prot · GL0929 · 1997-11-18 00:00:00 — Men låt migsäga att anledningen till att jag tog exemplet medmonstertjuren var just att det är ett exempel som ärförfärande, men som inte har ett dugg med genteknikatt göra. Däremot illustrerar det att det finns en gen-väg via gentekniken. Monstertjuren skulle nämligenkunna tas fram med hjälp av genteknik, och det skulleinte ta så som det gör att med traditio-nella metoder avla fram vissa sorter - på ont och pågott. Och det är detta som är det viktiga: att veta vadsom är ont och vad som är gott. Man skall inte slängaut barnet med badvattnet och inte låta bli att accepteradet goda av rädsla för det onda.Avslutningsvis vill jag för protokollets skull un-derstryka en sak. För att det skall bli möjligt att paten-tera enskilda växtsorter måste vi ändra vår patent-lagstiftning. Direktivet ger inget som helst underlagför att ändra vår patentlagstiftning. Tvärtom precise-rar det gränserna för vad som är patenterbart enligtden lagstiftning som vi har.Anf. 29 ():Fru talman! Om vi tittar på vad som genmanipule-ras ser vi att detta väldigt sällan sker utifrån enegenskap. Man har trott att man mycket snabbt skullekunna göra monstertjurar etc., men det har visat sigatt om man försöker genmanipulera mer än en genoch en egenskap hamnar man i väldigt stora svårighe-ter. Man kan inte göra det. Det finns enormt mycketgenmaterial som plötsligt blir aktivt och som man intehar kunnat förutse. Detta innebär att de sorter som tasfram är manipulerade på en enda egenskap. Denegenskap man har valt är resistens mot bekämpnings-medel.Man kommer alltså inte dit man har trott eftersomtekniken är oerhört svår, och biologin mycket svårareän man har tänkt sig. De fantastiska framsteg somministern förespeglar ligger nog mycket långt fram itiden. Det handlar om att man kommer att kunna tapatent på växter som har förändrats i en egenskap.Den egenskap man har valt är t.ex. resistensmot bekämpningsmedel, eller amylopektin t.ex. ipotatis. Det gäller en gen. Det andra kommer att liggamycket långt fram . Jag är inte så säker påatt det ens kommer att ske. Den vanliga metoden ärnämligen så mycket enklare och så mycket effektiva-re. Det är mycket lättare att ta fram monstertjurargenom att låta dem sköta det hela själva än att göradet på genteknisk väg. Jag undrar om det ens skullevara möjligt att göra det på genteknisk väg eftersomdet är en sådan enorm mängd gener som måste änd-ras. Därom kan vi tvista.Tyvärr har redan genom en lagändringöppnat för möjligheten att ta patent på liv. Men vi fårhoppas att vi kan enas om att detta inte skall genom-föras i . I en lag finns nämligen en skrivningsom man kan tolka på ett sådant sätt att man har öpp-nat för den förändring som kommer att komma i ochmed EU-direktivet. Jag hoppas att jag har fel.Från sida anser vi att skallha en mycket restriktiv inställning till patent.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1997/98:28 om Cent-rala studiestödsnämndenAnf. 30 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att förbättra den viktigafunktionen för ekonomisk rådgivning till studenten.Ulf undrar också över vilka åtgärder jagavser att vidta för att underlätta Centrala studiestöds-nämndens myndighetsfunktion.Centrala , , är ansvarigför administration av studiestöd. CSN klarar normaltsett med marginal de uppställda målen om högst treveckors handläggningstid och svarsfrekvens vidtelefonanrop. har emellertid pres-sen på CSN ökat kraftigt till följd av införandet av detsärskilda utbildningsbidraget och ökningen av antaletstuderande vid eftergymnasiala utbildningar. De nyagrupper som söker studiestöd i och med kunskapslyf-tet är i stort behov av personlig råd-givning, och antalet telefonsamtal till och besök hosCSN ökar kraftigt. Sammantaget uppgår antalet per-soner som erhåller studiestöd till 800 000och antalet låntagare till 1,2 miljoner. Personalen påCSN har trots - och det vill jag understryka - myckethårt arbete inte klarat de uppställda målen i alla delar.Regeringen planerar