prot · GK09103 · 1997-05-15 00:00:00 — Då minskar behovet av stödtill människor som av just skälet höga skatter lever påsina marginaler.Men vi slår fast att det är nödvändigt att slå vaktom och prioritera kärnuppgifterna, att inte bara talaom att politiker skall disponera mycket pengar - detgör de redan - utan säga: Ni skall klara sjukvården!Ni skall klara de människor som behöver det gemen-samma stödet, de handikappade och änkorna, för attta några exempel.Min fråga är återigen: Den gamla modell som nistår för har misslyckats, är ni beredda att vidta åtgär-der för att kärnuppgifterna, sjukvården, stöd till demsom verkligen behöver det och undervisningen, priori-teras?Anf. 70 Statsrådet ():Fru talman! Den gamla modellen var att låna sigfram. Vi kan faktiskt inte bortse från att vi bär medoss en ryggsäck som kostar oss 100 miljarder.Sänkt skatt, , ökar inte möjligheternatill en tryggad välfärd i kommuner och landsting.PFF-övning i SkagerrakAnf. 71 PER ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsminis-tern i första hand. Men den kan också beröra jord-bruksministern, kulturministern och skatteministern.Nästa vecka anländer 35 fartyg, 2 000 man, från12 länder till hamn. Det är första gångensom är värd för en NATO-ledd övning medPartnerskap för fred, PFF. Man kommer att ligga iGöteborgs hamn , sedan går man ut på denhuvudsakliga övningen som sker i ochutanför Sydnorge.Mina korta frågor är:1. Har man gjort några konsekvensanalyser när detgäller fågelskyddsområden, fauna och flora innanman sätter i gång en sådan här jätteövning? Det ären oerhört känslig tid, och det är känsliga områdensom man ger sig ut i. Man skall öva skjutning ochalla möjliga saker där ute.2. Vad kostar den här övningen skattebetalarna?Själva värdskapet i vet jag kostar 4miljoner.3. När vi nu är medlemmar i , får vi reda på omdet finns atomvapen ombord på de här fartygen?Anf. 72 Statsminister ():Fru talman! När det gäller kärnvapenbestyckninghar vi gjort vår exakta uppfattning klar. Jag har ingenanledning att anta att vi på något sätt skulle bli luradeeller förda bakom ljuset i det avseendet. Det deklare-ras klart vilken uppfattning vi har.Kostnaderna för övningen ryms inom försvars-budgeten. Om det finns några kommunala kostnadertörs jag inte ha någon uppfattning om. Jag misstänkeratt det för kan vara både plus ochminus i ett sådant sammanhang. Det handlar trots alltom en ganska stor grupp som anlöper ochsäkert också för in en del kapital i kommunen.Slutligen skall de frågor som reses om fågelskyddinte underskattas. Det är, som frågaren säger, enkänslig tid, och det finns anledning att lyftafram detta. En del kanske tycker att det där är litetlarvigt och rycker på axlarna åt det. Men det skallman inte göra. Den hållning vi har från svensk sidainnebär att man skall beakta den typen av konsekven-ser, och jag förutsätter att man har gjort det när manhar planerat övningen.Anf. 73 PER ():Fru talman! Man har ju för vana när det gällermilitära fartyg som anlöper svensk hamn att inte talaom ifall man har atomvapen eller inte ombord, ochmed det har vi fått nöja oss, har jag fått lära mig underalla år. när vi är medlemmar i tycker mankanske att man skulle kunna få reda på detta. Minfråga kvarstår alltså. Vi behöver få reda på detta.När det sedan gäller konsekvensbeskrivningar förfauna och flora i en sådan här stor övning är jag väl-digt glad att statsministern har den inställning han har,och jag skulle vilja ställa en följdfråga: På vilket sättkommer man att se till att man skyddar dessa annarsså viktiga områden, områden som vi vanligtvis är såoerhört rädda om men där vi inte har det här skyddetsäkrat?Anf. 74 Statsminister ():Fru talman! Jag blir svaret skyldig på den punkten.Jag kan faktiskt inte det, och detta har väl också endetaljeringsgrad som kanske t.o.m. försvarsministernskulle gå bet på om han fick en oförberedd fråga. Menjag skall se till att får en skriftlig redovisning avde rutiner som gäller.Svenskt framträdande inför senatsutskottet i USAAnf. 