prot · GK0974 · 1997-03-06 00:00:00 — Om man ser på de perifera områ-dena i och deras utveckling jämfört medSverige i övrigt, och ser på hur ekonomin i Sverigehar varit, finner man att under de perioder då Sverigehar haft en bra ekonomisk tillväxt har också möjlighe-ten att klara de hårdast utsatta regionerna varit bäst.När vi har haft svåra perioder har det varit kärvt förde perifera regionerna.Jag är övertygad om att när vi nu går in i en ut-veckling med mycket bättre ekonomisk tillväxt ökarockså möjligheten att klara de perifera regionerna.Anf. 45 ():Fru talman! Regeringen tar alltså inga som helstegna initiativ utan räknar med att sakerna skall lösasig helt av sig själva.Anf. 46 Näringsminister ():Fru talman! Att räntorna har halverats, budgetun-derskottet försvunnit och vi nu kan börja satsa nyapengar i välfärdssystemet har inte kommit av sigsjälvt. Det ligger hårt politiskt arbete bakom detta.Volvo Aero i ArbogaAnf. 47 ():Fru talman! Jag vill också ställa en fråga till An-ders . Det har gått sedan Vol-vo Aero fattade sitt beslut att flytta verksamheten tillTrollhättan från Arboga.Regeringen har tillsatt enstatssekreterargrupp som jag vet skall följa den härfrågan. Även en löntagarkonsult har jobbat med dethär och också kommit fram till ett resultat. grans-kar man detta, och MBL-förhandlingar har inletts.Nu skiljer sig löntagarkonsultens resultat avsevärtmot Volvos, med till fördel. Tittaman ännu mer på de osäkra faktorerna, t.ex. inkörningoch utbildning av personal, kan man säga att dett.o.m. väger över till fördel.Därför vill jag nu fråga, med tanke på att förhand-lingar skall återupptas : Vad har den här stats-sekreterargruppen kommit fram till, och vad tänkerregeringen göra?Anf. 48 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig först säga att det faktum att vitillsatt statssekreterargruppen är ett bevis på att vianser att situationen i är allvarlig.Sedan vill jag understryka vad Volvos ledning harsagt, nämligen att skall ta ansvar för företaget,de anställda och bygden. Jag är nu väldigt intresseradav att se på vilket sätt detta omsätts i praktisk hand-ling. Jag menar att det i första hand tillkommer ettstort, seriöst företag att ta ansvar för en bygd somman har bedrivit verksamhet i.I vad mån det kommer att krävas extra insatserfrån staten undersöks just nu i statssekreterargruppen.Det skall vara ett resultat av samtal mellan länet,kommunen, och staten.Anf. 49 ():Fru talman! Det är väl rätt som . Men det är ändå så att FMV har sagt att manskall bidra med för att un-derlätta flytten från till . kostnadsberäkningar skulle detinnebära att det inte alls når upp till någon lönsamhet,varken företagsekonomiskt eller samhällsekonomiskt.Det kan inte vara rätt att stillatigande åse att man gerpengar från FMV, dvs. skattepengar, för att göranågonting som är lönsamt på ena stället men kanskeolönsamt på det andra. Här måste regeringen snabbtagera, eftersom man skall ta upp förhandlingar i hel-gen igen.Jag vill därför fråga: Har ochregeringens statssekreterargrupp haft diskussioner omdet avtal som finns mellan FMV och ?Anf. 50 Näringsminister ():Fru talman! Statens uppgift är att se till att detkommer till en lösning som är acceptabel i Arboga.Därför har vi tillsatt en statssekreterargrupp som job-bar med frågan. Vi tycker att situationen är allvarlig iArboga.För min del är det viktigaste att hitta en bra lös-ning för bygden och för de anställda i . Jag ärväldigt ointresserad, som jag sagt tidigare, av att trätaom vems skulden är för bekymren i . Jag villse framåt.Statssekreterargruppen jobbar under den här veck-an intensivt tillsammans med länet och med Volvo.Jag vill understryka att ansvaret för förändringar hu-vudsakligen är Volvos.Anf. 51 ():Fru talman! Visst skall ta sitt ansvar. Menhar man en lönsam verksamhet på en ort och medskattepengar underlättar att den lönsamma verksamhe-ten flyttas till måste det ligga något fel idet.I avtalet står det klart och tydligt att man skall bi-dra med för att göra enlönsam verksamhet ännu