prot · GK0973 · 1997-03-05 00:00:00 — Vi har kopplat detta till olika villkor. Det blir jufråga om gemensamma anläggningar - en ekonomiskförening bildas om man tar över sin lägenhet tillsam-mans med andra. Det handlar om hyreshus med flerän tre lägenheter som frivilligt säljs av privatpersoner.Ägarlägenheten är alltså bara en upplåtelseform blandflera. Jag tror inte att den blir så omfattande, men jagtycker att den skall finnas med på marknaden.Anf. 224 () replik:Fru talman! Problemet är att ägarlägenheten - inteav Per , men från annat håll - framställts som ettslags lösning på segregationsproblematiken. Bara vi fixar detta, så löser sig problemen i mil-jonprogramområdena. Jag tror inte ett dugg på detresonemanget.Per talade om den kollektiva anläggningen,men vi har redan en sådan form. Vi har ju den koope-rativa hyresrätten. Varför kan vi inte utveckla den istället för att gå in på helt andra saker som jag anserhar betydligt mera med marknadstänkande att göraoch som visar på en helt annan syn på boendet? Jaganser att bostaden i första hand är en social rättighet,inte en marknadsvara. Jag hoppas att Per delarden uppfattningen.Anf. 225 PER () replik:Fru talman! Jo, i stort sett har jag samma idéersom när det gäller boendet. Vi ser pånästan samma sätt på boendet. Bostaden är alltså inteen vara utan något som är beständigt och som är fylltmed ansvar.Att ägarlägenheten som en upplåtelseform finnsmed tycker jag inte på något sätt motsäger det som jagnämnt. Ägarlägenheten är bara en av flera upplåtelse-former och jag tycker att den skall finnas med. Detkan nämligen vara så på en del ställen att andra upplå-telseformerna inte fungerar så bra, medan just ägarlä-genheten fyller en funktion.Anf. 226 ():Fru talman! Utskottet behandlar i detta betänkandeförslag i motioner, huvudsakligen från den allmännamotionstiden, rörande hyresrätt, bostadsrätt, tomträtt,expropriation, ägarlägenheter, förvärv och förvaltningav hyresfastigheter, bostadsförmedling och annanbostadsanvisning.Många av de motioner som berör detta områdeskulle jag vilja beteckna som gammal skåpmat. Såsent som för en månad sedan debatterade vi här ikammaren hyreslagens utformning och en moderatmotion om möjligheten att teckna individuella hy-resavtal som gör det möjligt för hyresvärden att väljasina hyresgäster. Utskottet har inte ändrat åsikt. Jagyrkar därför avslag på reservationen.Jag kan också konstatera att många av de frågorsom tas upp i motionerna är, eller har varit, föremålför utredningar och att de nu bereds i Regeringskans-liet. Främst gäller det hyreslagen och hyresförhand-lingslagen, men det gäller också förvärv och förvalt-ning av hyresfastigheter och expropriationslagen. Jaghar därför valt att litet grand beröra bostadsrätten. Detfinns motioner och reservationer från bl.a. Modera-terna som berör bostadsrättens värde som pant. Mode-raterna vill att en långivare som tar i anspråk en pant-satt bostadsrätt bör få ovillkorlig rätt till inträde iföreningen och till andrahandsuthyrning.Riksdagen beslutade om ändringar avbostadsrättslagen som syftar till att stärka bostadsrät-tens pantvärde. I protokoll frånden kan man ta del av beslutetsinnehåll. En juridisk person har tillagts en rätt attunder utöva bostadsrätten utan att vara medlemi föreningen, om den juridiska personen förvärvatbostadsrätten vid exekutiv försäljning eller tvångsför-säljning och då hade panträtt i bostadsrätten. Tilldenna rätt är kopplad en rätt att upplåta den i bostads-rätten ingående lägenheten i andra hand. Detta beslutär en anpassning till de regler som gäller dödsboensrätt att utöva bostadsrätt efter en avliden.Utskottet har inte ändrat uppfattning när det gälleratt bostadslägenheter i första hand bör