prot · GK0990 · 1997-04-16 00:00:00 — Vi är överens om att det är för krång-ligt - det har det varit . Det gäller att fåbort så mycket krångel som möjligt. Det som hargjorts är ett steg i rätt riktning, men det krävs självfal-let mer. I den proposition som presenterades i går tasytterligare några steg, bl.a. en utökning av det somomfattas av sänkningen av arbetsgivaravgiften. Få-mansbolagsskatten lindras, enskilda näringsidkare fårmöjlighet att ta ut större del av inkomsten som kapi-talinkomst, stoppreglerna i fåmansbolagslagstiftning-en ses över, företag får dra av förlust vid rån, en lär-lingsutbildning införs, en kraftig satsning på utbild-ning och kompetens införs, 50 miljoner avsätts tillregional näringspolitik. Det är alltså ytterligare stegför att stimulera framför allt de små och medelstoraföretagen. I takt med att ekonomin förbättras och gerutrymme för det måste det självfallet till ytterligareskatte- och avgiftssänkningar, för skattetrycket är förhögt.Jag har med intresse följt den diskussion som LOoch SAF har fört i . Man har kommit medolika förslag för att stimulera småföretagsamheten.Det är intressant, och det är bra att diskussionen fort-sätter. Vi måste vara öppna och vara beredda att prö-va ett antal vägar. Det är viktigt att man gör allt för attskapa ett så gynnsamt klimat som möjligt.En viktig del som inte finns med i vårpropositio-nen är den s.k. tjänstesektorn. Från sida togvi i vårt program upp att det ärviktigt att underlätta för tjänstesektorn, inte minstinom hushållssektorn. Därefter har det gjorts en ut-redning av LO-ekonomen . Jag tyckeratt det där finns en rad intressanta förslag, men ut-redningen är ute på remiss. Efter remissomgångenhoppas jag att man kommer fram till förslag om hur viskall kunna stimulera fram nya arbetstillfällen inomtjänstesektorn. Vi måste vända på många olika stenarför att finna nya jobb. EU har uppmanat Europasländer att främja tjänster inriktade på hemmet. Ingetarbete är dåligt eller onödigt, utan vi måste ta vara påalla tillfällen. Det finns många arbetstillfällen inomservice, vård och omsorg.Även kvinnors företagande behandlas i betänkan-det. Det har gjorts en rad vikti-ga insatser för att främja företagande bland kvinnor.Ett exempel är kvinnolånen, som infördes under denborgerliga regeringen. De har varit effektiva. Även dekvinnliga rådgivarna och kvinnliga resurscentra harvarit viktiga instrument för att hjälpa de kvinnligaföretagarna. I vårpropositionen aviseras ytterligareåtgärder, bl.a. informationsinsatser, för de kvinnligaoch kooperativa företagarna. Det är bra.I det här betänkandet behandlas vidare frågan omstatliga företag. Det är en fråga som diskuterats väl-digt mycket . Från ser vi att sta-tens viktigaste uppgift är att ange ramar och regelsys-tem för näringslivets verksamhet och bidra till attskapa betingelser för en långsiktig tillväxt. Därför ärdet riktigt att fortsätta med utförsäljning av statligaföretag. Med en privatisering blir det en tydligareägarroll och en ökad ägarspridning.Herr talman! har också fått sigtilldelad en viktig bransch, nämligen turistbranschen.Här finns många nya jobb och möjligheter i hela Sve-rige. I ett antal kommuner är turistnäringen redan nuden viktigaste näringen, men det finns oerhört mycketatt göra på det här området. Naturen, kulturen, männi-skorna är de främsta resurserna för att kunna utvecklaturistnäringen.Näringsutskottet besökte för en drygt vecka sedanJämtland. Vi fick där se både små och stora företag ituristbranschen.Vi såg också hur mycket turistnäringen betyder förden regionen. Men ett av problemen med turistnäring-en är att den är säsongsbunden. Vi såg att Åres skid-backar är mycket bra belagda ,men våren, sommaren och hösten står de relativt kost-samma anläggningarna stilla. De brukas i en litenomfattning. Det måste gå att förlänga säsongen ocherbjuda andra aktiviteter för attbruka de resurser som har satsats.Vi såg även den småskaliga turismen där ent-reprenörskapet var mycket påtagligt. Det var