prot · GL0942 · 1997-12-08 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1997/98:42Måndagen den 8 decemberKl. 10.00 - 17.10Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 1 och 2 december.2 § Meddelande om plan för kammarens sam-manträdenTalmannen meddelade att en plan för kammarenssammanträden den 20 januari - 27 mars1998 delats ut till kammarens ledamöter.3 § Meddelande om frågestundTalmannen meddelade att vid frågestunden skulle följandestatsråd närvara:Statsminister , justitieminister , socialminister , statsrå-det , arbetsmarknadsminister , försvarsminister ochstatsrådet § Meddelande om fördröjt svar på interpel-lationTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellation 1997/98:95Till riksdagenInterpellation 1997/98:95 av ()om SJ:s trafikledningshaveri.Göthe () har lämnat ovanstående inter-pellation till försvarsministern. Arbetet inom rege-ringen är så fördelat att det är jag som skall svara påinterpellationen.Den kommer emellertid att besvaras först ,eftersom årets debattillfällen är slut. Vilka tider somfinns tillgängliga i kammaren för interpellationssvar1998 är inte klart ännu, vilket gör att jag ber att fååterkomma om dag och tid längre fram.Stockholm den 3 december 1997Ines Uusmann5 § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionenTalmannen meddelade att följande faktaprome-moria om förslag från Europeiska kommissioneninkommit och delats ut till kammarens ledamöter:Meddelande från kommissionen till rådet, Europapar-lamentet, Ekonomiska och sociala kommittén ochRegionkommittén om En gemenskapsstrategi föratt främja kraftvärme och undanröja hinder fördess utveckling KOM (97) 5146 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKulturutskottets betänkande 1997/98:KrU1Jordbruksutskottets betänkande 1997/98:JoU107 § betänkande 1997/98:JuU1Utgiftsområde 4 Rättsväsendet (prop. 1997/98:1 del-vis)Riktlinjer för kriminalpolitiken samt rättshjälpskost-nader, och GentekniknämndenAnf. 1 ():Fru talman! Helt centralt för den moderata politi-kens utformning - oavsett vilket området det gäller -är tilltron till människors förmåga och vilja att taansvar för sina egna val och sitt eget liv. Överfört tillmoderat kriminalpolitik innebär det att varje männi-ska som är i stånd att ansvara för sina handlingar ochbeslut också har både rätt och skyldighet att göra det.Anledningen till att flertalet av oss inte begår brottsom vuxna är att vi har fått lära ossbetydelsen av att visa respekt för andra människorsliv, hälsa och egendom. Sådana grundläggande nor-mer har större betydelse för människors beteende änvarje slag av lagstiftning även om sådan också måstefinnas. måste respekten för straffsystemet,som just är grundat i sådana värderingar, upprätthållasgenom en konsekvent reaktion vid brott. Brister med-borgarna i respekten för grundläggande normer ochvärderingar hotas rättstryggheten och hela fundamen-tet för det civiliserade samhället, vilket påverkar lan-dets brottsnivå.Om vi skall kunna förhindra att den redan utbred-da normlösheten rotar sig ännu mer och återupprättaett samhälle grundat på fasta moraliska och rättsligavärderingar krävs en opinion för dessa grundläggandevärden. En av största framtidsuppgifterär att driva denna opinionsbildning bland såväl en-skilda individer som bland förtroendevalda och be-slutsfattare. Det är framför allt på detta sätt som vikan uppnå ett samhälle grundat på lag och ordning,där en av flertalet medborgare omfattad uppfattningom vad som är rätt och orätt fungerar som ett sam-manhållande värdekitt.En vanlig källa till otrygghet och vanmakt ärrädslan för brott. genomförde BRÅ enopinionsundersökning om svenska folkets attityder tillbrott och brottsförebyggande åtgärder. Av undersök-ningen framgår att svenska folket anser att vålds-brottsligheten är det i särklass största samhälls-problemet efter arbetslösheten.Den alltmer utbredda rättsotryggheten i Sverigemåste ses mot bakgrund av senare års stora bespa-ringar på rättsväsendet. Medborgarna upplever