tillhandahållasenskilda och familjer för att tillgodose ett behov avpermanentbostad och att det är en förutsättning för enfungerande förening att medlemmarna verkligen bor isina lägenheter och deltar i föreningens angelägenhe-ter.I en kd-motion föreslås att bostadsrättshavarenpersonligen skall svara för sin del av hela bostads-rättsföreningens belåning. Syftet är naturligtvis attbostadsrättshavaren skall kunna dra av räntekostna-derna i sina inkomstdeklarationer. Jag vill påpeka attdet enligt nuvarande lagstiftning inte föreligger någothinder för en bostadsrättsförening att ordna det så attmedlemmarna i stället för föreningen står som lånta-gare. I den bostadspolitiska utredningen 2000 föreslår man att bostadsrättens behandling iskattelagstiftningen ses över. Så vi får säkert anled-ning att återkomma till denna fråga.Det finns ett par motioner som tar upp behovet avett centralt bostadsrättsregister och huvudmannaska-pet för detta. Några motioner kräver att vi redan nuskall göra en utvärdering av reglerna i bostadsrättsla-gen.Den nya lagen trädde i kraft så sent som den 1 ja-nuari 1996, och utskottet anser inte att det är menings-fullt att göra en utvärdering så snart efter ett ikraftträ-dande. När det gäller kravet på ett centralt bostads-rättsregister pågår redan ett utredningsarbete. Fråganom huvudmannaskapet ingår i detta uppdrag.Fru talman! Kravet på att ägarlägenheter skall in-föras som ny upplåtelseform är tydligen en av de fåfrågor som kan ena de borgerliga partierna. Jag kankonstatera att samtliga står bakom reservation 13. Jagoch utskottsmajoriteten har inte heller i denna frågaändrat uppfattning. Det finns inget behov av ytterliga-re upplåtelseformer.Till sist vill jag beröra den del i betänkandet somtar upp frågan om bostadsförmedling och annan bo-stadsanvisning. Det finns en socialdemokratisk mo-tion och ett par vänstermotioner som har intressantainnehåll och förslag. Dels handlar det om samhällsin-syn i privata förmedlingar, dels handlar det om möj-ligheten för människor med olika bakgrund och in-komster att hyra en bra bostad, även i ett attraktivtläge.Inrikesdepartementet har tagit initiativ till diskus-sioner med bostadsmarknadens parter angående bo-stadsförsörjningen. Den bostadspolitiska utredningenberör också frågan om bostadsförsörjningen. Utred-ningen menar att om inte kommunerna kan klara sittbostadssociala ansvar bör vi ge dem en lagstödd möj-lighet till förmedlingsrätt för privata hyresbostäder,men finns det inte skäl för denna lagregle-ring. Jag hoppas att vi får möjlighet att återkomma idenna fråga när propositionen om den framtida bo-stadspolitiken skall behandlas.Fru talman! Jag yrkar därmed bifall till utskottetshemställan och avslag på samtliga motioner och re-servationer.Anf. 227 () replik:Fru talman! Först vill jag ta upp några i mitt tyckelitet besynnerliga skrivningar i utskottstexten.Vad gäller betalningsförsummelser hänvisar ut-skottet till den pågående utredningen om hyreslagen.Man skriver att det inte är fel på reglerna utan att detär det kärva ekonomiska klimatet som orsakar pro-blemen. Jag vill vända på det och säga: Har vi såsvåra ekonomiska problem måste man naturligtvisanpassa regelsystemen efter detta, så att inte männi-skor hamnar snett i tillvaron eller råkar ut för ettonödigt lidande. Eller är det så att vi skall fixa arbets-lösheten och det kärva ekonomiska läget i morgoneller ? Det verkar vara ettganska bakvänt resonemang.Vad gäller andrahandskontrakt säger utskottet attom man skall få lättare regler vid betalningsförsum-melser åker man ju på hela besittningsskyddet, ochdet har ju innehavarna av andrahandskontraktet intebegärt. Skall det vara ett argumentför att inte ge dem samma möjligheter som andra