prot · GK0966 · 1997-02-14 00:00:00 — Vad har vi attvänta oss i ? I och för sig har man därgjort precis vad justitieministern lovat, låtit bli attsäga upp poliser. Men då har man i stället fått sägaupp administrativ personal för att klara sina bespa-ringar. Jag har fått litet olika uppgifter - 472 och 477är siffror jag hört - på hur många som har varslatsom uppsägning. får vi reda på att länspo-lismästaren räknar med att man för att kunna ersättadessa administrativa tjänster måste ta 300 poliser somskall utföra arbetet - som skall klara av reception ochallt annat nödvändigt arbete. Då kan jag inte se hur viskall kunna nå det mål som vi har gemensamt.Vi vet också att vi även framöver får problem. Vihar ingen polisutbildning. Vi har fått reda på att ut-bildningen skall komma i gång, men vi får ju inte nyapoliser som den gör det. Enligt de uppgif-ter jag har kommer det att finnas ett rekryteringsbe-hov 1998, som polisutbildningen skallkomma i gång. Hur skall man då fylla de här tjänster-na?Vi är inte betjänta av procentsatser, vi är betjäntaav duktiga poliser som kan medverka till att vi ocksålyckas bryta brottskurvan. För tillfället är den på all-deles fel väg.Anf. 13 Justitieminister ():Herr talman! Vi tycks också vara överens, GunHellsvik, om att en del polismyndigheter befinner sigi en delvis mycket bekymmersam situation. Bakgrun-den till det är ju en skall vi säga inte så bra skött eko-nomi, vad gäller polisens resurser, under ganskamånga år. På den punkten har natur-ligtvis del i ansvaret.Men vi tycks alltså vara överens om att det är enbekymmersam situation, som är svårlöst på sina håll.Vad jag inte riktigt kan förstå är vad syftar på. Vad är det för konkreta åtgärdersom regeringen borde ha vidtagit men inte har vidta-git?Jag har faktiskt granskat alternativtill vår budget; jag har ju anat i det som men inte riktigt uttalar att vi borde ha givitpolisen mer resurser för att kunna möta problemen.Men det tycks inte vara uppfatt-ning. har inte föreslagit några ytterligareresurser till polisen. Hade så varit fallet hade vi kun-nat diskuterat det. Men det moderata budgetalternati-vet avviker inte från regeringens i det avseendet.Anf. 14 ():Herr talman! Det är naturligtvis inte helt lätt atthålla rätt på alla delar av andra partiers förslag. Vimoderater föreslog faktiskt att polisen innevarande årskulle få 150 miljoner utöver regeringens förslag.Anf. 15 Justitieminister ():Herr talman! Det är inte alls svårt för mig att hållareda på vad andra partiers budgetförslag innehåller.Jag anser att det är en av mina uppgifter att göra det.Det moderata förslaget innebär att polisen bordefå till. Men, säger ,de pengarna skall användas till ,inte till närpoliser eller till brottsutredning.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1996/97:156 om tyd-lig reaktion mot unga kriminellaAnf. 16 Justitieminister ():Herr talman! har frågat mig vilka åt-gärder jag avser att vidta för att eniga förslag föreläggs riks-dagen för ställningstagande.Som väl känner till har, sedan lämnade sitt betänkande, arbe-tet fortgått inom departementet för att bredda under-laget för den fortsatta beredningen av frågan om på-följdssystemet för unga lagöverträdare.Den förra regeringen angav i propositionen omhandläggning av ungdomsmål (prop. 1994/95:12)vissa riktlinjer för det fortsatta reformarbetet av på-följdssystemet för unga lagöverträdare. Något full-ständigt förslag lades således inte fram, trots att ären-det redan då beretts i departe-mentet. Det kan konstateras att de angivna riktlinjernai väsentliga avseenden skilde sig från de förslag lämnat. Som avslogs denna del av förslaget av riksda-gen och förutsättningarna för det fortsatta berednings-arbetet kom att förändras. Utgångspunkten för detfortsatta beredningsarbetet har därefter varit att tillva-rata grundtankarna i förslag,dock med bibehållande av principen om att huvudan-svaret för unga lagöverträdare skall ligga inom soci-altjänsten. Ungdomar bör så långt