prot · GK0954 · 1997-01-23 00:00:00 — Patienterna ärnöjda, men de märker att personalen inte hinner göradet den skall.Att det är så här på många ställen bekräftar ävenSKTF:s rapport, som handlar om en försämrad ar-betsmiljö inom sjukvården, med ökad stress och ar-betsbelastning som ger sämre säkerhet och bristandekvalitet.Visst är det väl märkvärdigt att vi har fått en sådanutveckling, när det finns så många som är arbetslösaoch när AMS visat på att samhällsbesparingarna närman drar ned inom vårdsektorn är ytterst små i vissafall. I andra fall kostar det mer att friställa personal änvad man sparar.En annan ohållbar del i den s.k. utvecklingen ivården är det nya fenomen som kallas färdigbehand-lad. Det innebär att patienter skickas hem för att de ärfärdigbehandlade. För de flesta låter det helt riktigt atten färdigbehandlad patient skall skickas hem, och idet flesta fall är det också så. Men i detta system åkerockså många jojo mellan landsting, kommun ochhem. Det beror på överbeläggningar på sjukhus ochpå vem som har betalningsansvaret för de färdigbe-handlade.Men anhöriga kan inte alltid förstå landstingen närde skickar hem en anhörig som är färdigbehandlad.En del skräms av tanken att få hem sin s.k. färdigbe-handlade familjemedlem. Hur skulle ni själv reageraom ni fick hem en medvetslös anhörig som ligger irespirator, men som anses vara färdigbehandlad där-för att ingenting mer finns att göra? Detta är vad somhåller på att ske i vårt län. Vi har ett par sådana fall.Jag vill påstå att det beror på att besparingshyste-rin nu gått så långt att alla försöker puffa över kostna-der på någon annan för att klara sin egen budget ochför att kunna behålla sin egen personal. Att anhörigadrabbas och att primärvården eller den lilla kommu-nen får ta de övervältrade kostnaderna bryr man siginte om. I dagens vårdsamhälle gäller det att klara sinegen ekonomi - att hålla näsan över vattnet. Allt ver-kar ha blivit ett ekonomiskt spel. Omvårdnaden kom-mer i andra hand. Detta är ingen kritik mot vårdper-sonalen, utan mot de politiska beslut som skapat den-na situation.Fru talman! Om vi skall få ett hållbart samhälle påvårdsidan måste vi ändra kurs. Då måste vi snabbttillföra vården mer resurser. Det finns pengar. Dethela är en prioriteringsfråga.Det känns därför hoppfullt att statsministern lovatnya pengar till vården, men jag vill avvakta och sevad det löftet innebär innan jag gör min bedömningav det. Jag är rädd att insatsen inte räcker och att deninte kommer fort nog.Fru talman! Landsting och kommuner måste ocksåfå tillbaka sin fulla rätt att höja kommunalskatten. Delokala politikerna måste själv få fatta beslut om sinaskatter utan att utsättas för hot om statliga repressali-er.För att vi skall få en hållbar samhällsutvecklingmåste vi också lyssna på medborgarnas önskemål.Vilka önskemål de har när det gäller vården och dentrygghet som bra vård ger har väl ingen politikerundgått att höra.(forts. 7 §)AjourneringKammaren beslöt på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till kl. 14.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.6 § FrågestundAnf. 125 TALMANNEN:Kammarens sammanträde återupptas för riksda-gens frågestund. deltar följande statsråd, somjag hälsar hjärtligt välkomna: statsminister , utbildningsminister , miljöminis-ter , jordbruksminister ,statsrådet , statsrådet ochstatsrådet . Statsministern svarar påallmänpolitiska frågor, och övriga statsråd svarar påfrågor som berör deras respektive ansvarsområden.Jag vill för säkerhets skull erinra om att statsrådetBjörn svarar på frågor i sin egen-skap av handelsminister. Efter kommerhan att svara på frågor i sin tillkommande egenskapav försvarsminister. Ordet är fritt.Neddragning vid polisenAnf. 