prot · GK0982 · 1997-03-20 00:00:00 — Jag tror att det finns många bra för-slag från olika partier och framför allt att frågornabehöver diskuteras fram och tillbaka.Vi har i vårt motionsskrivande gjort olika avväg-ningar och bedömningar, som jag tror, precis somElisa sade, bottnar i någorlunda sam-ma övertygelse om vad det är som krävs för vårt sam-hälle och inte.Men jag håller fast vid att de satsningar och denfördelning av pengar som vi har föreslagit håller förkollektiva lösningar på våra trafikproblem framöver.Anf. 23 () re-plik:Herr talman! talar om olika siff-ror för och . Det är någotav en underdrift eller en väldigt begränsad beskriv-ning. Skillnaden rör sig om sammanlagt 70 miljarderkronor när det gäller ramar och dryga 20 miljarderkronor när det gäller järnvägsinvesteringar.Om man inte tar ansvaret att kunna bygga ut järn-vägsnätet, inte bara för kollektiva lösningar utanframför allt för godstrafiken på järnväg och för atthöja hastigheterna, blir det väldigt svårt att motiveraden andra delen.Anf. 24 ():Herr talman! Jag vet inte hur jag skall börja, efter-som jag blir litet förvirrad av debatten. När jag börja-de planera mitt anförande var min tanke att vi här harett betänkande som bygger på en proposition frånregeringen angående inriktningen för fördelningen avramarna inom infrastrukturen.När vi sedan kommer till debatten börjar förstatalare med att säga att vi nu skall fatta ett nytt trafik-politiskt beslut. Sedan diskuteras mer och mer olikafrågor inom trafikpolitiken totalt sett.Karin var förståndig och försökte påminnadebattörerna om att det var inriktningen av ramarnasom vi skulle diskutera. Men det hjälpte föga. Debat-ten fortsatte med en diskussion om olika beslut.Till er som har haft tanken att det är detta som viskall diskutera vill jag redan nu klart säga ifrån att jaginte tänker gå in i en debatt med något partis företrä-dare som tänker diskutera något annat än infrastruk-turramarna och det som föranletts av både propositio-nen och innehållet i utskottets betänkande. Alla övrigadiskussioner om trafikpolitiken måste anstå till dessatt propositionen läggs fram, som är föranledd avKommunikationskommitténs betänkande som vi fickhäromdagen. När propositionen kommer skall vi förahela den övergripande diskussionen. Det är detta somockså är svaret, , på frågan om var-för det inte blev så många diskussioner under utskot-tets hantering av dessa frågor. Vi tillämpar ju normaltrutinen att när det är nya regeringsförslag på gång ochutredningar sitter, så skall vi inte i betänkandet före-gripa dessa.Herr talman! Jag övergår till det som jag tänkte attvi skulle diskutera , nämligen infrastrukturensramar. Men innan jag går in på dessa vill jag ändåkommentera och i viss mån TomHeymans inställning att vi nu inte skall fatta beslut omramarna. Jag tycker att det var en klok inställning somElisa framförde, att det visst går attdiskutera ramarna innan man vet vilken politik manhar att följa. Tom jämförde detta med attställa kärran före hästen. Jag skulle vilja säga till TomHeyman att det som vi gör nu är att se om vi överhuvud taget har någon häst att ställa framför ellerbakom kärran. Vi skall alltså i dessa ekonomiskt kär-va tider vi befinner oss i försöka se hur mycket pengarvi har och hur vi kan fördela dem inom givna ramar.Sedan bygger vi på dessa ramar med trafikpolitik.Herr talman! Oavsett om vissa debattörer tyckeratt det är trafikpolitiken som vi skall diskutera, var detväldigt många riksdagsledamöter som tyckte annor-lunda när propositionen lades på bord, fördet visar intresset från riksdagsledamöter. Utskottethade att behandla ca 350 motionsyrkanden i sambandmed propositionen. Naturligtvis skulle det ha kunnatleda till att vi hade fått ett mycket stort antal reserva-tioner att behandla . Men jag vill passa på attvara ärlig och säga att jag tycker att utskottskamrater-na och trafikutskottets kansli har gjort ett mycket braarbete, eftersom vi nu står här med ett betänkandesom innehåller "bara" 21 reservationer. Det