prot · GL096 · 1997-09-25 00:00:00 — Det är ingenting som hindrar dem, utan tvärt-om uppmuntras de att fundera kring den enskildepatienten och hur man kan använda resurserna påbästa sätt, så att helheten blir att man minskar lidandeoch förkortar väntetider och ser till att det blir kortastmöjliga sjukskrivningsperiod. Det är inte svårt omviljan finns. Jag menar att möjligheterna finns lokalt.Jag tror att det är utvärderingarna av som hänvisar till, och de är intealldeles entydiga. Det hänger ihop med en mängdandra faktorer i samhällsutvecklingen. Det gör att detär svårt att säga att detta skulle vara lösningen på allabekymmer.Som jag nämnde, ser jag en del nackdelar, nämli-gen att det kan bli delvis felaktig inriktning om dettaalltid skall komma främst och om det är de här peng-arna som skall betala för människor som man trorsnabbt kan komma tillbaka till yrkesverksamhet. Hurgår det för de kroniskt sjuka? Hur går det för demsom är döende och behöver palliativ vård? Hur gårdet för dem som behöver andra insatser? Hur går detför de gamla som inte är sjukskrivna och som behöverkvalificerad vård och omsorg?Världskulturhus i . 50 (m):Herr talman! Jag har en fråga till kulturministern.Enligt budgetpropositionen skall ett kansli och ettvärldskulturhus för forum för världskultur inrättas.Det är tydligen i som skallfå hysa den kultur som inte har någon annan hemvist.Litet teater skall dock få samsas där, om den rim-mar med den tväretniska och tvärkulturella målsätt-ningen i världskulturbegreppet.Hur skall det här kalaset betalas? Regeringen tän-ker sig tydligen att det är som skallskjuta till ett antal miljoner för att finansiera detta.Jag vill då fråga kulturministern: skallStockholms skattebetalare belastas särskilt för ettalltigenom statligt påhitt och ansvar?Anf. 51 Kulturminister ():Herr talman! Det viktiga med förslaget om ettvärldskulturhus i handlar om att öppna detsvenska kulturlivet för de kulturer som inte harnågra naturliga arenor och som de befintliga institu-tionerna än så länge inte har klarat att ta emot.Konkret innebär det att , som i daghar som huvudman, i högre grad än tidi-gare kommer att arbeta i mångkulturell riktning. Detinnebär att staten betalar 3 ½ . Ienlighet med ett avtal som träffades med Stockholmskommun skall kommunenbidra med några miljoner i detta projekt. Det kanmöjligen tillkomma också andra finansiärer. Upp-ställningen är mycket god.Huset kommer naturligtvis att vara en nationellangelägenhet. kommer det naturligtvis ipraktiken att i hög grad tillföra kulturlivnågot nytt, vilket gör att uppställningen från också har varit god.Anf. 52 (m):Herr talman! Det man kan undra litet över, efter-som detta huvudsakligen är ett nationellt påfund, äratt staten kanske borde ta ett huvudansvar för verk-samheten även rent ekonomiskt.En annan fråga som inställer sig är väl om manverkligen behöver ta i anspråk. Teaternbehövs för sin ordinarie teaterverksamhet och kanskeinte så mycket för den här typen av verksamhet.Det är en vacker och fin byggnad dessutom, somväl i någon mån kommer att behöva byggas om för attinrätta detta kansli och ge plats för vad man nu avseratt visa där. Det är väl fortfarande litet oklart vad somskall rymmas i huset.Jag för min del menar att det kanske finns lämpli-gare byggnader för den här verksamheten. Dessutomskulle kanske inte skattebetalare behövadrabbas av detta, även om det är små pengar i detstora hela. Men vi har så många andra angelägnautgifter i att dra försorg om.Anf. 53 Kulturminister ():Herr talman! Jag vet inte hur jag skall tolka Hen-rik S Järrel. Upplever han att den vackra och finabyggnad som utgör på något vis skulleskändas av att det mångkulturella uppdraget förtydli-gas? Jag tycker att det låter mycket provocerande.Vad gäller statens ansvar skall det årliga anslagetvia och de nya medel som vi satsar