prot · GK0995 · 1997-04-24 00:00:00 — Han haren skuld på och lever på socialbidragfast han hade kunnat göra rätt för sig.Som jag sade i inslaget i TV greps jag av någotslags panik över att människor - i detta fall en personmed invandrarbakgrund - som vill göra rätt för sigoch gör sitt jobb hamnar som klienter hos den socialamyndigheten. Det mest märkliga är att jag när jagbörjade luska i frågan fick veta att skattemyndigheteni den regionen har satt ungefär samma sak i systemmed samtliga pizzeriaägare där. Jag vill inte antydanågonting, men av dem som äger pizzerior i denregionen råkar vara personer med ursprung i ,osv. Jag vill inte dra några slutsatser av vadsom händer, men ibland kan man misstänka andrasaker.Kan skatteministern fundera på om det saknasmöjlighet till kommunikation mellan skattemyndighe-terna och pizzabagare och pizzeriaägare? Kan mankomma överens om betalningen och mätningen avpizzorna?Det tråkigaste och mest beklagliga skulle vara, frutalman, om människor tvingas att bli klienter i denoffentliga sektorn när vi håller på att bekämpa arbets-lösheten. De försörjer sina familjer. I detta fall har detinte bevisats att pizzeriaägaren undangömmer betal-ningen till skattemyndigheten. Han har betalat sinskatt, men trots det är han försatt i konkurs ochtvingas att leva på bidrag.Anf. 121 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig börja med att säga att jag de-lar engagemang för de små företagenoch inte minst invandrarföretagen. De är en oerhörtviktig del av ett näringsliv som måste blomstra om viskall klara av kampen mot arbetslösheten. Där är jagoch helt överens.Fonseca tar upp ett antal frågor som jag tänktekommentera. Det gäller för det första användandet avjust schabloner. Också där är vi nog helt överens. Detgår inte att bara stelt använda sig av schabloner. Detkan vara ett försök från skattemyndigheten att faststäl-la hur mycket företaget har tjänat in när den får brist-fälliga uppgifter, men det måste naturligtvis finnas enkommunikation. Så sker ju vid revisionerna. gör en revision på ett företag och upp-täcker brister och fel. Låt mig i detta sammanhangsäga att det är oerhört viktigt att vi inte talar om detenskilda fallet, för det kan regeringen naturligtvis inteha någon särskild synpunkt på. talar vi generellt.Om revisorerna då har synpunkter på hur bokföringenhar skötts och hur redovisningen gått till är det me-ningen att det skall ske en kommunikation. Det sker.Det är oerhört viktigt att det är en dialog mellanmyndigheten och företagaren, så att man når fram tillvad som är sant. Hur mycket har sålts? Hur stor ärvinsten? Hur mycket skatt skall betalas?Om man hamnar i denna typ av tvist finns ocksåmöjligheten att begära anstånd. Finns det tveksamhe-ter i skattemyndighetens bedömning skall anståndlämnas. Min erfarenhet är att man är generös medanstånden. Får företagaren inte anstånd med att betalain skatt kan det beslutet överklagas i domstol. Denenskilde företagaren har möjligheten att vända sig tilldomstol. Domstolen bedömer om det råder osäkerheti fallet, och gör det detta får företagaren anstånd.Juan ställer en fråga som i sig är väldigtviktig. Kan det ändå finnas brister i kommunikatio-nen? Det kan naturligtvis vara så. Jag litar på attskattemyndigheten gör ett väldigt bra jobb, men det ärklart att det kan hända att kommunikationen brister.Det kan handla om skillnader i synsätt. Det kanhandla om skillnader i sätt att tala och kommunicerasom gör att det blir brister. Det måste man jobba medvarje dag på myndigheten. Man måste verkligen se tillatt den enskilda människans rätt kommer till sin rätt.Var och en måste ha en möjlighet att lägga fram sinsak på ett så bra sätt som möjligt inför skattemyndig-heten.Min erfarenhet av skattemyndigheten är att mangör ett mycket gott jobb på detta område och att manverkligen är intresserad av att ta reda på vad som ärsant i stället för att köra över en enskild företagare.Anf. 122 TALMANNEN:Får jag för säkerhets skull påminna om att debat-ten här inne skall vara av principiell natur och inteberöra enskilda ärenden eller konkreta ställningsta-ganden.Anf. 123 ():Fru talman! Jag beklagar