kundekanske ha varit 350.Vad vill då vi socialdemokrater ha för utvecklingav infrastrukturen för transporter? Så långt som möj-ligt skall vi ge förutsättningar för ett miljöanpassatoch trafiksäkert transportsystem, som också bidrar tilltillväxt och sysselsättning i hela landet. Vi anser attfungerande kommunikationer är en fråga om bådevälfärd och rättvis fördelning. Utifrån detta kan vi intebara göra investeringar i samhällets infrastrukturutifrån s.k. samhällsekonomiska kalkyler, utan vimåste också föra in politiska värderingar i det förbe-redande arbetet. Det är därför utskottsmajoriteten ibetänkandet understryker att vid sidan av lönsamhets-beräkningar av olika projekt, måste bedömningargöras av sådana faktorer som kanske inte alltid beak-tas, t.ex. regional balans, miljö och tillgänglighet tillinfrastruktur. För att klara dessa målsättningar är detinte alltid nyinvesteringar som är det viktigaste, utanmöjligheten att behålla det väg- och järnvägssystemsom vi redan har byggt in ett stort kapital i. Det gälleralltså att underhålla i stor utsträckning.Det kan vara av vikt att peka på vad några punkteri betänkandet kan leda till, om betänkandet får riksda-gens gillande. Det kan leda till att det vägnät somklarar högre axellast utökas. Vi ger alltså industrinoch näringslivet bättre förutsättningar. Det kommeratt leda till att eftersatt underhåll åtgärdas. Det kom-mer att leda till att järnvägssträckor med stora, tungasystemtransporter kommer att klara 25 tons axeltryckoch en bredare lastprofil på vagnarna. Det kommerockså att leda till att godstågen får förutsättningar attköra fortare. Därigenom, återigen, förbättrar vi förnäringslivet och ökar sysselsättningstillfällena här ilandet.Den inriktning som vi nu lägger fast betyder ocksåen stor satsning på det lågtrafikerade vägnätet. Detbetyder såväl tjälsäkring som beläggning av grusvä-gar, så att framkomlighet och restider kan hållas på ennågotsånär rimlig nivå. Det innebär vidare att in-frastrukturmedlen utifrån fördelningspolitiska aspek-ter skapar förutsättningar att nå det trafikpolitiskamålet om regional balans.Det förslag till inriktningsbeslut som vi nu be-handlar innebär att inriktningen läggs fast genommålstyrning inom fastlagda ramar. Därför är det avmycket stor vikt att målen tydliggörs och att noggran-na utvärderingar om måluppfyllelse görs. I utskotts-behandlingen fick vi reda på att revisorerhar haft åsikten att återrapportering och resultatanaly-ser från såväl organ inom infrastrukturen som frånregeringen måste förbättras, om möjlighe-ter till övergripande styrning skall fortsätta att funge-ra. Utskottsmajoriteten förutsätter att regeringen fort-sättningsvis kommer att ägna denna fråga en mycketstor uppmärksamhet.Sedan vill jag nämna något om förslaget till dennya planeringsprocessen, som behandlas i betänkan-det. Jag vill börja med att poängtera det som vi alltidbrukar att säga på hemmaplan om att få resultat avolika planeringsprocesser som har gjorts centralt:Hade bara vi fått vara med skulle det säkert ha blivitmycket bättre. Så brukar vi alltid säga hemma i länen.Nu får vid med detta förslag på ett annat sätt infly-tande över planeringsprocessen i länen och i regio-nerna. är det inte längre de s.k. infrastrukturverkensom bestämmer allt. Jag tror att med den lösning avhur de regionala medlen skall fördelas som presen-teras i betänkandet kommer vi att få en stärkt förank-ring ute i samhället när det gäller hur vi skall fördelamedlen i vår region.Herr talman! Jag vill peka på en specifik fråge-ställning som finns under den regionala planerings-processen där utskottet i princip var överens. Jag villlyfta fram två motionsyrkanden av alla dessa 350. Detär motionsyrkanden som säger att cirka en och en halvmiljard kronor skulle vara en rimlig summa att ha tillbidrag till kollektivtrafiken för anpassning för defunktionshindrade, eller för att ge de funktonshindra-de bättre förutsättningar till kollektivtrafikresande.Detta anser utskottet vara en rimlig