prot · GK0983 · 1997-03-21 00:00:00 — ägare, styrelsemedlem-mar eller personer i förtroendeställning, personligenansvariga för att dessa skatter skall inbetalas måstevara hämmande för företagandet. Man kan inte somenskild person, hur väl utbildad man än är, överblickasituationen. Och svaret måste bli att man då inte görnågonting.Jag skulle vilja fråga statsrådet: i lagtextenstår det att man skall ta hänsyn till omständighetersom grov oaktsamhet och uppsåt? Hur är det formule-rat, så att jag ur rättssäkerhetssynvinkel skall veta attdet kommer att tillämpas på det sättet? Vi har ju nyli-gen sett Regeringsrättens utslag om Dennispaketet.Då sade man att det är vad som står i lagen som gäl-ler. Vad som har sagts i förarbeten etc. behöver vi inteta hänsyn till. Min fråga blir då: Hur skall jag kunnaveta att detta kommer att bli verklighet?Följande belyser andemeningen hos utredningen:Man skriver att i varje situation som en betalningsför-summelse är aktuell disponerar skattemyndighetenöver frågan om och i så fall med vilket belopp betal-ningsansvar skall göras gällande mot en eller fleraställföreträdare. Det är därför inte något som hindraratt skattemyndigheten i ett fall där flera personerskulle kunna göras betalningsskyldiga väljer att ak-tualisera betalningsskyldigheten endast mot den per-son av vilken myndigheten har anledning att vänta sigdet bästa resultatet för det allmännas del. Detta äralltså en extremt fogdeinriktad syn på det hela. Omjag går in och sätter mig i styrelsen för ett företag ochråkar ha en förmögenhet och de övriga inte har det ärdet jag som kommer att lagsökas för detta, och dettycker jag strider mot en allmän rättsuppfattning.Det finns ju i svensk rättsuppfattning två grund-stenar, som jag fick lära mig när jag läste delar avjuridiken. Den ena heter culpa, och den andra heterdolus. Det är precis vad det är: uppsåtet och oaktsam-heten. Det är de två begreppen som är centrala i vårrättsuppfattning. Och sådana här objektiva rekvisitsom nu införs passar inte i en rättsstat, utan det börhela tiden prövas på ett annat sätt.Min fråga är alltså: Hur skall jag kunna utläsadetta av det lagförslag som finns?Anf. 68 Statsrådet ():Herr talman! Det är mycket tydligt i förarbetenaatt det inte skall vara någon förändring, utan det äroaktsamheten och försumligheten som gäller. Detbehöver vi inte ha någon diskussion om, utan där är vihelt överens.Jag har litet svårt att förstå upprördhet. Om detta system med före-trädaransvar är så oerhört förkastligt, vad var det somgjorde att en mycket senare borgerlig regering - inteden , utan den som satt bara , 1991-1994 - inte avskaffade det? Detberor naturligtvis på att ni tycker att det finns en rim-lighet i att staten, som inte själv kan välja sina kredit-tagare, har den här typen av möjligheter. Annars hadeni nu gjort någonting radikalt under perioden 1991-1994.Låt mig också säga att det i det här skattekonto-förslaget finns åtgärder som går åt andra hållet. Om-fattningen av företrädaransvaret minskas i praktikengenom andra typer av förslag. Genom att arbetsgiva-rens medverkan vid kvarskatteuppbörden slopas för-svinner den delen. Det finns alltså en motverkandeeffekt där. Ett erkännande på den punkten från CarlErik vore inte helt fel att få. Vi slopar dets.k. Dessutom slopas straffsanktionen.Det är alltså ett balanserat förslag som läggs, ochdet finns ingen anledning att vara upprörd över att desista av det här nu finns med i ett prin-cipiellt riktigt system. Det stora principiella genom-brottet, om det fanns ett sådant, skedde av den bor-gerliga regeringen . försökerman hänga på en debatt med diverse typer av invänd-ningar, och