småföre-tagaren med en mängd verksamheter, t.ex. jordbruk,skogsbruk, uthyrningsstugor, aktiviteter för fisketuris-ten, kanotfärder, aktiviteter för jägaren, ridskolor,uthyrning av häst och vagn. Mitt uppe i allt detta hademan startat ett tryckeri i en lada som hade blivit överpå jordbruket.Det är både roligt och inspirerande när man sersådana entreprenörer och engagerade eldsjälar.Många av dem skulle klara av många av problemenockså.Den småskaliga landsbygdsturismen är lokal. Denbygger också på ett lokalt engagemang. De som ägeroch driver eller är sysselsatta inom näringen är bosattaeller har anknytning till orten. De flesta småföretag pålandsbygden startar sin verksamhet i mycket litenskala. Många behöver att växa in i sin roll somföretagare. Onödig byråkrati och bristfällig informa-tion om lagar och bestämmelser avskräcker mångafrån att starta. Även här har förenklingsdelegationenen stor uppgift.Det kan vara fråga om att utbildningsanordnarenger en adekvat utbildning inom turistnäringen, anpas-sad till företagens behov. I är det svårt att fårätt utbildning inom turistnäringen.Kulturen är en viktig del för besöksnäringen. Jagkan berätta om ett exempel från mitt hemlän Värm-land. Näringslivet har bidragit till en kraftig ökning avbesökarna i Arvikaområdet. Detta bygger från börjanpå väveri, ett gammalt familjeföretag, somhar behållit mönster och tillverkningssätt av olikalinneprodukter. Det har blivit ett mycket attraktivtresmål. I samarbete med linneväveriet har ett antalkonsthantverkare startat verksamheter i bygden. Engammal kvarn har gjorts om till kafé och servering.Den startade med ägaren som arbe-tade på halvtid. finns det 10-12 anställda i före-taget. Det visar vilken utveckling det finns möjlighettill. Till detta finns det även konsthantverkare ochäven Rackstadsmuseet. Där finns en genuin utställ-ning av gammalt konsthantverk från området runt sjönRacken. Sammantaget har samverkan mellan kulturen,konsthantverkare och näringslivet medfört att hundra-tusentals människor besöker hantverks- ochkulturrundan. Detta är ett exempel på kulturens drag-ningskraft och hur viktigt det är att kunna göra sådanasaker.Det finns många åtgärder som behöver vidtas föratt öka möjligheterna för turismen. Turistdelegationenhar startat en bra verksamhet och har föreslagit en radåtgärder. Ytterligare marknadsföring är viktigt. Mendet är också viktigt att ha många bra produkter inomturistnäringen att sälja när turisterna kommer till or-ten. En nöjd turist är bästa reklamen för branschen.Det är viktigt att ha en infrastruktur som gör detmöjligt att på ett någorlunda bra sätt kunna åka äventill de perifera delarna av vårt land. Biljettpriser påtåg och flyg får inte bli för dyra.Ett viktigt hjälpmedel i marknadsföringen är atthela på lika villkor kan använda den nya IT-tekniken. Den ger möjligheter till marknadsföring ochatt sälja turistprodukter på ett mycket bra sätt.Likadant är det positivt med den forskning kringturism som har påbörjats. Vad är det som gör att turis-ten åker till en viss plats? Hur kan resandemönstretpåverkas? Vilka ekonomiska incitament kan varanödvändiga? Vi har liten kunskap om dessa frågor.Därför är det bra att det har påbörjats forskning kringbesöksnäringen. Jag yrkar bifall till reservation 5.Fru talman! Det har tagits steg för att underlättaför framför allt de små och medelstora företagen.Arbetet måste fortsätta. Det måste till ytterligare för-bättringar. Det måste tas ytterligare steg mot att Sve-rige återigen skall bli en nation med ett mycket gottföretagarklimat som leder till bra välfärd.Anf. 77 () replik:Fru talman! Vare sig tycker om deteller ej, har visst krupit upp och satt sig iSocialdemokraternas knä. är jag inte säker på attKjell trivs lika väl i detta knä som Per-OlaEriksson, vilket framgick av gårdagens debatt. Menlikafullt har ni deltagit i en sanering. Frågan är hurdenna sanering har gått till och vilka effekter den har.Kjell säger bromsa och gasa på en gång.Visst har ni gasat i fråga