126 ():Fru talman! I går kunde vi läsa att 471 civilan-ställda inom varslats. Eftersom decivilanställdas arbetsuppgifter finns kvar kommeromkring 200 poliser att tas från den operativa verk-samheten för att fungera som bl.a. receptionister ochpasskontrollanter. Utöver de problem som uppkom-mer för brottsbekämpningen är detta inte ett effektivtutnyttjande av befintliga resurser, men polismyndig-heten måste naturligtvis följa regeringens direktiv,som innebär stora besparingar och krav på att poliserinte får sägas upp.Polisen är inte den enda verksamhet som drabbas.Även inom andra verksamheter kan vi se liknandeexempel på en utveckling mot resursslöseri och andranegativa effekter som inte redovisats för riksdagen.Ett exempel är försvarsbeslutets effekter på VolvosArbogaverksamhet.Mot denna bakgrund vill jag fråga statsministernom man inte i de konsekvensanalyser som föregåttregeringens propositioner förutsett bl.a. de negativakonsekvenser jag har pekat på och vilka slutsatser vadgäller behov och utformning av konsekvensanalysersom statsministern har dragit inför kommande pro-positioner.Anf. 127 Statsminister ():Fru talman! Frågan är ordentligt diskuterad i sakmellan justitieministern och frågeställaren. hand-lar det om det principiella, om konsekvensanalyservid neddragning i offentlig sektor. Sådana kon-sekvensanalyser görs naturligtvis regelbundet ochregelmässigt när man går till beslut. Jag kan avslöjaför frågeställaren att ingen av de förändringar som vihar gjort i våra sparprogram har resulterat i att verk-samheterna har förblivit oförändrade eller opåverka-de. När vi har sparat på polisen så märks det. När visparar i vården så märks det. När vi sparar i skolan såmärks det. Men vårt läge har ju varit att vi inte kanfortsätta att låna till verksamheten - inga poliser påkredit, utan de skall betalas med egna pengar.Anf. 128 ():Fru talman! Jag förstår att ordentliga kon-sekvensanalyser har gjorts. Jag förstår av det att detockså har varit uppenbart att den operativa verksam-heten inom polisen kommer att påverkas, eftersompoliser nu får utföra administrativt arbete. Jag förstårockså av statsministerns svar att konsekvensanalyser-na av försvarsbeslutet redan från början visade på enpåverkan på Arbogaverken. Tack för svaret!Anf. 129 Statsminister ():Fru talman! De slutsatser frågeställaren drar ominverkan på polisen och brottsbekämpningen harfrågeställaren gått igenom här i kammaren förut idialog med justitieministern. Då klarade de ut densaken.Vad som förvånar mig litet är att det i sambandmed neddragningar i offentlig sektor bara är konsek-venserna för polis och militär som tycks värda attföljas upp. Jag har faktiskt varit mer orolig för vårdenoch skolan, även om jag inser att också de sektorersom frågeställaren pekar på är viktiga.Utländska långivareAnf. 130 ():Fru talman! Statsministern talade i går om att görasaker med egna pengar. Vi hörde honom också nysstala om detta. Detta satte han då i motsats till att görasig beroende av utländska bankirer.Vi kan också i dagens tidningar läsa om att fi-nansmannen under andra världskri-get försökte få att köpa guld som nazis-terna hade stulit.Jag skulle utifrån detta vilja vidga statsministernsdiskussion om egna och andras pengar. Jag skullevilja höra om statsministern har något att säga om denmoraliska och demokratiska aspekten på att vi är såberoende av den makt som de svenska finansfamiljer-na, inklusive familjen , har.Anf. 131 Statsminister ():Fru talman! Frågan är kanske något vidare än detexempel som togs. Diskussionen om ochJacob insatser i det sammanhanget fårvärderas. Det finns en arbetsgrupp tillsatt som tittarjust på den typen av frågor. UD, och, trorjag, den judiska församlingen i är engage-rade i det arbetet, som kom i gång efter ett besök iSverige av Judiska världskongressen.Lönnroth pekar också på en vidare fråga. För migsom socialdemokrat har det alltid varit viktigt att denoffentliga ekonomin står under demokratisk kontroll.Jag har med stor oro och också ilska sett hur mansuccessivt under vissa perioder har gjort pensionärer, vårdtagare och andra bero-ende av långivare utanför gränser. Vi är påväg bort från det . Vi når balans 1998, t.o.m. ettlitet överskott. En stark offentlig sektor, finansieradmed egna pengar, är naturligtvis en bra motvikt