mer lönsam när den flyttartill . När vi nu vet att det inte är på detsättet frågar jag: Måste man då inte diskutera det avtalsom ligger i botten?Anf. 52 Näringsminister ():Fru talman! JK granskar just nu det avtalet. Jagkan inte gå in och titta på vad regeringen kan göraförrän JK har granskat avtalet.Låt mig dock säga en sak. Det är inte så att statenvia FMV har bedömt att man gör en sämre affär meddet här avtalet än med bibehållande av produktionen iArboga. Det är deras bedömning.Min uppgift som regionalminister är att se till attorter och regioner som drabbas av strukturomvand-lingar och förändringar kommer ur det på bästa möjli-ga sätt. Därför har regeringen tillsatt en statssekrete-rargrupp som skall jobba specifikt med . Hurresultatet blir av denna diskussion är det för tidigt attsäga någonting om.Jag vill än en gång vara tjatig och understryka attansvaret i , liksom på alla andra orter, förstoch främst åvilar företaget. Företaget måste känna ettansvar både för de anställda, för aktieägarna och förbygden.Samarbetet i EU:s tredje pelareAnf. 53 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tilljustitieministern.EU-kommissionären var i här på en offentlig utfrågning. Hon var mycketbesviken på det mellanstatliga samarbetet som rörhennes områden, nämligen den internationella brotts-ligheten och fusket med EU-bidrag. Hon var ocksåbesviken på den , som inte harbehandlat de liggande konventionerna.Jag undrar: Varför har man inte gjort det?Anf. 54 Justitieminister ():Fru talman! Jag kanske skall korrigera och säga attjag inte tror att i något sammanhangsärskilt har kritiserat för att vi inte skulle habehandlat de konventioner som vi har träffat överens-kommelse om. Det jag har uppfattat att sagt är att hon tycker att det går för långsamt.Men jag tror knappast att hon kan ha menat . De konventioner som vi har antagit under tredjepelaren sedan vi blev medlemmar äralla föremål för beredning i den ordning som konven-tioner bereds i . Jag skulle vara väldigt förvå-nad om en svensk riksdagsman ansåg att vi inte skullebehandla de konventionerna som vi brukar göra: för-bereda en proposition och lägga fram den för riksda-gen så att kan ta ställning till de avtal somregeringen har slutit inom ramen för det mellanstatli-ga samarbetet.De konventioner som finns är alla på gång. Närdet gäller Europol, den kanske viktigaste, kommer detett förslag är slut, dvs. före dentidpunkt då det är tänkt att konventionen skall träda ikraft. Samma sak gäller för de övriga konventionerna.Beträffande några av dem kan vi inte påbörja ar-betet förrän har gjort sitt arbete,nämligen att sammanställa det rådsprotokoll som manskall få och som det nationella arbetet sedan grundarsig på. I flera fall har vi ännu inte fått det från EU,men när vi får underlaget jobbar vi på. Vi har högstaprioritet på just det här arbetet, eftersom vi anser attsamarbetet inom tredje pelaren när det gäller brotts-bekämpning är oerhört viktigt.Anf. 55 ():Fru talman! var jag faktiskt på den här utfråg-ningen. Det är sant att inte pekade utenbart , men hon var besviken också på densvenska regeringen.Det är klart att vi vill att det skall gå riktigt till.Jag har inte ifrågasatt det. Vad det gäller är att det gårså långsamt.Jag undrar om det inte vore mycket bättre om mani stället flyttade in det här under första pelaren så fick ett gemensamt beslutsfattande. Det skulleöka effektiviteten, men det skulle också öka insynenoch kontrollen genom och Europapar-lamentet.Anf. 56 Justitieminister ():Fru talman! Jag vill med skärpa tillbakavisa att dehär frågorna sköts långsamt i . Det är tvärtomså att vi har hanterat dessa konventioner på ett förinternationella konventioner ovanligt snabbt sätt. Dettycker jag är naturligt, med tanke på att det är kon-ventioner som har tillkommit inom ramen för tredje-pelar-samarbetet inom EU.Jag förstår att har uppfattningen att viborde göra även samarbetet inom tredje pelarenöverstatligt och flytta över det till första pelaren. Videlar den uppfattningen när det gäller