prot · GK0953 · 1997-01-22 00:00:00 — Det är en nog så viktig debatt i ettsamhälle där välfärden krakelerar, där klyftorna mel-lan olika grupper ökar och där 750 000 människorställs utanför arbetsmarknaden med ett tydligt bud-skap: Du behövs inte.Det är ett samhälle där antalet långtidssjukskrivnaoch förtidspensionerade ökar och alltfler hänvisas tillpassiva bidragssystem i stället för ett aktivt arbetsliv.Regeringens budskap till dessa har varit: är ni förmånga. sänker vi bidragsnivåerna. Kort sagt är viinne i en ohållbar samhällsutveckling, i vart fall föralla oss som vet att ett tudelat samhälle är destruktivt.Metoden för att möta massarbetslöshetenhar begränsat sig till en rad konstlade lösningar som55-plus, OTA, och andra mycket tempo-rära lösningar som innebär att arbetslösa skall varasysselsatta. Men de får inte utföra riktiga jobb elleruppbära riktig lön. Det är kosmetika i stället för rikti-ga jobb inom t.ex. vård eller omsorg.I dag tvingas sammantaget över 1 miljon männi-skor in i de passiva bidragssystemen. Här handlar detom a-kassa och andra socialförsäkringar. Det skaparett utanförskap för stora grupper, och det leder tillökade klyftor i samhället i stället för delaktighet ochframtidstro.Jag har hört att många i debatten är enigamed mig om att detta är ett scenario i samhället somär verkligt. Jag känner också igen det som JanBergqvist sade : Att lösa massarbetslös-heten är en ödesfråga. Det har Socialdemokraterna nusagt i två och ett halvt år.Men vi har en arbetslöshet för över 500 000 män-niskor som varit permanent . Och se-dan statsministern utfärdade löftet om en halvering avarbetslösheten har den ökat med 35 000 människor.Detta är alltså ett gigantiskt problem.Vi vet också att den massarbetslöshet som bitit i landet delvis är strukturell, och den kommer inteatt försvinna vid en ny högkonjunktur. Vi vet ocksåatt en ökad tillväxt inte automatiskt löser problemetmed arbetslösheten. Statistik visar att sysselsättningenminskat fast produktionen fortsatt attöka. Ända har t.ex. industrin behövtmindre folk på grund av teknikens genomslag.Vad som behövs är alltså en strukturreform.En sådan är en generell arbetstidsförkortning. Vi ärmånga som talar om en rättvis fördelningspoli-tik. Men fördelningspolitik får aldrig begränsas tillfördelning av pengar via skatter och bidragssystem.Det handlar också om att fördela arbete mellan demsom arbetar alltmer och dem som tvingats utfrån arbetsmarknaden och marginaliserats.Fördelningspolitik handlar också om att fördelaarbete mellan könen, så att både män och kvinnor harmöjlighet att försörja sig på sina jobb, dvs. Det borde innebära nedåt sex timmarom dagen. Dessutom skall både män och kvinnor harmöjlighet att delta i det obetalda arbetet i hemmet.Så länge regeringen sitter passiv i arbetstidsfråganråder en annan fördelning av arbete i samhället. Deninnebär att ungdomar, äldre, lågutbildade, invandrareoch andra grupper ställs utanför arbetsmarknaden.Budskapet är att de inte behövs. Så växer tudelningeni samhället, liksom klyftorna och utanförskapet. Fördem som finns på arbetsmarknaden innebär det enorättvis fördelning av arbete. De flesta män arbetarheltid och övertid, medan många kvinnor ofrivilligtarbetar deltid med deltidslön. Så segmenteras deojämlika ekonomiska villkoren mellan könen.Det är alltså dags att börja inkludera rätten till ar-bete i fördelningspolitiken och att inleda en arbets-tidsförkortning. av svenska folket inser detta.Det är nu dags att fler politiker tar till sig budskapet.Vi skulle ju lyssna på folket - det har varit ett ledandetema i dagens debatt.I dag har vi hört att regeringen avser att återskapaen rad jobb i kommuner och landsting. Det är bra. Dethar länge krävt, och vi är glada att fågehör på den punkten. Men det ensamt skapar inte750 000 arbetstillfällen. Vi skall inleda en energiom-ställning. Det är bra. Det har längrekrävt. Det kommer att ge en rad sysselsättningstillfäl-len. Men inte heller det räcker för att återskapa de500 000 industrijobb som