prot · GL0947 · 1997-12-15 00:00:00 — Ett sådantkapacitetsregister tas tyvärr inte upp i utskottets be-tänkande utan behandlas i annat sammanhang.Herr talman! I stället för att patienten skall varasjukskriven i många, onödiga och dyra månader ärlösningen att går in och betalaroperationen där den snabbast kan göras med en del avde pengar som annars skulle användas till att betalasut som sjukpenning. På så sätt sparas genom att manundviker lång sjukskrivningstid, ytterligare läkeme-delskostnader och sociala och psykiskaproblem för patienten, vilket också kostar samhälletpengar.De tidigare vårdgarantitiderna för vissa operatio-ner överskreds ofta. Men de slog också orättvist,eftersom de bara gällde vissa åkommor. En vårdga-ranti leder lätt till en överproduktion av vård inomjust de områden där garanti gäller, vilket innebärsämre vård på andra områden. Det viktiga är förståsatt få bort alla långa väntetider inom vården för attspara mänskligt lidande och pengar.Herr talman! En fullskalig samordning av resur-serna mellan kommuner, landsting, försäkringskassaoch arbetsförmedling är både en mänsklig och eko-nomisk vinst, inte en kostnad för samhället. Särskiltviktigt är att kostnaderna för sjukpenning ingår i denfinansiella samordningen och att den kan användas tillatt bl.a. korta operationsköerna.Herr talman! Med dessa ord vill jag yrka bifall tillreservation nr 6 som har tillsammansmed och Kristdemokraterna.Anf. 66 ():Jag går upp i debatten med anledning av två mo-tioner som berör utgiftsområde 10, Sf288 och Sf289.Det är positivt att socialförsäkringsutskottet nu fö-reslår ytterligare 100 miljoner utöver regeringensförslag för försäkringskassornas administration. Si-tuationen på kassorna är ansträngd beroende påmånga faktorer. Kassorna har haft ett besparingskravsom andra myndigheter på . Men i slutändan harbesparingskraven blivit , enligt de uppgifterjag fått från personal.Arbetssituationen är därför svår på försäkringskas-sorna . Utbrändheten och sjukfrånvaron blandpersonalen har ökat. De många regeländringar somskett inom kassornas verksamhetsområde har ocksåförsämrat förutsättningarna för försäkringskassornashandläggare.Jag anser att de nya medel som vi nu skall beslutaom är ett steg i rätt riktning. Men detta beslut gällerenbart . Vad som kommer att hända under1999 är inte klart, och många är oroade över densituationen. Förändringar som måste vidtas i anled-ning av oroar många. Problemen är san-nolikt mycket större än vad de flesta tror:- Kommer datorerna att fungera?- Kommer utbetalningar av pensioner och andraförmåner att fungera?- Har försäkringskassorna den beredskap som be-hövs för att klara omställningen?- Vem skall bekosta allt arbete med att göra deförändringar som behövs för att klara sekelskiftetoch alla datorrutiner?- Kommer försäkringskassorna att vara tvingade tillytterligare besparingar för att klara IT-frågorna?Detta är en del av de frågor som personalen ställersig.Herr talman! Min uppfattning är att det är viktigtför trovärdigheten att vi har ett generellt välfärdssys-tem som har människornas förtroende. Ett väl funge-rande socialförsäkringssystem är en förutsättning föratt människor skall känna sig trygga.Det är därför inte acceptabelt om personalen skalloroa sig för sina arbeten som den bl.a.måste göra viktiga insatser för att hjälpa andra männi-skor tillbaka till arbetet.Herr talman! Här kommer jag in på den andramotionen, som handlar om förebyggande insatser ochrehabilitering. Det är av stor vikt att personer som är ibehov av samhällets stöd inte kommer i kläm mellanolika myndigheter.Utskottet har en bra text om samverkan och re-habilitering som jag kan instämma i. Men det behövsäven större kunskap om de olika grupper av individersom har behov av extra stöd för att återställa arbets-förmågan och/eller stärka konkurrensförmågan påarbetsmarknaden. Kunskap om dessa gruppers stor-lek, behov av insatser och vad som orsakar att dehamnar i zonen mellan försäkringskassa, arbetsför-medling/och är en