75 ():Fru talman och statsministern! Jag har hört på ra-dion att representanter från åker tillUSA för att ställas till svars inför den amerikanskasenaten. För min del tycker jag att detta lät mycketmärkligt. Jag vet att vi från svensk sida har arbetathårt för att gå till botten med diskussionen kring nazi-guldet, men att ställa till svars inför den ame-rikanska senaten tycker jag är ett mycket märkligtbeteende. Jag skulle vilja ställa frågan varför vi ställerupp på detta, att komma när man kallar på oss. Jagtycker att vi gör ett bra arbete nationellt, och det är juinte brukligt att vi hanterar ens väldigt speciella ochsvåra frågor på det här sättet.Anf. 76 Statsminister ():Fru talman! Vi har ingen anledning att i någotsammanhang försvåra en genomlysning av det somskedde i anslutning till och judiskatillgångar. Vår linje har varit att vi vill kastaallt ljus över det som skedde. kan ha anled-ning att titta på detta. har det ju, det vet vi ju,och även några andra länder som också har blivitgranskade har haft anledning att fråga sig vad somfaktiskt hände i landet.Jag känner inte till den exakta formen för denamerikanska granskningen, och jag vet heller inte iexakt vilket sammanhang det sker, men den allmännainställning som jag har uttryckt är: Allt ljus över stat-liga arkiv, och förhoppningsvis allt ljus över ocksåprivata arkiv, så att vi får en beskrivning av vad somhände. Är det då så att det finns anledning att ångranågonting och lägga något till rätta får vi ta den dis-kussionen då, och finns det inte det, ja då är det braatt saken faktiskt blir genomlyst. Det finns inget farli-gare i sådana här sammanhang än att hålla sig undanoch försöka försvåra granskning.Anf. 77 ():Fru talman och statsministern! Det är absolut intepå så sätt att jag inte delar uppfattningen att det skallvara en väldigt gedigen genomlysning av denna fråga.Naturligtvis skall vi på bästa sätt och på så mångaolika sätt som möjligt komma till rätta med den härfrågan och gå till botten med den. Det är just den härformen min fråga gäller, att länderna inte på normaladiplomatiska och andra samarbetsvägar kan delgevarandra denna information och hjälpas åt att gå tillbotten med den här frågan utan att vi skall ställas tillsvars inför senaten. Jag tycker att det här är en onödigoch ovanlig form och ett nytt arbetssätt som jag intetycker att det är positivt att vi går vidare med.Anf. 78 Statsminister ():Fru talman! Det är möjligt att man kan ha syn-punkter på formen. Detta kanske inte är den idealaformen. Men att reducera denna fråga till en diskus-sion om form i det här läget vore att förskaffa sig ensituation där man ju faktiskt indirekt blir förknippadmed att ha någonting att dölja. Vi har ingen anledningatt dölja någonting. Maximal öppenhet bör råda. And-ra kanske har anledning att fundera på vilken form devalde och om den långsiktigt tjänar saken, men viskall vara öppna.Ersättning till arbetslösaAnf. 79 SKÅNBERG (kd):Fru talman! Min fråga går till skolministern.Regeringen planerar att till halvera er-sättningen till en av de svagaste grupperna på arbets-marknaden. Arbetslösa som varken är berättigade tilla-kassa eller KAS får enligt vårpropositionen i fort-sättningen före skatt eller knappt2 efter skatt. fick de drygt5 före skatt eller efter skatt. Många avdem är hänvisade till socialbidrag nu.Tycker inte skolministern att det här är en orimligsituation?Anf. 80 Statsminister ():Fru talman! Varken jag eller skolministern skallegentligen svara på den här frågan, för detta är Ar-betsmarknadsdepartementets område. Jag vill baragöra en allmän stilla reflexion.Det är klart att vi gärna skulle ge högre bidrag.Och varför nöja oss med bara de bidrag som går ut ? Varför inte plussa på litet till, Skånberg?Vi ställer in oss i kön här!Jag tror att detta var den femte frågan medkrav på mer utgifter. Här gällde det högre bidrag,tidigare gällde det fler lärare, kortare arbetsgivarperi-od, mer resurser till tullen och mer resurser till rätts-väsendet - allt ackompanjerat av krav på skattesänk-ningar.Jag tror att de tänker göra det igen, om de fårchansen att regera. bevare oss!Samarbete mellan försäkringskassorna och lands-tingenAnf. 