det är möjligt hållasutanför kriminalvården i allmänhet och fängelserna isynnerhet.Resultatet av detta arbete kommer attredovisas i en departementspromemoria. Dennakommer självfallet att bli föremål för remissbehand-ling. Jag kan i korthet säga följande om de förslagsom presenteras i promemorian.I promemorian kommer att lämnas förslag om attpåföljden överlämnande till vård inom socialtjänstenskall stramas upp. I promemorian kommer också attföreslås en ny frihetsberövande påföljd i syfte att påett avgörande sätt minska användningen av fängelse-straffet för de yngsta lagöverträdarna.För att påföljden överlämnande till vård inom so-cialtjänsten skall kunna utgöra ett trovärdigt alternativtill övriga påföljder bör de straffrättsligt motiveradekraven på förutsebarhet, proportionalitet och konsek-vens få ett större utrymme än för närvarande.För att uppnå ett större mått av förutsebarhet fö-reslås i promemorian att de yttranden som social-nämnden lämnar i ungdomsmål ges ett utförligareinnehåll och att det i yttrandet skall ingå en vårdplan.Härigenom får domstolarna ett bättre underlag i frå-gan om vilka åtgärder som avser attvidta om den unge överlämnas till vård inom social-tjänsten.I syfte att bättre tillgodose proportionalitetsprinci-pen föreslås att domstolen på ett mer uttalat sätt än förnärvarande skall pröva om socialnämndens planeradeinsatser är tillräckligt ingripande med hänsyn till denunges brottslighet. Detta innebär att domstolen börbestämma påföljden till vård inom socialtjänstenendast om den finner att de planerade åtgärderna är såingripande för den unge att de står i rimlig proportiontill brottet.Ett större mått av proportionalitet skall enligt för-slaget kunna åstadkommas genom en utökad använd-ning av s.k. tilläggsstraff. Huvudregeln skall vara attett överlämmande till vård inom förenasmed dagsböter. Dessutom föreslås ett nytt tilläggs-straff, ungdomstjänst, som skall dömas ut i form av ensärskild föreskrift vid överlämnande till vård inomsocialtjänsten. Föreskriften den unge skallutföra oavlönat arbete eller delta i en särskilt anord-nad verksamhet under ett av domstolen bestämt antaltimmar, lägst 20 och högst 100 timmar.För att tillgodose kravet på konsekvens föreslås eneffektivare ordning för att kunna bestämma ny påföljdi sådana fall där den planerade vård som socialnämn-den angett i sitt yttrande inte kommer till stånd. Omdet framgår av socialnämndens yttrande att vården avden unge skall ske på frivillig grund, skall domstolenvid överlämnandet meddela en särskild föreskrift omatt den unge skall underkasta sig den planerade vår-den. Om föreskriften inte följs riskerar han att över-lämnandepåföljden undanröjs och ersätts av någonannan påföljd.Som jag tidigare nämnt kommer det i promemori-an också att föreslås en ny form av frihetsberövande,överlämnande till vård vid särskilt ungdomshem, sompåföljd för brott som begåtts av den som var under 18år vid brottstillfället. Denna påföljd kan bara komma ifråga om det finns synnerliga skäl. Den nya påföljdenskall vara tidsbestämd och skall verkställas vid ettsådant särskilt ungdomshem som avses i 12 § lagen(1990:52) med särskilda bestämmelser om vård avunga (LVU). Ansvaret för verkställigheten skall an-förtros åt . Tiden skallbestämmas av domstolen i brottmålet, lägst två måna-der och högst fyra år.Jag vill i detta sammanhang också påminna om deåtgärder som vidtas inom andra områden för att mot-verka sociala problem med ungdomar. Jag tänker bl.a.på det brottsförebyggande arbete som pågår runt om ilandet och inom olika organisationer. Den av rege-ringen tillsatta kommittén för brottsförebyggandearbete har ju som uppgift att inspirera, stödja ochfölja det brottsförebyggande arbetet, främst på lokalnivå. Jag tänker även på arbetet med översynen avsocialtjänstlagen, i vilken aktualiseras flera förslagsom är ägnade att främja ett förstärkt stöd åt barn ochungdomar.De förslag om förändringar i påföljdssystemet förunga lagöverträdare som