som tidigare meddelats enstudiestödsreform 2000. Denkommer att innebära förenklingar i studiestödssyste-met som leder till att CSN får lättare att informerastudenterna om de möjligheter som finns.Att lägga över CSN:s funktion på en bank är inteaktuellt. För bankerna ligger begränsningen i utlå-ningen i risken att inte få tillbaka pengarna. Ett studi-estödssystem som skulle administreras av en banksamtidigt som lånen garanteras av staten skulle knap-past vara förmånligt för någon annan än banken.CSN ser nu över sina rutiner och arbetsmetoderför att kunna ge bättre service till studenterna underkommande år. CSN satsar t.ex. stora resurser på tek-nikutveckling för att på detta sätt lösgöra personalenför att kunna arbeta med rådgivning till studenterna.Det finns dock uppenbarligen all anledning att se överCSN:s administration. Regeringen kommer att tillkal-la en särskild utredare för denna uppgift. Utifråndenna analys har vi, tillsammans med CSN, alla möj-ligheter att skapa goda förutsättningar för att ge stu-denterna så god rådgivning och service som möjligt.Anf. 31 ():Fru talman! Tack för svaret! Jag tycker faktiskt attutbildningsministern bagatelliserar de problem somtiotusentals studenter har haft i sinarelationer till Centrala studiestödsnämnden.Jag tycker att utbildningsministern skjuter föränd-ringar och i stället hänvisar till ytterliga-re nya utredningar som om detta skulle lösa någraproblem. Jag tror att det här är i särklassmest välutredda fråga, alla kategorier.Jag satt själv med i den förra studiestödsutred-ningen. Det fanns nog goda skäl att i stort sett integöra någonting av några av dess resultat. Men feletligger faktiskt i själva studiestödssystemet, inte hoshandläggare eller i rutinerna på CSN.Faktum är att jag tror att vi lever i en värld därstudiemedelssystemet tror att alla studenter är lika,alla studenter har samma behov, alla har sammalivsstil, alla har lika stor eller lika liten chans att arbe-ta bredvid sina studier. Och alla finner sig också i attinte ens ha någon att diskutera detta med på ett seriöstsätt. Man förväntas kryssa i ett maxbelopp i en ruta.Det är ett system som dessutom seriöst och allvarligtmissgynnar eget arbete och uttryckligen - det vet allastudenter - uppmuntrar till svartjobb. Faktum är att ettlån på till möbler i en vanlig bank behand-las på ett seriösare, värdigare och långsiktigare sätt ändessa livsinvesteringar på flera hundratusen kronor.Det är den kanske enskilt viktigaste och största inves-tering en ung människa kan göra, möjligen villanundantagen.Jag tycker att statens uppgift borde vara att garan-tera lån till alla enligt rimliga och rättvisa regler.Däremot är rådgivning, planering av ekonomin, hurmycket man kan låna om man skall kunna betala till-baka sina lån och alla centrala och väsentliga resone-mang av den typen uppgifter som kräver en seriösarehantering än den som CSN kan erbjuda. Dettakan andra klara av bättre. Jag tycker inte att utbild-ningsministern kommer undan problemet genom attbara hänvisa till ännu en ny utredning.Anf. 32 ():Fru talman! Låt mig börja med att säga att jagtycker att personalen på gör ett bra jobb utifrånde förutsättningar som vi, riksdag och regering, hargett dem. Man skall inte glömma bort att vi har ökatvolymen studerande . Det är klart att det hareffekter på verksamheten.Sedan tycker jag att CSN kanske har valt metoderför att klara sitt jobb på ett felaktigt sätt. De har t.ex.stängt av telefonledningen för att handläggarna skallfå tid att jobba med de olika besluten. Telefonen är juändå det sätt som de flesta studenter och de flestaföräldrapar som hjälper sina ungdomar att sitta i tele-fonkö till CSN måste använda eftersom CSN ligger sålångt norrut.Jag vet att belastningen på personalen på harvarit enorm både i och i . Jag bor i mittemot dem i och kan se att det är öppet dygnetrunt på kontoret. De arbetar hur mycket som helst,vilket har haft till effekt att man nu granskar arbets-miljön, och den är otillfredsställande. Personalen