uppgåtill 11-11,. Den kommunala delenskulle kunna handla om , ochdärutöver kan det tillkomma ytterligare finansiärer.Jag tycker att det är en mycket rimlig fördelning. Dethar blivit allt vanligare, även när det gäller nationellaåtaganden, att regionen ställer upp och bidrar.Anf. 54 (m):Herr talman! Jag har ingen annan kommentar attgöra än att jag anser att teatern är inrättad för teater-ändamål och inte för några andra, museala ändamål.Den behöver väl få fylla sin funktion som teaterlokal.Den är uppförd för det.Skall man följa kulturministerns resonemangskulle en del andra kulturbyggnader, teaterbyggnaderoch annat, Operan och eller vad det nu kanvara, få hysa en rad andra verksamheter än de som harmed byggnadens ursprungliga syften att göra.Anf. 55 Kulturminister ():Herr talman! Jag är förvånad över att tar upp den här frågan när han uppenbarligeninte har läst vad som står i propositionen. Väldigtmycket av uppdraget till världskulturhuset handlardefinitivt icke om museala frågor. Det handlar om justteater.StudiestödetAnf. 56 MARIANNESAMUELSSON (mp):Herr talman! Jag har en fråga till utbildningsminis-tern.Utbildningsministern sade tidigare att det studi-estöd som vi har i är unikt och ger alla möj-lighet att studera. Det låter ganska bra. har detvisat sig vara mycket svårt att få ut studiestödet, pågrund av att inte hinnermed att behandla de ärenden som ligger på dess bord.Det gör att många som har börjat studera, kanske efterflera års arbetslöshet, nu står inför frågan om de kanfullfölja sina studier eller hur de skall klara sin eko-nomi när de fortfarande inte kan få ut studiestödet.Jag vill veta av utbildningsministern hur man tänkeråtgärda detta problem.Anf. 57 Utbildningsminister ():Herr talman! Det är alldeles riktigt att det harblivit vissa förseningar på CSN. Jag vill dock förstsäga att CSN:s personal har gjort och gör ett fantas-tiskt arbete med tanke på den starkt ökade volymen avansökningar som man har fått.I själva verket har de allra flesta som har skickatin sina ansökningar fått sina pengar inom ramenför de tre veckors handläggningstid som är normen.Men det finns problem för andra. samman-hänger de problemen med att man inte har fört in sinauppgifter korrekt liksom naturligtvis också med be-lastningen på CSN.Vi gav ett extra tillskott till CSN på 25 miljonerinnevarande år, och samma sak sker . Vi följermycket uppmärksamt CSN:s resursbehov. Om den härvolymen ökar också fortsättningsvis måste vi självfal-let ta en diskussion om de resurser som står till CSN:sförfogande.Anf. 58 MARIANNESAMUELSSON (mp):Herr talman! Det bör i så fall vara . Mankan inte öka antalet utbildningsplatser och sedan troatt CSN klarar detta utan extra resurser.Det är något förvånande och upprörande när manfår höra att människor som börjat studera efter fleraårs arbetslöshet, och som liksom många andra leverunder ekonomisk stress eftersom de inte har någotsparat kapital, får svaret: Du får inte dina pengarännu, för du har fyllt i din blankett litet fel. Det kan-ske inte är så enkelt när man inte har studerat pålänge. Man går till socialen och frågar om man kan fåpengar där. Då säger de: Så länge du studerar kan duinte få pengar här, då måste du avsluta dina studier.Det här är signaler som är mycket oroande närman tänker på det kunskapslyft som regeringen harsatsat på för att göra det möjligt för människor attkomma tillbaka till en arbetsmarknad och få en ut-bildning som man kanske har längtatefter att få.Anf. 59 Utbildningsminister ():Herr talman! De fall som nubeskriver är verkligen undantag. Det är klart att intenågon myndighet kan hantera ansökningar utan attsaker och ting är rätt ifyllda.CSN:s personal gör ett mycket fint servicejobb.Bara på ett enda kontor hos CSN, som jag besöktehäromdagen, får man över 1 000 samtal om dagen.Många av de samtalen går ut på att man talar om