tillbåde nationellt och internationellt kapital.Anf. 132 ():Fru talman! På den punkten är statsministern ochjag helt överens, men det var inte det min fråga gäll-de. Jag anser att eftersom statsministern själv harväckt frågan om det moraliskt berättigade i att lånafrån utländska bankirer är det också rimligt att disku-tera det sätt på vilket kapitalackumulationen hos desvenska finansfamiljerna har gått till. Är statsminis-tern beredd att säga något om den moraliska aspekteni det faktum att dessa finansfamiljer har en så oerhörtstor makt över och vår svenska demokrati?Det var den frågan jag ville ställa till statsministern.Anf. 133 Statsminister ():Fru talman! Jag tror att jag delvis svarade på denfrågan. Vi har alltid sett starka fackföreningar och , välskött gemensam sektor som balanserandekrafter till ett nationellt kapital, alltmer till ettinternationellt kapital. Jag kan avslöja för JohanLönnroth att det just nu kanske inte är familjen makt som gör att jag ligger vaken om nätter-na och funderar, utan det är mer det internationellakapitalets enorma kraft, dess snabba rörlighet ochsvårigheten att möta detta med kraftfulla politiskamotvikter. Ett försök i det sammanhanget är EU, ochdärför tycker jag att det är ett viktigt projekt.Anf. 134 ():Fru talman! Också jag vill fråga naziguldet och höra om det förslag som harkommit upp på att man måste stifta en ny lag för attkomma in i är något som regering-en överväger och hur de funderingarna i så fall ser ut.Jag vill också ta upp den moraliska fråga som JohanLönnroth väckte: Hur ser regeringen på att det alltid iefterhand är någon som upptäcker affärer som har ägtrum? Varför tar inte regeringen själv initiativ, närman ändå i vissa arkiv måste ha sett att sådana härhändelser har inträffat? Varför tar man då inte uppsaken och reder upp det i lugn och ro, utan att det helaförst så att säga måste ha upptäckts av någon?Anf. 135 Statsminister ():Fru talman! Den aktuella händelsen inträffadealdrig. Det var ju en riksbankschef som stoppadedetta. Det fanns en propå, och den redovisas nu iarkivstudier. Regeringen har ingen anledning att pånågot sätt försvåra de studierna. Tvärtom har vi allanledning att göra det här tydligt och synligt.Jag vet inte, för jag kan inte bedöma frågan, om enlagstiftning gentemot skulle varanågot som förde frågan framåt. Det har jag ing-en uppfattning om. Men rent allmänt: Låt oss lysaigenom det hela, låt oss diskutera detta och låt ossjämföra vad som hände i under andra världs-kriget med vad som hände runt omkring oss i våragrannländer!Anf. 136 ():Fru talman! Statsministern ställer sig alltså inteavvisande till förslaget om att stifta en lag för attverkligen kunna komma åt källorna och i se vad som hänt och vad som inte har häntsamt hur ställde sig till den här frågan underandra världskriget.Anf. 137 Statsminister ():Fru talman! Det finns ingen anledning för rege-ringen att gå in i en position där vi avvisar någonting,utan vi har allt intresse av att papper läggs på bordetoch att det redovisas hur det gått till. Så här 50 årefteråt borde det rimligen också ligga i intresse.Låt oss nu inte börja måla in oss i hörn! I ställetskall vi försöka få fram sanningen. Då får vi se vilkainstrument vi behöver använda.SerbienAnf. 138 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet . Min fråga gäller utvecklingen i ,framför allt i . Det som sker nu är väldigtoroande, dvs. att man inte respekterar de demokratis-ka val som skett där nere.Har statsrådet någon fundering på vad som kanhända om utvecklingen inte förändras så att man re-spekterar de regler som gäller vid demokratiska val?Kan vi se en ny flyktingström t.ex.?Anf. 139 Statsrådet ():Fru talman! Det som händer i f.d. -förutom återuppbyggnad och återvändande - är enbegynnande demokratisering på håll där detta intetidigare funnits. I ser vi hur kampen för merademokrati går, och vi ser att det sker med kraft fram-för allt i Serbien.Felipe Gonzáles, f.d. spanske statsministern, harvarit där nere på uppdrag av . Hans rekommen-dationer har EU nu ställt sig bakom. De går ut på attkräva att regimen fullt ut skall respektera för detförsta att valen på nio orter vanns av oppositionen, fördet andra att man skall inleda en dialog med opposi-tionen och för det tredje att man skall inleda en de-mokratiseringsprocess, framför allt i medierna. De ärju inte fria.Om man följer detta, och jag tror att omvärldenstryck kommer att vara så starkt att det går i den rikt-ningen, blir det en förbättring i och i helaområdet och därmed ingen risk för flyktingströmmar.Resurser till landstingenAnf. 