ärutbränd - de säger upp sig. Det gör ju problemet ännuvärre.Jag har två frågor till ministern. Vet egentligeninte ministern tillräckligt mycket nu för att akut sättain extra resurser, utöver de 22 miljoner som vi redanhar beslutat om i extrabudgeten, för att de t.ex. skallkunna hålla en telefonlinje öppen för studenterna ochge den service som krävs. Det var den ena frågan.Den andra frågan rör den utredning som utbild-ningsministern nu aviserar. Vilket tidsplan har den?Hur ser direktiven ut? Jag menar att en sådan utred-ning bör vara ganska långsiktig och ta upp sådanasaker som hur ett kvalitetssäkringssystem för en sådanhär myndighet ser ut och hur ett utvärderingssystemskall se ut. Finns det alternativ som kan hjälpa till attavlasta CSN? Det kan t.ex. handla om att en bankeller någon annan kan vara med i administrationenefter det att beslut är fattade.Anf. 33 Utbildningsminister ():Fru talman! För det första vill jag instämma iMargitta beröm av CSN:s personal. De görett fantastiskt jobb och sliter väldigt hårt.Likväl är det stora problem. Det framgick ocksåav mitt svar. Det är självklart att jag beklagar de stu-derande, vuxenstuderande såväl som studenter, somfår vänta på besked osv. Så skall vi inte ha det.Därför måste vi göra någonting åt detta. Det är därförsom den här översynen skall göras. Den skall göras påkort tid. Direktiven kommer att antas av regeringeninom kort, och det kommer då att framgå vilka de är.Det är alltså inte någon långrotande utredning.Syftet med det är just att bl.a. få fram om, och i såfall i vilken omfattning, ytterligare resurser krävs tillCSN. Som påpekades har CSN fått ett extra tillskottberoende på just den stora anstormningen.Vad beträffar synpunkter på att av-veckla CSN kan man bara ha den uppfattningen omman vill avveckla studiemedelssystemet. Det är jusjälva syftet med både denna interpellation och denmotion som har väckt här i . Attstudiemedelssystemet skulle avvecklas innebär ju fördet första - och det är grundläggande - att alla stude-rande här i landet då förlorar den trygghetsgarantisom det nuvarande studiemedelssystemet innehåller,nämligen att man inte skall behöva betala tillbaka merän av sin bruttoinkomst och att i den händelse inte har betalat tillbaka hela studielånet vid pen-sioneringen avskrivs det. Det är en betydande trygg-het i det här systemet som är avsedd att undanröja denoro som en del studerande har för att påta sig en skuldför sina studier. Med förslag skulle denförsvinna helt och hållet. I stället skulle bankerna få taöver detta.Det framgår ju också med all önskvärd tydlighetatt det skulle vara en affärsidé för bankerna. Banker-nas intresse att ge lån är betydande. Det är ju det manbl.a. tjänar pengar på. Men det som håller emot att geför stora lån är ju att man kan stå med en låntagaresom inte kan betala. I det av skisseradesystemet skulle staten stå för den risken. Bankernaskulle inte ha någon som helst restriktion i sin lån-givning. Det är ett system där studenterna får stå förkostnaderna - inga mera subventioner - staten får ståför risken och bankerna får stå för vinsten. Det är inteett system som jag tycker är särskild fördelaktigt föralla studerande här i landet.Ett sådant system blir ju snarare mer tidsödandeoch innebär en större risk för förseningar än det nuva-rande. Jag tror att det är ganska många bankkunder idet här landet som inte riktigt håller med om att detbara är att gå in på en bank och hämta ut sitt lån. Detär ganska många procedurer som måste av föratt en sådan operation skall kunna genomföras, sär-skilt om det skall vara en obligatorisk rådgivninginnan man över huvud taget kan komma i fråga för attfå ett studielån, som tycks tänka sig.Jag skulle råda att studera vad som harhänt i . Där hade man ett sådant system, menman kunde inte behålla det eftersom det blev för in-vecklat. Det krävdes för mycket regleringar för attreglera bankernas verksamhet. Då är det bättre att haett statligt administrerat system. Vi skall självfallet setill att