prot · GL0921 · 1997-10-29 00:00:00 — vet lika bra som jag attett försäkringsbolag inte betalar ut pengar utan attvara förvissad om att läget är sådant som det harframkommit.Anf. 19 () replik:Herr talman! Det är säkert som . Försäkringsbolagen betalar inte ut något i onö-dan. Men det faktum att det hela knyts till försäk-ringsbeloppet kan bli ett incitament för svaga själar -sådana finns nämligen även i företagsvärlden precissom bland andra människor - att utnyttja detta. Detvar just det här jag försökte förklara i mitt inlednings-anförande. Detta ger ju en ersättning från försäkrings-bolaget som man får göra ett skatteavdragför det. Det är alltså inte särskilt konstigt att det kanbli så här. Jag tycker inte att vi skall skriva lagar iSverige som ger sådana här incitament. Det vorealldeles tokigt att göra på det viset. Därför tycker visocialdemokrater att ett knytande till kontantkassan ärrättvist. Det kan bli litet krångligare att kontrollera,men det hela blir rättvisare och rimligare.Det var inte lätt att införa förslaget , säger om avdrags-möjligheterna för förluster i samband med stöld ochrån. Han säger att ekonomin var så dålig. Men eko-nomin var inte sämre än att de borgerliga kunde ge-nomföra kraftiga skattesänkningar för kapitalägareoch höginkomsttagare. Det var inga problem! Mendetta kunde de inte genomföra, trots att de hade tjatatom det och krävt att vi socialdemokraterskulle göra det. De hade inte kraften, inte orken ochinte viljan. Det var en socialdemokratisk regering somhade den kraften, den orken och den viljan. Det kanJan-Olof aldrig komma ifrån.Anf. 20 () replik:Herr talman! Det är möjligt att vi under den bor-gerliga regeringsperioden genomförde kraftiga skatte-sänkningar för företagen. Så var det. Men så lämnadevi också efter oss ett land där arbetstillfällena ständigtökade.Lars och jag var för sedan över tillIrland. Där kunde man se att företagen blomstrar justpå grund av de skatter man har där. Även fackföre-ningarna på är intresserade av ett lågt skatte-tryck. Det är väl inte att undra på, , att vii dag står här med denna enorma arbetslöshet i det härlandet. Våra företagare har ju valt att investera i andraländer i stället. Det är därför vi har så enorma kostna-der för att klara av den arbetslöshet vi har.Anf. 21 () replik:Herr talman! Det den borgerliga regeringen läm-nade efter sig, , var en arbetslöshetsom hade tredubblats . Det var en statsskuldsom hade fördubblats . Det var ett budgetun-derskott som hade fyrdubblats . Detta varsannerligen inget arv att skryta med.Jan-Olof kommer in på den mycket in-tressanta frågan om . Han håller upp detta somett exempel. Jag tycker att är ett dåligt exem-pel. Landet är nämligen utsatt för väldiga påtryck-ningar från sina kolleger inom EU därför att det dum-par skatterna. Inget land inom EU vill att man skallgöra det. Vi fick lära oss på att det var just detsom man gjorde där. Landet är farligt nära de grän-serna för de regler och den uppförandekod som dens.k. Montigruppen i har lanserat. Alla är över-ens om att inte kan fortsätta på det här viset.Annars hamnar vi i och i västvärlden i en ondspiral av ständigt nedåtgående skattetryck som inne-bär att vi inte kan upprätthålla välfärden i dessa län-der. Det vore en stor olycka.Anf. 22 PER () replik:Herr talman! Jag har några frågor. Den första gäl-ler förlust av kontanta medel genom rån och stöld ochavdragsrätten för detta. Visar inte debatten om bevis-problemen att den enklaste, minst byråkratiska ochbilligaste åtgärden skulle vara att göra försäkringser-sättningen skattefri och att införa avdragsrätt försjälvrisken? Det är en enkel och suverän lösning.Dessutom skulle den ge klara incitament till företa-garna att verkligen ta en försäkring, så att de intehamnar i en situation där de förlorar pengar. Även omavdragsrätten införs förlorar de ju pengar genom rånoch stöld. förslag innebär att företa-garna går bättre ur situationen än de gör med detförslag som majoriteten föreslår. häv-dar att de pengar