har försvunnit.Det tekniken har rationaliserat bort form av ar-betstillfällen delade vi tidigare, i vårt gamla samhälle,ut till arbetskraften. Vi fick lönehöjningar och arbets-tidsförkortningar. har vi fått massarbetslöshet.Detta tycker jag att fler politiker skall ta till sig ochfundera över. Hur skall vi möta den strukturella ar-betslösheten? En arbetstidsförkortning är en struktur-reform.Jag har hört ett gammalt argument dammas av , bl.a. av och . Desäger att vi skall arbeta oss ut ur krisen. Vi skall arbe-ta och återskapa jobben. Det argumentet använde manför när vi diskuterade åttatimmarsda-gen. Men vi sänkte , och fler männi-skor gick ut i arbetslivet, vi höjde produktionen ochfördelade arbetet. Kvinnor har trätt ut på arbetsmark-naden, och vi har vuxit när det gäller BNP.Men är det igen att diskutera hur vi skallfördela arbetet mellan dem som har och dem som stårutanför och mellan könen, så att alla får tillgång tilldet goda arbetet. Vi skall återupprätta arbetslinjen ochlåta "allas rätt till jobb" bli honnörsord här i landetigen.Anf. 166 ():Herr talman! Vi skall tala om ett hållbart samhällei dag, och jag vill säga att ett hållbart samhälle fak-tiskt förutsätter att vi har ett hållbart jordbruk. Vilever icke av pengar allena, vi lever av mat. Skall vikunna ha en god samhällsutveckling måste vi ocksåhar ett jordbruk som är bärkraftigt . Det är dethela mänskligheten står på.Under den senaste tiden har det kommit mycketsorgliga signaler från de svenska bönderna. Animalie-producenterna klarar sig inte längre. Alltfler lägger avoch säljer sina besättningar, och alltfler ångrar bittertatt de röstade in oss i EU. Eller, som en animaliepro-ducent sade till mig : är väl alla animalie-producenter överens om att EU var ett missgrepp.Dinkelspiel glömde liksom en viktig sak när hanförhandlade med EU - han glömde att förhandla bortden svenska vintern. I och med det blir det mycketsvårt för de svenska bönderna att producera lika bil-ligt som man kan göra på andra ställen. I gårdjuren ute året runt, och man behöver stödutfodra . I kan djuren gå ute fyramånader . Resten av tiden måste vi ha deminne i dyra byggnader, och vi måste ha en foderhan-tering som kostar betydligt mer än i andra länder. Detblir därför oerhört svårt att konkurrera på villkor somaldrig kan bli lika.Vi kan se att svenskheten inte räckte för mångakonsumenter. Man köper inte det svenska köttet, t.ex,fast det är producerat här. Man ser enbart på priset.För de konsumenterna spelar det inte så stor roll omköttet kommer från eller andra länder, eller omdet kommer från . Man tar det paket som ärbilligast. Den här konkurrensen klarar inte de svenskabönderna. Ytterligare sänkt pris på svensk mat är intemöjligt. Det måste i så fall ske ännu mer på miljönsoch djurens bekostnad.Redan i dag är maten så pass billig att miljön tarstryk . Vi får bekämpningsmedelsrester igrundvattnet, djuren mår dåligt och stressas, osv. Somett exempel kan nämnas att ett kilo ägg se-dan kostade att arbeta ihop till för en me-delinkomsttagare. kostar ett kilo ägg tre minu-ters arbete. Den som fått betala i det här fallet är hö-nan, som satts i bur.Det är viktigt för oss i att ha kvar ett bär-kraftigt jordbruk. Man kan då fråga sig hur svenskabönder skall klara detta. Vi vill ha kvar en viss själv-försörjningsgrad, vi vill har kvar ett öppet landskapoch vi vill ha kvar den biologiska mångfald som följerav ett jordbruk. På något vis måste vi hitta ett sätt attkonkurrera.Ett sätt skulle vara att höja kraven och säga: Vikan inte konkurrera med andra konventionella odlare,men vi kan ta den del av marknaden som kräver störremiljöhänsyn och högre djurskyddsvärden, dvs. dekonsumenter som är villiga att betala för miljö ochdjurskydd. De inser att vi i annat fall lånar av framti-den.Det gäller alltså för lantbruket att våga ta nästasteg, att våga ställa om till ett ekologiskt lantbruk,som är hållbart. Svenska bönder är över-ens om att dagens konventionella lantbruk inte ärlångsiktigt hållbart. Man har skrivit