prot · GK09114 · 1997-06-04 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1996/97:114Onsdagen den 4 juniKl. 9.00 - 17.3919.00 - 22.49Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 29 maj.2 § Meddelande om anmälan till talarlistanTalmannen meddelade att anmälan till talarlistanför arbetsplenum skulle skesenast kl. 15.00.3 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1996/97:167 till jordbruksutskottetSkrivelse1996/97:169 till utrikesutskottetKammaren biföll talmannens förslag att motions-tiden för ovanstående ärenden med hänsyn till som-maruppehållet skulle förlängas till fredagen den 19september.4 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återUtrikesutskottets betänkande 1996/97:UU115 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 3 juniUbU14 Huvudmän för gymnasial utbildningMom. 1, 2, 3 och 4 (huvudmannaskapet för offentliggymnasial utbildning m.m.)1. utskottet2. (m)Votering:237 för utskottet74 för res.38 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 22 c, 21 fp, 18 v, 16 mp, 14 kdFör res. : 74 mFrånvarande: 15 s, 6 m, 5 c, 5 fp, 4 v, 2 mp, 1 kdNU11 Frågor om mätning m.m. på elmarknadenMom. 1 (takpris m.m.)1. utskottet2. 1 (mp)Votering:297 för utskottet16 för res. 136 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 75 m, 22 c, 21 fp, 19 v, 14 kdFör res. 1: 16 mpFrånvarande: 15 s, 5 m, 5 c, 5 fp, 3 v, 2 mp, 1 kdMom. 2 (fasta avgifter)1. utskottet2. 2 (v, mp)Votering:279 för utskottet35 för res. 235 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 75 m, 22 c, 21 fp, 14 kdFör res. 2: 19 v, 16 mpFrånvarande: 14 s, 5 m, 5 c, 5 fp, 3 v, 2 mp, 1 kd6 § Granskning av statsrådens tjänsteutövningoch regeringsärendenas handläggningFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1996/97:KU25Granskning av statsrådens tjänsteutövning och rege-ringsärendenas handläggningInledning (avsnitt 1-5, 7.1, 8.1, 8.2, 14, 15, 16, 17och 19-22)Anf. 1 ():Fru talman! Överallt där offentlig makt utövasmåste det finnas insyn och granskning. Det är enviktig del av vår demokrati. Maktmissbruk, korrup-tion och olikhet inför lagen måste förebyggas, påtalasoch avlägsnas. Inget land som vill kalla sig demokra-tiskt kan undvara en kraftfull kontrollmakt, och ettpolitiskt system som vill åtnjuta sina medborgaresförtroende måste granskas och kontrolleras.Men även kontrollmaktens organ måste åtnjutaförtroende och ha en hög status för att kunna fullgörasina uppgifter på ett för medborgarna trovärdigt sätt.Ett av mina mål som ordförande i konstitutionsutskot-tet har varit att stärka KU:s trovärdighet och inflytan-de. Min önskan har varit att koncentrera granskningenpå konstitutionella och administrativa frågor och sökahålla borta de rent partipolitiska värderingarna i ut-skottets bedömningar i granskningsbetänkandet.Jag tycker att utskottets ledamöter har lyckatshyggligt med den målsättningen, med något undantag,i årets betänkande. Jag tror att ett sådant arbetssätt påsikt stärker granskningens trovärdighet, och därmedstärks också dess betydelse.Att utskottet i sitt betänkande koncentrerar singranskning på de konstitutionella och administrativafrågorna behöver dock inte leda till att ledamöterna ikommentarerna runt granskningen avstår från att görapartipolitiska värderingar och kommentarer. Det äringet fel i det. Vi är ju faktiskt politiker också.En granskning av regeringen får enligt min me-ning inte vara tandlös. Den skall drivas med envishet,fasthet och misstänksamhet. En sådan granskning ärinte alltid behaglig, vare sig för granskaren eller förden som granskas. Men vi har ju faktiskt inte fått vårtuppdrag för att det skall vara skojigt eller bekvämt.Utfrågningar, t.ex., kan kännas detaljrika, påfrestandeoch tjatiga. Men det är faktiskt vår roll att vara envisa,gnetiga och vetgiriga.Vårt uppdrag är att hitta fel, även små fel, för attförebygga att de stora felen över huvud taget begås.Regeringen, oavsett kulör, skall ligga under ständiglupp för att