medförstahandshyreskontrakt? Vi kräver att man skall tittapå den här saken och komma tillbaka med förslag.Vad gäller bostadsförmedlingarna finns inga för-slag från den bostadspolitiska utredningen. Jag harvarit med och pratat om det här. Det finns inga nyatag. , besök Stock-holms stads bostadsförmedling, och lyssna på vad desäger!Anf. 228 () replik:Fru talman! talar med utgångspunkti en utredning. Jag menar att vi skall avvakta en pro-position innan vi här i kammaren tar diskussionen omde här två frågorna gällande hyresrätten. Vi får säkertanledning att föra den diskussionen vidare.Vad gäller bostadsförmedlingarna finns en passusi utredningen som säger just det jag tog upp i mittanförande, att om kommunerna inte kommer att klaraav att ta sitt bostadssociala ansvar skall frågan lyftas,för att ge kommunerna en lagstödd möjlighet till bo-stadsanvisning. Jag tycker att vi kan avvakta även denfrågan. Det är den principen vi följer. Vi avvaktarpropositioner som vi vet är på gång, och sedan kan vidiskutera saken.Jag har litet svårt för att bara Stockholmsanpassaresonemanget. Detsamma borde ju gälla . Vi kan inte bara titta på vad som händer iStockholm, även om naturligtvis är ettsärfall, utan vi måste se till hela landet, till dem virepresenterar.Anf. 229 () replik:Fru talman! Problemen fokuseras naturligtvis tillde områden där bostadsköerna växer. Vi vet ju hursituationen är i många andra delar av landet - där haman inte de här problemen. Man måste naturligtvis tahänsyn till detta.Jag väntar fortfarande på att något skall hända. Jaghar väntat , men inget händer.Det kommer troligtvis inte att hända något framöverheller.Dessutom får nu tyvärr oseriösa bostadsförmedla-re, som lever på att folk inte kan söka bostad på ettjust och normalt sätt, fortsätta med sin verksamhetoch lura många, många fler. Skall vi behöva se repor-tage om det i tidningar och även fortsättningsvis fåbrev om den här saken?Anf. 230 () replik:Fru talman! Naturligtvis håller jag med vad gäller de oseriösa bostadsförmedlingarna,som skor sig på andras bekostnad. Men detär inte detta vi diskuterar här - det gäller motio-ner. Jag vill avvakta propositionen som kommer ochse innehållet i den och med utgångspunkt i den kansketa en diskussion om detta.Dessutom, : Det är inte bara iStockholm det finns köer. Det finns också på andraställen. Så det går inte att bara se till i diskussionen.Anf. 231 () replik:Fru talman! inledde sitt anförandemed att påpeka att de motioner som var fogade tillbetänkandet var att betrakta som skåpmat. Jag vet inteom det är beröm eller kritik, men i mitt skåp är matengod. Jag hoppas alltså att hon menade att det var bramotioner.I sitt anförande framhåller att maninte kan godkänna synpunkter på indi-viduella avtal. Nej, det var det jag också sade i mitthuvudanförande. Socialdemokraterna tillmäter inteden enskilde förtroendet att förhandla om sina egnaavtal. Man kan gå ut på marknaden och hyra bilar,kontorsutrustning och det ena och det andra. Då be-hövs inte någon mellanhand, utan det går bra att teck-na ett avtal efter det att man förhandlat fram hy-resvillkoren.Men just när det gäller bostäder kan inte individensätta sig och förhandla med en motpart, i detta fallhyresvärden. Det begriper inte jag. Jag har en heltannan människosyn. Jag tror faktiskt att folk kanförhandla för sig själva, om de önskar det. Men skullede önska biträde av något slag, skall de också ha rättatt kalla sådant. Detta gäller naturligtvis även förhyresvärdar.Sedan säger att när det gäller bo-stadsrätters pantvärde har man skrivit in treårsmöjlig-heten för juridiska personer. Det vet jag. Men varförkan inte samma regler gälla för den enskilde? Måstejag bilda aktiebolag bara för att få denna rätt? Jagtycker