prot · GL0938 · 1997-12-02 00:00:00 — Dåhade vi faktiskt kunnat få ett starkare DO och en star-kare myndighet. Då hade vi flexibelt kunnat utnyttjade här resurserna på bästa möjliga sätt.Anf. 59 () replik:Fru talman! Det är alltid bra med förklaringar. Detär bara synd att man om man nu hade denna intentioninte kunde klarlägga detta i propositionen. Jag trorändå att det förslag som kommer kommer att för-bättra möjligheten för DO att vara en självständigmyndighet. Jag tror att misstanken, när man har endelad ekonomi och skall utnyttja varandras resurser,trots allt skulle ha vidhängt en sådan ny organisations-form, alltså att DO inte var självständigt. Det skulleha undergrävt förtroendet för ombudsmannaorganisa-tionen. Jag tror att den lösning som nukommer med kommer att förbättra DO:s möjligheteratt betraktas som en självständig, opartisk myndighetgentemot såväl regering och riksdag som olika myn-digheter.Anf. 60 () re-plik:Fru talman! Vi är överens när det gäller den förstadelen av statsrådets anförande. Det tror jag gäller allapartier. Men jag hade samma fråga som när det gällde DO. Jag är inte så väldigt nöjd medsvaret.Jag ser det som att man bevarar invandrarna sominvandrare genom att man har ett särskilt integra-tionsverk. Det blir en permanentning av situationen.Det vi har hört av och statsrådethar inte fått mig att inse det goda med ett integra-tionsverk.Sedan ifrågasätter jag de ekonomiska kalkylernasom också har varit uppe här när det gäller och integrationsmyndigheten. Som vihar planerat för pengarna i vår budget, ser det ut somom de verkligen förlorar pengar på det här.Anf. 61 Statsrådet ():Fru talman! Det här är ganska befängt. Först sägerRagnhild Pohanka: Jag ställer upp på allt som statsrå-det har sagt och allt vad propositionen innehåller i deförsta delarna, de principiella delarna, de viktigadelarna som skall styra upp resten. I nästa steg kom-mer hon och säger att vi vill bilda en myndighet meddet rakt motsatta syftet, nämligen att bevara invand-rarna som invandrare och behandla dem som invand-rare. Det är väl nästan väl magstarkt, , att komma med den typen av totalt inkonsek-venta påståenden. Det har ingenting med verklighetenatt göra.Läser man propositionen så förstår man att syftet ialla fall är det rakt motsatta. En av de viktigaste upp-gifterna för den här myndigheten är att se till att andraaktörer i samhället - det kan vara fackföreningar,politiska partiet, , sossar, arbetsgivare -skall se till att behandla människor på ett likvärdigtsätt. Det är vad det handlar om. Det tycker jag att viborde kunna vara överens om.Sedan kan man alltid diskutera om verktyget ärbra eller dåligt. Det kanske finns ett annat, bättreverktyg. Men tycker tydligen att det harfungerat jättebra att vi inte har haft någon integra-tionspolitik från de senaste tio femtonåren.Anf. 62 () re-plik:Fru talman! Det här tycker jag också var litetmagstarkt. Jag menar att det är väldigt viktigt att mantar upp de här frågorna. Det sade jag i mitt huvudan-förande också. Äntligen kommer det en proposition.Att vi har en integrationsminister anser jag också varaviktigt för integreringen.Men jag är rädd för att den här integrationsmyn-digheten inte fyller det syfte som statsrådet, och har löst med att inrät-ta ett integrationsverk. Jag tror inte att det fyller detsyftet, och därför har jag reserverat mig mot inrättan-det av ett integrationsverk - inte som någon logiskkullerbytta utan för att jag tror att man skall gå enannan väg.Vi är som sagt överens om målen. Men vägen ditär vi inte överens om. Det kanske får stanna vid det.Vi arbetar för en integrering, men vi har olika vägaratt gå. När integrationsverketet finns, kommer natur-ligtvis att göra det bästa av den situationsom vi har.Anf. 63 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillhemställan i utskottets betänkande beträffande måloch inriktning för integrationspolitiken. Jag kommeratt avstå i en eventuell votering gällande inrättande aven ny myndighet för