det inte skall bli så långa köer som vi har haftunder den här hösten.Anf. 34 ():Fru talman! Bara den som vill tilldela staten när-mast sovjetiska proportioner kan ju missuppfattanågonting så fundamentalt som utbildningsministern.Att avveckla CSN är inte detsamma som att avvecklastudiemedel och studielånesystem. Jag förutsätter attutbildningsministern missförstår mig avsiktligt.Vad det handlar om är att det är en sak att ägna sigåt den ganska centrala myndighetsutövande uppgiftenatt garantera att människor oavsett egen inkomst skallkunna få låna pengar till seriös utbildning. Men det ären helt annan sak att staten inte måste stå för allt dettasjälv, framför allt inte i ett system som fungerar alltsämre och detta på ganska rimliga och naturliga grun-der. Studenterna kräver att tas på större allvar.De är fler än någonsin förut. De har större och mervarierande önskemål än förut. Då fungerar inte denenhetsmodell av CSN-typ som utbildningsministernvurmar för så mycket.Den som vill se problemen i sin nakenhet behöverinte gå långt. Man kan gå till närmsta universitet ochprata med en student för att upptäcka dem. Skuldbör-dan i dagens utbildningssystem är helt orimlig på långsikt. Avskrivningarna är helt absurda för staten, ochför den enskilde signalerar de bara att lån inte är nå-gonting som betalas tillbaka.Det finns en skuldrädsla som felaktigt ger en delstudenter intrycket att man inte vågar låna pengar tillnågot så osäkert som utbildning. Vi har en spekula-tionsvåg som ger helt andra studenter det falska in-trycket att lån kan man ta utan tänka på konsekven-serna. har det skett ständiga förändringar idet studiemedelssystem som inte längre fungerar. Tilldetta kommer en social snedrekrytering som utbild-ningsminister efter utbildningsminister har sagt sigvilja lösa med exakt de recept som har skapat dagensproblem. Man måste vara närmast politiskt blind omman inte upptäcker att detta inte fungerar.Jag tror helt enkelt på en större variationsrikedom,inte rättsosäkerhet, när det gäller frågan om hur mangenomför lånen. Det skall vara en stor och väsentligsak att diskutera sin ekonomi och ett lån på . Det skall vara en viktig sak, ochdet skall få ta eller t.o.m. någon halv-timme att diskutera vilka konsekvenser detta får,vilken livsinkomst man rimligen kan förvänta sig ochhur mycket pengar man är beredd att låna ochdärmed betala tillbaka i morgon.Detta är inte beslut som fattar bättre änalla rikets studenter. De vill vara med och fatta debesluten om de skall stå för konsekvenserna efteråt.Anf. 35 ():Fru talman! Utbildningsministern kanske vill varasnäll och redogöra för tidsplanen för den tilltänktautredningen. Han kanske också kan säga något omdirektiven och om de, i enlighet med min uppfattning,är tillräckligt långsiktiga. Han kanske även kan svarapå frågan om man nu inte akut skall gå in och pånågot sätt ge CSN vidare stöd för att t.ex. hålla tele-fonlinjen till allmänheten öppen.När det gäller att släppa in andra aktörer i syste-met vill jag för säkerhets skull betona att jag inte ärinne på att avskaffa CSN. Men jag kan ändå se ettutrymme för andra aktörer när det gäller att hanterautbetalningsförfarandet. Det ligger inga vinster i dettaför t.ex. banker. Men banker kan ju ändå resonera påså sätt att man får framtida kundkontakter och därvidäven kan ta ut en avgift. Jag menar att konkurrensenskulle kunna leda till en utveckling av servicen gen-temot studenterna. Jag menar också att ett sådant härdirektiv även skulle kunna nudda vid en sådan tanke-gång.Anf. 36 Utbildningsminister ():Fru talman! Beträffande direktiven måste jag beatt få återkomma i samband med att regeringen fattarsitt beslut. Jag vill inte föregripa regeringens beslut.Tidsplanen kommer att vara kort. Jag kan inte i dagsäga exakt när, men jag räknar med att utredningenskall vara klar det första halvåret 1998.Om CSN akut behöver ett engångsbelopp för attklara sin verksamhet kommer vi naturligtvis att lyssnapositivt på detta. Det är ju nödvändigt att verksamhe-ten