81 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till socialför-säkringsministern.Under några år har försäkringskassorna i Sverigehaft möjlighet att aktivt samarbeta med landstingengenom att man har haft en viss summa pengar avsattjust för att minska sjukskrivningstiderna. Regeringenhar lagt fram förslag om neddragningar under 1997med och med200 . I en tidigare diskussion som jaghade med socialförsäkringsministern svarade social-försäkringsministern mig att man skulle se över detta.Socialförsäkringsministern underströk också vikten avatt detta arbete fortsatte.Jag vill då fråga: Vad har regeringen vidtagit föråtgärder? Kommer det att bli möjligt för försäkrings-kassorna att arbeta aktivt med landstingetför att minska sjukskrivningstiderna?Anf. 82 Statsrådet ():Fru talman! Det viktigaste beskedet är det somfinns i den proposition som lades fram av regeringenden när det gäller utökad samverkan, intebara mellan och hälso-och sjukvård utan också mellan arbetsförmedling ochkommunernas socialtjänst. Där har vi i propositionentagit lärdom av bl.a. den försöksverksamhet som harpågått i vårt land mellan en del av dessa aktörer, ochvi vill nu göra denna samverkan till någonting somskall gälla det ordinarie arbetet i hela landet. Jag troratt det här är ett arbetssätt som kommer att ge mycketgoda resultat. Det visar också bl.a. den aktivitet somhar funnits med hälso- och sjukvård ochförsäkringskassorna i , där vi nu gårvidare och också arbetar i projektverksamhet i social-tjänsten. Detta skall också utvärderas vidare.Anf. 83 ():Fru talman! Att en granskning av detta görs ser jagsom positivt. Jag tror att det är en oerhört viktig verk-samhet och ett väldigt viktigt arbete som pågår.Innebär detta också, socialförsäkringsministern,att man kommer att ge ytterligaremedel för att skall kunna köpatjänster av sjukvården så att köerna också kan kortas?Anf. 84 Statsrådet ():Fru talman! Det vi gör i den här propositionen äratt vi lägger samman en del anslag som rör rehabilite-ring och köp av tjänst. Tanken är att vi skall kunnaanvända det som friare medel för att kunna få fart påen utökad samverkan över hela landet.RäntebidragenAnf. 85 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsministern,och den gäller den nya budgetprocessen.Bostadsutskottet har slutbehandlat utgiftsom-råde 18 i vårbudgeten. Den största utgiftsposten äranslaget för räntebidrag. Men när man läser i vårpro-positionen hittar man inga siffror som gäller detta,och när man på kansliet då vänder sig till departemen-tet får man svaret: Nej, tyvärr, ni kan inte få någotsvar. Ni får inga sådana siffror över räntebidragen.Ändå anser regeringen att vi skall godkänna total-ramen för utgiftsområde 18.Då måste jag fråga: Är inte det här att visa dåligrespekt för och riksdagsledamöternas arbe-te?Anf. 86 Statsminister ():Fru talman! Jag sneglade på skatteministern, dåjag trodde att han kunde sakfrågan, men han skakar påhuvudet - det är finansministerns uppgift.Jag kan inte säga vad som ryms inom utgiftsområ-det och hur det exakt är beräknat. sedanskulle jag ha klarat det; man måste vara inne i dendagliga verksamheten för att kunna svara.Annars är hela den nya budgetrutinen ett uttryckför ökad respekt för . Förut blev det litethipp som happ, och det fick kosta vad de ville -utgifterna stack i väg. ålägger vi oss en disciplinmed skattebetalarnas pengar. Vi spräcker inte detta,utan vi går tillbaka till , som är det organsom skall bevilja pengar och se till att beskatta svens-ka folket. ställning har stärkts på dettasätt, och respekten har ökat.Den här enskildheten kan jag inte klara ut, då denligger utanför min aktuella