skall lämnas syftarsåledes till att förbättra det system vi har genomatt samhället får ökade möjligheter att reagera medtydlighet och konsekvens.En proposition med anledning av de nu redovisadeförslagen bör kunna lämnas till senast ibörjan av , och jag räknar med att de nyabestämmelserna kommer att kunna träda i kraft under1998.Anf. 17 ():Herr talman! Jag ber att få tacka justitieministernäven för detta svar. Det skall bli intressant att se vilkaförändringar som justitieministern i sitt nästa inläggkommer att göra av det som sagts, nämligen medtanke på den förra debatt som vi hade, där justitiemi-nistern först talade om att vi moderater inte hadenågra extra pengar till polisen och sedan tillstod att vihade sådana pengar. Jag skall inte fortsätta den debat-ten. Det sagda är kanske tillräckligt för att man skallveta vem som från början hade rätt.Men det är intressant att notera att justitieminis-tern på mina frågor konstaterar att den borgerligaregeringens förslag till riktlinjer i väsentliga avseen-den skilde sig från förslag.Justitieministern säger också att vi bara lade framriktlinjer, inget färdigt förslag, trots relativt lång be-redningstid. Jag skall inte polemisera om huruvidatiden var lång eller kort, bara konstatera att den ut-redning som låg till grund för vårt förslag blev klar1993 och att vårt förslag kom 1994.Justitieministern meddelar nu att regeringen kom-mer med ett förslag som bygger på betänkandet från1993 och att propositionen kommer att läggas framvåren 1998. Det är glädjande att höra att justitieminis-tern tycker att är för enborgerlig regering att arbeta fram nya riktlinjer är en rimlig tid för en socialdemokratisk rege-ring att putsa av en gammal idé. Det kan ju inte tolkaspå något annat sätt än att vi borgerliga helt enkeltförväntas vara kreativa och handlingskraftiga.Den skiss som vi förhoppningsviskommer att få se i verkligheten är inte särskilt tydlig.Justitieministern talar om att kraven i förslaget skallbygga på förutsebarhet, professionalitet och konsek-vens. Till att börja med är det en viktig förutsebarhetatt man innan ett brott begås vet vad som skall hända.Någon möjlighet att förutse effekterna av sitt hand-lande kan jag inte utläsa av den här skissen, men därfinns en del annat som gör mig väldigt konfunderad.Om jag har uppfattat skissen rätt innebär den attom vårdplan inte innehåller § 12-hemsplacering men domstolen anser att synnerligaskäl föreligger, skall domstolen döma till ungdoms-hem, vilket i praktiken kommer att innebära § 12-hemsplacering. Hur blir det i omvänt fall, dvs. omsocialtjänstens plan innehåller § 12-hemsplaceringmen domstolen inte anser att synnerliga skäl förelig-ger? Skall domstolen då tvingas acceptera ett frihets-berövande i ett § 12-hem som den inte på eget initia-tiv skulle kunna döma till?En annan fundering som inte får sitt svar i justi-tieministerns interpellationssvar är: Vem skall hakostnadsansvaret? Vi vet att ett av dagens problem äratt kommunerna inte anser sig ha råd med § 12-hemsplacering. Kostnadsansvaret måste ut. Jagvill alltså veta om förslaget kommer att innebära attkommunerna åläggs betala för av domstolen beslutad§ 12-hemsplacering.Slutligen skulle det vara intressant att höra justi-tieministerns förklaring till varför det borgerliga för-slaget om ungdomshem med samma uppbyggnad som§ 12-hem men i kriminalvårdens regi är oacceptablamedan § 12-hem i Institutionsstyrelsens regi är accep-tabla.Anf. 18 Justitieminister ():Herr talman! Det är alltid tråkigt när allmänhetenanser att vi politiker pratar mycket, inte alltid talarsanning, försöker att dölja saker och att sjabbla bortfaktiska förhållanden i en retorik, och jag delar upp-fattningen att det är precis så vi inte borde göra, GunHellsvik. Jag tycker att vi borde anstränga oss attförsöka hantera åtminstone konkreta fakta på ett ärligtsätt. "Extra pengar till polisen" säger ,efter att ha talat om den lokala polisverk-samheten, våra polismyndigheters verksamhet. Mendet