att det är självklart att den enskilde skall hasamma möjligheter i ett sådant övergångsskede sominträder när man behöver en pant.Anf. 232 () replik:Fru talman! Ja, , jag kallade det förskåpmat. Men jag sade gammal skåpmat, och den ärinte alltid så god.De exempel på valmöjligheter som upp belyser egentligen vad boendetbetyder i ett moderat sammanhang. Det betyder na-turligtvis också att om man har pengar i sin ficka ochkan köpa sig en valmöjlighet, så är det helt okej.Stig Grauers tog som exempel i sitt anförande kunde välja om man ville ha sommarstuga och enenklare lägenhet eller om man ville bo i en lyxlägen-het. Hur många kan göra detta val? Hur många kanvälja mellan ett sommarhus och en lyxlägenhet? Detär inte många.Nu i repliken jämförde boendet medbilar. Jag förstår inte sätt att se på bo-endet. För mig är det grundläggande i mitt liv att jaghar ett bra boende.Anf. 233 () replik:Fru talman! Det är riktigt, som sä-ger, att vi verkligen hyllar valfriheten. Vi gör det avdet enkla skälet att människorna efterfrågar mer val-frihet. Det är faktiskt så att människor vill ha möjlig-het att välja.Nu säger att det bara är de som harpengar som har möjlighet att välja. Jag nämnde intenågot om den enskildes ekonomi över huvud taget närjag presenterade vårt förslag. Det enkla skälet är attdet är den enskildes sak att avgöra vad vederbörandevill lägga sina pengar på - en enklare lägenhet och ettfritidsboende eller enbart en kanske dyrare och ex-klusivare lägenhet som har ett högre pris. Det är denenskilde som skall få lov att välja. Detta tycker jag ärså viktigt.Sedan tog jag upp att man kan hyra andra saker änt.ex. lägenheter och att det inte krävs något biträde föratt teckna sådana avtal. Jag tog exemplen med bilar,kontorsutrustning osv. Det vara bara exempel på attden enskilde då tilltros att teckna avtal utan biträde.Denna tilltro tycker jag att vederbörande skall ha ävennär det gäller bostadsavtal.Anf. 234 () replik:Herr talman! De som talar för är na-turligtvis en hel del i samhället. Men det finns juockså en hel del människor som varken har förmåganeller möjligheten att välja. Det är ju dem vi är till för.Vi skall skapa regler och lagar som skyddar dem, såatt de också har möjlighet till ett bra boende och entrygghet i sitt boende.Det är väldigt viktigt att det sker en reglering re-dan från början. Det är inte så, som sadei sitt anförande, att man i och med valfriheten attteckna ett individuellt hyreskontrakt är jämbördig. Jagförstår inte hur en hyresgäst någonsin skulle kunnavara jämbördig med en hyresvärd eller en fastighets-ägare när ett hyresavtal skall tecknas. Jag förutsätternämligen att fastighetsägaren eller hyresvärden ärprofessionell på just detta område. Och vilken hyres-gäst är det?Anf. 235 ():Fru talman! När det gäller gammal skåpmat, somLena tog upp i en kommentar, uppfattar jagdet litet annorlunda. Det måste väl ändå betyda accepterar det som den tidigare, borgerligaregeringen genomförde men som Socialdemokraternadå bestämt var emot, medan däremotvill göra återställarna. Jag antar att den gamlaskåpmaten bestod i ytterligare återställare. Anled-ningen till att den gamla skåpmaten är accepterad avSocialdemokraterna är ju att vi från Kristdemo-kraternas sida är överens om väldigt mycket av detsom har med hyresrättsfrågorna att göra. Därför skalljag inte direkt beröra dessa.Från sida tycker vi ändå attdet är angeläget att det finns förutsättningar för valfri-het mellan olika boendeformer, såsom hyresrätt, bo-stadsrätt och naturligtvis också äganderätt. Helt lo-giskt tycker vi också att kooperativ hyresrätt, som viprövat på försök under , nu bör bli perma-nent och likvärdig som alternativ för boende. Likasåbör möjligheten att äga sin