aldrig frestas till att ta genvägar överlagparagraferna. Den som inte har uppfattat sin roll såi granskningsarbetet tror jag har hamnat på fel plats.I regel väcker de ärenden som anmäls till KU avriksdagsledamöter störst uppmärksamhet. De tungaadministrativa granskningarna sker mer i tysthet, menspelar en stor roll för utvecklingen av regeringensadministrativa praxis.En del av de anmälda ärendena har, liksomtidigare år, inte föranlett något uttalande från utskottetsida. Man kan tycka att sådana anmälningar är me-ningslösa och inte borde ha gjorts. Jag kan i viss måninstämma i ett sådant påstående. Men är detviktigt att även sådana frågor kan granskas av utskot-tet. Vi kan på ett objektivt sätt redovisa alla fakta isådana ärenden. Det kan vara viktigt att kunna redovi-sa ett händelseförlopp, vad som faktiskt har hänt. Detkan vara klargörande att redovisa grunderna för ettvisst ifrågasatt regeringsbeslut.Ofta har sådana anmälningar sin grund i någotmediepåhopp på regeringen. Det är bara att beklagaatt de medier som har skapat upphetsningen inled-ningsvis inte redovisar utfallet av granskningsärende-na, som ju faktiskt kan vara mycket klargörande. Jagkommer att redovisa några sådana frågor som exem-pel.Det har påståtts att regeringen använder bistånds-medel till att förse de baltiska staterna med kustbe-vakningsfartyg som skulle vara utrustade med signal-spaningsutrustning. Därmed skulle fartygen kunnaanvändas till att spionera på Ryssland.Vi har kunnat klarlägga att det inte finns någonspaningsutrustning på dessa båtar, att regeringen inteheller har någon avsikt att utrusta dem på ett sådantsätt och att inget u-landsbistånd har använts för attfinansiera båtarna.Misstankar om att regeringen har utövat minister-styre gentemot beträffande Postensav ifrågsatta portoprissättning harkunnat vederläggas. Genom ett uttalande stöttadeKommunikationsdepartementet Posten i ett annat,modifierat portoprissystem. Regeringen ifrågasattesåledes inte beslut gentemot Pos-ten.Det har klarlagts att utrikesministern hade lagligrätt att besluta om extra jullön till UD:s anställda.Utskottet har inte uttalat sig om lämpligheten av utri-kesministerns beslut. Det får hon ta ett politiskt ansvarför inför sina väljare.Vi har fått ett klarläggande om att de opolitiskatjänstemännen inom inte skalltvingas att delta i politisk informationsverksamhet omregeringsförslag. På något departement hade tjänste-männen fått sådan skriftlig information att de kundebefara att de skulle beordras att medverka i politiskinformationsverksamhet.I några ärenden gör vi påpekanden som vi förvän-tar oss att regeringen tar till sig. Vi anser t.ex. attregeringen bör ta upp överläggningar med partiernaför att åstadkomma gemensamma regler för olikaregeringar när det gäller frågor om jävsregler ochandra intressekonflikter, t.ex. redovisning av aktiein-nehav och liknande. Det är inte bra att reglerna ändrasvarje gång byter regering.Vi anser vidare att de brister i olika typer av ären-den som handlagts inom ,och som utskottet har kunnat notera under en följd avår, borde ha åtgärdats för länge sedan. Vi har kunnatkonstatera att det fortfarande finns brister vid konsul-tupphandling i departementen. Underlag för upp-handlingar och skriftliga avtal saknas bl.a. Samtidigtskall sägas att det har skett förbättringar efter våratidigare granskningar. Men vi ger oss inte förrän detsaknas anledning till kritik.Utskottet ger en liten knäpp pånäsan i ett ärende som handlar om en ordväxlingmellan och har helt i enlighet med sin instruk-tion sänt rapporter till regeringen, som kritiserarkommuner för att bedriva näringsverksamhet inomområden där det finns en fungerande privat konkur-rens. När ställföreträdande generaldirektören i skrev en artikel om detta, uttalade An-ders att "inte inkommitmed denna uppfattning till regeringen" samt att"verket lånar sig till politiska syften".Utskottet konstaterar att generaldirektörens artikelär helt i linje med de