fungerar på ett så bra sätt som möjligt.Låt mig återvända till frågan om bankerna. Det ärändå väldigt intressant. Det framgår med all önskvärdtydlighet att tänker sig en avvecklingav studiemedelssystemet. Det skall inte längre varamöjligt att ansöka om studiemedel på det sätt somman nu gör. I stället skall man gå till en bank, ochsedan skall banken ha en diskussion om hur mycketpengar man kan tänkas behöva.Det är precis som det sägs i ett annat sammanhangi en motion, att det handlar om banker som vill skaffasig framtida kunder. Det är klart att de vill skaffa sigframtida kunder, särskilt om staten står för risken.Man måste väl ändå ha någon bild av den affärsmäs-siga drivkraften hos bankerna. Om man kan låna utoch staten står för risken är det mycket sannolikt gärna vill att studenten tar tämligen stora lån.Sedan har man andra lån där banken själv står förrisken, som då kan bli mindre.Det är alltså inte något bra system ur studenternassynvinkel. Det är heller inte bra för de studerande,vare sig de är unga eller något äldre, att man avskriverhela trygghetsgarantin i det nuvarande studiemedels-systemet. Det här betyder ju kort och gott att man intelängre kan få en garanti för att man inte behöver beta-la tillbaka av sin bruttoinkomst. Likaså försvinner avskrivningen vid pen-sionsåldern. Ett sådant system blir ju oerhört mycketmer oförmånligt för de studerande, alldeles oavsettom det är en bank eller en statlig myndighet somadministrerar systemet.Dessutom framgår det att man tänker sig en ännuhårdare studietakt än den nuvarande. Jag tyckte sna-rast att det var ett problem att den studiesociala ut-redningen räknade med en viss ökning av studietak-ten. Men det är tydligen ingenting mot vad som skullefölja om vi nu skulle gå in för idén att överlåta dettatill bankerna.Det är bara kort och gott att konstatera att det in-nebär att man övergår till ett lånesystem som i grun-den baseras på kommersiella villkor. Det är inget felmed banklån i och för sig. Men då bortfaller trygg-hetsgarantierna. Man kan heller inte räkna med att detblir någon särskilt långtgående personlig rådgivningsom i första hand tar hänsyn till låntagarens intressen.Det är ändå något väl naivt.Sedan måste jag ställa en fråga till ,även om jag är helt på det klara med att han själv intehar något direkt ansvar för detta, eftersom nu talar om betydelsen av att man upprätthål-ler en god lånemoral: Tar avstånd kampanj för att studen-ter inte skall betala tillbaka sina studielån? Jag tyckeratt det vore väldigt bra att få ett sådant klargörandehär i eftersom jag föreställer mig att vi äröverens om att en sådan kampanj inte hör hemma i enseriös diskussion om studiemedlens framtid.Anf. 37 ():Fru talman! Det är klart att alla studenter skallbetala tillbaka sina studielån. hindrar faktisktutbildningsministern ett stort antal studenter varje årfrån att fullgöra de plikter som jag är ganska överty-gad om att de förutsatte skulle kunna fullgöras när deskaffade sig sina studielån.Låt mig återvända till dagens system. Om varjetänkbart framtida studiemedelssystem inkluderar 4 %återbetalning, avskrivning vid pensionen, dagensformer för låntagning, dagens sätt att skaffa sig lånetoch CSN:s nuvarande regler är jag mycket nyfiken påvarför det över huvud taget skall läggas fram ett för-slag som träder 2000, och vad det i så fallungefär har för inriktning.Anf. 38 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag tycker att det var en intressantformulering som använde. Han sadeatt jag hindrar de studerande från att betala tillbakasina lån.Men själva systemet är ju uppbyggt för att manskall ha tryggheten att man inte behöver betala tillba-ka. Den som vill betala tillbaka studielånen kan göradet om han så önskar. Det är absolut ingaproblem.Det här är en trygghet man har. Det system som vinu talar om för framtiden och som är baserat i huvud-sak på studiemedelsutredningens förslag innehåller enhögre bidragsdel men något tuffare lånevillkor. Jagsäger inte att det skall vara en fyraprocentsregel förall framtid. Men det skall inte heller vara ett lånesys-tem som är baserat på rent kommersiella villkor. Detskall vara ett lånesystem som har en trygghetsgarantiför de studerande, så att man vågar ta upp ett lån ochinte behöver känna att man när mankommer ut i förvärvslivet skall tyngas ned av mycketbetydande amorteringar. Ett sådant lånesystem skulleverka i rakt motsatt riktning till det som vi vill åstad-komma, nämligen att flera får möjlighet att studera.Jag noterar med tillfredsställelse att tar avstånd från att man inte skall betala sina studieskulder.