moderata förslaget innebar faktiskt inga pengar tillden lokala polisverksamheten utan endast till detinternationella samarbetet, . Kanvi inte vara överens om att det är det faktiska förhål-landet?Tillbaka till den interpellationsfråga som det nuhandlar om. Ja, låt andra avgöra om ett och ett halvtår för att åstadkomma riktlinjer är och treår för ett fullständigt förslag är . Andra må fåbestämma hur det är med det.När talar om skiss hoppas jag atthon inte talar om den departementspromemoria meddet fullständiga förslaget som ännu inte föreligger ochsom ännu inte har sett. Jag antar attordet skiss syftade på min redovisning här i kamma-ren, därför att den är naturligtvis skissartad.Jag är naturligtvis inte beredd att diskuteradepartementspromemorians förslag. Det skall, somjag sade, ut på remissbehandling. Vi behöver få syn-punkter från olika håll för att sedan i lagrådsremissar-betet och propositionsarbetet ta hänsyn till de olikasynpunkter som har kommit in.Jag kan svara på den konkreta fråga som GunHellsvik ställde och som naturligtvis är av väsentligbetydelse: Vem skall stå för kostnaderna för place-ringen på § 12-hemmen? Svaret är: Staten.Anf. 19 ():Herr talman! Det gläder mig att justitieministerninte kommer att lägga kostnadsansvaret för beslutfattade av statlig myndighet på kommunerna. Men jagkan inte låta bli att även i detta sammanhang kommen-tera Polisens budget. Justitieministern nämnde inte attvi har avsatt medel i den moderata budgeten för attdirekt kunna komma i gång med polisutbildning.Justitieministern är inte beredd att diskutera inne-hållet i promemorian. Det kan jag i och för sig förstå,men jag tycker ändå att justitieministern skulle kunnavara beredd att diskutera med utgångspunkt från densista frågan jag ställde i mitt anförande. Jag skullegärna vilja höra justitieministern utveckla varför ung-domshem enligt det borgerliga förslaget, med sammauppbyggnad som § 12-hem men formellt i kriminal-vårdens regi, är oacceptabla medan § 12-hem i insti-tutionsstyrelsens regi är acceptabla. Detta har inte såmycket med promemorian och dess framtid att göra.Anf. 20 Justitieminister ():Herr talman! När säger att Modera-terna har avsatt medel för polisutbildning för att di-rekt kunna använda dem antar jag att hon syftade påinnevarande budgetår. Men där finns inget sådant.Frågan varför socialsektorn och inte kriminalvår-den bör hantera barn och ungdomar är enprincipfråga, som jag anser är mycket viktig. Anled-ningen till att vi måste inse att vi måste utnyttja denkompetens som finns i den sociala sektorn när detgäller att hantera barn och ungdomar är att den ocksåmåste användas för att utforma och skapa innehållet isjälva verkställigheten av den påföljd som en domstolutdömer. När jag talar om barn menar jag verkligenbarn, därför att brott begås också av barn understraffbar ålder, under . Hela den forskningen,kunskapen och kompetensen finns i den sociala sek-torn men inte inom kriminalvården.Om vi skulle besluta oss för att låta kriminalvår-den vara ansvarig för verkställigheten av de här på-följderna skulle det betyda att kriminalvården voretvungen att bygga upp motsvarande kompetens. Jagtror att vårt land helt enkelt är för litet för att splittraupp frågan om omhändertagande som redan finnsinom en sektor av samhället och försöka skapa mot-svarande inom en annan sektor. Våra totala resurser, iform av människor, forskare, tjänstemän och pengar,är för små för att vi skall uppnå ett maximalt resultatom vi gör den splittringen.Därför tror jag att det är viktigt att vi hänför denhär typen av verkställighet till den sociala sektorn ochutnyttjar den kompetens som finns där och naturligt-vis utvecklar den, mot bakgrund av det nya synsättsom ligger till grund för promemorians förslag.Anf. 21 ():Herr talman! Justitieministern och jag för två de-batter på en gång. Men för undvikande av missförs-tånd måste jag få konstatera att det i det moderatabudgetförslaget finns pengar till polisut-bildning. Att