nödvändigförutsättning för att utnyttja resurserna effektivt.Herr talman! Jag har inget eget yrkande, men jagvill att regeringen funderar över vilka resursersom försäkringskassorna skall få ,och att , Arbetsmarknadsdepar-tementet och berörda utskott tar med sig vårt förslagom kartläggning och analys av de grupper somnämnts i vår motion.Anf. 67 () replik:Herr talman! Jag håller med i detmesta hon här har sagt, framför allt när det gällerförsäkringskassornas arbetssituation. Vi fick i utskot-tet alldeles klart för oss vid vår hearing att denär mycket bekymmersam. Vi har alla när vi gjort vårabesök vid försäkringskassorna fått höra vilken oerhörtpressad arbetssituation man har. ställer vihela tiden större krav, eftersom vi har ändrat i försäk-ringarna så många gånger.Det är nödvändigt att försäkringskassorna får till-skott och en vettig arbetssituation. Tyvärr är det intenågra nya friska pengar som försäkringskassorna får.Man har helt enkelt tagit från depengar som skulle gå till sjuka människors rehabilite-ring. Jag hoppas att påverkar sinegen regering så att den kommer med ett vettigt för-slag och också tänker långsiktigt i den här frågan. Detkommer att bli fullständigt ohållbart ominte detta regleras.Anf. 68 () replik:Fru talman! Jag är medveten om att detta är enomfördelning.Jag skulle vilja veta var de nya friska pengar, sommoderaterna har i sin reservation, skulle tas ifrån.Anf. 69 () replik:Herr talman! har 200 miljoner ytter-ligare i sitt anslag som tyvärr har fallit genom attbudgeten redan är klubbad. Flera av de borgerligapartierna har sådana förslag. Detta skulle alltså gå attlösa. Det handlar om pengar som vi inte tar av åtgär-der, utan bl.a. genom att spara inom vissa delar avförsäkringen.Anf. 70 () replik:Herr talman! Jag upprepar att jag är glad över dettillskottet som försäkringskassornas administration ialla fall får. Jag hoppas att regeringen ser över situa-tionen , som jag sade i mitt anförande.Anf. 71 vice talman ():Herr talman! Jag har begärt ordet med anledningav att socialförsäkringsutskottets betänkande ävenbehandlar vissa sjukdomar, som t.ex. kvicksilveral-lergi, elallergi och fibromyalgi m.m.I betänkandet står bl.a. att handläggningen avärenden där elöverkänslighet redovisats sker på sam-ma sätt som när det gäller andra ärenden. Det är fak-tiskt inte riktigt sant. Det finns nämligen ett yttrandetill ett ärende i länsrätten i som är under-tecknat av en försäkringsläkare. Där står:Vid möte i förvästsvenska försäkringsläkare framkom i total kon-sensus, dvs. total samstämmighet, att inte accepteraelöverkänslighet som en diagnos som skulle varasjukpenninggrundande. Det var läkarens bedömning iärendet att eftersom de åberopade symtomen hademed elöverkänslighet att göra skulle personen inte harätt till sjukpenning.Det som man har skrivit i betänkandet stämmeralltså inte.I betänkandet refereras också till kvicksilveraller-gier. Man skriver:"Huruvida sjukdomen i fråga har åsatts diagnosenkvicksilverförgiftning eller den försäkrade har fåttnågon annan diagnos är inte avgörande för rätten tilldessa förmåner. "Inte heller detta stämmer överens med hur de härsakerna hanteras på försäkringskassorna. Jag är litetbekymrad över att inte kan skriva betydligttydligare, och kanske också ta del av de olika ärendensom finns i länsrätter och på andra håll.I det här fallet kom länsrätten framtill att man bedömt saken fel. Vi får se hur det blir.Det blir väl överklaganden igen, kan jag föreställamig, som förlänger lidandet för de här människorna.De har väldigt svårt att över huvud taget klara sinförsörjning eftersom de inte orkar jobba.I det fall som jag åberopar finns uttalanden frånprofessorer och docenter om att det finns tillräckligtmed symtom för att patienten inte skall orka jobba.Därtill har en överläkare och specialist inom yrkes-och miljömedicin dragit samma slutsats. Likafulltkommer fram till att det inte finnsnågon anledning att ändra något beslut. Människan äralltså fullt kapabel att jobba, anser