attderas berättigade krav på rättssäkerhet och rättstrygg-het inte längre tillgodoses. För att kunna återupprättamedborgarnas förtroende för rättssamhället krävsskärpta kriminalpolitiska mål och ett stärkt rättsvä-sende.Om brottsligheten skall kunna bemästras måstekriminalpolitiken samverka med andra samhälleligaområden och bygga på en helhetssyn. Åtgärder sombidrar till ett tryggare samhälle och minskad segrega-tion är viktiga inslag i brottsbekämpningen. Av sär-skild betydelse är familjens roll. Familjen måste kun-na fungera både som vårdare och förvaltare av detman byggt upp tillsammans inom familjen. Familjenmåste dessutom fungera som en frontlinje mot miss-bruk och kriminalitet.På grund av den ekonomiska stagnationen i vårtland, med hög arbetslöshet, höga skatter och ett alltstörre bidragsberoende, har många familjer drabbatsav såväl ekonomisk som social otrygghet. Långtidsar-betslösa, ekonomiskt och socialt svaga familjer harinte alltid den styrka som behövs för att kunna tillrät-tavisa ett besvärligt barn i tonåren som t.ex. genomsitt asociala beteende signalerar att allt inte står rätttill eller som kanske redan har tagit steget in i krimi-nalitet. Det finns här skäl att också ur ett brottsföre-byggande perspektiv framhålla landets behov av flerriktiga arbeten och lägre skatter, så att alla familjer fåren verklig möjlighet att bygga upp en ekonomisk ochsocial grundtrygghet för framtiden. Även om det intefinns något starkt direkt samband mellan hög arbets-löshet och stigande brottslighet, riskerar arbetslöshe-ten att indirekt påverka brottsutvecklingen på ett ne-gativt sätt.Många föräldrar upplever att de saknar argumentför att kunna övertyga sina tonåringar om faran medatt pröva narkotika. Ett tydligt tecken på detta är attalltfler unga människor prövar narkotika. Mångaföräldrar tenderar också att brista i sin förmåga attutöva tillräcklig uppsyn över sina barn. Oavsett vaddet beror på är detta ett faktum, i annat fall hade viinte haft de problem med ungdomsbrottslighet som vifaktiskt har.Som föräldrar - eller över huvud taget som vuxna- har vi en skyldighet att dels fungera som goda fö-rebilder för de unga, dels "lägga oss i" så fort vi upp-täcker att unga människor i vår närhet genom sittbeteende signalerar att de är på väg att spåra ur. Dettainnebär bl.a. att vi alla har ett ansvar för att med ordoch handling tydligt visa att vi inte accepterar krimi-nalitet eller andra hänsynslösa beteenden.Efter familjen är det skolan som har den viktigasteuppgiften då det gäller att förebygga brott. Det är härinte endast fråga om att skolan skall förmedla grund-läggande kunskaper om vad som är rätt och fel i sam-hället. Det gäller i lika hög grad att se till att skolarbe-tet fungerar. Märker elever att de inte behöver följalärarnas anvisningar eller att de kan skada andra ele-ver eller skolans egendom utan att de möts av enreaktion är detta ett svek både mot de elever somdrabbas och mot den normöverföring som familj ochlagstiftare bedriver. Det är av största vikt att den ungeinser att samma regler gäller i skolans värld som församhället i övrigt.Under de senaste månaderna har uttalanden frånolika politiska partiers företrädare kunnat tolkas somatt det nu föreligger en samsyn om behovet av att ökamänniskors trygghet mot brott. Bl.a. har Socialdemo-kraterna vid upprepade tillfällen uttalat att det inteföreligger någon egentlig skillnad mellan den modera-ta och den socialdemokratiska kriminalpolitiken. Ennyhet i den kriminalpolitiska debatten är att ävenVänsterpartiet och sagt sig efterfråga flerpoliser och ökad trygghet på gator och torg.Vi moderater välkomnar en utveckling i riktningmot en ökad kriminalpolitisk samsyn om vad sommåste göras för att öka människors rättstrygghet ochrättssäkerhet. För att verklig samsyn skall kunna upp-nås, och leda till resultat, förutsätts det emellertid attvissa grundläggande krav är gemensamma.Tyvärr är det inte mycket som tyder på att degrundläggande kraven uppfylls. De ekonomiska