så har det här svepts med. Jag tror att dethelt enkelt är ett misstag av Moderaterna.Anf. 69 ():Herr talman! Jag fick inte något riktigt svar på minfråga om var det här står i lagen. Det står i förarbete-na, säger statsrådet.Jag skall då läsa upp vad som står i lagrådsremis-sen om detta. Lagtexten är denna: Om det finns sär-skilda skäl får företrädaren helt eller delvis befriasfrån betalningsskyldigheten. Kommentaren lyder:När väl betalningsskyldighet för företrädare ak-tualiseras är det ur statens synvinkel mest centrala attbegränsa förlusten för det allmänna.Klarare kan det väl inte uttryckas. Det är huvudin-vändningen.Fortsättningen är inte särskilt mycket sämre. Omföreträdaren kan betala får han göra det, och i annatfall kan det skapas kompromisser. Det är alltså betal-ningsförmågan som är "särskilda skäl", och då kanman väl i ärlighetens namn inte hävda att den nyaskrivningen inte innebär någon förändring gentemotgrov oaktsamhet och uppsåt.Att bli personligen ansvarig för företags egnaskatter blir alltså ett hasardspel. Vår krångliga ochomfattande skattelagstiftning är inte lätt att tolka. Dethär kan alltså för den enskilda personen få katastrofa-la konsekvenser.Nu vill tydligen statsrådet ge skattemyndigheternarätt att kräva vem som helst av företrädarna i företagetpå hela skatten, utan vare sig grov oaktsamhet elleruppsåt, utan endast på grund av att skattelagstiftning-en är svårgenomtränglig. Jag tycker inte att det rim-mar med en rättsstat, som jag sade tidigare, utan detrimmar mer med en stat som inte ser på medborgarnasrättigheter gentemot staten utan ser medborgarna mersom undersåtar, i en fogdeaspekt.Att jag är upprörd över detta och inte känner någotstörre ansvar för vad som hände beror påatt jag inte har varit delaktig i de besluten. Som stats-rådet vet, är jag ny i . Jag har levt i närings-livet , och jag har haft kritiska synpunkterpå tokiga bestämmelser oavsett vilken regering somhar fattat dem. Jag vill nu aktualisera den här fråganur principiella synvinklar, och i den kommande riks-dagsdebatten får vi diskutera mer om skattekonto. Detvar bara den här punkten som jag nu ville ha en dis-kussion om.Anf. 70 Statsrådet ():Herr talman! Jag fråntar naturligtvis inte rätten att vara upprörd även över sina egnapartikamrater. Det har varit en mycket bred sam-stämmighet i om utvecklingen av den härtypen av företrädaransvar. har enannan synpunkt, och den är naturligtvis värdefull attta till sig. Men i den lagrådsremiss som läggs och i deförarbeten som finns är det mycket tydligt att till-lämpningen av det här systemet inte skall förändras.Carl och jag är helt överens på denpunkten.Skattekontoförslaget är ett viktigt förslag för före-tagsklimatet, inte minst för småföretagare. Det harmånga starka och goda sidor för småföretagaren. Detförenklar regelverk och praxis både för företagarenoch för skattemyndigheten.I ett upphetsat klimat är det naturligtvis angelägetför ett oppositionsparti att leta efter felaktigheter, menhär har ni inte hittat några sådana. Det här är ett sys-tem som har mycket starka skäl. Jag tror att samtligapartier i har varit överens om att bygga uppdet. Det är ett system som görs mera principielltriktigt. Det är ett ganska litet steg som tas. De storastegen togs av den borgerliga regeringen i slutet på70-talet. Det som visar att det här inte har varit någotstort problem för är att det systemet inteförändrades under perioden 1991-1994.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 1996/97:196 omförsvarets roll i miljöarbetetAnf. 