integration. Mina motiv har jagredovisat i en motion som har behandlats av utskottet.Jag är nämligen skeptisk till en sådan myndighet.Jag blir också litet fundersam när jag läser i DagensNyheter att de som skall förbereda och genom-föra bildandet av en ny integrationsmyndighet bara äretniska svenskar - detta apropå mångfald. Jag tyckeratt det bland dessa åtta i rimlighetens namn åtminsto-ne borde finnas någon från det svarthåriga avser diskrimineringsombudsmannens uppgif-ter, hör jag till dem som anser att ämbetet som sådantmåste förstärkas i enlighet med de förslag som redo-visades i betänkandet avseende utredningen av över-synen av lagen mot etnisk diskriminering som presen-terades i går. Vidare tycker jag att Invandrartidningeninte bör läggas ned. Utöver dessa konkreta frågor harjag följande att säga:Jag tolkar regeringens propositionsmål för integ-rationspolitik som ett erkännande av att jämlikhet i ettmodernt välfärdssamhälle präglat av mångfald bety-der allas rätt och möjlighet att vara olika. Under de-cennier har ökad jämlikhet varit synonymt med ökadlikhet. För jämlikhetens skull skulle alla gå i sammaskola och vårdas på samma sjukhus. Vi skulle alla booch bete oss som svenskar oavsett varifrån vi kom.Staten och dess institutioner försökte - och försöker -att enhetliggöra alla invånare i landet. Svenskar sominte ser ut som etniska svenskar kallas för "nya svens-kar". Ingen får vara olik och annorlunda.Regeringens proposition är viktig därför att det iden anges att statens viktigaste uppgift är att garanteralika behandling av invånare och medborgare oavsettursprung. Varje individ skall i sitt sökande efter för-sörjning och livsstil känna stöd och uppmuntran.Staten skall inrikta sig på motstånd mot alla former avdiskriminering i samhället.Fru talman! För att bekämpa ett vi-och-de-tänkande krävs det att det svarthåriga påallvar tas in i de instanser som avgör vårt lands öde.De flesta invandrade människor och deras barn i Sve-rige vill inte ta avstånd från det svenska. Men politi-ker, myndigheter, arbetsmarknaden och dess organi-sationer har väldigt svårt att öppna sina dörrar fördem som de anser är olika och annorlunda.Om de politiska partierna, som är de instanser somskulle gå i spetsen för integrationsprocessen och mot-verka ett vi-och-de-tänkande, samlas till kongresser,stämmor eller landsmöten, där det bara finns ett fåtalpersoner tillhörande det svarthåriga , hur skallett vi-och-de-tänkande då brytas och bekämpas? Vilkaär det som har de bästa förutsättningarna att bryta ochbekämpa ett vi-och-de-tänkande? Är det de som sam-las till kongresser m.m. för att bestämma vårt landsöde, eller är det de som knackar på för att över huvudtaget få komma in men inte släpps in? För mig är detde först nämnda som har de bästa förutsättningarnaför detta.Statsminister skriver i sin bok är satt i skuld är icke fri bl.a. följande: "Vi måstefå in fler svenskar med invandrarbakgrund i politiken,i statsapparaten och i beslutande positioner. Flersvenskar med invandrarbakgrund måste återfinnassom åklagare, domare, poliser, officerare, förvalt-ningschefer, stadsarkitekter, skolchefer, rektorer ochkommunaldirektörer. Och fler måste bli kommunal-råd, nämndordförande och riksdagsledamöter. Dettaär ett ansvar för alla politiker och partier." Jag ärfullständigt överens med statsministern.Vi socialdemokrater i känner oss stoltaöver att är den första staden som i daggenomför en konkret integrationspolitik. Vi socialde-mokrater i har fem personer medinvandrarbakgrund i stadsfullmäktige, en av dem ärkulturborgarråd. Samtliga tre socialdemokrater medinvandrarbakgrund som finns i är frånStockholm. Tre stadsdelsnämndsordförande i är personer med invandrarbakgrund, och enstadsdelsdirektör har invandrarbakgrund. Stockholmssocialdemokrater visar vägen i kampen för ett Stock-holm för alla. Den enda förtroendepost som statsmi-nister inte gett personer med invandrar-bakgrund utanför och är som statsrådi regeringen. Jag hoppas att den dagen också