av dessa. Det har skett olycksfall iarbetet inom och det har sketthär i . Då är det inte heller underligt att manständigt i medierna och bland allmänheten blandarihop detta. Många tror att , ja, det är välnågot EU-organ i eller något sådant. Det ärviktigt att vi kan brygga över den här informa-tionsklyftan.Jag tror att det i nästa sekel kommer att växa framett nytt politiskt och institutionellt landskap. Där harEuroparådet en viktig och framträdande roll att spela,såsom en europeisk , meden domstol för mänskliga rättigheter för alla Europasmedborgare och med en parlamentarisk församlingför hela Europa.Anf. 5 Utrikesminister ():Fru talman! var tidigare, eftersom detvar det äldsta samarbetsorganet, ett mycket tydligtorgan för demokratier. Medlemskretsen varavgränsad, men det fanns också på annat sätt myckettydliga avgränsningar.Sedan tyckte regeringarna och parlamentarikernainom att det var tid att öppna sig, att ta inockså länder som var på väg mot demokrati, men sominte var fullfjädrade demokratier. Detta har litet grandgjort att är i omvandling.Jag tycker att det är bra att har gjortpå det sättet. Det är mycket bättre att ha också deländer som inte är fullfjädrade demokratier med. Mankan då arbeta med deras problem inifrån, i stället föratt peka finger åt dem och tala om hur det skall vara.Men det har försatt i en ny situationsom ibland inte är enkel. Man har i och för sig varit iden situationen länge just när det gäller , somunder sin period som medlem, , inte alltidhar varit så demokratiskt. Men är viktigtsom en normgivande organisation, där man på djupetfår diskutera demokrati, mänskliga rättigheter ochrättsstatens principer.Dessutom är det inte bara vad man säger på mö-ten, t.ex. vad dessa viktiga stats- och regeringschefersäger på toppmötet, som är väsentligt. ärnu för tiden också en aktiv organisation vad gäller attförändra vardagen. Det har gjort i Alba-nien och Bosnien är goda exempel på detta. Man harutbildat poliser, domare och fängelsepersonal. Påsamma sätt gick man ganska konkret in i närRyssland blev medlemsstat. Det här tror jag att det ärmycket bra att man gör. Jag hoppas att Europarådetockså vad gäller området barn och barnens rätt kanvara ganska praktiskt i sitt angreppssätt.Kort sagt, har en viktig roll att spela . Jag är alldeles övertygad om att det har en änstörre roll att spela framöver.Anf. 6 ():Fru talman! Det märks på utrikesministerns inläggatt hon är väl insatt i hur arbetar ochnoga följer utvecklingen liksom att vi från Sverigedriver på. Det är tryggt att ha en utrikesminister somhar den inställningen och som också agerar i enlighetmed detta.Jag vill till slut för min del bara ge ett exempel påvad kan innebära konkret för enskildamänniskor. Till stor del tack vare insatser från entidigare ledamot av den svenska , HansGöran , har skärpt kravet vadgäller dödsstraffet. Det ställs krav på att det land somskall kunna bli medlem måste avskaffa dödsstraffet.Detta är inte så alldeles enkelt för en del av län-derna i det , eftersom det i flera av dehär länderna tyvärr finns en folkmajoritet till förmånför dödsstraffet. Det krävs där upplysning och infor-mation om vad det faktiskt är fråga om.Att driver krav på att dödsstraffetskall avskaffas har i praktiken inneburit att ett bety-dande antal medborgare i som skulle ha avrät-tats, om inte deras hemland hade börjat samarbetamed , lever. Det är fortfarande enkamp. Det förekommer ännu avrättningar i den östraoch även i den södra delen av , och därför ärdet här viktigt.Vi kan dock se att tack vare de insatser som HansGöran gjorde i i ett tidigare skedehar många människors liv räddats. Det känns väldigtfint att vara med i en organisation som åstadkommersådana resultat.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1997/98:1 om depsykiskt sjukas situationAnf. 