om att plåga småföretagen.Ni har bromsat i fråga om tillväxt och nya jobb. Nihar använt fel metod.Kjell känner sig nöjd med de små för-bättringarna i vårpropositionen. Men recensionernafrån berörda företagare är entydigt negativa. Varför har gått med på en förläng-ning av sjukperioden, ? Om ni nu kanpåverka, varför har ni inte sett till att det beslut somplågar de mindre företagen har tagits tillbaka?Anf. 78 () replik:Fru talman! Det är totalt fel att skulle sittai knäet på någon. Det är ett felaktigt synsätt.När råkade i stora problemmed ekonomin, med en kraftigt sjunkande kronkursoch med en kraftigt stigande ränta, sade vi att vi varvilliga att ta ansvar för att rätta till ekonomin i Sverigeoch för att klara krisen. Det har vi gjort också. Dettahar vi inte gjort i någons knä. Vi har gjort allt för attfå ned räntorna, och det har också skett. är finan-serna i balans.I det stora saneringspaketet på 126 miljarder finnsdet självfallet ingredienser som inte alla gånger är demest smakfulla. Det har varit ett tagande och givandeför att komma fram till en lösning. Jag säger inte attalla delar är bra. Man behöver nog se en fortsättningockså. I vårpropositionen finns det ett förslag omhögkostnadsskydd i fråga om sjuklöneperioden. För-säkringsfrågorna utreds vidare. Vi måste gå vidaremed denna fråga och få en bra lösning på den. Jag vetatt detta är ett problem för företagen. Jag har sagt tillmånga företagare att vi måste hitta en lösning.Vi har återinfört kvittningsrätten, lindrat dubbel-beskattningen, reformerat arbetsrätten och småföreta-garprogrammet. Vi tar bort, förenklar och förbättrar ifråga om fåmansbolagen. Är det något som är negativtmot företagsamheten? Jag har fått krav på att verkaför dessa saker , och det har gjort. Jag för-står inte att det som har gjorts skulle vara negativt.Man kan sedan diskutera om stegen har varit till-räckligt många och långa. Är det bättre att stå heltstilla och inte göra något? Jag tycker att det är bättreatt ta några steg än inga steg alls.Anf. 79 () replik:Fru talman! Den strategi som den borgerliga rege-ringen hade gick ut på att få fart på tillväxt och före-tagande. Den strategin fick effekt. Det fanns ju enoptimism bland företagen . Det skapades tusennya jobb . Den strategin övergavs i ochmed regeringsskiftet. Alla de saker upp som positiva , är sådant som den bor-gerliga regeringen hade åstadkommit men som Soci-aldemokraterna ändrade på. är så lyck-lig över återställarna av återställaren.Titta på vad företagarna skriver och säger i be-dömningen av den nuvarande politiken. De är ju be-svikna. Av 16 miljarder i vårpropositionen är det enynka miljard som de mindre företagen kan tillgodogö-ra sig med hjälp av lättnader. Det finns en oförståelseför vilka faktorer som påverkar viljan att bli företaga-re och att kunna anställa. Det genomsyrar även denpolitik står bakom.Anf. 80 () replik:Fru talman! Jag vill än en gång säga att jag intehar någon som helst delaktighet i det som hände hös-ten 1994.De olika insatser som den borgerliga regeringengjorde var bra. återinför man en del av dessa sålångt det går, och jag förstår inte kritiken mot det.Man försöker göra som den borgerliga regeringengjorde och så får man kritik för det. Jag förstår interiktigt den inställningen. Det är väl bättre att man görnågonting än att man inte gör någonting alls utan stårstilla och inte rör sig över huvud taget? Här går vi irätt riktning mot ett bättre företagarklimat - det måsteväl vara bättre än att ingenting göra? Jag förstår intekritiken därvidlag.Det finns alltså saker man gjort som är bra ochsom man bör gå vidare med. Och som jag sade i mininledning är inte den sista åtgärden vidtagen i ochmed det här. Ytterligare utveckling måste fortgå pådet här området, inte minst när det gäller skatter ochavgifter. Så fort som ekonomin medger måste man gåvidare. Man är inte färdig, utan utvecklingen måste gåvidare för att vi skall kunna få ett så bra företagarkli-mat som möjligt.Anf. 81 Tredje vice talman ():Fru