kommer.Fru talman! Så länge maktstrukturerna i vårt landinte ger plats åt det svarthåriga kommer frå-gan om integration att tolkas som allmän retorik avdem som man anser sig vilja integrera.Fru talman! Det är väl känt att den svenska ar-betsmarknaden har stora svårigheter med att öppnasina dörrar för det svarthåriga . Väldigt fåarbetsgivare vill anställa folk som inte liknar demsjälva. Etnisk diskriminering på arbetsmarknaden ärett stort problem i dagens , och till en delaccepteras denna typ av diskriminering som någotnormalt.Sara , , nekades arbete på Statoildärför att hon är svart. "Det är ju en chansning attanställa en svart person, man har ju hört en del. Manhar mindre besvär med en svensk." Så kommenteradeen hög chef på fallet med den svenska svartaSara i tidningen träffade jag ett hundratal välutbilda-de afrikaner. En del var inflyttade hit, andra var föddahär. Jag ställde följande fråga: Hur många av er harett riktigt jobb? Ingen av dem hade ett riktigt jobb.Jag har vid en genomgång av perso-nalstyrka, utom lokalvården, hittat endast ett fåtalpersoner som har rötter utanför . Det kännslitet märkligt att bland sina anställda intebättre kan motsvara landets befolkningssammansätt-ning. Det skulle kännas bra om , som ärlandets högsta politiska instans, bättre kunde visa anstränger sig för att få en mångfald av männi-skor bland sina anställda. Jag har till talmannenskrivit ett brev om detta. Tittar man vidare på depolitiska partigruppskanslierna i är situatio-nen om möjligt ännu sämre. Gruppansvariga för varjepartigrupp skulle kunna arbeta med frågan. I ärlighe-tens namn skall jag säga att har en personmed rötter utanför , och haren. Svarthåriga människor lyser med sin frånvaro. "I 1997 händer sådant som vi brukar för-knippa med det sydafrikanska apartheidsystemet ellerden . Och det är så vanligt attmånga av oss inte längre reagerar på vad som sker. Idagens nekas familjer med invandrarbak-grund att hyra lägenhet med hänvisning till vad gran-narna skall säga, i dagens vägras nyktra sköt-samma personer med utländsk bakgrund inträde påkrogen med motiveringen att de är berusade ellervåldsbenägna, i dagens nekas invandradesvenskar socialbidrag när infödda svenskar i motsva-rande situation får sina bidragsansökningar beviljade.En central fråga är hur rättsväsendet förmår att tackladenna 'vardagsdiskriminering'. är det uppenbartatt det inte fungerar som det borde. Bristerna är all-varliga i polisens och åklagarnas hantering av utred-ningar rörande brottet olaga diskriminering. "Fru talman! Det som jag har läst upp är inget somjag har skrivit, det är ett citat från f.d. vicestatsminister, tillika ordförande i kommittén Europa-året mot rasism, i en debattartikel i . MonaSahlin är möjligen den enda person i hög politiskposition från det etablerade som vågar be-skriva det som många människor som ser lika konsti-ga ut som jag gör eller möjligen ännu konstigare till-hörande det svarthåriga utsätts för i det landsom föddes i.Jag själv vet vad det betyder att inte få komma inpå en krog i . Jag vet vad det betyder attförnedras och undanknuffas utan någon som helstförklaring. Jag vet själv hur rättsväsendet icke funge-rar gällande fall som rör etnisk diskriminering.Fru talman! Svarta människor i kräver attde inte blir kallade för negrer av poliser och andra. Deupplever detta som diskriminerande och rasistiskt.Det borde faktiskt räcka att de svarta kräver detta föratt andra skall respektera vad de tycker.Tack för ordet.Anf. 64 Statsrådet ():Fru talman! Jag måste till säga attdet är synd att han - är ändå en erfarenpolitiker på området integration, invandrare osv. -alltför mycket förlitar sig på uppgifter i Dagens Nyhe-ter. Det går att med partibröder på departementetkontrollera om uppgifterna är riktiga eller felaktiga.Då skulle vi slippa påståendet att vi i Inrikesdeparte-mentet inte har med några invandrare i den organisa-tionskommitté som skall titta närmare på själva orga-nisationen för en ny myndighet.SIOS, som är