som blivit stulna skall komma tillba-ka skattefritt. Dessutom skall man få avdragsrätt försjälvrisken. Majoriteten vill bara ge avdragsrätt förförlusten av kontanta medel. Detta ger alltså mindreän det förslag som har lagt fram.När det gäller organisationskostnaderna undrar jagen sak, . Är det rätt att sänka skatten förnyemitterande och fusionerande bolag när alla lågin-komsttagare har fått betala ganska mycket för attsanera statens ekonomi? Här delas det frikostigt utpengar. Det stod i budgeten, mennu har man accepterat att det kostar åtminstone 850miljoner kronor, om jag förstått det hela rätt. Jagmenar att det hela kostar . Dettaär vad som delas ut till storföretag som genomförnyemissioner och som fusionerar. Är det en riktigfördelningspolitik av en socialdemokratisk regering?Anf. 23 () replik:Herr talman! Jag tycker att Per är någotmotsägelsefull. Å ena sidan säger han att hans regel ärden för staten billigaste regeln, å andra sidan sägerhan att förslag är förmånligare änmajoritetens förslag. Det stämmer inte riktigt, PerRosengren. Det gäller att försöka få debet och kreditatt gå ihop i resonemanget.Per talade sedan om förslaget om kost-nader för förändring av aktiekapital. är kostna-der för främmande kapital avdragsgilla. Vi i majorite-ten tycker därför att det är ganska logiskt och rimligtatt kostnaderna för det egna kapitalet också blir av-dragsgilla. Det skulle dessutom innebära mindre be-kymmer. Vi vet nämligen att det finns en massa olikamellanformer mellan främmande och eget kapital. Detär svårt att avgöra var gränsen skall gå någonstans.Vi tycker inte heller att man skall missgynna fi-nansiering med eget kapital. Det borde man i ställetuppmuntra. Det här förslaget är alltså ett försök attuppnå dessa syften.Anf. 24 PER () replik:Herr talman! Vårt förslag när det gäller kapitalför-lusterna är det enklaste. Det är förmånligare för före-tagen, och jag är också övertygad om att det är billi-gare för staten. Man slipper använda hela utrednings-resursen, man slipper hela bevisbördan och man slip-per en mängd fall i domstolar. När det gäller direktainkomster från företagen är det ju så att om man be-skattar försäkringsersättningen ger den ju avdragsrättför den andra kontantförlusten, och då är detta möj-ligt. Men i det hela stora perspektivet är jag övertygadom att vårt förslag i alla fall inte blir dyrare.Sedan har vi det intressanta resonemanget att detfinns mellanformer mellan främmande kapital ocheget kapital. Det har jag aldrig sett, kapital är eget kapital i samband med nyemis-sion osv. Man kan också fondemittera, men då kom-mer det inte in några pengar. Det är väl inte aktuellt ijust det här fallet.Sedan frågar jag mig det blevlogiskt att behandla främmande kapital och eget kapi-tal på samma sätt. Ni har ju tidigare argumenteratprecis tvärtom. Om det har varit logiskt, måste det havarit logiskt . Varför har ni då inte infört detfrån början? Det gäller samtliga partier. Jag skulleväldigt gärna vilja ha reda på vad det är för mellan-former mellan eget kapital och främmande kapitalsom det skulle kunna vara frågan om när det gällernyemission och när det gäller höjning av det egnakapitalet.Anf. 25 () replik:Herr talman! Om man använder sig av självrisken,som Per föreslår, är det ingen tvekan omatt det blir enklare. Det är alldeles klart. Men det blirsämre för företagen. Då hade det väl varit bättre, PerRosengren, att inte föreslå någonting alls? Det hadevarit det allra enklaste. Men dithän vågar ni inte gå.Ni måste vara med litet grand på vagnen också.Sedan ställer Per frågan vid vilken tid-punkt detta blev logiskt och riktigt. Det är ju så meddet här förslaget, som med många andra förslag iSverige, att vi utreder dem grundligt. Vi låter intres-seorganisationer uttala sig om förslagen, och sedanlagstiftar vi. Det tar sin lilla tid, men det är ju ingen-ting nytt. Så fungerar den svenska demokratin och densvenska statsförvaltningen.Anf. 26 PER ():Herr talman! Jag begärde ordet för anförande medanledning