7 Socialminister ():Fru talman! har frågat mig omvilka åtgärder regeringen avser att vidta dels för attgarantera att de psykiskt sjuka får väl anpassad vård,dels för att förebygga självmord inom samma grupp.Hon har vidare frågat om regeringen har vidtagitnågra åtgärder för att ge de psykiskt sjuka som i dagär hemlösa bostad samt om regeringen avser att ageraaktivt för att prioritera de grupper som inte själva kantala för sig.Psykiatrireformen som trädde i kraft den 1 januari1995 hade som mål att ge psykiskt störda med lång-variga funktionshinder samma möjligheter att leva ettgott liv som alla andra medborgare. Det tydligasteinslaget i reformen var att patienter som tidigare vår-dades på stora slutna institutioner skulle erbjudas ettgott boende samt få vård och stöd i öppna formerinom kommunen.Socialstyrelsen följer upp genomförandet av re-formen på regeringens uppdrag och avger årligendelrapporter. Är vi på rätt väg? Så har Socialstyrelsenrubricerat sin delrapport om genomfö-randet av reformen. Jo, det är vi, men det brister fort-farande. "Samarbetet mellan kommuner och landstingpräglas fortfarande av de betydande intressemotsätt-ningar som finns på ett institutionellt plan mellanhuvudmännen" skriver i sin delrap-port. Till stor del beror, enligt min mening, svårighe-terna att etablera en bättre samverkan på kulturellaoch vårdideologiska skillnader mellan personal frånpsykiatrin respektive . Alla vet att det tartid - och kräver ömsesidig respekt och förståelse - attöverbrygga sådant.Jag har träffat företrädare för såväl kommuner ochlandsting som RSMH och Riks-IFS, Intresseförbundetför Schizofreni, för att diskutera vad som kan görasför att påskynda processen. Även om jag vet att med-vetenheten om problematiken är stor, kommer det attkrävas ett målmedvetet arbete från alla parter underlång tid framöver.För att underlätta processen har staten inom ramenför det stimulansbidrag om sammanlagt 1,2 miljarderkronor som anslagits i samband med psykiatrirefor-mens genomförande, avsatt församarbetsprojekt mellan kommun och landsting.Chatrine fråga om regeringen avser attvidta åtgärder för att förebygga självmord bland psy-kiskt sjuka skall ses mot bakgrund av att denna gruppär överrepresenterad i självmordsstatistiken.Det är viktigt att arbeta för att motverka att männi-skor hamnar i en situation då de anser att livet är såouthärdligt att de beslutar att ta sitt eget liv. Sedan1994 arbetar pre-vention med dessa frågor. En nationell handlingsplanför självmordsprevention som innefattar en mängdolika aktörer har utarbetats och har fått en bredspridning i samhället.Antalet självmord har minskat med underde . En svag ökning har dock skett detsenaste mätbara året, 1995, men det är ännu inte möj-ligt att uttala sig om orsakerna till detta. Regeringenföljer dock utvecklingen noga.Att antalet hemlösa med psykiska funktionshinderökat ser jag allvarligt på. Även om frivilligorganisa-tionerna inte skall ersätta det allmänna skyddsnätet,utför de ett oerhört viktigt arbete för dessa människor.Ibland är det också bara de som kan få kontakt medde hemlösa. Därför har jag tagit initiativ till att ideellaorganisationer skall få möjlighet att - i samverkanmed kommuner och landsting - utveckla alternativastöd- och boendeformer, uppsökande verksamhetm.m. riktat till hemlösa med psykiska funktionshin-der. Från Allmänna arvsfonden har 30 miljoner kro-nor avsatts till arbete för hemlösa medpsykiska problem.Vidare är regeringens klart uttalade målsättning attdet utökade statsbidrag om sammanlagt 16 miljarderkronor som kommuner och landsting tillförs underåren 1997-2000 bl.a. bör användas till att ge de psy-kiskt störda en bättre vård och omsorg. Jag har ocksåglädjande nog redan nu erhållit information om attcentrala sjukvårdsområde har använt endel av dessa pengar till att starta ett projekt för hemlö-sa med psykiska funktionshinder.Svensk sjukvård och omsorg bygger på grundtan-ken att respektive huvudman är den som är bästskickad att göra de prioriteringar som behövs i detenskilda fallet samt att organisera sin verksamhetdärefter.Prioriteringar inom vården bör dock, enligt riks-dagens fattade beslut, ske enligt tre grundläg-gande principer:1. människovärdesprincipen: alla människor har likavärde och samma rätt oberoende av personligaegenskaper och funktioner i samhället,2. behovs-solidaritets-principen: resurserna börfördelas efter behov, och3. kostnadseffektivitetsprincipen: vid val mellanolika verksamheter eller åtgärder bör en rimligrelation mellan kostnader och effekt, mätt i för-bättrad hälsa och förhöjd livskvalitet, eftersträvas.Med utgångspunkt i dessa värderingar har en in-delning i fyra olika prioriteringsgrupper gjorts. Perso-ner med nedsatt autonomi, vilket personer med psy-kiska störningar ofta har, tillhör den högst