vissa av områ-dena. Vi tycker att asyl- och invandringsfrågorna ochde frågor som rör yttre gränskontroll kan flyttas in ochgöras överstatliga. Men jag kan inte se någon effek-tivitetsvinst i att flytta t.ex. det straffrättsliga samarbe-tet eller civilrätten till överstatlighet.Vad anser att vi skulle vinna på att för-söka harmonisera t.ex. familjelagstiftningen medIrland? har en helt annan syn på t.ex. skilsmäs-sa. Varför skall försöka harmonisera vårskilsmässolagstiftning med ? Vad har vi attvinna på det?Anf. 57 ():Fru talman! De områden där vi har inriktat oss påatt ha gemensamt beslutsfattande är just de övergri-pande, t.ex. internationell brottslighet.Uppriktigt sagt uppmanade oss riks-dagsledamöter att fråga den varförman låg så länge på ärendena.Anf. 58 Justitieminister ():Fru talman! Jag tycker att en svensk riksdagsmanskulle fundera över hur en svensk riksdagsman vill attvi skall behandla lagstiftningsärenden i den svenskariksdagen. Är det verkligen uppfattningatt vi skulle behandla de här frågorna med legär handoch inte iaktta den procedur vi har för att förberedariksdagens beslut? Är det verkligen en svensk riks-dagsmans uppfattning?Anf. 59 TALMANNEN:Eftersom justitieministern ställde en fråga får IsaHalvarsson svara på den. Sedan går vi vidare till nästafråga.Anf. 60 ():Fru talman! Naturligtvis inte, vi är måna om rätts-säkerheten i Sverige.AlbanienAnf. 61 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till PierreSchori med anledning av det allvarliga läget i Albani-en. Situationen i de södra delarna av landet är tydli-gen utom all kontroll. Det rapporteras om strider ochblodiga oroligheter. Människor har dödats.Regimen har avvisat alla erbjudanden ommedling. Men vad jag förstår är man nu beredd att taemot en delegation från . Min fråga är: På vilketsätt anser att EU skall agera för att få tillstånd en lösning av den mycket allvarliga kris som viser i ?Anf. 62 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig erinra om att är detfattigaste landet i , och att man nu efter enmycket hård kommunistisk diktatur har gått över tillförsök till demokratisering och marknadsekonomi.Bluffen kring pyramidspelen blev en tändandegnista för den stora massa av förtvivlade och fattigamänniskor som hade satt sitt hopp till detta mirakel-spel. Tyvärr finns det politiska krafter, och även kri-minella krafter, som försöker utnyttja det här läget,framför allt i södra delen av landet. Man kan alltsåinte tydligt se något starkt demokratiskt alternativ här.Det som EU och andra nu försöker uppmana densittande expeditionsregeringen att göra är att inleda endialog med den parlamentariska oppositionen ochkanske få till stånd en samlingsregering. Samtidigterbjuds ett villkorat biståndspaket, om regeringenrespekterar mänskliga rättigheter och mediers frihet.Anf. 63 ():Fru talman! EU lämnar ju stora summor i biståndtill . Frågan är om man inte från EU:s sidaskulle ställa större krav på demokratiska och socialareformer för att dessa projekt och biståndsinsatserskall fortsätta. Det är riktigt att det behövs ett massivtekonomiskt stöd, för människorna lider kolossalt efterdet som har inträffat. Men ett sådant stöd kan som detnu ser ut inte kanaliseras via några centrala organ,utan måste komma människorna till del via andravägar. Det måste ha en mycket tydlig social profil.Min fråga är om det inte är dags att EU ställer starka-re krav i samband med biståndsinsatserna i Albanien.Anf. 64 Statsrådet ():Fru talman! Det är klart att man kommer att göra.Det är också riktigt att en delegation från samar-betsorganisationen är där. Men även ordföran-deskapets utrikesminister, holländaren van Mierlo, ärpå väg till Tirana.Man kommer med kraft att framföra att man är be-redd att bistå den fattiga befolkningen. Men med dettaär också förenat ett stöd till regeringen och till landetmed villkor för mediernas frihet, respekt för mänskli-ga rättigheter och att man håller tillbaka våldet, somingalunda förekommer enbart på regeringssidan. Detfinns många gangsterligor och sådant i farten.ArbetslöshetenAnf. 