att jag har tagit upp dettaenskilda ärende, men det var utgångspunkten fördebatten.Om vi skall prata i generella termer vill jag sägaatt jag gläder mig över att skatteministern är överensmed mig om att det måste ske en ömsesidig kommu-nikation mellan skattemyndigheten och pizzeriaäga-ren. Allt tyder på att detta inte sker i den region jagpratar om. Efter det att jag har väckt min interpella-tion och efter det att det har blivit känt att fråganskulle tas upp här - jag vet att den har tagits upp tidi-gare - har flera pizzeriaägare ringt till mig från denregionen. Konstigt nog har de allihopa just nu sammaupplevelse av att någonting händer. En del av dem ärväldigt oroliga över vad som kommer att hända medderas pizzerior och deras arbeten.Jag skulle vara den förste att beklaga om flermänniskor som försörjer sig på ett bra sätt utan attundangömma betalningar för skattemyndighetentvingas att bli klienter hos den offentliga sektorn i denregionen. Det skulle vara beklagligt. Jag vet inteom det blir så, men det finns tecken på att det händeren del saker.Jag litar också på skattemyndigheterna. Tack ochlov har jag aldrig haft problem med dem. Jag tror attde gör ett bra jobb. Men utifrån min erfarenhet av detarbete som jag gör bland småföretagare med invand-rarbakgrund vill jag påstå att det finns en misstro.Man tror ibland att pizzeriaägare och restaurangägareär ute efter att fiffla och att de inte vill betala skatt.Man misstror människor. Det måste finnas något slagsömsesidighet i dialogen och en förståelse för attmänniskor vill göra nytta.Hur skall man åstadkomma detta? Jag förstår attskatteministern inte kan ta fram en massa direktiv omhur detta skall hanteras. Men jag tror att det är viktigtatt man ger politiska signaler, så att människor intehamnar i den situationen att de måste knacka på soci-alförvaltningens dörr för att över huvud taget kunnaförsörja sig, när de har en liten firma eller rörelse somkan försörja dem och deras familjer.Anf. 124 Statsrådet ():Fru talman! säger att det måste fin-nas en ömsesidighet i dialogen. Det håller jag medom. Det skall finnas en bra dialog mellan myndighe-ten och den enskilda företagaren. Det är också viktigtatt skattemyndigheten har bra redskap att använda ikampen mot skattefusk och ekonomisk brottslighet.Det är en verksamhet som regeringen prioriterar väl-digt starkt, av olika skäl.Jag och tillhör ett parti som läggerstor vikt vid ett välfärdssamhälle som kräver högaskatter och att människor också betalar in de skattersom vi gemensamt har beslutat om. Om vi ser enökning av skattefusk och ekonomisk brottslighet tärdet naturligtvis på moralen i samhället. Det tär påskattebetalningsviljan. Och det är på lång sikt ett hotmot välfärdssamhället. Det är det ena skälet.Det andra skälet gäller just näringslivsklimatet ochklimatet för en småföretagare. Om man är en företa-gare som strävar på, betalar sina skatter och avgifteroch följer lagar och regler - vilket de allra flesta är -är det oerhört jobbigt att möta illojal konkurrens sombestår i att någon i samma område inte betalar sinaskatter och konkurrerar ut ens egen verksamhet. Där-för är det viktigt också av företagsklimatskäl att vi harbra regler och att det finns möjligheter för skatte-myndigheterna att kontrollera dem och se till att vi harett vitt och blomstrande näringsliv. Det är viktigt. Detär bakgrunden till att vi har den här typen av regel-verk.Detta skall naturligtvis ske med en ömsesidig re-spekt. Skattemyndigheterna har till uppgift att varabåde serviceorgan och kontrollorgan. Båda dessauppgifter är lika viktiga. Man skall också se till attunderlätta en dialog för att ta reda på sanningen, heltenkelt. Det är det man skall vara ute efter. Vad borde det ha betalat i skatt? Vadhar företagaren själv att säga och för förklaringar attge när det gäller brister, t.ex., i deklarationerna?Min upplevelse av skattemyndigheterna är att dethär fungerar väl och att vi har en bra fungerande verk-samhet. Det kan uppstå brister i kommunikationerna,men det kan uppstå på många håll i samhället. Det gåralltid att förbättra. Men min upplevelse av skatte-myndigheterna är att detta