förut-sättningarna för rättsväsendet har med de beslut somredan tagits inte i någon större utsträckning förbättratförutsättningarna för rättsväsendet. Kvar står alltså detfaktum att en allt mindre andel av de anmälda brottenklaras upp trots att brottslingarna i många fall är kän-da av polisen. Vad som framför allt har minskat äruppklarningen av brott i mellanskiktet, dvs. den s.k.vardagsbrottsligheten, som drabbar folk i allmänhet iform av stölder och inbrott. Utvecklingen har gåttdithän att människor som faller offer för brott i vårtland kan lita på att polisen kan göra vadsom krävs för att brottslingen skall kunna gripas ochbrottet upp.När staten inte längre mäktar med att uppfylla enav sina viktigaste uppgifter, nämligen att skyddamedborgarna mot brott, brister själva fundamentet fördet civiliserade samhället. I den situationen befinnersig det svenska samhället i dag.Fru talman! har redan fattat beslut omrättsväsendets resurser, och dessa är enligt vår upp-fattning klart otillräckliga. Då vi moderater inte i dettasammanhang får framställa yrkanden i denna frågavill vi i vart fall få utgångspunkten för kriminalpoliti-ken prövad , varför jag yrkar bifall till reserva-tion 3. Vi moderater står naturligtvis bakom samtligavåra reservationer men för tids vinnande begränsar vioss till att yrka bifall till reservation 3.Anf. 2 ():Fru talman! I varje samhälle behövs det gemen-samma normer och värderingar som återspeglar sam-hällsmedborgarnas rättsuppfattning. Alla har vi ettansvar för att föra vidare grundvärderingar som hu-manitet, alla människors lika värde, hänsyn och tole-rans, vilket ger de bästa förutsättningarna för trygghetoch rättssäkerhet. En av rättsstatens viktigaste uppgif-ter är att skydda medborgarna mot våld och övergreppoch att garantera medborgarnas rättssäkerhet vidsamhälleliga ingrepp.För att klara detta krävs det fasta normer och etiskfostran i familj, skola och föreningsliv, olika brotts-förebyggande åtgärder, ett effektivt polis-, åklagar-och domstolsväsende och en väl fungerande kriminal-vård. Brottsoffren måste dessutom erhålla skydd ochhjälp för att komma över de upplevelser som detinnebär att utsättas för brottsliga handlingar. Rättssys-temet måste vara uppbyggt så att de enskilda medbor-garnas behov av skydd kan tillgodoses.För att rättssystemet skall fungera krävs det att derättsvårdande myndigheterna respekteras av medbor-garna. Rättssystemet måste i sin tur erbjuda männi-skor erforderlig rättssäkerhet. En tydlig och konsek-vent tillämpning av lagstiftningen, en klar och tydligutformning av lagarna, ett förutsebart straffsystem ochen folklig förankring i de dömande församlingarna ärviktiga förutsättningar för ett väl fungerande rätts-samhälle.Den viktigaste kriminalpolitiska uppgiften församhället är att minska brottsligheten och därigenomöka människors trygghet. Brottsutvecklingen kan inteenbart stödjas genom de traditionella åtgärderna inomrättsväsendets ram, dvs. ingripande och reaktion påredan begångna brott. Antalet poliser behöver utökas,vilket nu också sker. Detta räcker dock inte. Detbrottsförebyggande arbetet är en av de viktigastehörnstenarna i det kriminalpolitiska arbetet för attminska brottsligheten och öka tryggheten för männi-skorna.Det krävs därför att alla medborgare tar sitt ansvaroch deltar i det brottsförebyggande arbetet. Dettabrottsförebyggande arbete måste prioriteras och för-stärkas.Varje samhällssystem bygger på en normbildningsom reglerar rätt och fel i umgänget mellan männi-skor. Såväl oskrivna som skrivna lagar är viktiga förett samhälles funktion och påverkar dess utformning.Det viktigaste ansvaret för denna normbildningoch därigenom den grundläggande brottsförebyggan-de verksamheten ligger naturligtvis i första hand påfamiljen. Det är främst genom familjen som barnerhåller de värderingar och normer som avhåller demfrån brott. Det är också familjen och den närmasteomgivningen som kan hjälpa till med att avhålla barnoch ungdomar från att begå brott eller som kan, närbrott redan begåtts, hjälpa till och sätta gränser ochreda ut orsakerna till att brott begåtts. Barn behövervuxenkontakt för att kunna utvecklas till trygga indi-vider.