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellationerna 1997/98:30 och31 om studiemedel för studier utomlandsAnf. 39 Utbildningsminister ():Fru talman! och harfrågat mig om vilka åtgärder jag ämnar vidta för attförhindra den sociala snedrekryteringen till utlands-studier och vad jag ämnar göra för att uppmuntraungdomar till långa och krävande studier delvis ellerhelt förlagda i länder utanför . De frågar ocksåom vilka regler som kommer att gälla för de studentersom påbörjat eller antagits vid en utbildning utom-lands.Det är förvisso riktigt att det råder social snedre-krytering till högre studier i . Detta är i ännuhögre grad fallet vid högre studier utomlands, trotsdet mycket generösa studiestödet. Snedrekryteringenär ett problem med många olika aspekter. Här krävskraftigare åtgärder och andra vidare perspektiv änenbart studiestödet för att skapa förändring. Rege-ringen är medveten om detta och satsar stora resurserpå att bygga upp intresse och kompetens i gymnasieå-ren som sedan kan leda till högre studier. Inom kun-skapslyftet satsas på äldre studerande som får en nymöjlighet att skaffa sig exempelvis gymnasiekompe-tens för att sedan gå vidare till högre studier. Antaletplatser i högskolan ökar med 60 000 permanentaplatser , vilket natur-ligtvis skapar större möjligheter för fler att söka sigtill högre studier. Stora delar av dessa satsningar görsvid de mindre och medelstora högskolorna, sommånga gånger har lättare att nå personer från studieo-vana miljöer.Under den senare tiden har det pågått en diskus-sion om de av regeringen föreslagna besparingarnainom området för utlandsstudiemedel. Besparingarnatar främst sikte på de extra förmånerna till utlandsstu-derande samt stödet till studerande utan tillräckligaförkunskaper. Motiven till förslagen var statsfinansiel-la. Diskussionen skapade emellertid det felaktigaintrycket att alla utlandsstudier skulle försvåras elleratt regeringen skulle vara negativt inställd till ut-landsstudier. Så är självfallet inte fallet.Jag stöder därför den uppgörelse som träffats iutbildningsutskottet mellan Socialdemokraterna ochCenterpartiet, med stöd av och Miljö-partiet de gröna. Uppgörelsen innebär att det intekommer att ske några förändringar den 1 januari 1998och att nuvarande regelsystem bibehålls. Frågankommer i stället att behandlas i sitt sammanhangtillsammans med andra studiesociala frågor i denstudiestödsreform som regeringen redan har aviseratoch som bör träda i kraft senast år 2000.Anf. 40 ():Fru talman! rapporterade Svenska Dagbla-det från ett av utbildningsministerns besök på , där han fick en genomgång av fors-kare och studenter. Tidningen skriver så här:"En av deltagarna från forskarskolan, som utbildarforskare från hela världen, visade vid sin föredragningen overheadbild vars tillhörande text var författad påengelska.- Varför, sporde utbildningsministern.- Vi använder genomgående engelska i forskar-utbildningen, sade föredragshållaren, en aning förund-rad över frågan.- Vem har bett er göra det, ville utbildningsminis-tern veta. "Jag och har ställt ett antal frågor omutlandsstudier och den internationalisering av högreutbildning som får allt större betydelse även för vanliggrundutbildning. Regeringen räknade med att mer änhalvera antalet svenska utlandsstudenter på tre år.Centrala menade att det snararerörde sig om en minskning av de svenska utlandsstu-denterna med tre fjärdedelar.