fungerar relativt väl.Anf. 125 ():Fru talman! Det är bra att vi har denna dialog här iriksdagen. Det är viktigt att vi framför sådana härsynpunkter och våra egna upplevelser av hur myndig-heterna fungerar.Jag är helt överens med om att alltsom rör skattefusk skall bekämpas. Men om det frånThomas sida finns en antydan om att det - i defall som jag tar upp - skulle handla om människorsom skattefuskar vill jag säga att det, som jag upple-ver det, inte är fråga om det. Det handlar möjligen ombrister i kommunikationen och om problem med attförstå hur man skall lämna sina redovisningar osv. Demänniskor som jag talar om betalar sina skatter, mendet har uppstått en tvist med skattemyndigheterna ifråga om hur mycket pengar de skall betala in. Dessamänniskor gör rätt för sig. Det andra skall vi självfal-let bekämpa.Thomas talade om illojal konkurrens. Vihar ett samhälle där t.o.m. pizzeriaägare måstekonkurrera med varandra. Det kan i och för sig varabra. Grunden till problemet är just att man an-vänder sig av schabloner som möjligen inte hängerihop med den verklighet som pizzeriaägare befinnersig i. Därför gör konkurrensen att mängden mjöl ipizzan, i själva bullen, blir något slags tvist. När detgäller detta måste man åstadkomma någon förändring.Det skulle vara intressant om skattemyndigheternasjälva kunde fundera över om deras schabloner kanses över.Anf. 126 Statsrådet ():Fru talman! Jag och är överens i sto-ra stycken. Vi talar om samma sak, men ibland talar viinte om samma sak.Det känns naturligtvis angeläget med de enskildafall som tar upp, men det är viktigt attsäga att regeringen inte kan ha någon synpunkt på deenskilda fallen. När jag talar om kampen mot skatte-fusket talar jag självfallet inte om några människorsom känner, har kontakt med och hardiskuterat med. Jag talar generellt om kampen motskattefusk i . Det är oerhört viktigt att vi äröverens om det.Det handlar om att få en bra dialog, och det hand-lar också om att skattemyndigheten skall hamöjlighet att stävja just skattefusk och ekonomiskbrottslighet. Det är en balansgång som skattemyndig-heten utför ganska väl. Man har service- och kontrol-luppdraget, och det skall genomföras. Den enskildaföretagaren har alltid möjligheten att vända sig tilldomstol och att ansöka om anstånd om det finns tviveli skattemyndighetens bedömningar. Och skattemyn-digheten är generellt sett generös med anstånd.Som jag ser det fungerar det här relativt väl. Jagser inte detta som ett område där det är angeläget medförändringar i lagstiftningen.Överläggningen var härmed avslutad.13 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1996/97:119 SjälvförvaltningFörslag1996/97:RR10 revisorers förslag angåen-de undanträngningseffekterRedogörelse1996/97:RFK1 förvaltningskontors årsre-dovisning för /9614 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 23 april1996/97:279 av () till statsrådet redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 29 april.15 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 23 april1996/97:486 av () till utrikesministernLivsmedelssituationen i Burundi1996/97:487 av () till utrikesministernZaire1996/97:488 av () till miljöministernAvgasrening på fartygden 24 april1996/97:489 av () till statsminis-ternProduktionsskatt på el1996/97:490 av () till finansminis-ternÅterbetalning av straffavgifter för röd diesel1996/97:491 av () till jord-bruksministernGenmanipulerade livsmedel1996/97:492 av () till statsrådet redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 29 april.16 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att följande skriftliga svar på frågor in-kommitden 24 april1996/97:462 av () till socialmi-nisternPartnerskapsförrättare1996/97:465 av () till justitieministernMålsägandebiträde1996/97:470 av () till justitieminis-ternHandläggningstiderna vid brottmål som rör våld motbarnSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 29 april.17 § Kammaren åtskildes kl. 15.37.Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 8 § anf. 24 (delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 9 § anf. 33(delvis) ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.