försäkringskassan.Det är sådant här som ställer till en massa elände.Jag har träffat ganska ,och jag tycker mig uppleva att det åtminstone allraöverst börjar finnas en förståelse för de här frågorna.Man börjar faktiskt se på dem på ett annat sätt.Det är så - och det sade man också på till mig - att försäkringskassorna i dagär en av de arbetsplatser där utbildningen är väldigtlåg. De unga akademiker som har kommit in åker utnu, i besparingsförloppen. Det ställs ökade krav påförsäkringskassorna. När det dessutom inte ens kom-petensmässigt finns kapacitet att möta det komplexasamhällets olika effekter kan man förstå att det blirväldigt frustrerande att sitta på ochinte förstå att hantera t.ex. frågor som kvicksilver-överkänslighet, elöverkänslighet och fibromyalgi.Fibromyalgi är ju kopplat till de här olika sakerna.Jag ville ta upp de här frågorna för att visa att detfortfarande är väldigt många som far illa. Väldigtmånga olika ärenden pågår ute i landet där människorblir helt utan möjlighet att försörja sig. De orkarnämligen inte jobba. Detta får en förfärlig effekt.När jag har fört interpellationsdebatter har vissariksdagsledamöter kommit till mig och sagt ungefär:Ja, men fast man är sjukskriven kan man i alla falljobba. Men om en patient av olika medicinska exper-ter fått uttalanden om att han eller hon har så svårasymtom att han eller hon inte kan jobba - då tyckerjag att man måste kunna böja sig för det.Jag kommer att hålla på med de här frågorna var-enda gång för att lyfta dem. De här ärendena tar näm-ligen aldrig slut. Jag får ständigt brev, som jag ocksåför fram. Jag upplever att de har en stark verklighets-bakgrund.Jag vill avsluta med att yrka bifall till reservation20 som i och för sig handlar om kvicksilveröverkäns-lighet. Reservation 21 handlar om fibromyalgi, menjag yrkar bifall endast till reservation 20 eftersom jagtycker att frågorna hör ihop.Anf. 72 () replik:Herr talman! Jag vill bara säga till vi lyssnar i utskottet. Som framgår av det särskildayttrandet nr 10 har , ,och representanter iutskottet tagit upp detta. De har sagt: även om det intefinns någon vetenskaplig enighet om orsaken tillsjukdomsbesvären är det så att om en människa ärsjuk så är hon. Då skall man inte bara se på diagno-sen, utan till sjukdomstillståndet. Patienten skall kun-na få ersättning med anledning därav.Jag kan glädja er med att även , ivars styrelse jag ingår, lade framallmänna råd om bemötandet av patienter som harbesvär med elkänslighet. Det var framför allt denfrågan som togs upp, men detta gäller också liknandesjukdomar. Man måste verkligen bemöta dessa patien-ter på ett fint och riktigt sätt. har pati-enterna tyvärr känt sig dåligt bemötta av myndighe-terna i vården.Jag tror att detta är ett fall framåt, även om det nupågår en viss strid mellan olika myndigheter - vilketär djupt olyckligt för de här människorna, som verkli-gen är sjuka. Men utskottet har alltså lyssnat.Anf. 73 vice talman () replik:Herr talman! Jag har med tacksamhet noterat detsärskilda yttrandet. Jag har också noterat att skriv-ningarna blir tydligare och tydligare. Men jag upple-ver att det går väldigt långsamt. Läget är nämligenakut för dessa människor. Dessutom finns det de somtar livet av sig - och då är det för sent.I samband med att vi diskuterar elöverkänslighetvill jag säga att det finns både professorer och docen-ter som anför att det finns två symtom kopplade tillelöverkänslighet. Det gäller dels själva huden, somkanske kommer i direktkontakt med el, dels nervsys-temet. Så fort nervsystemet är inkopplat i sådana härsammanhang kan det uppstå alla möjliga symtom.Man räknar upp saker som kraftlöshet, koncentra-tionssvårigheter och huvudvärk. Det är sådana sym-tom som man kan kalla för inbillningssjuka, ellerpsykosomatiska symtom. Man kan mena att det vorebättre med psykisk rehabilitering än något annat. Dehär människorna kan tvingas in i psykisk rehabilite-ring, som dessutom är ganska dyr, i stället för att fåhjälp t.ex. via tandförsäkringssystemet