lägenhet, som diskuterats iåratal, nu släppas fram på den svenska marknaden -det som vi brukar kalla för ägarlägenheter.Det är naturligtvis också eftersträvansvärt att olikaboendeformer och ägarförhållanden finns represente-rade i ett och samma bostadsområde. Det skapar bätt-re förutsättningar för en allsidig befolkningsstruktur.Kristdemokraterna har under hela sin tid här iriksdagen påtalat rimligheten i att stärka bostadsrättenoch att mer likställa den med egnahem. I detta betän-kande behandlas en motion från Kristdemokraternaliksom motioner även från andra partier, som justberör hur man på olika sätt kan stärka bostadsrätten.När det gäller att stärka bostadsrätten som boende-form har diskussioner och utredningar avlöst varandraunder senare år. Bostadsrättsvärderingskommitténkom med sitt förslag 1992. Fastighetsbeskattningsut-redningen sade sitt 1994. Till detta kan nu ocksåläggas den parlamentariska bostadspolitiska utred-ningen, som lämnade sina förslag . Dessutomhar utskottet upplysts om att Justitiedepartementetöverväger ett nytt utredningsuppdrag om en genom-gripande och allmän översyn av bostadsrättslagen.Med hänvisning till bl.a. pågående utredningaravstyrker utskottsmajoriteten samtliga motionsyrkan-den. Således avstyrks förslag somgäller förstärkning av bostadsrättens pantvärde, upp-rättande av ett allmänt bostadsregister och personligtlåneansvar för bostadsrättshavare - frågor som påolika sätt finns med i de utredningar som jag berört.Men, som redan har påtalat, finns detsäkert anledning att återkomma tilldessa frågor.Man avstyrker också återigen vårt förslag om attskapa möjligheter till ägarlägenheter.Fru talman! Vi kristdemokrater är öppna för frihetoch mångfald även på det bostadspolitiska området.Att behandla olika boendeformer likvärdigt och låtamänniskor själva fatta beslut om vilket boende sompassar dem bäst tycker vi är självklart. Detta skaparockså trygghet och trivsel. Det är sådana möjlighetervi vill hjälpa till att skapa med våra motioner, ävennär det gäller boendeområdet.Fru talman! Jag vill yrka bifall bara till en reser-vation. Självfallet står vi även bakom våra andra re-servationer. Men jag nöjer mig med att yrka bifall tillreservation nr 10.Anf. 236 ():Fru talman! Nej, det finns ingen gammal skåpmatkvar. Den är utbytt mot en alldeles ny maträtt, somjag inte tycker är särskilt smaklig till de största delar-na. Jag vill gärna ställa tillbaka delar av den gamlamaträtten och krydda resten med nya infallsvinklaroch litet utveckling när det gäller boendeplanerings-program och bostadsförmedlingsfrågor. Jag vill vävain detta i nya mönster och utveckla det som vi en gånghade, inte avveckla, som och hans gänggjorde under den borgerliga regeringstiden.Var det någonting ni lyckades med var det faktisktatt genomföra ett systemskifte i bostadspolitiken.Tyvärr har Socialdemokraterna inte upptäckt detännu, verkar det som.Anf. 237 ():Fru talman! Det var precis det jag sade. OweHellberg sade det själv. Det handlar om nytänkandeoch om att våga släppa det gamla som inte längre funktion som det kanske hade när det var nytt.Det gäller att våga, som sagt var, och börja skapanågonting nytt. Det var det den förra regeringen gjor-de. Det har Socialdemokraterna insett . Därföruttrycker man sig på detta sätt.Vänsterpartiet är i detta fall litet opportunistiskt,kanske för att locka med sig ett antal väljare fram-över. Vad vet jag? Man har ännu inte upptäckt attutveckling faktiskt handlar om att våga. Det kanibland kännas som om man tappar fotfästet en litenstund, men vågar man inte förlorar man kanske sigsjälv.Anf. 238 () replik:Fru talman! Nej, det är inte utveckling att se till attmarknadshyror och annat kommer allt närmare. Detblir nyproduktionshyror