en rapport till-sammans med Det naturliga steget där detta faktumslogs fast.Det finns en näring som har mycket goda förut-sättningar att kunna bli en "spetsnäring" för svensktlantbruk, och det är äggproduktionen. Under de senas-te åren har äggnäringen tyvärr bitit sig fast i en dis-kussion om burars vara eller icke vara. Men inte hel-ler här tror vi att bönderna skulle ha en chans att kon-kurrera burägg mot burägg, om det möjligheten fanns.I dag finns inte den.I dag är den svenska äggnäringen skyddad. Mankan säga att vi har en salmonellatull, dvs. fårsäga nej till ägg ifrån länder som inte klarar våra högasalmonellakrav. Det gör inga andra än ägg från Fin-land. Som mest har svenska ägget utsatts för en kon-kurrens motsvarande av skaläggsmarknaden, ochdet är ganska litet. Men den dag som vår tilläggsga-ranti faller kommer billiga burägg in, och då finns risk att de svenska äggproducenterna börja sägasom animalieproducenterna säger : Vi klarar intekonkurrensen.Därför menar vi i att det är oerhörtviktigt att den svenska äggnäringen nu ser till att ställaom. Man bör se till att man får ned hönan på golvetoch ut ur buren och att man får en produktion somkan betala sig bland de konsumenter i hela EU somställer djurskyddet, miljön och salmonellafrihetenhögst. Det svenska ägget har extremt goda förut-sättningar att kunna konkurrera. Det är faktiskt detenda ägget som, förutom det finska, kan säljas på enEU-marknad och vara salmonellafritt. Om vi dess-utom kan ha höga djurskyddskrav borde det svenskaägget ha chans att ta de av marknaden somutgörs konsumenter som är villiga att betala för detta.Bara i är detta en enorm marknad somskulle kunna innebära att den svenska äggnäringenskulle kunna bli 3-4 gånger större än den är i dag.Men då måste den svenska äggnäringen våga, och dåmåste också vi politiker inse att vi måste hjälpa till.I dag har motionstiden gått ut för det förslag somjordbruksministern lade fram om att rivaupp det förslag till burar som fanns tidigare. I Sverigeskall vi försöka ersätta burar med burar. Vi inomMiljöpartiet är övertygade om att i en sådan konkur-rens, bur mot bur, mellan kontinentens äggproducen-ter och de svenska klarar sig inte de svenska äggpro-ducenterna.Ett ägg från en frigående höna kostar 31 öremer än ett ägg från en höna i bur. Det är en mycketliten kostnad - på en förpackning med sexägg - för att hönsen skall få ett drägligt liv och slippaalla de sjukdomar och beteendestörningar som följermed ett liv i bur. Det gäller skelettskörhet, muskela-trofi osv.Vi i menar att svenska bönder har enmöjlighet i detta. Här skulle den produktion kunnafinnas som gör att det även skall kunnafinnas en svensk produktion av animalier. Vi hoppasnaturligtvis att den produktionen blir ekologisk iframtiden. Men här har svenska bönder en chans.Anf. 167 ():Herr talman! Dagens debatt skall ju handla om enlångsiktigt hållbar utveckling. Anledningen till äm-nesvalet är väl att är inne i enohållbar utveckling.Trots stora och olösta välfärdsuppgifter i detsvenska samhället finns det inte jobb för ungefär700 000 medborgare . Det är de svagaste i sam-hället som drabbas allra hårdast av den här kvartsse-kellånga kräftgången i svensk ekonomi och dess dåli-ga sätt att fungera.Symtomen märks på många områden. Medborgar-nas tilltro till de offentliga trygghetssystemen ärsnabbt i avtagande enligt färska opinionsundersök-ningar. Skolan är ytterligare en krisbransch, medalldeles för många barn som underkänns.Mycket återstår också att göra när det gäller destora miljöfrågorna. Det är t.ex. långt kvar till attklara koldioxidmål. Men i miljöfrå-gorna pågår faktiskt en konstruktiv politisk processutifrån olika forskningsresultat och expertrapporter.Regeringen använder olika styrmedel - både via lag-stiftning och ekonomiska styrmedel - i tro att de äreffektiva och leder till uppsatta långsiktigt hållbaramål. Samma metod borde ju vara självklar även närdet gäller kampen mot arbetslösheten.Men, herr talman, så enkelt är det tydligen inte förregeringen. Den