kunskap. Men finansminis-tern skulle säkert ha kunnat svara på frågan.Anf. 87 ():Fru talman! Det är ingen enskildhet, statsminis-tern, utan det är av hela utgiftsområdetsanslag.När man pratar med om det här blir demycket förvånade över att regeringen inte kan delgeriksdagen siffrorna, som från deras sida är offentliga.De säger också att regeringen i sina beräkningar intebrukar avvika särskilt mycket från dessa siffror. Detär för mig helt obegripligt, och det var det för Bover-ket också.Anf. 88 Statsminister ():Fru talman! Då blir det ännu mer obegripligt närman hör , som tydligen har siffrorna. Nisitter ju i utskottet, och det är som hanterardetta och lägger fast det. I så fall är problemet löst.Om ni har tillgång till den goda statistik som ni påståroch dessutom erfarenheten att den ligger nära det somregeringen brukar uppskatta kan jag inte förstå vilketproblem det är som vi just nu står och diskuterar.Anf. 89 TALMANNEN:Med detta inlägg är dagens frågestund avslutad.Jag tackar regeringens företrädare och kammarensledamöter för deras inlägg i debatten.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 15.05.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 15.05.9 § (forts. från 7 §) Länsindelningen i Västsveri-ge m.m. (forts. BoU13)Anf. 90 ():Herr talman! hölls ett seminarium iRiksdagshuset som förmedlade budskapet att avstån-det mellan medborgare och politiker har blivit alldelesför stort i . iGöteborg, som har sysslat med forskningom politiska opinioner, väljarnas värderingar och val,har presenterat lika allvarliga forskningsresultat. Se-nast redovisade professor sådanaresultat vid ett morgonmöte här i för ett tagsedan.Många människor litar helt enkelt inte på oss po-litiker. Detta är allvarligt för hela den politiska verk-samheten och också för demokratin.Det är mot den bakgrunden som vi moderater ärkritiska till och oroade över hur förslaget om ett väst-svenskt storlän har tagits fram. Förslaget har nämligeninte en demokratisk förankring. Hos den stora all-mänheten i vårt län, , har därför förslagetingen egentlig legitimitet.I den tidigare propositionen, 1995/96:38, skrevregeringen: "Den närmare utformningen av ett nyttvästsvenskt län är emellertid ifrågasatt och därför gårdet inte nu att lägga fram ett långsiktigt hållbart för-slag om ny länsindelning." En utredning skulle tillsät-tas, och i bostadsutskottet sades att utredningen skulleske förutsättningslöst.Detta måste rimligtvis betyda att man inte be-stämmer sig från början utan att utredningen prövarolika alternativ och att berörda parter, dvs. kommu-nerna och deras invånare, ges en reell möjlighet attpåverka.Till detta kan sägas att en ny länsindelning aldrigkan hålla i längden innan den täcker hela landet. Detblir som att bara lägga några pusselbitar i ett pusselsom omfattar 100 bitar, med ständiga gränsproblemsom följd.När jag träffar medborgarna i undrar demed all rätt varför skall lydaunder i när kom-mun även i fortsättningen skall ha sin länsstyrelse iHalmstad, trots att i mångt och mycketkan betraktas som en förstad till . Skaraborghar här behandlats styvmoderligt, men så inte Hal-land, där folkviljan har tillåtits slå igenom. Man kanfundera varför.Herr talman! Något verkligt inflytande från med-borgarna i beslutsprocessen har inte funnits. Utreda-ren skrev till kommunstyrelserna i förett år sedan att hans uppdrag inte kan tolkas på annatsätt än att skall vara med i det nyavästsvenska länet, trots att 11 av länets 17 kommunersagt nej. Och i dessa 11 kommuner bor en stor majori-tet av länets invånare. Det gäller t.ex. , länetsutan jämförelse största kommun, liksom Falköpingoch Mariestad.I propositionen som vi nu behandlar står detmycket riktigt följande: "I har flertaletkommuner varit negativa till att ingå i ett nytt väst-svenskt storlän." I utskottets betänkande beskrivs detså att bilden är "mera splittrad och komplex" i än i övriga västsvenska län. Det är bara detatt