Även skola och barnomsorg har ett stort ansvar förnormbildning. Diskussionen om rätt och fel måstebörja . Skolans personal har goda möjligheter attfölja barns och ungdomars utveckling. De kan tidigtupptäcka sociala problem och begynnande kriminellatendenser.Det utvecklade svenska föreningslivet har ocksåstor betydelse för normbildningen. Genom att barnoch ungdomar deltar i föreningsverksamhet lär de sigrespektera demokratiska värderingar. Föreningslivetskapar också möjligheter till meningsfulla fritidssys-selsättningar, vilket är viktigt för att barn inte skallkänna utanförskap i samhället.För att effektivisera det brottsförebyggande arbe-tet behövs det en gemensam policy mellan olikamyndigheter. Därutöver krävs det en bättre samord-ning mellan de myndigheter som har ansvar för barnoch ungdomar. Skola, sociala myndigheter, polis ochkriminalvård måste på ett tidigt stadium engageras idetta arbete. Ofta leder bristande samordning till attungdomar inte tas om hand på ett tillfredsställandesätt, vilket skulle ha kunnat förhindra fortsatt brotts-lighet. Detta beror ofta på oklara ansvarsförhållandenmellan olika myndigheter.Vi i menar att det brottsförebyggan-de arbetet måste utgå från barn och unga. Hela sam-hällets engagemang måste alltså tas till vara. Vi cen-terpartister menar att varje kommun måste upprättaegna lokala brottsförebyggande planer där det över-gripande ansvaret för att samordna utarbetandet avplanerna bör ligga på kommunerna och de lokalapolismyndigheterna. Detta finns utvecklat i reserva-tion nr 2.Fru talman! En väl fungerande demokrati förutsät-ter inte bara ett väl fungerande rättssystem utan ocksåatt medborgarna hyser förtroende för rättsstaten.Mycket tyder på att rättsstaten befinner sig i kris. Densvarar inte längre alltid mot de rättmätiga krav sommedborgarna ställer.Visst behöver rättsväsendet genomgå organisato-riska förändringar. Men jag anser att sådana föränd-ringar, liksom sådana som rör materiell rätt, måsteföregås av en grundlig analys och en helhetssyn påhela rättsväsendet. Det måste vara ett samlat greppöver reformarbetet. Det kan alltså inte vara som ,dvs. att man tar olika delar utan att se dem som enhelhet. Jag kan som exempel nämna åklagarväsendet.När det regionaliserades blev det därmed centraliseratutan att man såg till helheten när det gällde samarbetetmed polisen.Enligt min mening bör först ta ställningtill riktlinjer för utformningen av det framtida rättsvä-sendet. Först därefter bör reformbehovet i detalj ana-lyseras och beslut fattas. Regeringen bör alltså få iuppdrag att i ett första steg till lägga framett förslag till sådana riktlinjer. Detta finns utvecklat ireservation nr 5.Självklart står jag bakom dessa två reservationer,men i den fortsatta debatten väljer jag, för tids vin-nande, att biträda andra reservationer.Anf. 3 () replik:Fru talman! Det som säger låterväldigt bra. Vi är helt överens om att antalet poliserbehöver ökas. Vi är också helt överens om att manmåste ha en helhetssyn när man diskuterar omorgani-sation av rättsväsendet. Det jag inte får att gå ihop äratt och hennes parti, ,accepterat regeringens samtliga be-sparingsförslag och har också stött regeringen i dessmycket begränsade utökning av rättsväsendets budget.Jag skulle gärna vilja höra hur att man skall kunna öka antalet poliser meden total bestående budgetförstärkning för polisen med157 miljoner som vi vet att poliseninnevarande år kommer att överskrida sin budget medca 400 miljoner kronor.Anf. 4 () replik:Fru talman! Jag tror att vi alla är överens om att vibehöver förstärka polisen. Det har vi nog tyckt underflera år. Trots detta har vi på grund av de statsfinan-siella läget varit med, alla partier här i kammaren, omatt spara på polisen i flera år.För budgetåret fram hade moderaternaett krav i sin budgetmotion