talman! Jag har pe-kat på den skillnad som finns emellan å ena sidan detregeringen skriver och säger om villkoren för företa-gande, å andra sidan de åtgärder som man faktisktvidtar, de beslut som regeringen fattar. Den skillnadenmellan ord och handling tycks bara bli större, och denblir väldigt tydlig i det dokument som vi diskuterar idag.Så här skriver t.ex. den socialdemokratiska ut-skottsmajoriteten i betänkandet: Det är viktigt "attvillkoren för företagande, entreprenörskap och inno-vationer förbättras. Olika hinder för småföretagensexpansion måste undanröjas. En angelägen uppgift förnäringspolitiken är att främja utvecklingen för de småoch medelstora företagens förmåga att övergå till merflexibla arbetsorganisationer".Jag har kanske inte med det att göra, ReynoldhFurustrand, men är det inte dags att låta dem somskall verkställa de här fina sakerna läsa vad ni skri-ver? Det verkar inte som om de har en aning om vadutskottets socialdemokrater tycker. Det är svårt att troatt t.ex. arbetsmarknadsministern eller skatteministernkänner till det.Den socialdemokratiska skattepolitiken - sombl.a. innebär dubbelbeskattning på investeringar sam-tidigt som investeringsnivån är på tok för låg - är juraka motsatsen till ert tal om att hinder för expansionmåste undanröjas. Ni låser in kapitalet i gamla företagi stället för att låta det bli till riskpengar i nya ochväxande företag.Lika ologiskt blir det när man kommer in på ar-betsrätten och de regelsystem i övrigt som påverkarföretagen. Också på detta område är den socialdemo-kratiska politiken något helt annat än de vackra ordenom att främja företagens förmåga att övergå till merflexibla organisationer. Det regeringen åstadkommerär den direkta motsatsen! Jag förstår om ReynoldhFurustrand helst diskuterar med utgångspunkt frånsocialdemokraternas texter i utskottet och gärna för-tränger de beslut som statsråden fattar borta i Rosen-bad.Den socialdemokratiska modellen för arbetsför-delning med några som skriver programförklaringaroch helt andra som fattar besluten, är inte bara för-ödande på grund av resultatet, som stårutanför den ordinarie arbetsmarknaden. Den påverkarnaturligtvis också människors - i det här fallet företa-garnas - förtroende för politiken.Men, fru talman, det finns ett inslag i debatten omföretagande och jobb som är ännu allvarligare. Det ärden uppgivenhet som präglar de socialdemokratiskaoch centerpartistiska förslagen. De går ut på att anta-let jobb skulle vara begränsat. Den som inte harnågot jobb kan inte få det med mindre än att någonannan delar med sig av sitt eller slutar helt och hålletoch förtidspensioneras.Med det här defensiva synsättet blir det naturligt-vis svårt att se möjligheterna. Om man inte tror attkonsumenterna kommer att efterfråganya, kanske helt okända produkter eller att ent-reprenörer, om de ges bättre villkor, kan skapa nyaEricsson och nya Hennes & , så är det lätt fastnar i defensiv zon, för att tala ishockeyspråk.Man förmår inte byta till en taktik som leder framåt.Om man tror att arbetslösheten beror på att detsaknas uppgifter som behöver utföras är det natur-ligtvis följdriktigt att man i första hand siktar in sig påen reglerad arbetstidsförkortning och förtidspensio-nering. Men det är ju inte så det ser ut! Behoven finnsju, både här hemma och ute i världen. Det finns ettbehov av tjänster i vård och omsorg, behov av pro-dukter som kan föra utvecklingen framåt, behov avvälutbildade människor som kan ta fram de produk-terna och av entreprenörer som kan tillverka dem.Behoven kommer att kvarstå. På en del områdenär konsumenternas krav och önskemål någorlundaförutsägbara, även i ett längre perspektiv. vård och omsorg. När det gäller utvecklingen iövrigt kan vi möjligen gissa vilken produkt som blir2050-talets mobiltelefon eller hur detaljhandelnkommer att vara organiserad. Men mer än just engissning blir det inte. Men ett vet vi - arbetsuppgif-terna i samhället kommer inte att ta slut.Folkpartiets näringspolitik har inte mycket