utredaren, regeringen och utskottets majoritet intetar hänsyn till detta.Utredaren säger t.ex.: "De förslag jag här läggerhar en mycket bred förankring." Denna breda förank-ring gäller i varje fall inte kommunpolitikerna ochmedborgarna i , även om den partipo-litiska processen enligt utredaren verkat i riktning motatt även bör ingå som en del i ett nytt län.Den gäller i varje fall inte de fullmäktigeförsamlingarsom med stor majoritet eller enhälligt röstat nej till attingå i storlänet.Vad som inte framgår av utredningen om ett väst-svenskt storlän är omfattningen av det samarbete somsker över de gamla länsgränserna. Påsjukvårdsområdet fungerar detta samarbete bra, eftervad jag kan förstå. Inom kultursektorn fattades ban-brytande beslut i när det t.ex. gällde attsamverka inom den nya regionmusiken i stiftelsenMusik i Väst. Det är därför märkligt att den föreslag-na försöksverksamheten inte skall omfatta kultursek-torn. är en enhet inom idrotten sedanmånga år. Turismen är ett annat exempel på samarbe-te över länsgränserna . Men detta samarbe-te är frivilligt, och bygger inte i något fall på någrabeslut i riksdag.När utredningen var klar, innan propositionenskrevs, ställde en fråga till inrikesmi-nistern om inte utredningen skulle skickas ut på re-miss till berörda folkvalda församlingar. Svaret blevatt det inte var nödvändigt, eftersom utredaren genomunderhandssamtal med ett antal kommunalråd ochandra företrädare för parterna kommit överens om vadsom skulle gälla. Regeringen var än mindre intresse-rad av folkmeningen i stort, eftersom enskilda med-borgare över huvud taget inte fått komma till tals.Någon folkomröstning kunde det inte bli tal om.Därmed spreds också uppfattningen att frågan re-dan var avgjord, att alla beslut var fattade och att detinte var någon mening med att säga vad man tyckte.Detta är kanske det allra allvarligaste i situationen -att man inte avvaktar ens den formella beslutsproces-sen. Människor upplever en vanmakt i sitt förhållandetill den här frågan, och kanske också till politiken istort.Regeringen har haft så bråttom med att skapastorlänet att den inte hinner med den demokratiskabeslutsprocessen. I är det bara invånarna iHabo och som getts möjlighet att säga sinmening, och de har med stor majoritet röstat för att gåöver till län.Om nu fattar beslut i enlighet med ut-skottets majoritet anser man att det intebehövs några fler opinionsyttringar. Vi moderater kaninte acceptera detta, och det kan inte skaraborgarnaheller. Vi kräver därför återremiss av ärendet tillutskottet så att den demokratiska beslutsprocessen fårtid att arbeta och så att ges möjlighet att taställning till förslaget om en folkomröstning. På någraveckor har mellan 8 000 och 9 000 skaraborgareskrivit på listor med krav på en folkomröstning. Varjedag tillkommer ytterligare många hundra namn. Snarthar vi 12 000-14 000 namnunderskrifter.Utredningen har föreslagit lokalisering av olikalänsorgan som finns med i bilaga 1, som är fogad tillbetänkandet. Det är betecknande att inget organ avstörre strategisk betydelse placeras i nuvarande Ska-raborgs län.Så sent som i går offentliggjordes att föreslår att skattemyndighetens ledningsfunk-tion inte förläggs till , som utredaren ochutredningen föreslog, utan till . Jag såg attsocialdemokraterna i vårt län gav ut ettpressmeddelande där de krävde att så snart som möj-ligt få träffa generaldirektör för attdiskutera frågan. har socialdemokraterna ochövriga ledamöter i kammaren här en möjlighet att ilugn och ro diskutera frågan med generaldirektörenAnitra , och gå med på en återremiss. Sedan kanvi ta det den rätta vägen: Först information och dis-kussion, och sedan beslut. Inte tvärtom.Regeringen föreslår att en sammanläggning avlänsstyrelserna skall ge en besparing på 60 miljonerkronor, men utredaren har bara kunnat redovisa enbesparing på . Resterande 40 mil-joner kronor kommer att redovisas först långt efter detatt har fattat sitt beslut. Vad