summa. Vi sä-ger att vi inte kan acceptera rakt över att vilåser det hela. Vi förutsätter naturligtvis att regering-en, som skall komma med en proposition om kollek-tivtrafik, tar till sig vad trafikutskott harsagt om en rimlig nivå och visar på vilka regler somskall gälla för ett sådant bidrag.Det är också viktigt att påpeka - och jag tror attElisa gjorde det - att om kollektivtra-fiken nu får bättre förutsättningar att erbjuda funk-tionshindrade att resa med fordonen får det inte ledatill att det blir inskränkningar för dem som inte hartillgång till kollektivtrafiken.Herr talman! Med dessa målsättningar anser vifrån Socialdemokraterna att vi skall ställa oss bakomregeringens förslag att 30 ½ miljarder investeraskommande tioårsperiod i nationella stamvägar och 36miljarder i nationella stomjärnvägar. Vidare skall denregionala planeringsramen omfatta 32 miljarder. Vadgäller drift och underhåll anslås det 56 miljarder tilldet statliga vägnätet och 27 miljarder till järnvägsnä-tet. Slutligen, för att nå upp till de 190 miljarder somramen omfattar, används 8 ½ miljarder till komplette-rande åtgärder inom miljö- och trafiksäkerhetsområ-det.Herr talman! Så några ord om specifika projektsom fanns med i regeringens proposition och somutskottet har behandlat. Ett sådant är iMalmö. Vi har redan under debatten hört mycket omdet. Jag vill klart redogöra för vad utskottet säger attvi ställer oss bakom, dvs. att inom en planeringsrampå 1 827 ½ miljoner vara med och finansiera Citytun-neln. Hela kostnaden, som i avsiktsförklaringen sägsvara ca 5 miljarder, har SJ en liten del av ansvaret för,och i huvudsak delas övriga kostnader mellan och regionen. Utskottsmajoriteten tycker atttrafiksituationen föranleder att vi slår fast att det inomplaneringsramen finns ett utrymme på 1 827 ½ miljo-ner för finansiering av Citytunneln.Vad gäller infrastrukturen i för övrigt sägerutskottet ungefär samma som sade i sitt delbetänkande. Det är svårfram-komligt på spåret söderut, i synnerhet för godstrafi-ken. Vi gör bedömningen att ytterligare kapacitetbehövs för den spårbundna trafiken. Men vi finnerinte nu utrymme för detta i den planeringsram som ärframlagd, även om det skulle vara eftersträvansvärtbåde från miljö- och kapacitetssynpunkt. Utskottsma-joriteten säger i betänkandet att den förutsätter atttrafikförsörjningen i övervägs i samband mednästa revidering av planeringsramarna. Jag förutsätteratt regionen använder de ordinarie medlen på ett förregionen förnuftigt sätt.Herr talman! Något om det som många här hardebatterat, nämligen , som intelängre är någon . Någon har kallatdet för Inespaket. Det betänkandet behandlar är att vifrån utskottets sida tycker att det är mycket angelägetatt fyrspårslösningen kommer till stånd mellan Årstaoch , inkluderande en ny . Det ärmycket angeläget att planlösningen för detta klargörsganska snabbt. Det är också mycket angeläget att etttredje spår byggs vid . Skall vi fåeffekt av de stora järnvägssatsningar som sker i regio-nerna runt måste fyrspåret och tredje spå-ret komma till. Annars är i princip de järnvägssats-ningarna i stort sett bortkastade.Vi anser också att det är riktigt att nu påbörjaförsta delen av , men sträckan utgör ju ingen Botniabana. Det finns förhand-lingsman tillsatt, som vi har hört. Vissa har tydligenredan läst hans utlåtande. Jag har inte gjort det. Menjag förutsätter att utskottet får anledning att återkom-ma till frågan när regeringen återkommer, som sägs ibetänkandet.