uppfattningar som verket tidiga-re har fört fram som ett led i den verksamhet somåligger verket. Med detta menar utskottet, enligt minmening, att påhopp inte hade fog för sig.Myndigheter måste få agera enligt sin instruktion utanatt bli misstänkliggjorda för att agera politiskt.Fru talman! I årets granskning finns några ärendenav mycket stor vikt, där utskottet antingen kritiserarett statsråd eller gör mycket viktiga påpekanden somregeringen måste ta till sig. Trots att frågorna ärmycket kontroversiella har utskottet enats i sin be-dömning. Det gäller kritiken av gäller regeringens samråd med EU-nämnden.Vidare gäller det utvärdering av praxis beträffandebegreppet följdleveranser inom vapenexporten. Jagåterkommer till Arbogaaffärenoch EU-frågorna.Redan förra året ville några i utskottet att vi skullekritisera praxisutvecklingen när det gällde begreppetföljdleveranser inom vapenexporten. Jag tycker att detvar mycket klokt av utskottet att avstå från att då taställning och i stället göra den mycket genomgripandeoch noggranna analys av riktlinjerna för vapenexport idetta avseende och av praxisutvecklingen.Utskottet är överens om att regeringen måsteöverväga att precisera de avsnitt i riktlinjerna förvapenexporten som behandlar följdleveranser. Jagtror inte att utskottet efter den rudimentära behandlingsom frågan av tidsskäl fick i förra årets granskninghade kunnat enas om en sådan slutsats.Det är ganska hårda ord som utskottet fäller närdet gäller överensstämmelsen mellan riktlinjernas textom s.k. följdleveranser och den praxis som har ut-vecklats. riktlinjer nämns reservdelar. I1993 års riktlinjer nämns, förutom reservdelar, am-munition och andra leveranser. Inte med ett ord isjälva riktlinjerna preciseras vad som menas medandra leveranser.Under granskningen har vi dock fått klart för ossatt det har utvecklats en lång lista för till-lämpningen och därmed för praxisutvecklingen omvad som avses med begreppet följdleveranser. Intemed ett ord finns heller preciserat vad som avses meduttrycket "eller där det annars vore oskäligt att inte getillstånd". Krigsmaterielinspektören trodde att ut-trycket lämnade en vidöppen dörr för export av vapensom över huvud taget inte hade någon koppling tilltidigare levererad materiel. ville underutfrågningen inte närmare precisera hur uttrycketskulle tolkas. Och hur skulle han ha kunnat göra det?Det finns ju ingen vägledning, vare sig i riktlinjernaeller förarbetena.T.o.m. i en så viktig fråga som bedömningen avtillståndet när det gäller mänskliga rättigheter i motta-garlandet är riktlinjerna motstridiga och därmed ocksåpraxis oklar. Det finns ytterligare tvister att dra fram,men jag avstår här och från att göra det och hänvi-sar i stället till det omfattande betänkandet.Min bedömning är att den misstro som finns omatt allt inte går rätt till och det hyckleri som vapenex-porten kritiseras för till stor del har sin grund i bris-tande klarhet och tydlighet i riktlinjerna och denpraxisutveckling som skett inom begreppet följdleve-ranser. Jag talar då inte om proffstyckare som deltar idebatten om vapenexporten utan om intresserademedborgare i allmänhet. Jag förstår dem. Jag har självinte varit medveten om den utveckling som skettsuccessivt sedan åtminstone 1986. Då användes be-greppet följdleverans när det gällde export av helt nyakanoner, trots att riktlinjerna ju baratalade om reservdelar.Jag känner inget behov av att kritisera något en-skilt statsråd eller någon speciell regering, inte hellerutrikesutskottet som ju förbereder beslutom vapenexportfrågor eller somju granskar. Jag tycker att alla som har kommit i kon-takt med de här frågorna i en eller annan form börkänna sitt ansvar för den rådande situationen.Möjligen bör undantas.Dess granskning 1988 träffade huvudet på spiken ochborde ha tagits mer på allvar. Man sade att riktlinjer-nas utformning och precisering hade kommit att bli enbelastning för svensk politik. Riktlinjerna borde där-för ersättas med