140 ():Fru talman! Vi har alla väntat påatt statsministern skall komma med allmosor. Nukommer 10 miljarder till kommuner och landsting.På 80-talet fanns det gott om resurser inom sjuk-vården. Trots det dog patienter i onödan i väntan påhjärtoperation. finns det pengar i lands-tingen som borde gå till vård, men som går till annanverksamhet. Som exempel kan nämnas att i går mer än 1 miljard - dvs. re-surser motsvarande ett universitetssjukhus - till poli-tiker och administration samt till en sysselsättningsga-ranti för personal som är frikopplad från vården.På vilket sätt avser statsministern åtgärda de sys-temfel som finns inom landstingen för att sjuka pati-enter skall få den sjukvård som de redan har betalatför? Det är inte trovärdigt att föra in mera pengar ilandstingen förrän det är gjort.Anf. 141 Statsminister ():Fru talman! Vi vet ju att vill avveck-la landstingen. De har drivit en kampanj för det underganska . Men man är i den frågan, som i såmånga andra, isolerade och ensamma. Landstingenblir kvar med egen beskattningsrätt.Ett enormt förändringsarbete är gjort i svenskakommuner och landsting . Frå-geställarens beskrivning av landstingen är naturligtvisinte förenlig med verkligheten. Landstingens föränd-ringsarbete fortsätter. Det blir inga "allmosor" tillkommuner och landsting, utan de får ett rimligt till-skott för att kunna behålla sjuksköterskor, läkare ochäldreomsorgspersonal liksom lärare i skolan. Jag troratt de allra flesta svenskar begriper att det är en vettiginsats. Men vill ha den debatten, så varså goda!Anf. 142 ():Fru talman! Jag vill tacka statsministern för svaret.Jag fick det svar som jag förväntade mig.Vi vill satsa på sjukvården, inte på politiker elleradministration. Vänstermajoriteten i länhar ju valt att höja sjukhuspolitikernas arvoden, attlägga ned intensivvårdsplatser osv. Tyvärr är det inteden vägen man skulle önska.På socialdemokratiskt manér löser statsministernproblemen inom vården med mera pengar i stället föratt undersöka hur befintliga pengar används. Kvantitetgår före kvalitet.Jag upprepar min fråga: På vilket sätt vill stats-ministern åtgärda systemfelen inom landstingen för attde sjuka patienterna skall få den vård som de behö-ver? Det räcker inte med att skjuta till pengar, utanvad som behövs är att det ändras i systemet.Anf. 143 Statsminister ():Fru talman! Det finns två synsätt här. De flestatycker att det faktiskt saknas pengar inom vård, ut-bildning och omsorg. Sedan har vi de som tycker attdet går att sänka skatterna ytterligare och att ta bortännu mera resurser från verksamheterna. Vi kommerinte att nå varandra i en dialog. Det är två helt skildasynsätt, och de får väl mätas med varandra i komman-de valrörelse.Anf. 144 MICHAELSTJERNSTRÖM (kd):Fru talman! Som kristdemokrat hälsar jag medstor tillfredsställelse att regeringen äntligen inser attvården och omsorgen behöver mera resurser. Vi harhär i kammaren lagt fram flera förslag om att årligenförstärka vården och omsorgen med 6,5 miljarder.Jag skulle vilja fråga statsminister det inte en något enkel lösning på problemet att haen engångssumma till vård och omsorg? Krävs detinte årliga tillskott, inte bara en engångsumma, för attlångsiktigt förstärka kommunernas och landstingensresurser?Anf. 145 Statsminister ():Fru talman! Det har aldrig varit tal om en en-gångssumma. Jag pratar om 1998 års budgetnivå.Som vet fungerar den ekonomis-ka planeringen för staten på så sätt att