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall till utskot-tets hemställan i betänkandet i sin helhet och avslagpå samtliga reservationer.Anf. 25 () re-plik:Herr talman! Jag tror att jag blev litet missförs-tådd. Jag hyser en stor sympati för Vänsterns avslag-syrkande. Däremot har valt att vara med iprocessen just för att vi skall kunna begränsa diskus-sionen till infrastrukturinvesteringar, precis på det sättsom säger.Jag vill ställa tre frågor till . Den förstafrågan är: Har svenska infrastrukturinvesteringarenligt sätt att se på saken någon somhelst betydelse i ett internationellt perspektiv, utöverEU och ?Jag hade väntat mig att kommunikationsministernskulle vara här, men det går jättebra också med JarlLander. Den andra frågan är: Delar kom-munikationsministerns uppfattning att infrastrukturin-vesteringar inte påverkar trafikens miljöbelastning?Den tredje frågan är: Vad leder 30 miljarder i nyavägsatsningar till för miljön? Finns det någon effektdär?Jarl tog också upp vad han ansåg vara detangelägna med . Då vill jag fråga:Anser det angeläget att får enekonomisk redovisning av , vilket vihar efterfrågat , ?Anf. 26 () replik:Herr talman! Jag börjar bakifrån. tog upp ekonomin angående Dennispaketet.Det står ju att läsa i betänkandet att vi vill ha redogö-relse för och besked om hur de garantimedel riksda-gen och samhället har ställt till förfogande skall kunnaåterbetalas, i den mån man har använt några medel.Det var ju under vissa förutsättningar man fick an-vända dem.Sedan är det trivsamt att nö-jer sig med att jag svarar på frågor som hon vill ställatill kommunikationsministern. Jag kan inte svara förhur ministern tycker, men för egen del kan jag säga attvisst finns det en koppling mellan mer väg och mil-jöproblematiken. Men det är inte vägen i sig somutgör miljöproblematiken utan det som finns på vägenosv., och då kommer vi in på den debatt och dendiskussion som jag från talarstolen förut sade att jaginte tänker ta. Den hör inte hemma i debatten ochdiskussionen angående hur ramarna för de olika in-frastruktursatsningarna skall läggas.Påverkar svenska investeringar i infrastrukturenandra än EU-länder, länder runt osv.? Ja,visst gör de det i viss utsträckning, om - och svararjag det som vill - de ger tillgångtill mer biltrafik och vi får mer utsläpp osv. Den dis-kussionen tänker jag dock inte föra. Men såvitt jagkan bedöma, rent krasst utifrån vägens problem, kaninte vägen som sådan ge problem annat än för deboende där vägen går fram.Anf. 27 () re-plik:Herr talman! Det är inte första gången utskottetbegär en redovisning av Dennisekonomin. Det vardärför jag frågade om det var särskilt angeläget, efter-som vi har begärt det tidigare.Sedan påpekar att vägen i sig inte ären miljöbelastning. Det råder det delade meningarom. Det pågår en forskning vid universi-tet, om jag inte minns fel, inom ramen för KFB:sarbete, som visar på det samhällsekonomiska prisetför exploatering.Jag förväntar mig inte att skall svaraför sin minister, och jag sade också att jag är glad åtatt få diskutera med som motsätter sig attdiskutera är kopplingen mellan infrastruktur och mil-jö. Men diskuterar vi inte skatter. Vi diskuterarinte drivmedel. Vi diskuterar infrastrukturinvestering-en och kopplingen till miljön. Går det inte att få endiskussion kring det hamnar vi i en teknikalitetsdis-kussion.Anf. 28 () replik:Fru talman! Det är väl just där vi landar, ElisaAbascal : i en teknikalitetsdiskussion.Det egentligen frågar efter ärdet som hör hemma inom trafikpolitiken i stort sett.Vad åstadkommer trafikpolitiken för någonting? Men diskuterar vi ramar ochinvesteringsbitar för svensk infrastruktur. Den vägeller den järnväg som då byggs kan inte, som jag serdet, få någon global miljöpåverkan. Den kan barapåverka de människor som bor i närheten där vägeneller järnvägen går fram.Anf. 29 TOM () replik:Fru talman! har det inte lätt när hanskall försöka försvara den konstiga ordning som den-na proposition har inneburit. Det här är bara ett ram-beslut, säger han; sedan skall vi ta trafikpolitikennästa år. Men om , mot all förmodan, betänkande hade lett till ett annattrafikpolitiskt beslut hade vi fått ändra allavåra ramar. Vad hade då dagens beslut varit värt?Vad är det över huvud taget värt att ha ett rambe-slut? Inom en månad kommer vi att få vårdproposi-tionen, med nya ramar för samtliga utgiftsområden.Det som ryms i detta betänkande kunde ju precis likagärna ha behandlats då. Om man inte först har be-stämt vad man skall ha för inriktning på politiken ärdet inte