välbekant för , bestårav tolv av de stora riksorganisationerna i . Dehar själva utsett en person till ledamot, expert, i or-ganisationskommittén, nämligen har vi fem personer i en referensgrupp,samtliga av olika nationaliteter. Det gäller , , , och . Jag hoppas att ändå kansäga att det är en tillfredsställande representation påinvandrarsidan, sett till helhetsbilden. Jag tycker attdet är viktigt. Själv skulle jag inte drömma om atttillsätta grupperingar som skall diskutera integrations-frågor utan att det finns en blandning. Mångfaldenskall speglas i vår verksamhet.Avslutningsvis: Jag har både hört och läst väldigtmycket om vad säger. Varje gång talarhan om vilket elände det är här i . Han talarom samhällets baksida. Det är bra att vi får veta ochse hur det är. Men skulle jag från JuanFonseca vilja få konkreta förslag om vad vi skall göraåt detta problem. Som en betydelsefull socialdemo-krat borde i debatten bidra till att detockså går att hitta lösningar.Anf. 65 () replik:Fru talman! Jag har faktiskt yrkat bifall till båderegeringens proposition och utskottets förslag. Jagyrkar bifall till hemställan i betänkandet i dess helhet.Jag håller också med när det gäller politikens inrikt-ning och mål. Däremot har jag uttryckt skepsis när detgäller själva myndigheten. Jag förväntar mig att jaghar rätt att uttrycka det. Jag är faktiskt förvånad överministerns ganska hårda angrepp mot mig som person.Jag har dock inget alternativ, eftersom vi är överens.Anser ministern att det jag beskriver är ett påhitt?Skulle jag ha kommit till för att svartmålalandet? Ministern måste ringa bl.a. till ,som är ordförande i kommittén för Europaåret motrasism. beskriver vad jag aldrig skulle tai min mun. Hon beskriver nämligen att det händersaker i som liknar apartheidsystemet. Det äralltså inte mina ord, utan det är ord.Jag beskriver att väldigt många människor som serut som jag upplever vardagsdiskriminering i Sverige.Inte för inte beställer man en ny lag för att förhindraetnisk diskriminering på arbetsmarknaden. Om viöver huvud taget inte hade några problem, varförskulle vi då beställa en sådan lag? Om allting är fridoch fröjd, varför skulle vi då just diskutera in-tegrationspolitik?Jag beklagar ministerns ton mot mig som person.Anf. 66 (m) replik:Fru talman! Jag har undringar kring ett par saker,. Jag tror att vi alla gärna - detta har jusagts i denna kammare upprepade gånger under ef-termiddagen - skulle önska att fler människor medinvandrarbakgrund kunde få delaktighet i samhälletpå ett helt annat sätt än som varit fallet. Jagundrar om man i olika sammanhang skall utöka repre-sentationen av invandrare bara därför att det rör sigom invandrare. Eller skall man göra det därför att dethandlar om personer som är duktiga och kompetentaoch som har erfarenheter som är intressanta för ossalla? Det finns en viss skillnad där.Detta leder mig över till nästa fråga: Vill JuanFonseca egentligen ha kvotering av invandrare? Ärdet vad eftersträvar? Hur skulle i så fallden kvoteringen formuleras och implementeras? OmJuan inte eftersträvar kvotering är det välnaturligt att ändå gå på kompetens på olika sätt ochatt väga in den erfarenhet och den kunskap som kan-ske just invandrare har, inte att kvotera in människorjust därför att de är invandrare. Det är viktigt att hållaen viss rågång där. Frågan är alltså om ha kvotering eller inte.Anf. 67 () replik:Fru talman! Innan jag ger ettsvar vill jag säga följande. Om citatet vad gäller av är felaktigt är jag den förste attbe ministern om ursäkt. Men jag kräver också avministern en bättre behandling av mig som person.Självklart, , anser jag inte måste ta in invandrare just därför att de är in-vandrare. Jag hör till dem som anser att man måste tain personer som har meriter, kompetens och kunnan-de. Jag tror att det finns många som har ett kunnande ialla frågor som berör vårt land. Vad jag vänder migmot är den allmänna retoriken, inte minst från Gustafvon Essens sida, när det gäller mångfald och det enamed