en ordning som bättre svarade motverkligheten. Det var , och vilever fortfarande i ett tillstånd där riktlinjer och verk-lighet har väldigt litet med varandra att göra. Så ska-pas misstro mellan förtroendevalda politiker ochfolket. Låt oss snabbt tillsammans undanröja orsakentill denna del av misstron mot oss politiker.Fru talman! Jag yrkar på godkännande av utskot-tets anmälan i samtliga de frågor som jag har behand-lat i det här anförandet. Jag och till reservationerna senare i debatten.Anf. 2 ():Fru talman! Årets granskningsbetänkande är in-tressant i många avseenden. Utskottet har enligt minmening också i sina skrivningar på ett föredömligt sätthållit gränslinjen till den s.k. gråzonen, dvs. inte över-skridit den gräns där det är fråga om kon-stitutionell granskning utan mera en fråga om parti-politiskt tyckande. Det återstår att se, fru talman, omdeltagarna i dagens granskningsdebatt har den inrestyrka som behövs för att hålla den klara konstitutio-nella linje som i så hög grad präglar årets betänkande.Den administrativa granskning av regeringen somBirgit har berört och som utskottet genom-för varje år föregås ofta av medial tystnad. Sannoliktberor det på att våra högt värderade journalister sak-nar förmåga att spegla principiella frågor där det råderstor samstämmighet mellan partier. Detbetyder dock inte att den administrativa granskningenär ointressant, tvärtom. Där finns många exempel påatt utskottets kontroll av regeringens göranden ochlåtanden är mycket betydelsefull. Vi vet av erfarenhetatt tar till sig och beaktar de syn-punkter på regeringsarbetet som blir resultatet av enseriös granskning. Det är således ett viktigt arbetesom utskottet här utför.Ett sådant exempel är utskottets fördjupadegranskning av administra-tion. Där har utskottet, som var innepå, under en följd av år iakttagit olika förekommandebrister. F.d. statsrådet i den borgerligaregeringen fick kritik för detta. De av KU påtaladebristerna i departementets funktionssätt har lettfram till förändringar. avviker inte Utbildnings-departementet från övriga departement när det gällerden interna administrativa verksamheten.Ett annat exempel är de stora brister vid konsul-tupphandlingen som uppmärksammades av utskottetunder den borgerliga regeringstiden. Även här harKU:s granskning givit resultat. Åtgärder har numeravidtagits för att få till stånd lämpliga rutiner vid upp-handling. Lagen om offentlig upphandling trädde ikraft . Riktlinjerna för upphandlingi fastställdes i september samma år.Likväl har det vid årets granskning visat sig att detfortfarande finns brister, och mot denna bakgrundunderstryker utskottet att det finns skäl för Regerings-kansliet att även fortsättningsvis ge akt på att reglernaom upphandling noga efterlevs.Jag vill gärna understryka att KU:s granskning avregeringen inte är något spel för galleriet. Den är ettseriöst arbete. Den regering eller de statsråd som inteinser detta kan räkna med att få smaka på den bittrakalk som en brännmärkning av KU innebär.Utskottet har också gjort en genomgång av de an-slag som stod till regeringens disposition budgetåren1993/94 och 1994/95. Här berörs således i huvudsakCarl Bildts regering och den regering som IngvarCarlsson ledde. Genomgången har visat att Statsråds-beredningens anvisningar i boken inte till fulloföljts. Undersökningen visade också på andra bristernär det gäller användningen av det anslag som står tillregeringens disposition. De redovisas utförligt i be-tänkandet. har anslagen använts för ändamålsom kan ifrågasättas mot bakgrund av de ändamålsom anslagsposten har enligt sin beteckning. I vissafall har anvisats medel för merutgifter som egentligeninte ligger inom ramen för vad ansett skallutgöra merutgifter. Listan på brister i detta avseendeär ganska omfattande. Granskningen har visat att härfinns förfaringssätt som är ytterst tveksamma och somi en framtid inte bör förekomma. Utskottet förutsätteratt regeringen i sitt fortsatta arbete