kan inte ens börja kampen mot ar-betslösheten förrän budgetsaneringen är fullbordad.Den avfärdar expertrapporterna, t.ex. resultaten avOECD:s analyser och rekommendationer för svenskekonomi, närmast rutinmässigt. Detta trots att Sverigeär fullvärdig medlem av och betalar ca 20miljoner kronor i medlemsavgift. haren egen ambassadör med egen chaufför och delega-tion och hela baletten vid . Det kostar mycketpengar. är sannerligen inget särintresse. Tvärt-om står det i stadgarna att högsta långsiktigt hållbaraekonomiska tillväxt, sysselsättning och växande väl-färd skall uppnås i medlemsländerna. Inom OECDarbetar de allra bästa experter som de 29 medlems-länderna kan uppbringa. Den svenska rapporten om-fattar 227 sidor.OECD berömmer den svenska budgetsaneringenoch dess positiva effekter inte minst på ränteutveck-lingen. Men det finns en detaljerad kritik av sättet attbekämpa arbetslösheten. Bristen på flexibilitet gör attden höga arbetslösheten hotar att permanentas. Det ärför dålig lönsamhet i att studera och utveckla sinkompetens. Det finns en mängd olika mekanismersom kan sammanfattas med att lönestrukturen i Sveri-ge är för platt. frågar varför en svensk arbets-givare skall anställa en lågt kvalificerad person medkort erfarenhet till ett lågt pris om man kan få tag påen högt kvalificerad person med en lång utbildning tillsamma pris. De här problemen utvecklas i rapporten.Sammanfattningsvis menar att det svenskasystemet gynnar dem som redan är inne på arbets-marknaden, de som är , samtidigtsom det slår ut ungdomar och folk . Sålångt OECD-analysen.Herr talman! Vad är det då för kontroversiella re-cept som skriver ut mot den svenska sjukan?Det handlar om att decentralisera lönebildningen ochutformningen av anställningsvillkoren till företagsni-vån, sänkning av skatterna på arbete, ytterligare fi-nansiella strukturåtgärder och ökad lönepremieringför dem som skaffar sig lång utbildning - särskilttekniker. Det handlar om en expanderande tjänstesek-tor, stimulans av kompetensutveckling och lägre in-gångslöner för okvalificerade jobb. En intressant sak iOECD-rapporten är en mycket tydlig statistik somvisar på att de ungdomar som kommer in med lägreingångslöner mycket snabbt passerar dessa löner ochgör snabb karriär inom företagen. De fastnar alltsåinte alls regelmässigt på dessa nivåer.Herr talman! Det finns alltså en hel del saker somockså sammanfattas i behovet av ett varmare ochbättre företagarklimat. Det skulle kunna ge en växan-de sektor av små och medelstora företag som börjaratt anställa av den långa kön arbetslösa.Men man frågar sig vad det kan bero på att veten-skapliga analyser för en långsiktig utveckling på mil-jöområdet hanteras så enormt mycket mer seriöst ochprofessionellt än när det gäller att angripa grunden tillSveriges massarbetslöshet och akuta välfärdsproblem.Jag vet inte, men det är faktiskt vad som just nu hän-der på samhällsekonomins område. Därför tycker vikristdemokrater att vi nu måste få en mer kunskapsba-serad och förutsättningslös debatt om hur vi gemen-samt lägger grunden till en långsiktigt hållbar utveck-ling i . Vi tycker att man gärna kan ta OECD:sSverigerapport som utgångspunkt för en sådan debatt.Det är näst intill skandal och resursslöseri att läg-ga ned så mycket pengar på en kvalificerad analys ochett åtgärdsprogram som sedan bara avfärdas somgammal skåpmat. Jag tycker att vi snabbt bordekomma in i en seriös dialog med OECD-rapportensom utgångspunkt.Anf. 168 Jordbruksminister ():Herr talman! Låt mig först säga att jag högt värde-sätter att ordnar den här debatten och minmöjlighet att delta i den. Under de timmar jag har hafttillfälle att lyssna till debatten har den spänt över ettbrett spektrum av ämnesområden. Det måste natur-ligtvis vara så. En hållbar utveckling på lång sikthandlar nämligen om allt ifrån ekonomi till ekologi.Jag skulle gärna vilja återknyta till något somstatsminister sade i partiledardebattentidigare . Han sade att ren jord, ren luft och rentvatten är en viktig del i