71 Försvarsminister ():Herr talman! har ställt följandetre frågor till mig:1. Avser jag att verka för att kunskap om miljöför-störing generellt skall genomsyra grundutbild-ningen?2. Avser jag att vidta åtgärder så att förslaget tillförsöksutbildning - till s.k. miljövårdskompanier -som en grupp anställda vid I 15 i har tagitfram kan genomföras?3. Avser jag att vidta åtgärder för att ett internatio-nellt samarbete med syfte att förebygga och åtgär-da miljöförstöring, speciellt inriktat mot miljöin-satser i , kan komma till stånd i enlighetmed arbetsgruppens förslag?Jag börjar med att svara på frå-ga om jag avser att verka för att kunskap om miljö-förstöring generellt skall genomsyra grundutbildning-en.Försvarsberedningens rapport och svensk säkerhetspolitik (Ds 1996:51) be-handlades av regeringen i försvarspropositionen(1996/97:4). Propositionen behandlades i sin tur avriksdagen i det sammansatta utrikes- och försvarsut-skottets betänkande med senare beslut (bet.1996/97:UFöU1, rskr. 1996/97:36).Redan år 1993 lade regering och riksdag fast För-svarsmaktens miljöpolicy. Denna miljöpolicy genom-förs nu stegvis.En prioriterad del i policyn är att fördjupa miljö-medvetandet inom Försvarsmakten. Detta har gjortsbl.a. genom en systematiskt genomförd miljöutbild-ning. Miljöhandläggare har utsetts vid förbanden. Ettflertal av dessa har redan genomgått en särskild mil-jöutbildning på 10 poäng vid . En avmiljöhandläggarnas uppgifter är att svara för mil-jöutbildningen vid förbanden. Härutöver har ett mil-jöutbildningspaket tagits fram och ingår nu i utbild-ningen vid bl.a. Officershögskolan och Krigshögsko-lan. Slutligen genomförs riktad information till nyin-ryckta totalförsvarspliktiga.Sammantaget kan jag konstatera att Försvarsmak-ten på stor bredd för ut miljöfrågorna i organisatio-nen. Detta ligger helt i linje med statsmakternas in-tentioner.De lågnivåhot som refererar -bl.a. miljöförstöring och brist på naturresurser - skallingå som en del i de svenska säkerhetspolitiska be-dömningarna och beaktas i den övergripande plane-ringen av totalförsvaret.Jag anser däremot att det är varken rimligt ellermöjligt att utbildningen av enskilda totalförsvarsplik-tiga - främst värnpliktiga i grundutbildning - skallriktas in på regionala eller globala frågor av denna art.Annika andra fråga gäller utbildning avtotalförsvarspliktiga för uppgifter inom miljövården.Jag vill först peka på de gränser som lagstiftning-en sätter för såväl den militära som den civila delenav totalförsvaret.Av lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, somträdde i kraft , framgår att totalför-svarspliktiga får skrivas in för värnplikt eller civilpliktendast för Försvarsmaktens och det civila försvaretsbethov vid höjd beredskap eller för Försvarsmaktensfredstida beredskap. Den som utbildats skall krigspla-ceras. Behovet avgörs av den myndighet, den kom-mun eller det enskilda organ som i fred är ansvarig förrespektive verksamhet.Förslag om att utbilda totalförsvarspliktiga vidmiljövårdsregementen förefaller ofta bygga på enuppfattning om att dessa kan tas ut med plikt för atttjänstgöra i fred både nationellt och internationellt.Den nuvarande lagstiftningen medger inte detta. I fredkan man inte bli uttagen för att tjänstgöra med total-försvarsplikt vid exempelvis en inträffad miljökatast-rof.Hittills har jag uppehållit mig vid övergripandegränssättande faktorer som gäller både den militäraoch den civila delen av totalförsvaret. När det gällerfrågan om att utbilda miljövårdskompanier - så somden presenterats av gruppen anställda vid vi I 15 iBorås - vill jag först upprepa det jag sade. Det ärvarken rimligt eller möjligt att utbildningen av total-försvarspliktiga skall riktas in på frågor som miljö-förstöring.Härefter