prioriteradegruppen.Vi behöver alla mer kunskap om psykiska stör-ningar och sjukdomar - politiker, tjänstemän, perso-nal i vård och omsorg samt inte minst allmänheten.Jag förväntar mig att den nationella kommitté somregeringen tillsatt för att utarbeta mål och strategierför arbetet med folkhälsofrågorna tar initiativ till ettbrett samtal med svenska folket om psykisk ohälsaoch psykiska sjukdomar - som ett av våra stora folk-hälsoproblem. Vi måste alla lära oss förstå och accep-tera att människor med psykiska funktionshinder finnsmitt ibland oss. Det är människor med samma behovsom vi andra - en bostad, ett arbete eller annan me-ningsfull sysselsättning och möjlighet att få leva ettrikt socialt liv.Anf. 8 ():Fru talman! Jag vill först tacka socialministern förett väl genomarbetat svar. Jag känner också att detfinns mycket engagemang i svaret.Skälet till att jag har framställt min interpellationär att jag har sett hur väldigtmånga människor känner sig bortglömda därför att dehar en sjukdom som är psykisk. Det är kanske intelika lätt att vare sig för sjukvården eller till vännernasäga att man har drabbats av en depression eller harfått en psykos. Det är lättare att tala om att man skallopereras för blindtarmen eller någonting dylikt. Det ärinte så lätt att göra någonting åt detta, men jag känneratt det är viktigt att vi lyfter fram det.Jag vill gärna läsa ur ett brev. När det blev känt attjag hade framställt denna interpellation fick jag ettbrev:"Hej! Jag vet att du har ställt en interpellation omde psykiskt sjuka. Jag tillhör själv gruppen 'lättaresjuka'. Diagnos: Personlighetsstörning med ångest,nedstämdhet, spänningsvärk och bulimi. Trots attmina besvär kvarstår, upplever jag nästan att jag harblivit 'utslängd' från psykmottagningen. Visst har jagfått recept , och visst fick jag ny tidom . Men därutöver intet.Det känns bittert att höra: 'Du blir tydligen intebättre.' Man lämnar mig att möta hösten, då jag alltidförsämras, utan hjälp. Från psykmottagningens sidahar jag mött ett minskat engagemang, kortare ochkortare läkarbesök med ett minimum av frågor. Minbulimi behandlas inte, och mina självmordstankar tasinte upp. Samtalskontakt har inte ifrågasatts. Om jaghade råd skulle jag inte tveka att söka privat för att fådet minimum av vård jag behöver, en läkare att kännaförtroende för, en mänsklig kontakt för hjälp över devärsta perioderna. Allt oftare handlar det om att taalkohol till hjälp i stället.Varför tar jag inte upp detta med min läkare ochkräver att få det jag vill ha? Det är här sjukdomenkommer in i bilden. Jag förmår inte. Jag tycker att jaghar försökt så gott jag har kunnat. Varje gång jag gårhemifrån är jag inställd på att be om en annan medi-cin, men kommer varje gång hem med samma receptoch en stor känsla av tomhet och att ingen bryr sig omhur det går med mig. Visst är jag kvinna och ingenungdom längre - inte värd att satsa på. Misstanken attjag är utsatt för besparingar och med bättre vårdskulle må betydligt bättre gör mig arg.Vad jag vill påpeka är, att som psykiskt sjuk harman av flera olika skäl svårt att tillvarata sina intres-sen. Jag är orolig för att resurserna har minskat föralla typer av psykiskt sjuka. Det lidande som själv-mordstankar innebär syns inte i statistiken.Tack för att jag fick ta upp din tid. "Det här får vara en röst för hur många människorkänner sig. Jag vet mycket väl att man inte vare sig iregeringen eller här i kan ta upp personligafall. Det är så mycket av principer och attityder isjukvården som bestäms härifrån. Det skapas iblandtrender även i sjukvården. Vi talar då om att vi ärtvungna att lyfta fram alla de sjuka. Men jag tror attde psykiskt sjuka är de som måste få vår uppmärk-samhet den kommande mandatperioden.Anf. 9 Socialminister ():Fru talman! Ja, , precis så tror jagatt det är. Jag tror dessutom att om vi tappar kontak-ten med alla de personliga fallen, vet vi inte längrevad vi gör. Det är otroligt viktigt att upprätthålla sinkänslighet och sin förmåga att lyssna och ta till sig.Det har gjort starkt intryck på mig att i sambandmed att jag har börjat sätta mig in i frågan har jag fåttså många brev från t.ex. förtvivlade föräldrar. Därframgår det att de som anhöriga känner sig väldigtutsatta och undanskuffade. Ingen vill riktigt lyssna,och ingen vill ta orossignalerna på allvar.