att helt enkeltsanera i sina munnar. Man måste kunna göra de härkopplingarna så att patienterna snabbt kan komma inpå en förbättringsväg.Anf. 74 () replik:Herr talman! Jag vill börja med att ytterligare engång yrka bifall till hemställan i utskottets betänkan-de.Samtidigt vill jag också säga att jag har respekt förGörel Thurdins engagemang. Hon tar upp speciellasjukdomar som vi alla kan råka ut för. Vetenskapenoch forskningen är inte överens om t.ex. elöverkäns-ligheten. Jag är själv också engagerad i den frågan.Jag har skrivit motioner och annat. Det pendlar nästanfrån till en annan när det gäller olika typer avutlåtanden om det är en fysisk eller psykisk åkomma.Likadant är det när det gäller frågor om fibromyalgi,kvicksilverförgiftning, ätstörningar och annat. Dessasjukdomar är mycket svåra för dem som är drabbadeav dem.Jag tycker också att man skall tänka på att försäk-ringskassans personal gör bedömningen utifrån detsom står i våra försäkringar. Läkare gör medicinskabedömningar, och på något sätt skall detta kombinerasihop så att det blir ett bra resultat.Jag vill också understryka att det är viktigt attRiksförsäkringsverket tar tag i de här frågorna ochdiskuterar dem ofta. Det vill jag också instämma i.Anf. 75 vice talman () replik:Herr talman! är det ju också så att allt intenår fram till . Jag läste upp attden här försäkringsläkaren refererade till konsen-susöverenskommelsen bland försäkringsläkare iVästsverige. Den hade aldrigsett. Den tillhör ju ett uttalande i samband med endom, och jag skall skicka över den till dem.Samhället är ju komplext. Vi är utsatta för enmängd kemikalier som vi inte har grepp om. Olikatyper av kemikalier ökar. sätterminiminivåer utifrån att ett ämne kanske fanns i enenda produkt från början. finns det kanske i 10eller 100 produkter. Om människor är utsatta för alltdetta , blir det inte den nivå som har satt, utan en annan nivå. Jag tror faktiskt måste börja titta på hela komplexitetenoch det sammantagna.Det finns ämnen, t.ex. titandioxid, som forskar-rapporter från andra länder visar kan vara mycketvanskliga. Titandioxid finns både i hudkrämer och ien massa saker som vi stoppar i oss utan tankepå vad det kan leda till. Människor börjar nu också bliöverkänsliga mot det.Den medicinska forskningen har inte förståttoch inte koncentrerat sig på det som miljöforskningenoch industrin har ägnat sig åt. Där har man förstått attdet gäller att hålla rent i början av röret, och inte iänden av röret och bara hålla sig till utsläppen.Det är samma sak när det gäller vår hälsa och denmedicinska forskningen. Man måste faktiskt börjatitta på orsakerna och plocka bort de toxiska ämnenaför att på det sättet rensa . Att vi får deninriktningen också i den medicinska forskningen ärnog den bästa rehabiliteringen av de flesta männi-skorna. Man skall inte bara titta på ett litet område isänder med skygglapparna på.Anf. 76 () replik:Herr talman! Jag tycker än en gång att det somGörel Thurdin pekar på är någonting som vi skall tatill oss. Vi måste se hela komplexet med den värld avolika kemikalier som vi lever i. Vi kan utsträcka dettatill gentekniken också. Där finns det anledning att sevad som kan inträffa vid läckage och annat.Nu tittar man på tandvårdsförsäkringen. Den till-hör i och för sig inte mitt utskott, men säkert till det. I stället för svart lagar vi nu vittmed porslinslagningar. Plastkompositerna stelnarkanske inte mer än till . Skulle man följa Arbe-tarskyddsstyrelsens regelverk, även om det är mycketsmå mängder vid tandlagningar, skulle det innebäraatt man skulle ha väldigt tjocka handskar på sig. Detskulle vara ungefär som när man tillverkar båtar, omman skall ta i. Det är den verklighet som vi lever i.Men jag tycker att det är bra att det finns de somorkar jobba med detta och lyfter fram dessa frågor häri kammaren.Anf. 77 vice talman () replik:Herr talman! Jag tycker att det är mycket positivtatt få den här reaktionen från . Jagupplever också att man jobbar med frågan både