det andra. Men när det verkligen gäller, då finnsinte samma mångfald. Titta på det egna partiet ochgruppkansliet i , som inte på något sättpräglas av mångfald! Möjligen finns det någon personmed invandrarbakgrund som röstar på Moderaternasom kanske skulle vilja pröva på att jobba hos er.Titta på det! Om han eller hon är meriterad, se då tillatt vederbörande kommer in! Det är så man befolkarförsamlingar som verkar vara ett slags reservat.Anf. 68 (m) replik:Fru talman! Jag delar åsikter här-vidlag. Såväl mitt parti och många andra partier somexempelvis organisationer och företag bör förbättrasig och bredda sin rekrytering. Där håller jag heltmed. Vi är för dåliga på det. Men vi måste basera dethela på meriter, kompetens, kunnande o.d. så att vivet att vi får de rätta personerna. Det går säkert attkombinera. Jag är lika självkritisk som kanske en delandra här borde vara vad gäller den saken.Moderaterna är ett parti som med stor emfas pre-dikar mångfald. Vi borde kunna bli bättre på att rekry-tera på en bredare bas än som varit fallet.Jag fick svaret från att han inte ärför kvotering. Det gläder mig. Det var det svaret jagville ha av honom.Anf. 69 () replik:Fru talman! Det är kompetens och kunnande somskall vara avgörande för om man får ett jobb. Denkompetensen anser jag finns bland dem som hörtill det svarthåriga . Jag skulle vilja för Gustafvon redovisa ett bra förslag som jag tycker kunde titta på och som kunde diskuteras av demsom vill diskutera den sortens förslag.Ett sätt att komma till rätta med diskriminering avmänniskor med invandrarbakgrund på arbetsmarkna-den är möjligen att koda anställningsansökningarna.Det innebär att alla inkomna anställningsansökningarförst tas emot av en person, en anställare, som tar bortnamn, adress och personnummer. I stället förser den-na person ansökan med en kod. Anställaren läsersedan ansökningshandlingen utan att känna till namn,kön och ålder och kallar därefter de mest meriteradeeller lämpade personerna till intervju. Betyg och and-ra intyg som ingår i ansökningshandlingarna kan tillsvidare behållas av den person som sköter kodningen.Denne kan på ansökan markera t.ex. att uppgivenutbildning är styrkt med betyg.Detta förslag, eller brist på förslag som somligasäger, skulle möjligen leda till att åtminstone fler kankallas till intervju. Man har avidentifierat ansöknings-handlingarna. Det är bara de som har bra meriter somkan kallas till intervju. Detta skulle ge möjligheter förmånga arbetsplatser att befolkas av annorlunda män-niskor som jag.Anf. 70 ():Fru talman! I bejakar alla riksdagspartierdet mångkulturella samhället. En självklar utgångs-punkt har varit- att den etniska, kulturella, språkliga och religiösamångfalden utvecklar och berikar det svenskasamhället,- att kulturmöten innebär något ömsesidigt positivt,- att rättigheter och skyldigheter enligt svensk lagskall gälla för alla som bor i landet och- att alla skall ges tillgång till språket och bör tilläg-na sig det.Fru talman! har alltid varit ett invandrar-land. var det tyska hantverkare ochköpmän som kom till . infördefinländarna nya odlingsmetoder i svenska skogsbyg-der. inkallades skotska militäreroch vallonska smeder. Redan då fanns det spår avtrångsynthet och diskriminering. Judarna var intevälkomna. tilläts judar att bosätta sig ilandet.Under 1800-talet blev dock ett utvand-ringsland . Över en miljon svenskarutvandrade till , och andra länder.1917-1918 infördes pass- och viseringstvång samtkrav på särskilt arbets- och uppehållstillstånd. Trotsdetta blev invandringen till större än utvand-ringen.I slutet av inleddes en organise-rad överföring av arbetskraft till vissa svenska in-dustrier. Utbildad arbetskraft fick genomöverenskommelser med t.ex. , ochBelgien.