det sedan inte försiggår någon polisut-bildning beror ju på att övriga partier inte har velatsatsa de pengarna.Jag är glad att justitieministern ändå tog upp frå-gan om skillnaden mellan verksamhet i kriminalvår-dens regi och verksamhet inom den sociala sektorn.Det moderata förslaget när det gäller de framtidaungdomshemmen innebär ju att ungdomshemmenskall vara i kriminalvårdens regi, men vi utvecklarockså rätt ingående hur dessa skall se ut. Vi menarockså att det är viktigt att den sociala kompetensenfinns.Sedan har vi tydligen olika tro på möjligheternaatt få tillgång till denna kompetens i olika typer avinstitutioner. Vi skiljer oss genom att vi moderaterhåller fast vid den eniga ,som just pekade på vikten av att hålla isär de hem därungdomar placeras helt och hållet på grund av socialaproblem och de hem där ungdomar placeras på grundav brottslig verksamhet. Vi menar, precis som , att det blir otydlighet om man integör klart för de unga vad som är huvudskälet till att deberövas friheten.Anf. 22 Justitieminister ():Herr talman! Jag skall göra ett sista inlägg i polis-frågan. Jag förstår svar på det viset attdet finns en offentlig moderat budget och en hemligmoderat budget. I den hemliga budgeten finns detavsatta pengar för polisutbildningen . Det var syndatt det inte kom fram i den offentliga budgeten så attriksdagen hade kunnat ta ställning till det. Det endasom finns i den offentliga budgeten från Moderaternassida är en viss summa pengar för Schengensamarbe-tet.När det gäller ungdomarna säger attdet är viktigt att hålla isär om ungdomar är omhänder-tagna av samhället beroende på sociala problem ellerberoende på att de har begått brott. Ja, jag tror att detär viktigt att ta hänsyn till vad som krävs i det indivi-duella fallet när de sociala myndigheterna har atthantera ungdomar i olika typer av situationer. Det ären av de viktiga uppgifter som de sociala myndighe-terna och tjänstemännen har att ta ställning till. Det ärdå svårt att säga att det finns en faktor som det ärsärskilt betydelsefullt för dem att ta hänsyn till, tillskillnad från alla andra faktorer.Det är viktigt att framhålla den typ av argumentsom kommer med, men det finns ocksåandra som är viktiga. I slutänden får man överlåta åtde myndigheter som tar ansvar för verkställigheten attse till att det blir utformat på ett sätt som är det bästanär det gäller att skapa en situation som påverkar deunga att bryta en brottslig utveckling. Där tror jag attGun och jag kan vara överens.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 1996/97:151 om kon-kursförsäkring- ett förslag till reform av lönebe-stämmelsernaAnf. 23 Justitieminister ():Herr talman! har frågat mig om di-rektiven till kan sägas omfattaatt kommittén även kan analysera och lämna förslagom en konkursförsäkring med en inriktning som skis-seras i interpellationen.Stig Rindborg har vidare frågat mig om jag - fördet fall jag anser att direktiven inte ger utrymme fören sådan prövning - är beredd att verka för attkommittén får tilläggsdirektiv så att dess uppdragäven omfattar att utreda och ge förslag till någon formav konkursförsäkring.Stig Rindborg är själv ledamot av den parlamen-tariskt sammansatta kommitté som för närvarandeutreder frågor om förmånsrätt i konkurs, lönegarantioch underlaget för företagshypotek. Kommittén, somhar tagit namnet , skall haslutfört sitt uppdrag senast den 31 december 1997.Som vet är Förmånsrättskommitténshuvuduppgifter enligt direktiven att ta ställning tilldels om statens förmånsrätt för skatter och avgifterbör slopas, dels om företagshypotek bör ges en annanställning än det har och dels om arbetstagarnaslöneskydd vid arbetsgivarens konkurs kan förbättrasutan att statens kostnader för lönegarantin ökar.När det gäller arbetstagarnas löneskydd vid ar-betsgivarens konkurs anges i direktiven att kommitténskall överväga på vilket sätt reglerna om lönegarantioch löneförmånsrätt bör ändras för att arbetstagarnasskydd skall bli så