av diskussion om förenk-lingar, men inser jag att det var ganska bra efter-som jag nu kan bemöta sista replik. Jagtycker att den var litet märklig.I min första debatt här 1994 tog jag direkt avståndifrån allt vad expansionsmedel och fördelningsbelopphette när det gäller små företag. Då hade jag en helkammare emot mig. Jag välkomnar det här tillnykt-randet hos samtliga företrädare. Jag hävdar att likhe-ten mellan olika företagsformer inte är det viktigaste.Det viktigaste är att det finns enkla klara regler för deminsta företagen. Jag ställer mig i stora delar bakomFöretagarnas förenklingsförslagoch jag ställer mig till fullo bakom SAF:s förenklings-förslag. Jag tycker att det är mycket välkommet, ochjag hoppas att vi snart skall kunna behandla den härtypen av förenklingsförslag i kammaren. Jag villåterigen påpeka att det faktiskt var vi som här i kam-maren tog upp den frågan först. Vi tog avstånd fråndessa avarter för de mindre företagen.I sin slutreplik säger att vårt förslagär sämre. Det är inte sämre. Det är bättre för företa-gen. Vi gör försäkringsersättningen skattefri, och viger avdrag för självrisken. Ni har skatteplikt på för-säkringsersättningen och ger bara avdrag för kontant-förlusten. Gå till kansliet och be dem räkna ut vilketsom är gynnsammast för företaget! Vi återställer före-taget i exakt den tidigare situationen så när som påsjälvrisken. I övrigt har det kvar sina pengar. Ertförslag är mycket sämre för företagen.Jag fick inget svar på det fördelningspolitiska re-sonemanget bakom att ge en och halv miljard tillstorföretagen. Hur många barnbidrag skulle det haräckt till?Anf. 27 () replik:Herr talman! Det måste vara något i grunden felnär så gott som ingen av landets 700 000 företagareklarar av att upprätta sin självdeklaration. Expan-sionsreglerna var ju så komplicerade att de nästan inteanvänds. Per säger att han ställer sig bak-om Företagarna och SAF. Jag vill bara påpeka attgrunden till mycket av det Företagarna kom fram medlades i en rapport av . Det var något aven föregångare till att sätta ned detta med förenkladeregler på pränt.Anf. 28 ():Herr talman! Jag skall försöka att inte förlängadebatten alltför mycket. Per frågar hurmånga barnbidrag man får för 1,5 miljarder kronor.Det är inte bara fel, utan det är också en vulgärdebattsom saknar motstycke.För det första handlar det inte om 1,5 miljarderkronor, Per . Det vet vi. Det finns de sompåstår att det handlar om . PerRosengren kan precis lika litet bevisa att det är 1,5miljarder kronor som jag kan bevisa att det är 30-50miljarder kronor. Det ligger kanske någonstans däremellan, och då är det kanske inte så väldigt mångabarnbidrag. Dessutom är det faktiskt på det viset attsocialdemokratin kommer att föreslå höjda barnbi-drag, Per . Det är inte frågan om antingen-eller, utan det är frågan om både-och, Per Rosengren.Försök att undvika alltför många populistiska grepp iden här frågan!Anf. 29 PER ():Herr talman! Med en nyemissionsnivå på 40 mil-jarder beräknas kostnaderna vara . Det blir unge-fär 3,2 miljarder. Sedan räknar man ut skatten på det.Hittills har det framkommit av de beräkningar somhar gjorts att den ligger på 800-850 miljoner med enbolagsskatt på . Vårt förslag innebär att vi skallhöja bolagsskatten till och att vi skall ha envärnbolagsskatt på vinster över 50 miljoner på 35 %.Därtill kan man lägga momsbeloppet, som i de allraflesta fallen faktureras och dras av. Huruvida detta äri överensstämmelse med gällande lagstiftning är tvis-tigt. Men fram till dess att allt annat är klart hävdarjag att det handlar om . Det ärväldigt långt från de 30-40 miljoner som stod i bud-getpropositionen. Jag kan lova att densiffran är fel, och det kan jag faktiskt visa. Den liggerpå minst 850 miljoner med nuvarande skattesats.Anf. 30 () :Herr talman! tycker jag att det ändå finns entillnyktring hos Per . har han plötsligthalkat ned till . Om vi fårfortsätta debatten ett tag ansluter han kanske också sigtill vad experterna på tycker. Jagsätter större