gemen-samt med den uppgivna och defensiva hållning sompräglar regeringens handlande, eller snarare brist påhandlande. Våra förslag går ut på att skapa förutsätt-ningar för nya jobb i den privata sektorn, och därmed- det är viktigt - resurser till nya jobb också inomvård och omsorg. Det är något som inte varaktigt gåratt åstadkomma på annat sätt än genom bra villkor förföretagande.Också i mitt parti talar vi ofta om möjligheten förmänniskor att påverka sin egen arbetstid, såväl ar-betstidens längd som när man skall jobba. Men korta-re arbetstid, arbetsdelning och förtidspensionering fåraldrig bli en centralt styrd strategi mot arbetslösheten.Det är där vi skiljer oss åt.Det gör vi uppenbarligen också när det gäller sy-nen på den enskilda företagaren, alltså han eller honsom är den viktigaste resursen i kampen mot arbets-lösheten - eller åtminstone skulle kunna vara det i ettbättre företagsklimat.Det visar sig tyvärr gång på gång att socialdemo-kraterna inte förmår ta till vara den kraft som finns idet enskilda företagandet, nu senast i det regerings-förslag som presenterades i går. Trots att socialdemo-kraterna säkert har en uppriktig ambition att kommatill rätta med massarbetslösheten och trots att det finnsen rad åtgärder som skulle få fler företag att växa ochnyanställa, uteblir de konkreta förslagen som skallåstadkomma en sådan utveckling.Trots att det finns förslag som skulle göra att flermänniskor ville och vågade starta en egen verksam-het, väljer regeringen i stället att koncentrera sig påarbetsmarknadspolitiska insatser. Det är svårt att värjasig mot tanken att det i första hand handlar om atthyfsa till statistiken.I reservationen från , och presenterar vi ett alternativ tillregeringens näringspolitik. Det är ett alternativ somgår ut på att och regeringens uppgift är attskapa bra generella villkor för näringslivet och attange ramar och regelsystem i stället för att ha ettomfattande statligt ägande.Det är ett alternativ där vi sänker skatter på före-tagande för att få nya jobb, fler som betalar skatt ochdärmed nya resurser till bl.a. vård och omsorg. Däringår kraftigt sänkta arbetsgivaravgifter och avskaffaddubbelbeskattning för alla företag. De nya momsinbe-talningsreglerna har naturligtvis också slopats i vårtalternativ. Det är ytterliga-re en fråga där socialdemokraterna har misslyckats.Vi visar hur avregleringen kan påskyndas.Det finns alltså ett klart alternativ till den av Cen-terpartiet stödda regeringspolitiken på det här områ-det. Problemet är att betänkandet inte ger en korrektbild av hur socialdemokraterna hanterar näringslivs-frågorna. Det beror alltså på att man säger och skriverpå ett sätt men i praktiken handlar på ett helt annat.Fru talman! Ett av de absolut viktigaste uppdragenvi har som förtroendevalda är att komma tillrätta med den massarbetslöshet som innebär ett stortmisslyckande för samhället. har lagt frammängder med förslag som syftar till att förbättra nä-ringslivsklimatet i . Vi har redovisat några,men för att skapa bättre villkor för företagande krävsförändringar som spänner över nästan hela det politis-ka fältet. Det behövs ett nytt synsätt. Det behövs enannan majoritet som utformar politiken.Anf. 82 ():Fru talman! Partiernas ståndpunkter har såvitt jagförstår inte förändrats under den korta tid som gåttsedan vi senast diskuterade näringspolitik. Det somkommit fram är ungefär samma saker som vi har sagttidigare.För del har det varit frå-ga om att vi måste ha en långsiktig näringspolitik. Detär en politik som vi vet att knappast någon annan änstaten kan ta ansvar för. Jag tänker på finansiering,upphandling osv.Men självfallet måste andra åtgärder till för att viskall få ned arbetslösheten. Ökad köpkraft och ökadefterfrågan på hemmamarknaden är naturligtvis avgö-rande för om nya småföretag över huvud taget skallnågon anledning, eller våga, komma i gång. Realrän-tan måste naturligtvis ned ytterligare, och inflationenmåste hållas i schack. Det är saker som vi kan varaöverens om