heltäckande som möjligt. Vikten avatt stävja företagares missbruk av lönegarantin skallbeaktas av kommittén liksom statens kostnader förgarantin. Inriktningen skall vara att förslag om rege-ländringar skall utformas så att de inte innebär ökadekostnader för staten. Om detta inte går att undvikaskall förslagen förenas med förslag om på vilket sättutgiftsökningarna skall finansieras.Enligt direktiven skall kommittén vidare övervägaregeländringar för att möjliggöra en svensk ratifika-tion av konvention om skydd av arbetstagarensfordringar i händelse av arbetsgivarens insolvens.Regeringen beslutade i går om tilläggsdirektiv tillFörmånsrättskommittén. I tilläggsdirektiven angesbl.a. att kommittén inte skall ta upp frågor om löne-förmånsrätt och lönegaranti som omfattas av förslageni en proposition om löneskyddet i konkurs som rege-ringen beslutat överlämna till riksdagen.Ändringar i de nya bestämmelserna får dock föreslås iden mån det föranleds av kommitténs överväganden iövrigt.I propositionen om löneskyddet vid konkurs före-slår regeringen bl.a. att den s.k. karensregeln i lönega-rantilagen upphävs och att bestämmelserna om för-månsrätt för närstående i förmånsrättslagen ändras.Avsikten med förslagen är främst att bestämmelsernaskall stämma bättre överens med EG-direktivet omskydd för arbetstagarna vid arbetsgivarens insolvens.Det förvånar mig något att ber migtolka . Kommitténhar att själv avgöra inte bara vilka lösningar som ärvärda att utreda närmare inom ramen för utrednings-uppdraget utan har också att ta ställning till om ettförslag som en ledamot vill utreda närmare ryms inomdirektiven. Eftersom är ledamot ikommittén har han goda möjligheter att få svar på sinfråga genom att ta upp den i kommittén.Det sagda betyder också att jag inte är beredd atthär i uttala mig om den närmare innebördenav i de hänseendensom efterfrågar.Jag förstår att bakgrunden till frå-gor är det beslut som regeringen fattade den12 med anledning av en skrivelse frånGrossistförbundet . I skrivelsen före-slog bl.a. att den statliga lönega-rantin skall ersättas av en s.k. konkursförsäkring.Avsikten från var att regeringenskulle överlämna skrivelsen till Förmånsrättskommit-tén. Förslaget var utarbetat av bl.a. påGrossistförbundets uppdrag.I beslutet angav regeringen att vi inte fann skäl attföreslå en lagändring som innebär att denstatliga lönegarantin skall ersättas av en s.k. konkurs-försäkring. Regeringen vidtog därför inte någon åt-gärd med anledning av framställningen i den delen.Övriga delar av framställningen överlämnades docktill Förmånsrättskommittén.Som jag tidigare framhållit är jag inte beredd attgöra några tolkningar av kommitténs direktiv. För migär det dock viktigt att kommittén kan slutföra sittarbete och även koncentrera sig på huvudfrågor-na enligt direktiven. Det sagda betyder att jag inte ärberedd att verka för att kommittén får ytterligaretilläggsdirektiv som kan påverka kommitténs möjlig-heter att slutföra sitt uppdrag inom angiven tid.Anf. 24 ():Herr talman! Jag får tacka justitieministern försvaret.De senaste åren har, som anges i justitieministernssvar, reglerna för ersättning till anställda vid konkur-ser ändrats . I lagutskottet har det påtalatsatt det är olyckligt att arbeta på detta sätt och ständigtändra spelreglerna. Det har efterlysts en genomgångoch analys av olika sätt att lösa denna viktiga fråga.Nu hör vi att det kommer ytterligare direktiv. Det ärju värdefullt att de kommer inom den tidsram som denkommitté som arbetar med frågorna har till förfogan-de.Hösten 1995 hölls ett symposium på IVA, Ingen-jörsvetenskapsakademien. Vid det tillfället framfördejag tankar som gick ut på att frikoppla ersättningenfrån den förmånsberättigade lönefordringen och istället utge en ersättning likartad den vid sjukdom.Justitieministern förklarade då att det lät intressant.Någon månad senare, , lades di-rektiven till fram. Ledamöteroch sakkunniga, experter, förordnades emellertid etthalvår senare - .