tilltro till dem och deras beräkningar äntill Per Rosengrens.Anf. 31 PER ():Herr talman! Just dessa experter har jag varit ikontakt med. De säger att de inte vet. De har en gångskrivit detta utifrån en utredning - gamla siffror sominte alls tog hänsyn till nyemissionsvolymen till dagsdato, dvs. De har haft heltandra siffror att gå på från när ny-emissionerna låg på helt andra beloppsnivåer.Jag hänvisar till de 850 miljoner som jag har pra-tat med finansen om. Jag lägger till de skattesatsersom vi föreslår i vår budgetmotion plus den del somär moms. Då är det faktiskt belopp på över en och enhalv miljard det handlar om. Jag menar att det ärväldigt slarvigt att skriva 40 miljoner i en budgetpro-position när man de facto vet att det åtminstonehandlar om 850 miljoner. Resten, säger man på depar-tementet, är rättsläget osäkert om - när det gällermomsen alltså. Det innebär minst 850 miljoner mentroligen ännu mer. Det är den information som jag harfått från . Det är de siffror somjag har utgått från när det gäller emissionsvolym.Jag hade varit oerhört tacksam om jag hade kunnatfå fram siffror från VPC som visar hur mycket dentotala faktureringen är för dem. Då hade vi kunnat ståhär och diskutera reellt. Detsamma gäller om vi hadekunnat få se fakturor med moms. Men jag har settfakturor där momsen är påsatt, och jag har sett att denhar blivit avdragsgill i nästa led. Det var det somRiksskatteverket också uppmärksammade i målet nerei där man försökte lägga locket på.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 14 §. )7 § Reformerad skatteflyktslagFöredrogsSkatteutskottets betänkande 1997/98:SkU3Reformerad skatteflyktslag (prop. 1996/97:170)Anf. 32 INGA ():Herr talman! Vi skall nu diskutera en s.k. återstäl-lare. Den borgerliga regeringen avskaffade lagen motskatteflykt från . Efter regerings-skiftet 1994 återinfördes den . Rege-ringen föreslår i den nu aktuella propositionen om-formuleringar i den s.k. generalklausulen som innebäratt lagen på ett par punkter skärps i förhållande tillden nuvarande och på en punkt lindras något. Försla-gen utgår års skatteflyktskommitté, SoU1996:44.Moderata samlingspartiet har hävdat, och kommerenvetet att hävda, att skatteflykt i första hand skallbekämpas med klara och tydliga skattelagar. Det ärockså viktigt att skattesystemet utformas på ett sådantsätt att det upplevs som rättvist. Omdaningen avskatteflyktslagen ter sig inte som en förändring till detbättre. kommer stor osäkerhet att råda omvilka beskattningseffekter olika transaktioner kankomma att medföra.Lagen om skatteflykt har kritiserats ända sedandess tillkomst - främst ur rättssäkerhetssynpunkt.Kritiken har bl.a. gällt att en sådan lagstiftning stärkerdet allmännas ställning gentemot den enskilde på ettsätt som inte är rimligt i en rättsstat. Det rimliga är atten gång för alla upphäva skatteflyktslagen.Regeringen har uppenbarligen inte lyssnat till deremissinstanser som har varit kritiska till förslag. Motiveringar som att förut-sebarheten minskar och rättssäkerheten inskränks harlämnats därhän. Det här är enligt min uppfattning attlämna den enskilde i sticket gentemot det allmänna.Inte ens Lagrådet fann att omformuleringarna i be-stämmelserna i 2 § mom. 4 var förenliga med dentydlighet och klarhet som bör krävas. Vidare hävdarLagrådet att det nästan är en olöslig uppgift att utfor-ma en generalklausul mot skatteflykt så att den en-skilde i varje situation kan avgöra om klausulen ärtillämplig på ett visst använt förfarande.Enligt utskottets majoritet svarar regeringens för-slag på ett väl övervägt sätt mot behovet att kommatill rätta med vissa brister i lagen. Jag frågar mig:Vilka brister? Är det möjligen så att majoriteten nären förhoppning om att förändringarna skall kunnaanvändas i fler situationer? För inte kan det väl gällaexempelvis tydlighetsskäl?När det gäller tillämpningen av klausulen i den delsom tar upp att det nu skulle vara tillräckligt medindirekt medverkan kan man fråga: Kommer den nyautformningen att