någon idé att besluta om ramarna.Jag tror att sade att här gällde detegentligen att se om man hade något i kärran. Jag villsäga: Får man ingenting i kärran är det ingen idé atthålla på och sela hästen som vi gör nu.Sedan lyfte fram en speciell fråga islutet av sitt anförande. Jag villgärna instämma i de tankarna. Vi har faktiskt lyft framÅrstabron i en speciell reservation till betänkandetsom jag inte tog upp i mitt anförande. Men när detgäller kan förslagsvis ta endiskussion med sin partibroder i ,som har lagt ett planstopp på hela broarbetet. Detkunde väl vara bra att börja där och inte börja med attdiskutera det i kammaren.Anf. 30 () replik:Fru talman! Tom kommer tillbaka tillhästen och kärran och om det skall vara någonting ikärran. Då vill jag säga att vi kanske måste se om vihar någon häst som kan dra kärran. Att kärran sedanfylls med något är jag helt övertygad om, Tom Hey-man, både med tanke på diskussionen här och medtanke på alla de 350 motionsyrkanden vi hade att taställning till när vi började behandla det här betän-kandet i utskottet.Jag tycker att det finns all anledning att återigenpoängtera att det är värdefullt för samhället att vetaom vi har medel att investera i infrastrukturen. Vi fickett rambeslut i budgeten på 190 miljarder. läggertrafikutskottet på bord ett förslag om hurdessa 190 miljarder skall fördelas. Då finns det sedanockså förutsättningar att bedriva trafik utifrån dessaramar.Vad gäller , planföreläggande osv. sadejag att jag, precis som Tom , tycker att måste komma i gång. Men det hjälper ju inteom jag som enskild riksdagsledamot pratar med minpartibroder, om det nu skulle finnas någon att pratamed i som tycker att vi skallbygga . Här måste hela sätta tryckpå för att planlösningarna skallkomma till stånd. Annars är, som jag sade förut, storadelar av de investeringar som gjorts i järnvägsnätet,t.ex. runt , i stort sett bortkastade. Vi måstehjälpas åt att trycka på för att planlösningarna kom-mer, så att bron och fyrspåret kan byggas.Anf. 31 TOM () replik:Fru talman! Den här ramdiskussionen kan vi fort-sätta med . Men i realiteten är det som kom-mer på bord ett förslag om minskade ra-mar jämfört med det beslut som trafikverken arbetarmed . Det har inte vi kritiserat så mycket i sig.Våra ursprungliga ramar var nämligen lägre när detgäller investeringssidan än vad som slutligen antogs.Den anpassning som sker kan vi alltså acceptera.Men vad man nu gör är att lägga in ett antal pro-jekt som inte ryms i ramen och säger: Det här skall viockså ha, på något sätt, fast vi inte har klarat någonfinansieringslösning. Det tycker vi är ett något ohe-derligt sätt att driva detta, för därmed hänger helarambeslutet i luften. Vi har egentligen varken politiskinriktning eller rambeslut fastlagda.Anf. 32 () replik:Fru talman! Det är positivt att höra att Moderater-na i alla fall ställer upp på vårt ramförslag. Att visedan, med hjälp av andra eller yttre finansierings-möjligheter, också kan göra ytterligare för infrastruk-turens utveckling vänder sig däremot Tom Heymanemot. Jag blir litet förvånad, med tanke på att TomHeymans partivänner och övriga i den regering somsatt gjorde det stora klippet förde sina genom att bygga vid sidan avstatsbudgeten.Går det att finna sådana lösningar där det storaövergripande samhället kan vara med på en del, därregionen kan vara med och där andra finansiärer kanvara med, så låt oss försöka att göra detta. Men det ärviktigt att vi får redovisningar av hur detta går till, hurmycket pengar inom ramen som används. Från vårsida tänker vi inte motsätta oss delfinansieringar istörre infrastrukturobjekt.Anf. 33 () replik:Fru talman! Jag har två frågor till ochtvå kommentarer.Det ena gäller . Tycker attdet är rätt att man nu fattar beslutet att anslå 1,8 mil-jarder till , det här nästan femmiljar-dersprojektet, innan man gör en miljöprövning?