förpersoner som söker hur de skall fylla i sina blanketter,om de inte riktigt förstår det. I det här fallet har detvarit särskilt viktigt med korrekta uppgifter om dag-penning från a-kassa för att korrekt stöd skall betalasut.Det är klart att det måste fungera, och det fungerarockså i de allra flesta fall. Men självklart finns detpersoner som kan ha råkat i kläm. Vi skall naturligtvisgöra vad vi kan för att se till att det inte upprepas.Men det är inte rätt som sägeratt inget tillskott har getts. Som jag sade har CSNfått extra för att kunna möta denhär anstormningen.Anf. 60 MARIANNESAMUELSSON (mp):Herr talman! Uppenbarligen har det inte räckt. Deexempel jag tog är mycket alarmerande utifrån indi-vidnivå. Men det finns också de som har studerat iflera år som fortfarande inte har fått sina pengar. Deklarar sig tack vare att de lyckades få ett sommarjobboch har kunnat spara pengar. Men vi är faktiskt snartinne , och man har fortfarande inte klarat avanstormningen på CSN.Anf. 61 ():Herr talman! Det är en mycket angelägen frågasom tar upp. Även om vi vet attCSN:s tjänstemän gör sitt allra bästa och att det är enoerhört stark anstormning på CSN, är den praktiskaverkligheten både för de vuxna som berörs och för deungdomar som berörs oerhört allvarlig. Det är männi-skor som normalt inte har någon ekonomisk buffertöver huvud taget. Man har i flera fall haft två må-nadshyror att betala utan att få ut några studiemedel.Jag vädjar till utbildningsministern att tillsammansmed CSN diskutera hur man skall kunnaha en så flexibel organisation att man klarar av detoppar som inträffar från tid till annan. Det är ickerimligt att ha de här väntetiderna.Anf. 62 Utbildningsminister ():Herr talman! Som jag sade, uppstår vänteti-derna i de allra flesta fall genom att individerna an-tingen söker för sent eller fyller i sina blanketter fel-aktigt. Det är beklagligt att så sker, på grund av är ovan osv., men det är trots allt på det sättet.Ingen myndighet i världen, hur stor den än är, kanmöta de problemen.Vi skall självfallet, som säger, gö-ra allt vad vi kan för att se till att det här fungerar.Med tanke på den enorma mängden sökande - vilketju är glädjande - anser jag att det har fungerat bra,men det kan självfallet fungera bättre. Vi skall ocksåfölja resurssituationen och naturligtvis se till att CSNfår de resurser som absolut krävs för att man skallkunna klara av uppgifterna.AlkoholkonsumtionenAnf. 63 SKÅNBERG (kd):Herr talman! Jag har en fråga till socialministern.Sverige har anslutit sig till WHO:s mål om attminska den totala alkoholkonsumtionen med 25 %mellan åren 1980 och 2000. är det kvar, ochjag skulle vilja veta om socialministern har en över-blick över hur det har gått att minska konsumtionenoch vad man i så fall gör för att nå målet.Anf. 64 Socialminister ():Herr talman! Det finns anledning att vara bekym-rad, därför att vi kan se en ökning av konsumtionen iungdomsgrupperna. Bland ungdomar finns det ocksåen ny inställning till droger över huvud taget. Därförhar vi intensifierat vårt arbete.Jag har själv satt mig som ordförande i den natio-nella ledningsgrupp som arbetar med de här frågorna,där alla inblandade myndigheter är representerade. Vikommer att sätta i gång en rad projekt, och vi haren del pengar till vårt förfogande. Vi har enbranschsamarbetskommitté, som visserligen är kon-troversiell men som jag tror kommer att kunna göraviktiga insatser, bl.a. för att argumentera mot svart-sprit, smuggling, hembränning och annat. Vi måstesärskilt se till att via skolorna komma ut med mycketbättre information och påverkan.Vi måste alltså föra den här kampen på många oli-ka håll. Vi har också god hjälp av de nationella målsom har varit med om att ta fram.De måste sedan omsättas i regionala och lokala hand-lingsplaner för att vi skall komma till rätta med alko-holmissbruket.Anf. 65 SKÅNBERG (kd):Herr talman! Om jag är rätt underrättad, gav i princip upp 1995 och menade att manbara kunde behålla konsumtionsnivån och inte minskaden ytterligare. Enligt de uppgifter jag har haft till-gång till har och redan nått den 25-procentiga minskningen, medan vi här i barahar nått en 6-procentig minskning. är det fråganom vi över huvud taget kan minska konsumtionen. IDanmark ökar den.