isocialförsäkringsutskottet och i socialutskottet. Sam-tidigt upplever människor som är utsatta för detta attdet går för långsamt.Det finns flera sorter av alternativa material att la-ga tänder med. Det finns en del som inte är så bra.Det finns de som försöker pröva ut detta. De harkommit fram till att man stoppar bl.a. in titandioxidoch andra ämnen som också är toxiska i dessa mate-rial. Det är ungefär som om man kryddar någontingför att man skall vara ensam om produkten och intetänker sig för vad det får för effekter. Så är det medtandmaterialen också. Det finns ju faktiskt de somjobbar mycket seriöst med de här tandmaterialen, t.ex.de som är kopplande till amalgamenheten i Uppsala.De jobbar ihop med producenter för att verkligenskapa rena produkter som man klarar av att hanteramed händerna och som man klarar av hälsomässigtgenom att ha dem i munnen.Men när det gäller amalgamet har man ju frånbörjan inte heller tänkt på att ha handskar. måsteman ha skyddshandskar när man hanterar amalgameftersom kvicksilvret är så toxiskt. Slarvar man medskyddshandskar när det gäller de här andra ämnenafår man alltså reaktioner. Det är naturligtvis inte bradet heller.Sedan skall vi komma ihåg att bestämmelserna föramalgamet när vi tar det ur munnen är som för miljö-farligt avfall, nästintill kärnavfall. Det skall kapslasin. Det skall ned i fast berggrund. De som skall ta rättpå det ser ut som mångubbar. Någonstans måste det jufinnas en rimlig logik. Om det är så farligt utanförkroppen, torde det ha en viss inverkan även på krop-pen.Ekonomisk trygghet vid ålderdom samt delpensionAnf. 78 ():Herr talman! Kritik har redan riktats mot den nyabudgetordningen, och den är inte missriktad. Jagförmedlar ytterligare en iakttagelse. Motiveringarnaför majoritetens ställningstaganden har blivit såknapphändiga att den som läser utskottsyttrandetundrar om regeringen och utskottsmajoriteten överhuvud taget bryr sig om att motivera sina beslut. Dettaär allvarligt ur tre synvinklar.För det första visar det att de som fattar beslutenknappast gör några mer djupgående principiella över-väganden. För det andra går besluten egentligen inteatt analysera i efterhand. För det tredje lämnas med-borgarna och också eftervärlden helt ovetande omvilka principer som lett fram till ett visst beslut. Dettaär allvarligt för den politiska legitimiteten.Det jag nu sagt kommer jag att utveckla i sambandmed de ärenden som jag är satt att debattera, nämli-gen delpensionerna samt utgiftsområde 11 gällandeekonomisk trygghet för äldre och då framför alltpunkt A 2 efterlevandeskyddet och punkt A 3 bo-stadstilläggen till pensionärer.I budgethandlingarna åläggs regeringen att formu-lera mål. Målet för utgiftsområdet ekonomisk trygghetför äldre skall enligt propositionen tillgodose rimligaoch grundläggande konsumtionsbehov och tillgång tillbostad med tillfredsställande standard. Dessutom sägsatt pensionssystemet skall vara långsiktigt, stabilt ochpålitligt oavsett förändringar i omvärlden.Ja, stabila spelregler är väsentliga. Det gällerskatter, företagande och i mycket hög grad pensioner.Att ändra spelregler och att ändra spelregler utanföregående varningar uppfattas av en majoritet avmedborgarna som orätt. Låt oss tänka på i Un-derlandet. blev både förvirrad och vred när denröda drottningen ändrade reglerna i krocketnär hon förlorade. Det var klart. var engelska,och engelsmännen tror på fair play. Det innebär fastaspelregler. Det gör svenskar också. De tror på fairplay. När man då började ändra reglerna för änke-pensionerna uppfattades detta som enanmärkningsvärd orättvisa. Det förstår det minstabarn. Små barn brukar tycka mycket om i Un-derlandet.Endast med någon månads varsel minskades vissafamiljers inkomster drastiskt. Detta förfaringssätt kanställas mot den nuvarande regeringens kamp att för-svara delpensionerna. Här motiverades alla förslagom att ta bort delpensionsrättigheter med att männi-skor hade planerat långt i förväg - ja, t.o.m. i decen-nier - att ta delpension. Därför