Återigen har vi den här fällan som jag tycker att rege-ring och riksdag är på väg att gå i. Först fattar manbeslutet och sedan kommer miljöprövningen. TyckerJarl att det är rätt väg? Tycker att trafikproblemen i blir löstagenom att kommer till?Kommentarerna gäller Dennispaketet. Jag tyckeratt på ett mycket riktigt sätt beskrev vadutskottet anser är viktigt att poängtera, nämligen utökar spårkapaciteten i . Vihar understrukit att vi också kräver en ekonomiskthållbar lösning. Det är det som är beskedet från ut-skottet inför dagens debatt. Vi har en mycket bestämduppfattning om att det måste visas en ekonomiskthållbar lösning.Anf. 34 () replik:Fru talman! Låt mig börja med att be om ursäktför att jag vänder ryggen till, . Men jagtror att övriga föredrar att höra det jag säger, i syn-nerhet om det till äventyrs finns någon vid en TV-apparat på något rum som lyssnar.Karin frågar om det är rätt att anslå medelinnan miljöprövas. Det är klart att mankan föra en längre diskussion om det är rätt eller inte.Men i den här situationen tror jag nog att det är rik-tigt. Men jag vill lägga till att man i vilket fall somhelst inte kan sätta spaden i marken innan eventuellaprövningar har blivit klara.På en direkt fråga om det här löser Malmös trafik-problem vill jag svara att det naturligtvis inte gör det.Men det är en stor hjälp med tanke på den trafiktill-växt som det räknas med i regionen med anledning avatt bron över också färdigställs snart.Vad sedan gäller efterlyser utskottet in-formation och ber att få besked om det har använtsmedel från de garantier som har ställts till förfogandeutifrån det förra beslutet. Vi vill vi ha svar på hur detskall bli med Dennispaketet, både vad gäller ekonomioch andra lösningar. Det är här vi förutsätter att rege-ringen efter förhandlingsmannens arbete åter-kommer till med ett förslag.Anf. 35 () re-plik:Fru talman! har tydligt från talarstolenredovisat sin version av utskottet arbete, och jag tack-ar för det. Jag önskar dock att vid nästatillfälle använder en annan typ av retorik, som kanskeskulle vara lämpligare i den debatt som jag tycker attvi skall föra.Mina frågor kvarstår i alla fall. Jag tycker att kriti-ken mot att fatta den här typen av beslut innan betänkande har lagts fram ärväsentlig. pratar om att vi har en ram ochatt vi skall fördela inom den ramen. Jag undrar hur vikan ha en ram på 190 miljarder när vi inte vet hurfinansieringen skall ske. Det vet vi inte än.Jag undrar också över att vi, när vi fördelar pengarpå det här sättet, också styr inriktningen. Om vi somexempel tar trafiksäkerheten eller diskussionen om attminska antalet bilar på våra vägar, tunga transportereller privatbilism, borde den typen av diskussionockså återspeglas i hur vi fördelar pengar. Jag skullevilja ha ett konkret svar på hur utskottsmajoriteten serpå t.ex. diskussionen om trafiksäkerhet. Vore inte denbästa lösningen att minska antalet bilar på våra vägaroch kanske sänka hastigheterna? Då skulle vi kunnaminska budgeten ganska rejält och föra över ännu merpengar till järnvägsinvesteringar eller andra investe-ringar.Själva ramen på 190 miljarder är inte heller givenpå något sätt. Den måste man också kunna ifrågasätta,tycker jag.Anf. 36 () replik:Fru talman! Låt mig börja med att be om ursäkt,, om jag har använt fel retorik italarstolen. Jag är inte bevandrad i retorikens konst.Det var kanske anledningen till att det blev fel tonlä-ge. Jag ber om ursäkt för det. Det var inte min avsikt.Sedan fortsätter med att fråga:Hur vet vi att vi får ihop de där 190 miljarderna? Detvet vi inte. Men vi förutsätter det. Naturligtvis harregeringen i sitt planeringsarbete förutsatt att denutveckling som vi socialdemokrater, ibland tillsam-mans med , lyckas driva igenom, bl.a. genomförslag här i , skall vi kunna fortsätta medett antal år framåt. Utifrån det måste vi ha en plane-ringsram. Den ram vi jobbar med går ju ut 1998.Vi behöver ha en ny ram som gäller därifrån. Dålägger vi denna ram på en rimlig nivå. Vi har kommitöverens om att den rimliga ramen är 190 miljarder . Sedan får vi naturligtvis se varifrån dessa 190miljarder kommer in till statskassan, så att de kananvändas.