beaktar detta.Utskottet har även granskat utvecklingen inomkommittéväsendet när det gäller jämställdheten mel-lan män och kvinnor. I stort sett kan man säga attutvecklingen går i rätt riktning, men fortfarande åter-står dock mycket att göra för en bättre representation idetta sammanhang. Utskottet understryker därförvikten av att ytterligare ansträngningar görs för att nåmålet: en jämn könsfördelning mellan kommittéerna.I sin inledning sade att AndersSundström hade fått en knäpp på näsan för sitt utta-lande. Jag har svårt att förstå vad hon egentligen base-rar sitt uttalande på. Läser man på s. 193 vad utskottetegentligen har sagt kan man möjligen diskutera vemsom har fått en knäpp på näsan: om det är det uttalan-de statsrådet eller om det är någon annan. I betänkan-det slås ju trots allt fast att somframgår av skrivningen inte har uttalat sig på någotsätt som kommer i konflikt med grundlagsbestämmel-sen 11 kap. 7 §. Jag får väl rekommendera värderadefru ordföranden att kanske på nytt studera vad utskot-tet egentligen har kommit fram till för slutsats.Fru talman! Jag övergår nu till frågan om prax-isutvecklingen beträffande följdleveranser i sambandmed export av krigsmateriel. Det här är ett av destörre granskningsärenden i ämnet krigsmaterielex-port som har hanterat.Bakgrunden till utskottets initiativ kan sammanfat-tas i tre punkter:1. att vi under en följd av år konfronterats med enterminologi när det gäller följdleveranser som harvarit svår att ta till sig och handskas med,2. att vi inte alltid varit säkra på vad som passeratutskottet i sådana ärenden,3. att regeringarna haft en benägenhet att hävda attriksdagen gett sanktion åt praxisutvecklingen ge-nom den årliga behandlingen av regeringsskrivel-sen om krigsmaterielexporten.Vid förra årets granskning av viss export avkrigsmateriel till ansåg utskottet att problemenmed följdleveransbegreppet nått ett slags all timehigh. Det ledde oss fram till att genomföra en särskildgranskning av praxisutvecklingen på det här området.Det som har kommit ut av KU:s granskning är,enligt min mening, följande:1. Vi har genom ett studium av ett fyrtiotal ärendenoch ett antal promemorior från Inspektionen förstrategiska produkter, ISP, fått bättre kunskap omterminologi, procedurer och bedömningsgrunderbeträffande följdleveranser. Det har onekligenskapat viss klarhet, som förhoppningsvis gör ossbättre skickade att framgent handskas med vadsom avses med följdleveranser.2. Vi har funnit att begreppet följdleverans visat entendens att förändras både vad gäller det faktiskainnehållet och vid tillämpningen av riktlinjerna. Vihar klarlagt att följdleveranser t.ex. kan vara lik-tydigt med nya exemplar av vapen som tidigarelevererats till en viss mottagare. Ansvariga minist-rar har under en följd av år undvikit att uttryckasig på det sättet. vet vi vad såväl "gamlaåtaganden" som "nya åtaganden" betyder i klar-text. Det hade naturligtvis varit en fördel för denseriösa debatten om export av krigsmateriel omden oklarheten hade rensats bort på ett tidigarestadium. Oklarheter på denna punkt gynnar baradem som inte önskar föra en seriös debatt i dessafrågor.3. Ett enigt utskott har landat på slutsatsen att detfinns anledning att undersöka förutsättningarna fören ordning som har utsikter att ange villkoren pålängre sikt på det här området. Utskottet tror inteatt den nuvarande regleringen av krigsmaterielex-porten med hjälp av riktlinjer bör ersättas medlagstiftning. KU anser att det system vi har, medprövning av varje ärende för sig, under medverkanav ett parlamentariskt sammansatt rådgivande or-gan och med en möjlighet att låta regeringen av-göra i sista hand i grunden är ett bra system.4. Den svaga punkten i det nuvarande systemet är,enligt utskottets bedömning, riktlinjernas utform-ning när det gäller just följdleveranser. Vi har ivår analys kommit fram till att riktlinjerna är all-mänt hållna och inte alltid lätta att tolka. Det gerupphov till olika meningar