det kommer attinnebära för de lokaliseringar vi kan läsa om i betän-kandet vet vi inte - bara att ingenting är säkert.Ett viktigt skäl till storlänet är ju rationaliseringar ochbesparingar.Skaraborg kommer knappast att bli vinnare i kam-pen om olika myndigheter och arbetstillfällen. Det ärdärför , mest kände ocherkände forskare i regionala frågor, verksam vi Mä-lardalshögskolan, dömer ut hela projektet. Historiskaexempel visar, säger han, att oförankrade stora för-ändringar slår tillbaka. Misstron mot politikerna bre-der ut sig när folk upptäcker att besluten hamnar långtifrån dem - allt detta enligt talman! Jag yrkar återremiss av ärendet tillutskottet så att den demokratiska processen kan ge-nomföras med en folkomröstning. I andra hand yrkarjag i enlighet med avslagsyrkande, medbifall till reservation nr 1 som är fogad till betänkan-det.I detta anförande instämde ().Anf. 91 () re-plik:Herr talman! pratar om det befintligasamarbetet - det som man har . Det ärfaktiskt just det som är en av orsakerna till att man harett bra samarbete , och det är detta som man skallbygga på i det nya storlänet. Den orationella indel-ningen vi har är det som gör att vi går vidareifrån ett bra samarbete till ett nytt storlän.Jag tycker att det finns en inkonsekvens i Modera-ternas agerande. Man säger att det inte skall görasnågon länsindelning eller något storlän om inte helalandet tas med. Men om jag minns rätt var Modera-terna positiva när vi diskuterade se-dan. Då gällde det ju inte heller hela landet! har vien försöksverksamhet i , och kommer att få det iVästsverige. Är inte det bra? Sedan kan vi se konsek-venserna och kanske gå in och göra en förändring ilänsindelningen senare för resten av landet.Jag anser att vi diskuterade den demokratiska för-ankringen färdigt före frågestunden. Det finns allamöjligheter, och jag tycker att detta har klarats av påett bra sätt i och med utredningen och remissarbetet.Anf. 92 () replik:Herr talman! Jag sade, och det hörde förmodligenockså , att vi har ett samar-bete på frivillig grund som fungerar väl. Man väljerområden där man vill samarbeta. Det är en väldigskillnad på det och att tvingas in i en verksamhet, ettområde och ett samarbete som väldigt många männi-skor och politiker inte önskar. Man tvingas alltså in iett samarbete mot sin vilja, till skillnad från i ett fri-villigt samarbete.Vi diskuterar inte , utan . Detkan inte ha undgått någon, inte ens , att det är ett antal gränsjusteringar som disku-teras. Det gäller t.ex. , , . och har redan fått tillstånd attgå över till ett annat län. Om man skall fortsätta meden ny länsindelning innebär det att det blir ständigagränsjusteringar om man inte tittar på hela landet somen helhet.Anf. 93 ():Herr talman! Vi diskuterar en mycket viktig frågaför oss i i . Det är inte på någotsätt en ny fråga, utan den har debatterats i mångaolika omgångar. Många olika utredningar ligger tillgrund för den. De senaste är den birgerssonska ut-redningen, och Regionbe-redningen m.fl. De politiska partierna och kommu-nerna har verkligen debatterat och diskuterat de härfrågorna. , som tillsatts av rege-ringen har haft överläggningar med samtliga kommu-ner och landsting och även med de politiska partiernahemma i Skaraborg.När jag var ny i var jag ersättare i bo-stadsutskottet. Från utskottet gjorde vi då en studiere-sa till , där vi träffade landshövdingen som dåvar . Hon beskrev situationen i sittlän. Jag minns att hon lade på 14 olika kartor - allaverksamheterna som fanns i hennes län hade olikagränser. Jag minns också att hon lyfte fram det härmed att länets gränser inte var så viktiga, därför attdet var så mycket annat som hade förändrats övertiden.Vi som bor i är skaraborgare och kom-mer alltid att vara det även om vi inte kommer attuppkalla länet efter . är en viktigregion, och kommer att vara det i länet som kommeratt bildas.Det pågår ständigt förändringar, oavsett om viändrar länsgränser eller inte.