det som förs ini budgetram rullar med 1999 och framåt. Detär alltså permanenta pengar.Fördelen nu är att vi gör det med egna resurser. Vilånar inte pengarna. Vi hämtar inte hem dem på eller i . Vi är inte beroende av enfinansministers mer eller mindre framgångsrika över-tygelseförmåga utomlands. Det är svenska löntagaresom drar ihop detta och som betalar skatter. Det göratt vi nu kan ge en lättnad för vården och omsorgen.Jag är tacksam för deklara-tion. Uppenbarligen tycker att detär mera resurser som behövs, inte lägre skatter.Anf. 146 MICHAELSTJERNSTRÖM (kd):Fru talman! Jag tackar statsministern för svaret.Jag tror att och regeringen i fram-tiden kan samarbeta i fråga om att förstärka vårdenoch omsorgen.Anf. 147 Statsminister ():Fru talman! Jag ser fram emot denna något snabbakantring i positionen jämfört med gårdagens partile-dardebatt, där det trots allt var - som juskall sänka skatterna i landstingen och ta bort resurser- som man skulle samarbeta med, men välkomna!Mänskliga rättigheter i KinaAnf. 148 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetPierre . En demokratiseringsvåg har svept övervärlden , medan åtmins-tone en fjärdedel av världens befolkning - jag tänkerpå dem som lever i - fortfarande lever i en dikta-tur.Det är faktiskt så att har allra flest fängsladeper invånare i världen, så många som iUSA. Man fortsätter attskicka demokratikämpar till arbetsläger. Så sent som idecember och januari har ytterligare välkända demo-kratiaktivister blivit dömda. är en, han harskickats till omskolningsläger. Vad han gjorde var attpropagera för yttrandefrihet. Choephel, en musiker,talade om demokrati i . Han dömdes i decembertill fängelse. Li Hai, en känd människorättsak-tivist i , dömdes till fängelse. Hans brottbestod i att han försökte ta reda på vart fångarna frånHimmelska fridens torg sändes och i vilka fängelserde befann sig.Med anledning av detta som hänt så sent som i de-cember och januari vill jag fråga om regeringen harprotesterat mot de kinesiska myndigheterna efter desenaste händelserna.Anf. 149 Statsrådet ():Fru talman! Tyvärr har en från en stor del avomvärlden avvikande syn på mänskliga rättigheter.Vid varje tillfälle som vi har berör vi dessa frågor påett allvarligt sätt och försöker övertyga den kinesiskaregeringen om att ändra attityd, att respektera mänsk-liga rättigheter enligt den deklaration som skrivitunder.De senaste fängslandena har vi tagit upp inom EUoch förbereder frågan i den dialog som pågår medKina från EU:s sida när det gäller handel men ocksåmänskliga rättigheter. Jag tror att vi får ut mycket merom vi går den vägen. Men självfallet skall vi också påandra sätt uppmärksamma även den senaste tidensarresteringar och straffutdömningar.Anf. 150 ():Fru talman! Jag tackar för det svaret. Jag hoppasatt vi är överens om att vi skall använda alla möjligavägar, inte bara EU utan också direkta bilateralasamtal. Det krävs verkligen att vi nu efter Kinabesö-ket visar att vi följer upp frågan om demokrati ochmänskliga rättigheter så att manförstår att vi menar allvar.Anf. 151 Statsrådet ():Fru talman! Jag har följt justsvensk politik gentemot . Jag kan faktiskt säga attjag aldrig varit med om att detta så konsekvent, såmånga gånger och så tydligt tagits upp från regering-ens sida som , inte minst frånstatsministerns sida. Även om han själv är här kan jagsäga detta.Regional ersättning till jordbruketAnf. 152 ():Fru talman! Jag har en fråga till jordbruksminis-tern. Vid inträdet i EU ändrades den regionala ersätt-ningen till jordbruket i norra . Stödområde 4erhöll ingen rätt till nationellt stöd. Det drabbar särskilt mjölkbesättning-ar med fler än 20 kor.Enligt regeringens proposition fick vi yt-terligare 600 miljoner i vallstöd. I utskottet påpekasatt man särskilt bör tänka på vad som är aktuellt i juststödområde 4A.Vi har inte hört någonting från Jordbruksdeparte-mentet. Är något på gång för att rätta till orättvisan ärdet angeläget och bråttom.Anf. 153 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag kan försäkra att det är mycket somär på gång på . Självfalletarbetar vi nu intensivt med utformningen av det ut-ökade miljöstöd som regeringen föreslog och riksda-gen sedan beslutade om. I det sammanhanget diskute-rar vi naturligtvis också hur vi skall förhålla oss till dedelar av stödområde 4 som nämns här. Eftersom vårberedning av ärendet inte är riktigt färdig ännu menkommer att bli det , kan jagjust nu inte ge ett klart besked. Men inom en snarframtid kan jag återkomma.Anf. 154 ():Fru talman! Det är nödvändigt att nivån på stödetkompenserar de försämringar som har skettvid EU-inträdet. Annars kommer den mycket negativatrenden i och att ytterligare förvär-ras. Jag hoppas att man ser på det här med allvar.GenusforskningAnf. 155 HANS ():Fru talman! Jag har en fråga till utbildningsminis-tern om genusforskning, som har debatterats undersenare tid.Det är många som satt ett stort värde på den sats-ning på genusforskningen som gjorts, men det harockså funnits en hel del kritiska röster. Bl.a. hävdadenyligen en svensk företagsledare i attdet läggs alltför stora resurser på genusforskning. Detskulle vara intressant att höra om utbildningsministerndelar den uppfattningen eller om han vill att satsning-en på genusforskningen skall fortsätta.Anf. 156 Utbildningsminister ():Fru talman! Nej, jag delar självfallet inte den upp-fattningen. Jag var mycket förvånad över det uttalan-det. Genusforskningen i är någonting tämli-gen nytt men mycket viktigt, nämligen att man analy-serar samhället med utgångspunkt i vad genus betyderför samhällsutvecklingen. Det har också betydelse förandra vetenskaper.Riksdagen har ju beslutat om en satsning på detta,som är förhållandevis blygsam. Om det hade funnitsstörre resurser hade den gärna kunnat vara större. Dethar betydelse inte bara för den vetenskapliga utveck-lingen utan också för vår förståelse av samhällsut-vecklingen. Jag var som sagt mycket förvånad överuttalandet, och jag kan försäkra att det är vår avsikt attgå vidare med detta och att se till att vi även på dethär området får en framstående vetenskaplig utveck-ling.SocialtjänstlagenAnf. 157 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsministern avlitet mera organisatorisk karaktär. I propositionsför-teckningen från Statsrådsberedningen framgår det attförslag till ny socialtjänstlag skall komma den 14mars. Detta är välkommet, vi har väntat på det.Jag är medveten om att flera departement har varitinvolverade. Det är delade uppfattningar om bl.a.riksnorm, villkorat bistånd och annat.Nu har det kommit propåer från kommunerna därman i sin tur har hört att det är risk för att lagen ytter-ligare kommer att försenas, att således tidsplanen ipropositionsförteckningen inte håller. Då är min frågatill statsministern: tidsplanen för socialtjänstla-gen enligt propositionsförteckningen från Statsrådsbe-redningen?Anf. 158 Statsminister ():Fru talman! Svaret på frågan är ja.Anf. 159 ():Fru talman! Det var ett koncist svar. Jag tackar fördet. Det välkomnas från kommunalt håll, det kan jagförsäkra. Det blir intressant att se innehållet, men detblir en senare fråga.Anf. 160 Statsminister ():Fru talman! Jag tänkte just att det inte är alldelessäkert att de blir så lyckliga när de ser innehållet.Vi avslutar beredningen , och det är lagråds-remiss i faggorna. Så planen håller.Kvaliteten i grundskola och gymnasieskolanAnf. 161 ():Fru talman! Jag uppmärksammade i går att stats-ministern talade om utbildningens betydelse. Det ärväldigt viktigt med utbildning vid högskolor ochuniversitet. Men efter de kontakter jag på senare tidhaft med lärare på grundskola och i gymnasium oroardetta mig väldigt. Man har sagt att man inte kan geden utbildning som man behöver ge på ,man kan inte ge ett betyg till alla. Men även de eleversom inte har något betyg tas in på gymnasiet för attfortsätta studera, med de resultat man då kan väntasig. Jag är väldigt orolig över detta och vill frågautbildningsministern vad han avser att göra för attdetta inte skall fortsätta.