välfärden. Det är intressant,därför att det speglar att någonting viktigt har hänt ivårt samhälle. Det är trots allt inte så länge sedan somarbetet för en bättre miljö ofta framställdes som etthot mot välfärden. Nog fanns det fog för tanken underde decennier då den ekonomiska tillväxten i så storutsträckning inte byggde på bruk av utan på förbruk-ning av jordens resurser. Även om vi fortfarande del lever i den verkligheten är vi på väg därifrån. Idebatten har det getts många exempelpå den nya tillväxten och den nya utvecklingen somrör allt ifrån tjänstesektorn - där miljökonsulter baraär en liten del - till produktion av elbilar.Herr talman! Jag tänkte inte ägna mig så mycket åtdet där nya, utan i stället säga någonting om det riktigtgamla - det som är så gammalt att det ett tag blevalldeles "omodernt" i industrisamhället men som nublivit modernt igen.Jag tänker på bruket av de biologiska resurserna,jord- och skogsbruket, och framför allt jordbruket.Jordbruket och skogsbruket kommer att spela en ännuviktigare roll än för att skapa det framtida håll-bara samhället. Man kommer att kunna produceraenergi i ännu större utsträckning än vad man gör . Man kommer att kunna producera råvaror förindustrin, vilket man också börjar göra . Menframför allt kommer naturligtvis jordbruket även iframtiden att handla om produktion av livsmedel.Att jord- och skogsbruk handlar om förnybara re-surser är naturligtvis en förutsättning för att de skallbli en så viktig del i det vi ofta, litet slarvigt kanske,kallar för kretsloppssamhället. Men det har inte alltidvarit självklart att bruket av de biologiska resursernahar varit så bra sett i ett miljöperspektiv. När miljöde-batten tog fart på allvar för nu vardet just jordbruket som ställdes i centrum för diskus-sionen och för upprördheten. Jag tänker förstås påRachel bok . Den handlade just omhur betat utsäde och bekämpningsmedel i jordbruketledde till att växter och djur slogs ut och att miljön,och framför allt den biologiska mångfalden, hotades.Mycket har hänt . Även om vi inte harnått målet, har mycket hänt. Jag tänker nämna treexempel som rör det svenska jordbruket.För det första avslutades det andra pro-grammet för att minska användningen av bekämp-ningsmedel. Målet var att minska den genomsnittligaförbrukningen . Allt tyderpå att vi faktiskt nådde det målet. Med hjälp av myn-digheterna på det här området kommer vi nu att arbetafram ett nytt mål för ytterligare reduktioner. Dettaprogram skall löpa under åren 1997-2001.Växtnäringsläckaget har minskat iförhållande . Det är bra, men det är inte sålångt som vi hade hoppats nå. Målet var satt till 50 %.Men regeringen kommer med nya förslag till somma-ren. Vi har också en utredning som arbetar med attfinna nya former för det fortsatta arbetet på det härområdet.Det tredje exemplet jag vill nämna är det ekolo-giska lantbruket. har ju lagt fast målet att10 % av åkerarealen skall vara omlagd tillekologiskt lantbruk.Jag tycker att detta är tre goda exempel på att vihar tagit viktiga steg och att vi är på rätt väg.Ytterligare miljöanpassningsåtgärder planerasförstås. Mycket mer kommer att hända. Regeringenkommer att återkomma till meden utförlig redovisning av arbetet på det här området.Låt mig också säga några ord om det miljöpro-gram som vi tack vare medlemskapet i den europeiskaunionen nu arbetar med. Det är ett miljöprogram somomfattar många olika delar. Det handlar om den bio-logiska mångfalden i odlingslandskapet, om att bevaradet öppna odlingslandskapet och om att hantera pro-blemen i särskilt miljökänsliga områden. Programmetomfattar , men kommer attutökas med ytterligare efter riks-dagens beslut. Engagemanget bland lantbru-kare för dessa stöd är mycket stort.Herr talman! Låt mig i det sammanhanget säga tillKarin att jag för mitt område vill understrykaatt jag finner det oerhört viktigt att arbeta med attförenkla administrationen och minska den onödigabyråkratin.Det var några ord om jordbruket så här långt. Låtmig nu säga någonting om de nya utmaningar