65 ():Fru talman! Oavsett vilken minister man frågaroch oavsett vad man frågar om brukar svaret bli attunder den borgerliga regeringen fördubblades min-sann statsskulden, arbetslösheten tredubblades ochbudgetunderskottet fyrdubblades. Låt mig därför sägaatt de problem som har givetvis inte har någotsom helst att göra med dagens kompetenta regering,utan de beror på den förra regeringen. Det är dess fel,och allt ont i samhället kommer från den.När jag , fru talman, har klarat av historiken ifrågan kanske jag kan få be näringsministern att up-pehålla sig vid och framtiden i sitt svar. Minfråga blir följande:I dag är 357 429 människor öppet arbetslösa i vårtland. Det är närmare 30 000 fler än sedan.Totalt går 564 448 människor utan riktigt jobb. Det ärnära 8 000 fler än . Tänker regeringengöra något åt detta och i sådana fall vad?Anf. 66 Näringsminister ():Fru talman! Jag vill till att börja med instämmamed beskrivning. Det var längesedan jag kunde göra det, men kan jag det.Därefter skulle jag vilja säga att det regeringen nujobbar mycket med är att förbättra de områden där vifortfarande har brister. Vi har brister inom den of-fentliga sektorn, där vi försöker finna resurser för attminska avskedanden och neddragningar. Vi har fort-farande brister på många områden inom näringslivet.Vi har fortfarande en situation där kapitalet är för dyrtför framför allt de små företagen. Vi har fortfarandeproblem när det gäller utbildningen. Vi behöver skapamer resurser för att öka utbildningsinsatserna. Vijobbar nu mycket intensivt med att försöka samordnade forskningsresurser som vi har. Vi har oerhörtmycket pengar till förfogande för forskning i dag.Men vi har använt dem på ett som inte varit effektivt.Vi har dubblat kostnaderna. Vi jobbar dessutom medatt ge också de små företagen samma möjlighet påmarknaden som de stora företagen har. Det ingår ivårt miljardprogram, som vi lade fram för riksdagenför ett tag sedan.Anf. 67 ():Fru talman! Det har gått sedanregeringen lovade att halvera arbetslösheten. Baraunder har alltså 30 000 fler blivitarbetslösa. Näringsministern har ingenting annat attkomma med i talarstolen än att upprepa att den poli-tik, med skattehöjningar och annat, som regeringenhar bedrivit skall fortsätta.Om man vill halvera arbetslösheten är det kanskeidé att sätta i gång snart. Jag efterlyser någon form avnya politiska förslag från regeringen för att reda uppden situation som landet befinner sig i.Anf. 68 Näringsminister ():Fru talman! Först och främst har det hänt rättmycket under . Vi pratar inte längreom budgetunderskott. Vi pratar inte längre om högaräntor. Det i sin tur har naturligtvis också inneburit envändning i det privata näringslivet. Sysselsättningenhar ökat i det privata närings-livet. Nästan 150 000 jobb har tillkommit i näringsli-vet. Det skall jämföras med ett minus på 350 000under . Det har alltså hänt väldigtmycket under denna period.Men det är inte tillräckligt, och därför måste vifortsätta att bygga ut näringslivet, och det gör vi ge-nom att förbättra strukturerna där vi har brister: ut-bildningen, forskningen, energisystemet, det interna-tionella området. glömmer bort ensådan liten sak som att vi också fört in i EUunder den här mandatperioden.Anf. 69 ():Fru talman! Min fråga rör samma ämnesområde,nämligen den höga arbetslösheten. Jag hade tänktställa frågan till inrikesministern, som enligt schematskulle ha varit här. Men näringsministern kan kanskesvara i stället.Anf. 70 TALMANNEN:Inrikesministern har mycket giltigt förfall, vill jagsäga.Anf. 71 ():Fru talman! Det är jag helt övertygad om.Inrikesministern har nämligen sagt att ett medelmot den ökade arbetslösheten skulle vara att förtids-pensionera fler människor. Jag menar att det är enganska farlig väg att gå. Det fokuserar på att statistisktminska antalet personer som är öppet arbetslösa. Detfokuserar inte på det centrala problemet, nämligen hurdet skapas fler arbeten. Min första fråga är: Är detkorrekt att regeringen avser