förstås lättare och ge en bättre förut-sägbarhet? Dessa omformuleringar uppfattar jag somnya oklarheter. Dessutom framstår de som en skärp-ning av lagen.När det gäller omformuleringen beträffande denskattskyldiges motiv, kan man fråga sig om det över-vägande skälet för förfarandet skulle vara mer klargö-rande än det huvudsakliga skälet för förfarandet.Denna förändring bidrar inte heller till att tydliggöra.Jag ser framför mig nya tolkningstvister och ökadrättsosäkerhet.Moderaterna anser att regeringens ställningsta-gande att först återinföra lagen och dessutom skär-pa den inte bara skapar stor osäkerhet hos skattebeta-larna utan också bidrar till en allmänt sett störrerättsosäkerhet. Så vill inte ha det i Sve-rige.Med det här yrkar jag bifall till reservation 1 un-der mom. 1 som innebär ett upphävande av skatte-flyktslagen. Jag ställer mig naturligtvis också bakomde två övriga reservationerna.Anf. 33 ():Herr talman! Det vi debatterar är, som fram-gått av föregående talare, ett förslag till ändring avden s.k. generalklausulen i lagen om skatteflykt. Detär en ändring som leder till en skärpning av lagengenom att klausulen utvidgas.Vi är från sida helt inne på att en för-utsättning för ett fungerande skattesystem är att detfinns en tillfredsställande kontroll av skatteunderlaget.Det är, eller borde i alla fall vara, i alla medborgaresintresse att skattemyndigheterna har en hög ambitionatt motverka skattefusk och att det finns förutsättning-ar att kunna beivra sådant i de fall där det förekom-mer. Mot denna strävan står den enskildes intresse avintegritet och rättssäkerhet som ibland kan komma ikläm.Rättssäkerhet är en av de viktigaste principerna idet liberala frihetsarvet. I rättssäkerhetens idé liggeratt regler skall vara fasta och klara så att medborgarnakan förutse och förstå konsekvenserna av sina hand-lingar. Medborgarna skall ha förutsättningar att kännatill var gränsen mellan tillåtet och förbjudet går. Manskall också klart veta vilka sanktionerna är om manöverträder lagens bestämmelser.Den s.k. generalklausulen i lagen om skatteflyktavskaffades av den förra borgerliga regeringen 1993.Men efter regeringsskiftet tillsattes sedan den s.k.Skatteflyktskommittén med uppdrag att utforma en nylagstiftning mot skatteflykt. Nästan avisera-de den socialdemokratiska regeringen att den upp-hävda lagen skulle återinföras från den 1 juli 1995.Lagen har kritiserats mycket starkt sedan den till-kom. Den tillgodoser inte rimliga krav på rättssäker-het och förutsebarhet, och den stärker det allmännasställning gentemot den enskilde på ett sätt som enligtvår mening inte är godtagbart i ett rättssamhälle.Efter skattereformen fyller lagen inte heller någonnämnvärd funktion eftersom utrymmet för handlandesom ses som skatteflykt har minskat avsevärt. Enligtvår mening bör skatteflykt i första hand bekämpasmed tillräcklig klarhet i skattelagstiftningen.Nu finns ett ytterligare förslag på bord- en reformerad skatteflyktslag. Ordvalet reformeradtyder förrädiskt på en förändring till det bättre. Mankan fråga sig för vem eller vad denna förändring tilldet bättre skulle vara. Ja, inte för rättssäkerheten i allafall. Rättsosäkerheten för den enskilde ökar i ställetför att minska. Regeringens förslag innebär att förut-sägbarheten minskar ytterligare. Bestämmelsernasräckvidd är oklar. Också Lagrådet har ifrågasatt omkraven på tydlighet är uppfyllda i den föreslagnabestämmelsen i 2 § 4 punkt. Man pekar från Lagrå-dets sida på att det är en nästan olöslig uppgift attutforma en verksam generalklausul mot skatteflykt, såatt det är möjligt för den enskilde att i varje situationavgöra om klausulen är tillämplig på ett visst använteller planerat förfarande.Folkpartiet delar den bedömningen och förordaratt skatteflykt i första hand bekämpas genom tillräck-lig klarhet i skattelagstiftningen och med ändringar ide materiella skattereglerna om det behövs för attförhindra oönskade förfaranden. I det här framlagdaförslaget tycks statens intresse av att