om att polisen skulle till-föras 200 miljoner som skulle gå till Europol, till iförsta hand och till att utbildafler poliser. Detta har inte inneburit någon förstärk-ning för polisverksamheten i vårt land under detta år.Trots detta har varit runt i olika polis-distrikt och samlat namn som överlämnats till justi-tieministern för att visa att om politikhade genomförts hade vi haft ett antal fler poliser iverksamhet fram tills . Men så är inte fallet. Jagtycker ändå att det krävs en ärlighet här i kammaren.Vi har ju alla varit med och sparat.Vi har en möjlighet, därför att vi har saneratstatens finanser, att förstärka rättsväsendet. Det görsgenom en överenskommelse mellan . Vi förstärker rättsväsendet med 1miljard kronor . kan vifinansiera en förstärkning med 400 nya poliser. Det ärmitt svar till . 5 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är rätt intressant atthöra att indirekt beskyller oss mo-derater för bristande ärlighet. Vi kanske skall ha klartför oss att den första besparing som genomfördes påpolisen stod vi moderater bakom ge-nom den överenskommelse med socialdemokratersom skedde för budgetsaneringen. Därefter är detfrämst , men även andra partier, som gettregeringen stöd.Vi har yrkat på ökat anslag för po-lisen. Det måste vara ett resonemang som jag inteförstår som gör att säger att omman får i gång utbildningen skulle det inte ha någonbetydelse för antalet poliser.Fortfarande har jag inte fått svar på min fråga hurtillskottet, som är det bestående tillskottet, på enbart157 miljoner skall kunna ge fler poliser när poliseninnevarande år får ett överskridande på 400 miljoner.Anf. 6 () replik:Fru talman! Jag vill åter påminna om den möjlig-het som vi nu har att förstärka rättsväsendet, där detsker en förstärkning med 862 miljoner till polisen denärmaste tre åren. Det beror på att vi har lyckats sane-ra statens finanser. på över 30 årkommer vi att ligga i balans med statensutgifter och inkomster. Det är verkligen att virikspolitiker också tar ett ansvar för att klara av enbalanserad budget, något som vi inte klarat hitintills.Det stämmer att inte bara ni moderater utan ävenvi centerpartister, alla vi som ingick i den förra icke-socialistiska regeringen, var med att tillsammans medSocialdemokraterna spara 500 miljoner på polisen. Vikan exercera i siffror, men det viktigaste är ändå attgå framåt och visa att vi behöver förstärka polisen. Vigör det efter de möjligheter vi har, men en förstärk-ning av polisen, som jag sade i mitt anförande, ärändå aldrig den enda lösningen för att minska brotts-ligheten i samhället och öka allmänhetens trygghet.Det måste ske genom att vi alla tar ett ansvar för attminska brottsligheten och värna varandra. Om vi såskulle fördubbla antalet poliser i landet skulle detaldrig finnas tillräckligt med poliser för att rycka utvid alla sammanhang. Vi måste börja verkligen igrunden och försöka få alla samhällsmedborgare attinse detta och hjälpa till för att öka tryggheten i sam-hället.Anf. 7 ():Fru talman! Inom rättsväsendet är det särskilt tvåområden som man håller på med, och det är för detförsta brott och straff och brottsförebyggande verk-samhet och för det andra rättskipning och organisa-tionen av rättsväsendet.Det är viktigt att värna den enskildes rättssäkerhetoch rättstrygghet. När man vill förebygga och bekäm-pa brott är det viktigt att se till att polisen har resursertill det och att de enskilda personer som vänder sig tilldomstolarna kan känna att de får sitt fall dömt inomrimlig tid och blir dömda på ett rättssäkert sätt. Densom blir dömd och får ett straff måste veta och kännaatt vederbörande har blivit dömd på ett säkert sätt ochi humanitetens tecken.Vikten av att förebygga brott kan man aldrig nogunderstryka vare sig vi står i talarstol ellernågon annanstans. Det är några åldrar som är särskiltviktiga att komma i håg. Tar vi tag i våra barn innande är kan vi verkligen minska risken fördem att hamna i brottslighet. Det finns ett annat årtalsom också är viktigt