att öka förtidspensione-ringen för att få bort arbetslösa ur statistiken?Anf. 72 Näringsminister ():Fru talman! Återigen vill jag upprepa att 350 000jobb i näringslivet försvann 1991-1994. Under denhär perioden beräknas ungefär 150 000 jobb tillkom-ma. Jag tycker att det är viktigt att säga det.När det gäller att åstadkomma en minskad arbets-löshet är huvudspåret inte att minska arbetskraften. Vihar haft en kraftig avtappning av arbetskraften. Anta-let människor som har sökt jobb har minskat kraftigtunder hela . har läget stabilise-rats, och jag anser inte att vägen är att ta bort mer folkfrån arbetskraften i form av tidigare pensioneringaroch annat.Däremot kan naturligtvis förtidspensionering varaen arbetsmarknadsåtgärd i ett kortsiktigt perspektiv.Men det är ingen långsiktigt bra lösning. Vi löser intearbetslöshetsproblemet genom att färre arbetar. Detmåste bli fler som arbetar för att vi skall lösa arbets-löshetsproblemen.Anf. 73 ():Fru talman! Det sista kan jag verkligen hålla medom: Vi måste få flera människor i arbete för att lösaproblemen. Men näringsministerns första svar gick utpå att det på kort sikt skall bli flera förtidspensionera-de och att detta på lång sikt är dåligt. Jag tror att mangår en farlig väg om man kortsiktigt gör någontingsom leder fel. Risken är då att problemen förvärras,och det har vi ju sett hittills.Jag skulle alltså vilja få ett tydligare svar. Blir detflera eller blir det inte flera förtidspensioneringar somett inslag i arbetslöshetspolitiken?Anf. 74 Näringsminister ():Fru talman! Jag kanske inte tydliggjorde att AnneWibble skulle lyssna, men vad jag sade var att för-tidspensionering kan vara en metod i ett kortsiktigtperspektiv. Det är en mycket väl använd metod somväldigt ofta används i det privata näringslivet. Det ärmycket vanligt att man förtidspensionerar folk närman hamnar i en situation med övertalighet. Det ärprecis samma situation som vi har hamnat i med helasamhället. Vi har många arbetslösa människor. Det ärklart att man kan använda sig av den metoden kort-siktigt, men det är inte en metod som långsiktigt löserarbetslöshetsproblemet.Det finns ett mycket starkt samband: Länder somhar mycket folk i arbete har också den lägsta arbets-lösheten, medan länder som har få människor i arbetehar hög arbetslöshet därför att de är fattiga länder. Jagtycker att det är ett ganska tydligt svar på frågan,faktiskt.Anf. 75 ():Fru talman! Jag vill ställa en övergripande frågatill näringsministern.Nu när arbetslösheten är så stor: Har man tittat påMiljöpartiets motion, där vi har en lång rad förslag?När näringsministern var arbetsmarknadsminister fickjag ett litet löfte om att man bl.a. skulle titta på friåret.Vi i föreslår arbetstidsförkortning,och det är den enda reformen som vi tycker verkligenkan få ned arbetslösheten. Vi har också lagt framförslag om sopåkarmodellen, och då sagt att man kanske kan titta på det också.Arbetsmarknadsutskottet skall ju åka till och titta på dessa modeller, och minfråga är: Pågår något arbete i departementet inför bl.a.vårpropositionen med syfte att komma med något avdessa förslag?Anf. 76 Näringsminister ():Fru talman! Det pågår ett arbete i Regeringskans-liet med vårbudgeten. Men jag vill återigen varna förden enkla lösningen på arbetslöshetsproblemet.Tittar man ut i världen kan man konstatera att deländer som är rika och som har hög produktion ochdär man jobbar länge också har lägre arbetslöshet änSverige. Man kan inte vända sig till länder med kortarbetstid, få arbetstimmar och låg tillväxt och hitta lågarbetslöshet, utan där hittar man alltid hög arbetslös-het.Det är alltså oerhört viktigt att vi använder oss avarbetslinjen. Arbetslinjen är någonting som för arbe-tarrörelsen alltid har varit oerhört väsentligt, och jagvill understryka att det är den vägen som man lång-siktigt löser arbetslöshetsproblemen. På kort sikt kanman använda sig av andra metoder, men det är ingen-ting som på lång sikt löser arbetslöshetens problem.Anf. 77 ():Fru talman! Vi kan titta på . Där har