om tillämpningen. Vikan konstatera att vissa viktiga förändringar avpraxis inte har arbetats in i riktlinjerna. Ett exem-pel på detta är det s.k. systemberoendet, som fåren allt viktigare roll i bedömningarna i takt medden vapentekniska utvecklingen. Den begreppsap-parat som utvecklats i det praktiska arbetet under-lättar naturligtvis vårt arbete som granskare menger inte den breda allmänheten motsvarande hjälp.5. Mot den bakgrund som jag nu tecknat framhållerutskottet att det finns anledning för regeringen attöverväga och precisera avsnittet om följdleveran-ser i riktlinjerna för exporten av krigsmateriel.Det är min förhoppning, fru talman, att KU meddet arbete som vi nu redovisar har lagt en god grundför regeringens överväganden. Jag vill särskilt fram-hålla att den enighet i bedömningen som utskottetvisat på sitt sätt är ett styrkeprov, som ger extra tyngdåt till regeringen.Till syvende och sist, fru talman, vill jag beröradet märkliga förhållandet att en väckt granskningsfrå-ga som ännu inte sakbehandlats i utskottet likväl blivitföremål för en reservation.Jag tänker på frågan om kronförsvaret. Vid enförsta genomläsning förefaller ochFolkpartiets reservation en smula märklig. T.o.m.någon med ett ganska tränat läsaröga kan ha svårt attförstå vad som egentligen skiljer reservationen frånvad utskottsmajoriteten enat sig kring.Vi är överens om att många omständigheter kringkronförsvaret ligger utanför KU:s område förgranskning och att det vore fel att genomföra en KU-granskning utan att frågor som rör age-rande och vissa andra ekonomiska bevekelsegrunderkartlagts och undersökts.Min slutsats är att och ärmindre benägna än övriga partier i KU att få frågan såsnabbt som möjligt belyst utifrån olika perspektiv.Frågan om kronförsvaret tycks vara ett område därModeraterna och helst vill mörka ochförskjuta en genomlysning av ämnet så långt bort itiden som möjligt.Den frågan borde få sitt svar här . Jag vill understryka att det finns ett utbrettintresse hos en stor svensk allmänhet att ännu obesva-rade frågor om kronförsvaret blir ordentligtbelysta. Också om detta borde alla partier i riksdagenkunna vara ense.Fru talman! Jag yrkar på godkännande av utskot-tets anmälan och avslag på samtliga reservationer.Anf. 3 () replik:Fru talman! Jag har bara några små randanmärk-ningar.Frågan om försvaret av den svenska kronan hösten1992 kommer senare att ta upp.När det gäller har jag inte på-stått att han har gjort uttalanden som har kommit ikonflikt med grundlagsbestämmelser av olika slag,utan jag har just använt orden "en liten knäpp pånäsan". Utskottet kan ju konstatera att har handlat helt i enlighet med sin instruk-tion. De uppgifter som framfördes i en artikel hadetidigare lämnats in till , helt i enlig-het med det uppdrag som har. Där-för kanske det var överord av attpåstå att för det första inte hadetalat om denna inställning för regeringen tidigare,vilket alltså var helt fel, och för det andra hade del-tagit i en politisk kampanj.Det är ju utskottets bedömning att de uttalandensom gjort har legat i linje med deuppfattningar som tidigare förtfram som ett led i den verksamhet som åligger . Jag menar inte att detta på något sätt ären stor fråga.Jag vill bara litet grand justera det sade. När han talade om Utbildningsdepar-tementet verkade det som om problemen där hadestartat under Per tid som utbildningsminister.Så var det förvisso inte. Det var under en lång följd avår som det fanns brister, och de förändringar ochförbättringar som vi nu kan se påbörjades redan underPer tid.Anf. 4 () re-plik:Fru talman! Låt mig börja med det sista. Det ärriktigt att det kanske kan sägas, när vi granskade Ut-bildningsdepartementet i ett tidigare sammanhang, ärvde vissa problem när det gällde organisatio-nen. Å andra sidan står det nog helt klart att under dentid som Per var chef för - det har vi ju granskat en gång i utskottet -hade de brister som säkert hade funnits också tidigareytterligare förstärkts.