att komma ihåg. Kan vi se till attvåra ungdomar inte hamnar på brottets bana innan deär är det väldigt sällan som de ålderblir kriminella. För att vi skall lyckas med detta gällerdet verkligen att vi vuxna, var vi nu än finns, bryr ossoch bryr oss hela vägen även när det är besvärligt.Det finns några oslagbara brottsförebyggare, oav-sett om det är i eller någon annanstans, ochdet är föräldrarna. Men då måste vi se till att myndig-förklara föräldrarna och låta dem få en möjlighet attinte bara aktivt delta i hemmet utan också i skolarbe-tet och i andra sammanhang. Jag tycker att det är entragedi att lika mycket som föräldrarna får vara aktivai sina barns verksamhet i skolorna när de är små, likapassiva måste de bli ju högre upp i åldrarna barnenkommer. Jag har själv fått uppleva hur man snarastkänner sig om en inkräktare när man vill aktivt delta iverksamheten. Här måste det bli en radikal både för-bättring och förändring.När det gäller myndigheternas möjligheter ochskyldigheter att ta del och aktivt hjälpa de barn ochungdomar som det går snett för vill jag understryka attdet är väldigt viktigt att man hjälper till utan att hotaatt ta över. Myndigheterna skall vara en resurs till-sammans med föräldrarna. Det är föräldrarna somaktivt skall få styra. Det är bara undantagsvis somman skall skilja barn, ungdomar och föräldrar åt.Ta tag i problemen. Många av er har säkert upp-levt asocialitetslalomen som går ut på att man väldigttidigt är medveten om att har problem, men bar-navårdscentralen hoppas att förskolan tar itu med det,förskolan hoppas att skolan gör det. Så går det år efterår, klass efter klass. går det för fort. Då blirdet polisen och domstolarna som får ta itu med det.Den unge som åker dit säger: Varför tog ni inte tag imig innan det gick för fort?Vi har haft några tuffa år i ekonomiskt.Det har naturligtvis också präglat rättspolitiken. Detfinns tusentals ärenden som ligger på hög hos polis-myndigheterna, även sådana ärenden där gärnings-männen är kända. Vi vet hur det ser ut i domstolarna.Det är alldeles för ofta som mål inte är avgjorda. kammarrätter finns närmare 6 500 skattemål somär . har antalet soci-alförsäkringsmål som är fördubb-lats. Det är inte ovanligt att ett socialförsäkringsmål ilänsrätten tar . Som jag sade tidigareförutsätter en väl fungerande demokrati inte bara ettväl fungerande rättssystem utan också att medborgar-na hyser ett gott förtroende för rättsstaten. Tyvärr ärdet litet för ofta som medborgare känner bådemissnöje och misstro därför att de känner att de harråkat illa ut.Det finns naturligtvis många olika förklaringar. Enav förklaringarna är den dåliga ekonomin en annan desnabba svängningarna med de många olika omorgani-sationerna. En mycket viktig del i sammanhanget äratt regeringens reformarbete företer en splittrad bild.Självklart måste man se till att förändra och omorga-nisera, men det är verkligen inte bra när man inte harett samlat grepp över de omorganisationer man villha.En av de saker som genomfördes i ochsom var emot var förändringen av rätts-hjälpen. Man ändrade rättshjälpslagstiftningen så attdet blev ett rättsligt systemskifte, det blev ett generelltsubsidiärt rättsskydd. Det innebär att den som har enrättsskyddsförsäkring som täcker den aktuella angelä-genheten inte skall få rättshjälp på samma sätt somtidigare. Inte heller skall den som med hänsyn till sittförsäkringsskydd i övrigt eller sina ekonomiska per-sonliga förhållanden borde ha haft en rättsskyddsför-säkring få hjälp. Det här var emot, och vihävdar med bestämdhet att det strider mot om mänskliga rättigheter. Den säger attalla, oavsett vilken ekonomisk situation man befinnersig i, skall få sin sak prövad på ett rättssäkert sätt. Detkan man inte få om man inte har de ekonomiska förut-sättningarna till en god juridisk hjälp.Jag kommer tillbaka i debatten. För att inte behö-va upprepa mig för mycket stannar jag här i dennadel, och jag yrkar bifall till reservation 4 under mom.6 om rättspolitisk strategi.