mankortare arbetstid och har också minskat sin arbetslös-het , bl.a. genom sina olika modeller. Även fack-förbunden kommer ju nu med krav på kortare arbets-tid, och jag tycker inte att man kan säga att inga fack-förbund gör detta. Vi i har också fåttgehör för att folk vill få kortare arbetstid. Därförtycker jag inte att näringsministerns svar var riktigtbra.Anf. 78 Näringsminister ():Fru talman! Svaret kanske inte var bra, men detvar sant.När det gäller att korta arbetstiden är det natur-ligtvis en helt annan sak om man av sin tillväxt tar uten del i form av högre lön eller kortare arbetstid. Menatt lagstiftningsvägen åstadkomma kortare arbetstidoch fördela samma kaka mellan dem som har arbeteoch dem som inte har arbete leder i längden till högrearbetslöshet. Det finns oerhört tydlig internationellstatistik om detta.Om fackföreningsrörelsen förhandlar sig till korta-re arbetstid i stället för höjd lön i det löneutrymmesom uppstår som ett resultat av att produktionen växerär det helt okej.Anf. 79 TALMANNEN:Vi har ytterligare ett par frågare i det här ämnet.Ni kommer att få ordet bara en gång för att vi skallhinna med också andra.Anf. 80 MARIANNESAMUELSSON (mp):Fru talman! Näringsministern varnade för att enklalösningar inte var särskilt bra. Men är inga lösningarsärskilt bra? Det är ju det vi ser . Vi ser hur ar-betslösheten ökar, och vi ser hur fler människor blirutslagna. Och den arbetarlinje som regeringen tydli-gen förespråkar innebär att bara några männi-skor skall få arbete. Resten skall få gå helt arbetslösa istället för att man faktiskt delar på jobben. Den tekni-kutveckling vi har i det här landet, som inte är ett u-land på något sätt, kommer faktiskt att innebära att viförr eller senare måste korta arbetstiden. Vore det inteläge att göra det nu? På samma sätt vore det alldelesypperligt att införa möjligheten till friår för dem somvill vara arbetslösa ett tag och i stället låta dem somkänner att de mår dåligt av att vara arbetslösa få gå inoch jobba.Jag kan inte förstå varför vi inte får se några lös-ningar alls. Det är tydligen regeringens modell att detinte skall komma några lösningar, utan arbetarlinjenmed för några få skall få gälla. Jag undrar:När får vi se några lösningar från regeringen?Anf. 81 Näringsminister ():Fru talman! Först vill jag konstatera att utveck-lingen faktiskt har vänt. Efter att ha haft en kraftig nedgång i ar-betskraft och kraftigt minskad sysselsättning har viändå nu börjat bromsa upp denna utveckling, och istället börjar den så sakteliga vända uppåt.Men återigen kommer denna teknikfientlighetfram, . Vilket fattigt land i värl-den som jobbar med gammal teknik har högre syssel-sättning än ? Det finns ett mycket starktsamband mellan avancerad teknik, hög produktivitet,snabb tillväxt och hög sysselsättning. Man kan tänkasig för sedan med den gamlatekniken. Det var färre människor som jobbade i detSverige än som jobbar . Vi får inte vara teknikfi-entliga. Då leder vi oss in i fördärvet.Anf. 82 (m):Fru talman! Den träffade energiöverens-kommelsen mellan Socialdemokraterna och Centernpåstås ju vara ett första steg på vägen mot ett s.k.ekologiskt hållbart samhälle. Dessutom påstås attdenna ekologiska vision skall skapa nya jobb. Då kanman fråga sig om det är netto eller brutto som Nä-ringsdepartementet har räknat på. En hel del jobbkommer nämligen att försvinna, såväl inom kärn-kraftsindustrin som inom den basindustri som är bero-ende av säker och billig el.Menar alltså att han med denhär ekvationen skall ge några av de 30 000 ytterligarearbetslösa, som tillkommit under det senaste åretenligt den senaste AMS-statistiken, ett nytt ekologiskthållbart jobb?Anf. 83 Näringsminister ():Fru talman! satsade på enarbetsmiljölagstiftning som innebar att en rad jobbförsvann i . Men sammantaget ökade antaletjobb. Det ledde också till att det växte fram nya bran-scher som jobbar med att sälja varor och tjänsterjust för att ta till vara en bra arbetsmiljö.Svensk skogsindustri ställdes inför stora krav på miljöförbättring.