Är detta någonting som föranleder kraftfulla åt-gärder för att vi skall nå en minskning , omdet nu är som vi har nått?Anf. 66 Socialminister ():Herr talman! Det är nog inte realistiskt att tro attvi når målet om en 25-procentig minskning. Jag in-stämmer i bedömning att vi måstegöra vad vi kan. Målet måste naturligtvis vara att setill att konsumtionen ständigt minskar, men vi kan inteha det som ledstjärna - till slut kommer man att fnysaockså åt ett sådant mål.Det handlar om vilken nivå som sänkningen skerfrån. Även om man brukar säga att vi har en mycketrestriktiv hållning, visar det sig också att en mätningav antalet 15-åringar som berusar sig gertill resultat att vi ligger lägst i . I de länder somTuve Skånberg nämnde ligger man mycket högre ochhar mycket större problem.Vi måste jobba med de traditionella verktygen,som handlar om att begränsa tillgängligheten, att haett högt pris, osv., men vi måste också vidta åtgärderpå en rad andra områden och delvis nya områden. Vimåste argumentera så att vi når fram till unga männi-skor i fråga om riskerna med ett alkoholmissbruk.Därför får vi nog hjälpas åt, också i alla partier, för attse till att vi närmar oss och gör verklighet av målet.Anf. 67 TREDJE VICE TALMANNEN:Därmed är dagens frågestund slut. Jag tackar stats-råden för deras medverkan.7 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1997/98:3 Tilläggsöverenskommelse till konventio-nen om social trygghet mellan och Turkiet8 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 25 september1997/98:7 av () till justitieminis-ternDemonstrationsfrihet inom EUInterpellationen redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll onsdagen den 1 oktober.9 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 23 september1997/98:19 av Per () till inrikesministernBostadsmarknadenden 24 september1997/98:20 av () till statsrådetYlva JohanssonErsättningen för deltagare i kunskapslyftet1997/98:21 av () till statsrådet av studieskulder1997/98:22 av () till ar-betsmarknadsministernFöretagshälsovården1997/98:23 av () till försvarsminis-ternUnderhållet av viss försvarsmaterielden 25 september1997/98:24 av () till kulturministernGöteborgs Stadsteater1997/98:25 av () till statsmi-nisternOffentliggörande av nya förslagFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll onsdagen den 1 oktober.10 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att följande skriftliga svar på frågor in-kommitden 23 september1996/97:839 av Per () till inrikesministernDemokrati och delning av kommunerden 24 september1996/97:832 av () tillarbetsmarknadsministernÖkad möjlighet till insyn i AMS1996/97:823 av () till miljöministernSamråd om slutförvar av utbränt kärnbränsleden 24 september1997/98:2 av () till socialministernDrogmissbruk1997/98:3 av () till statsrådet /98:4 av () till justitieministernDrogmissbruk1997/98:5 av () till statsrådet fristående gymnasieskolorna1997/98:6 av () till miljöministernVetorätt mot plats för slutförvar av kärnavfall1997/98:7 av () till statsministernBensinskatten1997/98:10 av () till utbild-ningsministernLärarhögskolan i 25 september1997/98:11 av () till justitieministernLagstiftning mot könshandelSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll onsdagen den 1 oktober.11 § Kammaren åtskildes kl. 15.04.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början till ajourne-ringen ochav tredje vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.