driva in skatt heltöverordnas rättssäkerheten. Det är för oss oaccepta-belt.Den föreslagna utvidgningen av klausulen medföratt lagstiftningen i kraftigt kommer att avvikafrån lagstiftningen i andra länder. Remisskritiken harockså varit mycket kraftig. Att de socialistiska parti-erna tar lätt på rättssäkerheten vet vi . Merförvånande är det att nu delar detta synsätt.Herr talman! Jag står naturligtvis bakom samtligareservationer även om jag yrkar bifall endast tillreservation 1 om upphävande av skatteflyktslagen.Anf. 34 ():Herr talman! Det här betänkandet är av ett litetannorlunda slag än de betänkanden som vi brukarhantera i skatteutskottet. Man kanske skulle kunnafundera på om det hade fått en annan behandling omdet hade hanterats i justitieutskottet i stället. Men nurör det lagen om skatteflykt, och det området hanterarvi i skatteutskottet.Detta är en knepig materia, minst sagt. Det är entyp av lagstiftning som är omdiskuterad, vilket vi harhört tidigare. Den är oerhört svår, och det ställer oer-hört stora krav på utformningen för att rättsosäkerhetinte skall åstadkommas.Jag vill markera att vi från sida intehar motsatt oss att vi har någon form av skatte-flyktslagstiftning. Vi är också medvetna om dennakänsliga avvägning. Men det finns problem. I propo-sitionen pekar man på slutsatsom att detta inte är någon patentlösning för att manskall komma till rätta med skatteflykt. Det kommeralltid att finnas möjligheter till det. Men de lagar somvi har på skatteområdet skall vara utformade på ettsådant sätt att de inte ger utrymme för skatteplanering.Vi från menar att man i huvud-sak har lyckats uppnå en sådan lagstiftning. Om manär missnöjd på någon punkt är det framför allt i denmateriella lagstiftningen som man bör söka lösningargenom att skärpa den ytterligare och göra lagarnatydligare i stället för att gå in och ändra i en general-klausul, vilket i stället riskerar att försämra rättslägetoch trassla till det. Det kan alltså vara fullt möjligt som företagare har två alternativ att välja mellansom i sig kan uppfattas som fullt lagliga. Men mankan vid t.ex. en revision hamna i det läget att man blirutsatt för att granskas enligt skatteflyktsklausulen. Detmåste naturligtvis vara helt oacceptabelt att man hardet på detta sätt i ett rättssamhälle.Det finns en principiell förändring som jag tyckerär intressant att ta upp, och den har ingen annan hit-tills tagit upp. Det som jag har berört har tidi-gare talare också utgått från, och det har vi i vår re-servation också vänt oss emot. Det som jag nu vill taupp gäller att man motiverar en förändring med attändringen dessutom syftar till att framhäva att det iförsta hand är skattebestämmelsernas utformning ochinte lagmotiven som skall vara underlag vid prövning.Man säger i betänkandet att man ändå skall skapaen klarhet i det här fallet. Skulle detta skapa en störreklarhet? Jag tycker snarare att man går ifrån en rätt-sprincip i det här landet. Vi har varit vana vid att detsom vi säger här i och det som står i betän-kanden, i propositioner och i förarbeten är en del avunderlaget för att tolka lagstiftningen. Det är enrättstradition som vi i och för sig är ganska ensammaom i och i världen men som vi har slagit vaktom. Det som man i klartext säger är att man nu ärberedd att förändra detta synsätt. är det det som defacto står i lagen, det sätt som man har utformat lagenpå, dvs. lagens bokstav, som skall tolkas. Detta kräverfaktiskt en helt annan uppbyggnad av rättsapparatenän vi har i . Detta är ett sätt att möjligen för-söka EU-anpassa eller förändra lagstiftningen. Jagtycker att det är ganska anmärkningsvärt att mansmyger in detta på ett sådant sätt, till synes utan någonstörre diskussion.Vi tycker att det är olämpligt och olyckligt att mangör denna förändring av skatteflyktslagstiftningen pådetta sätt. Den har inte gällt denåterinfördes, och det är möjligt att man skulle ha låtitden verka ett tag till innan man bestämmer sig förvilken typ av förändringar som man vill göra.