kunde förmånerna intenaggas i kanten, än mindre tas bort.Hur kommer det sig att motiveringarna och dis-kussionerna vad gäller delpensionen å ena sidan ochänkepensionen å andra sidan i grunden är så olika?Samhället - släkten, ja, alla - inser sedan urmin-nes tid att ett civiliserat samhälle måste hjälpa änkoroch oförsörjda barn. Det framgår klart av åldrigakällor, t.ex. och Nya Testamentet.När civilisationer bryter samman brukar just änkoroch barn höra till dem som drabbas värst, men så skalldet väl inte vara i Sverige.Vårt pensionssystem är instabilt. Detta har alla nuerkänt, men det har tagit . Pensionssystemetmåste göras om från grunden. Så började dock inteSocialdemokraterna när de hade problem. Det började1985 med änkepensionerna. Det hela drogs tillbaka1988 och fortsatte . Ja, man sägeratt kvinnor på ett helt annat sätt än tidigare del-tar i förvärvslivet. Detta är riktigt, men fortfarande ärkvinnors och mäns yrkesverksamhet och löneförhål-landen olika. Därför innebär det ekonomiska svårig-heter när familjeförsörjaren går bort. Många kvinnorsom har änkepension tillhör generationer som levde iett land med en helt annan arbetsfördelning. Det varmannen som hade förvärvsinkomst och privata pen-sionsförsäkringar. Hustrun skyddades med änkepen-sion och privata pensionförsäkringar.1988 skulle änkepensionerna helt avskaffas. Såblev det inte, utan vi fick en rad övergångsregler. Denkompromiss som det fattades beslut om i utskottet varprinciplös. En viss form av behovsprövning fördesöver till änkepensionssystemet från ATP-systemet.Det är litet konstigt i ett inkomstrelaterat system.Sådant hör inte hemma där. När man , "ibesparingssyfte", skulle minska kostnaderna för änke-pensionerna gick man in i folkpensionssystemet.Folkpensionssystemet har en princip, nämligen att detskall vara lika för alla. Behovsprövning infördes, sominte heller hörde hemma där. Dessutom byggde redu-ceringen på att hänsyn skulle tas till privata pensions-försäkringar. De som hade sparat och skjutit upp sinkonsumtion skulle således få lägre pension - allt an-nat lika. Det var en princip som gick på tvärs mot dengamla fabel som också visar på en mycket gammalkunskap. Ni känner säkert till fabeln om syrsan ochmyran. Den lättsinniga syrsan fick skylla sig själv.Den sparsamme fick sin belöning när svåra tider kom.Tydligen är det tvärtom i dag.När det gäller änkepensionen finns det gamlahävdvunna principer som man förkastat och när detgäller delpensionens bevarande finns det över huvudtaget inga gamla principer att försvara. Det handlar nuom rättigheter som knäsatts för att man skulle få rättatt trappa ned, som någon annan betalar.Det finns inga sociala motiveringar med bärkraft. Attavskaffa delpensionen gick inte, men förmånernaminskades något. Resultatet är att delpensionen börjaravskaffa sig själv. fanns det 25 000 nybevil-jade delpensioner. Motsvarande siffra var773. Avgifterna uppgår till ochkostnaderna till . Delpensions-fonden växer snabbt. Med oförändrade avgifter be-räknas den uppgå till 19 miljarder kronor.År 2000 beräknas den till nästan 12 miljarder kronor.Utskottet säger att det inte finns någon anledning attifrågasätta ett avskaffande tidigare än 2000/01. Läggmärke till mina synpunkter på motiveringarna!Änkepensionen, som har en hävdvunnen legitimi-tet, kan med ett pennstreck ändras från ena dagen tillden andra. Principen att folkpensionen inte skall varabehovsprövad kan man helt bortse ifrån. Delpensio-nen, som inte bygger på någon annan princip än denom fackliga särintressen - medborgarna gynnas god-tyckligt - skall skyddas. Jag överlåter på lyssnarnaoch dem som läser protokollet att avgöra vad som ärförkastligt och vad som är politiskt god etik.Vi i Moderata samlingspartiet kräver i våra mo-tioner att inkomstprövningen av änkepensionen skallupphävas. Detta står vi fast vid. Vi har också krävt attdelpensionen skall avskaffas. I princip avskaffar densig själv, men avgiften bör också tas bort.Sedan några ord om bostadstillägget.