med orimliga nivåer för deallra flesta hyresgäster. Det är inget nytänkande. Detär ett avvecklande av en social bostadspolitik.Tyvärr har ni, , en annan syn på bo-staden och på de bostadssökande. Bostaden är ensocial rättighet för , och kommer så attvara . Den typen av utveckling vill vi intealls ha.Anf. 239 () replik:Fru talman! Vi är överens om det som har medmarknadshyror att göra. Det kan väl ändå inte varamig vänder sig till när han talar ommarknadshyror. Jag har inte pratat om marknadshyror.Jag är i princip för bruksvärdeshyror, även om detinom den ramen kan finnas faktorer som vi kanskebör vikta litet annorlunda, t.ex. lägesfaktorn. Det är juen sådan utveckling på gång. Det var missriktat.Frihet och sociala rättigheter nämndes. Det ärprecis det vi menar när vi säger att det skall finnas enfrihet för människor att välja. De kan t.ex. välja ko-operativ hyresrätt, som vi ju prövar, eller kanskeockså ägarlägenheter. Människor klarar faktiskt attsjälva hemma vid köksbordet resonera sig fram tillvad som passar dem bäst. Det är den mångfalden ochden friheten vi efterlyser. Det handlar om att våganågot för framtiden och om en utveckling som kanskekänns påfrestande. Det har vi märkt. Så var det för s.Men dit har än så länge inte kommit.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner1996/97:82 Ändrade regler för anmälan av företags-förvärv enligt konkurrenslagen1996/97:106 Ändringar i lagen om rättegången i ar-betstvister1996/97:109 Lokala styrelser med elevmajoritet1996/97:131 Prövningstillstånd i hovrätten13 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 4 mars1996/97:217 av () till kom-munikationsministernCitytunnel i Malmöden 5 mars1996/97:218 av () till socialministernVåld mot kvinnor1996/97:219 av () till statsrådetYlva JohanssonGrundskolans timplanInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 11 mars.14 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 5 mars1996/97:343 av () till utri-kesministernEU-parlamentets befogenheter1996/97:344 av () till statsrådetYlva JohanssonSkolans förståelse för barn med hjärnskadaFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 11 mars.15 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att följande skriftliga svar på frågor in-kommitden 5 mars1996/97:319 av () till socialministernNy receptblankett1996/97:321 av () till miljöministernFörbränning av trädgårdsavfall1996/97:322 av () till kommunika-tionsministernLotsutkiken i Lysekil1996/97:323 av () till statsrådetPierre SchoriVärldsbanken och miljön1996/97:324 av () till miljöministernOljeutsläpp1996/97:325 av () till kommunika-tionsministernPostens ansvar i storstaden1996/97:328 av () till arbets-marknadsministernÖvertidsuttag1996/97:329 av () till kommunika-tionsministernSjöbefälsutbildning1996/97:330 av () till inrikesminis-ternSmåhusskadenämnden1996/97:331 av () till utbild-ningsministernFakultetsanslagen vid universitet1996/97:332 av () till för-svarsministernUran som ballast1996/97:335 av () till socialminis-ternElöverkänslighet1996/97:336 av () till statsrådetPierre SchoriStödet till Östeuropa1996/97:337 av () tillstatsministernExperiment på levande fosterSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 11 mars.16 § Kammaren åtskildes kl. 22.01.Förhandlingarna leddesav tredje vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 4 § anf. 31 (delvis),av talmannen därefter t.o.m. anf. 84 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. voteringen ,av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 6 § anf. 145(delvis),av förste vice talmannen därefter till ajournerigen ,av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 9 § anf. 216(delvis) ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.