som vistår inför. Den allra största är naturligtvis den globalalivsmedelsförsörjningen och vår del i den stora helhe-ten. Vid den som hölls i novemberförra året konstaterade vi att om några decennierkommer vi att vara 8,5 miljarder människor på denhär jorden. Det ställer livsmedelsproduktionen införenormt stora utmaningar.Vi kommer att återkomma till för enmer utförlig diskussion om detta. Men jag vill i kort-het säga att det är min uppfattning att vi måste varamodernistiska i det arbetet. Vi måste ta vara på tek-nisk utveckling och se till att vi bedriver ett effektivtjordbruk om vi skall ha en chans att möta dessa ut-maningar.I det närmare perspektivet är det naturligtvis enviktig sak att vara med och förändra den europeiskaunionens jordbrukspolitik ytterligare och driva på irätt riktning.I det ännu närmare perspektivet är det vår uppgiftatt se till att det svenska jordbruket blir ännu bättreoch bevisa att detta är en framtidsnäring genom attytterligare lyfta fram och stärka de goda kvaliteterna iden svenska livsmedelsproduktionen.En hållbar utveckling måste betyda god djurhåll-ning. Det måste t.ex. betyda att man kommer bort frånatt bedriva avel med genetiskt defekta raser. Belgiskblå är ett exempel på det. Det måste betyda att vikommer bort ifrån antibiotikahanteringen och att vilyckas inspirera andra länder genom det vi själva hargjort på det området.Det finns nu ett mycket stort intresse för livsmedeloch livsmedelskvalitet i den allmänna debatten, ochdet är bra. Det är en del i den hållbara utvecklingen.Maten är viktig. Men det finns också - och det tyckerjag gav uttryck för - en stor pessi-mism som jag beklagar. Jag tror inte att det svenskajordbruket är betjänt av att få höra huromöjligt det är att klara av utmaningarna. Jag trortvärtom att vi har stora chanser att klara av deutmaningar vi står inför. Jag tror att vi kommer attbevisa att detta är en framtidsnäring med möjligheteratt försörja oss, men också med möjligheter att bidratill en ökad export och därmed ökad sysselsättning.Anf. 169 () re-plik:Herr talman! Jag skulle vilja ställa några frågor tilljordbruksministern.För det första. Blir ett gift mindre giftigt för spär ut det? Jag tycker att vi skall försöka kom-ma i från att vi har halverat mängden gifter i jordbru-ket. Det som har hänt, , är att gifternahar blivit dubbelt så giftiga. Därmed behövs det mind-re mängd av dem. Låt oss vara ärliga i den här debat-ten! Många av de här gifterna har också visat sig varasvåra att analysera och svåra att finna. De har ocksåmetaboliter som visar sig ha helt andra effekter än vihade trott från början. Kan vi inte hyfsa debatten?För det andra. Vilka åtgärder kommer att vidtas nunär fågelstudier från visar att just dearter som är beroende av det öppna landskapet harminskat drastiskt ?För det tredje. Ställer upp på attvi har ett ekologiskt delmål även för hönsen. Låt osssäga att av äggproduktionen i skall varaekologiskt omställd !För det fjärde. Jag tycker att det är mycket bra attAnnika klart har deklarerat att djur som hargenetiska defekter inte skall finnas i . Anserinte som jag att höns som inte kanvärpa sin egna ägg också har en genetisk defekt? Ärdet inte att jämställa med en belgisk blå som inte kanfå ur sig kalven?Anf. 170 Jordbruksminister () replik:Herr talman! får jag en känsla av att Gud-run faktiskt inte vill att saker och ting skallbli bättre utan vill ha dessa eländeslitanior att dra uppgång efter annan. Det är kanske det som är Miljöpar-tiets livsrum. Själv tycker jag att vi skall ha en realis-tiskt inställning. Vi har inte nått målet. Det finns storaproblem. Men vi har varit på väg in iett samhälle där även jordbruket blev industrialiserat.Det är inte gjort i en handvändning att vända utveck-lingen. Låt oss inse det och ta arbetet på stort allvar!Men låt oss också unna oss glädjen av att känna att vifaktiskt gör framsteg!Jag tror att det bästa vi kan göra för att nå en håll-bar utveckling är att stödja varandra och erkänna närnågra har gjort en bra insats.