År 1975 inleddes en ny epok i den svenska in-vandrarpolitiken. Utgångspunkterna var jämlikhet,valfrihet och samverkan. Huruvida den politiken harlyckats kan diskuteras. I vart fall blev den omodernmed tiden.Med regeringsskiftet inleddes en förnyelseav den förda politiken. Invandringspolitiken skildesfrån invandrarpolitiken. En integrationsminister ut-sågs, och grunderna för en ny, modern, tidsenlig ochtydligare politik började ta form.Den nya integrationspolitikens utgångspunkt ärden generella politiken och individens rätt och likarätt. Detta förutsätter dock nya tänkesätt, nya struktu-rer och nya arbetssätt. Förslaget om att skapa en nyintegrationsmyndighet är ett steg i rätt riktning. Det är kanske det viktigaste och modigaste somregeringen föreslår i sin proposition.Fru talman! skriver vi historia när vi lämnarden förbrukade invandrarpolitiken och går över tillintegrationspolitik.I min motion berör jag lokaliseringen av den nyaintegrationsmyndigheten. Det finns flera motiveringartill att det skulle vara förmånligt att ha myndigheten iTensta, eller . Jag anger följandetre motiveringar.För det första kan myndigheten i sin helhet konti-nuerligt och effektivt samarbeta med alla andra beslu-tande myndigheter angående integrationsfrågor, frå-gor som berör alla myndigheter.För det andra är invandrarnas metro-pol. Här utvecklas och bearbetas förhandlingarnasnabbare, här finns invandrarnas centrala representa-tion SIOS, Samarbetsorgan för invandrarorganisatio-nerna i . Här finns olika föreningar från nästanalla minoritetsgrupper som finns i och somden nya myndigheten kan använda när det behövs.Här kan den nya myndigheten träffa invandrarrepre-sentanter och snabbt och effektivt studera, förändraoch utveckla de nya positiva idéerna.För det tredje har lokaliseringen också ett oerhörtsymbolvärde. föreslår utskottet inget ställ-ningstagande i fråga om lokalisering. Därför åter-kommer jag till den frågan vid annat tillfälle.Fru talman! En annan fråga som jag tar upp i minmotion är . Jag har självläst . Tidningen fyllermånga funktioner. Den är skriven på olika invand-rarspråk. Det är så vi får information om samhällsfrå-gor. Tidningen ges ut även på lätt svenska sedan1971-72. är det att även Invandrartidningenatt utvecklas och förändras.Jag tycker att utskottets förslag att skall få bidrag ärbra. Jag är övertygad om att Invandrartidningenkommer att få ett tillräckligt andrum för att finnaandra sätt att tillgodose behovet av information hosnya invandrare samt hos de gamla invandrargruppersom inte behärskar det svenska språket så bra.Fru talman! Min sista fråga som jag vill ta upp ärinvandrarorganisationerna. När jag besökte SIOSrepresentanter med min partikamrat jag och han en konkret fråga, nämligen: Vilkenroll kommer vi, alltså invandrarorganisationerna, attspela när den nya integrationsmyndigheten kommer igång? Det är svårt att ge ett konkret svar men en sakär klar: När den nya integrationsmyndigheten bildasär det viktigt att se över dels vilken roll invandraror-ganisationerna kommer att ha i samhället, dels vilkenekonomisk hjälp myndigheten kommer att ge tillorganisationerna för att klara målet för integration.Invandrarorganisationerna är en del av den svens-ka folkrörelsen, alltså en part som myndigheten måsteräkna med i den så viktiga integrationsprocessen. Allaorganisationer som bildas inom olika etniska gruppermåste få tillräckligt med ekonomisk hjälp så att dekan leva upp till integrationsprogrammets mål.Organisationerna kan bli en länk mellan flykting-arna, nya svenskar och myndigheten. Där kan invand-rarorganisationerna spela en viktig roll. Det gemen-samma språket, kulturen och religionen underlättar förinvandrarorganisationerna att skapa trygghet mellaninvandrarna, nya svenskar, och samhället.Jag vill framföra min tillfredsställelse till utskottetöver det mycket genomtänkta förslag som närmar siginvandrarorganisationernas önskemål i fråga om re-presentation i styrelser samt det ekonomiska bidragettill invandrarorganisationerna.Till sist vill jag påpeka att när den nya myndighe-ten anställer personal är det viktigt att det anställspersoner med invandrarbakgrund.Fru talman! Jag avslutar med att och yrka bifall tillutskottets förslag.Anf. 71 ():Fru talman!