vid vissa tillfällen.En annan viktig sak för att verkligen få en funge-rande ekonomi och arbetsmarknad är att trygghetssys-temen för majoriteten av löntagarna fungerar, och inte urholkar dem för mycket. Arbetsrätten skallvara till löntagarnas fördel. Det är också en viktig delför att man skall få en fungerande arbetsmarknad.När vi i säger det kan man läsa imotioner från moderater, folkpartister och kristdemo-krater att man egentligen inte behöver någon närings-politik, och att staten i alla fall inte skall pyssla medsådant. De menar att vi skall sänka skatter och löner,och att vi kanske framför allt måste försämra arbets-rätten ordentligt så att företagarna får göra precis hurde vill utan att löntagarna lägger sig i. Jag tycker attpartierna borde gå ut mycket tydligare med detta, ochtala om för folk att det är så man vill lösa problemen.Efter inledning undrar man litetgrand om hon har varit med . Med denna höga svansföring om hur problemenkan lösas undrar man: Känner inte tillden makalösa statsskuld som faktiskt finns kvar? Dentjatas det ju om från den här talarstolen gång efterannan. Känner hon inte till de vettlösa budgetunder-skott som fanns ända fram till detta år, och som vibörjar få någon sorts ordning på? Jag tycker att desom känner litet ansvar för den politik som har förtsunder inte borde vara så väldigt kate-goriska i olika sammanhang.Det svenska företagsklimatet känner vi till. Det ärinte bara fråga om utredningar från regeringssidaneller från löntagarsidan, utan det finns OECD-utredningar som visar att det svenska företagsklimatetär mycket bra. Företagsklimatet är bra, men efterfrå-gan är för svag.I vårbudgeten kunde vi mycket tydligt läsa hurbolagsskatterna ser ut i . I det avseendet har viknappast någonting att skämmas för här uppe i Sveri-ge. Det finns länder med mycket högre bolagsskattersom klarar sig bättre i många sammanhang - det vetvi om. Åtminstone en del av oss har t.o.m. besökt enav de dynamiska regionerna i , nämligen Emi-lien, dvs. Den tyska regionen är ett annat exempel, där man utanatt behöva sänka skatter och löner, försämra arbetsrät-ten eller ytterligare gynna företagsamheten med lågabolagsskatter lyckas hålla uppe en sysselsättning. Mansöker arbetskraft, och nya företag växer hela tidenupp. Detta vore väl en intressant situation för bådefolkpartister och kristdemokrater - jag vet inte om jagkräver det från - att analysera. Det finnsalltså andra sätt att klara en arbetsmarknad och ensamhällsekonomi.Fru talman! I betänkandet tas också träskivein-dustrins problem upp. Situationen kan kännetecknasmed att board- och spånskiveindustrin kunde få sin råvara gratis, om man bara hämtadeden. Det var alltså fraktkostnaderna som bestämdepriset. har det varit en skruvuppåt för priserna på industrispån. Industrispån är idet här fallet sågspån och kutterspån. Det är alldelessjälvklart att i en situation där kol och olja har beskat-tats ökar intresset för detta industrispån hos värme-verk och hos dem som gör briketter. måste någon-ting göras för att klara av en situation där sågverkeneventuellt skulle gå ned på litet lägre nivåer. Överhuvud taget måste man naturligtvis se till att industrinkan få det spån den behöver för att klara sin produk-tion. I betänkandet står det att man skall försöka hittanågon frivillig överenskommelse. Det är jag med på.Men om detta inte lyckas måste man naturligtvis pånågot sätt lägga en skatt på industrispån för att fåvärmeverk och andra att gå över till annan bioenergi.Fru talman! Det är nästan litet komiskt att detfinns en reservation från och Folkpartietdär de säger att detta bara är undanmanövrar frånmajoriteten därför att en kärnkraftsavveckling skallpåbörjas. Det är väl i alla fall en överloppsgärning attskriva reservationer om någonting som ännu inte harskett! Detta är ett problem som finns . Vi vet omatt bioenergin blir intressantare och intressantare, menvi måste vara överens om att industrin skall kunna hakvar det vanliga industrispånet för sin hantering.