vill jag peka på det utredningsarbete somregeringen har initierat om utbildning av totalför-svarspliktiga med civilplikt. Enligt lagen om totalför-svarsplikt kan totalförsvarspliktiga utbildas med ci-vilplikt inom det civila försvaret. En sådan grundut-bildning får omfatta . utbil-das t.ex. flygplatsbrandmän och räddningsmän medsådan lång grundutbildning. Under försvarsbeslutspe-rioden kommer en ny utbildning medcivilplikt av civila beredskapsstyrkor att påbörjas. Decivila beredskapsstyrkorna utbildas för kommunernasbehov vid höjd beredskap, och krigsplaceras i re-spektive kommun. I en första etapp planeras att ut-bildningen skall byggas ut för att omfattaca 3 000 totalförsvarspliktiga.I anslutning till den säkerhetspolitiska kontrollsta-tionen kommer regeringen att ta ställning tillom detta antal skall utökas under innevarande för-svarsbeslutsperiod.Inledningsvis skall svaraför utbildningen av de civila beredskapsstyrkorna vidde fyra räddningsskolorna Revinge, , och och vid ingenjörkår (1) iAlmnäs, . Dessa utbildningsanläggningarkommer att kunna utbilda det antal totalförsvarsplik-tiga som planerats i den första etappen.Om regeringen anser att antalet totalför-svarspliktiga som utbildas till civila beredskapsstyr-kor skall utökas kan behov av ytterligare utbildnings-platser uppkomma. För att då i ett senare skede avförsvarsbeslutsperioden kunna skapa dessa ytterligareutbildningsresurser har fått i uppdrag att i samråd med och Försvarsmakten utreda möjligheternaatt använda andra utbildningsanläggningar inom total-försvaret. Uppdraget skall redovisas till regeringensenast . Jag kan i detta sammanhangnämna att ett flertal kommuner framfört önskemål tillregeringen om att få utbilda de civila beredskapsstyr-korna.Frågan om utbildning med civilplikt för miljö-skydd behandlades i samband med försvarsbeslutet idecember 1996. Regeringen ansåg att möjligheten attutbilda även för uppgifter inom miljöskydd underhöjd beredskap borde utredas. I en motion från Mil-jöpartiet de gröna föreslogs att de civila beredskaps-styrkorna skulle ges en grundläggande miljöutbild-ning som borde inriktas mot miljöskydd. Försvarsut-skottet tog fasta på vad regeringen hade anfört ochansåg det viktigt att de som tas ut till utbildning medtotalförsvarsplikt utbildas för totalförsvarets uppgiftervid höjd beredskap. Utskottet ansåg att inteskulle vidta någon åtgärd som följd av motionsyrkan-dena. följde utskottet.Regeringen har i regleringsbrevet för lämnat uppdrag till Överstyrelsen för civilberedskap och att se över möjlighe-terna att utbilda civila beredskapsstyrkor för uppgifterinom området miljöskydd under höjd beredskap.Uppdraget skall redovisas till regeringen senast den 1mars 1998.Anf. 72 TREDJE VICE TALMANNEN:Nu måste jag erinra försvarsministern om att tidenmed bred marginal är överskriden.Anf. 73 Försvarsminister ():Herr talman! Jag beklagar det. Skall jag avslutauppläsningen?Anf. 74 TREDJE VICE TALMANNEN:Jag tror att vi får återkomma till den i de kom-mande replikerna, ja.Anf. 75 ():Herr talman! Jag tackar försvaret. Jag har just satt hastighetsrekord mellan kans-liet och kammaren. Jag blev sökt i precis sammaögonblick som försvarsministern gick upp i talarsto-len. Det var därför jag inte var här alldeles ifrån bör-jan.Vi har en enorm möjlighet här , herr för-svarsminister, att stödja ett projekt som har en mängdgoda effekter. På I 15 i har en arbetsgruppgenomfört ett ambitiöst arbete. Man har ett konkretförslag för hur miljövärnskompanier skulle kunnautbildas.Förslaget innebär att man i , ochBorås skulle utbilda 994 miljöpliktiga ochställe . Efter grundutbildningen placerasden pliktige i ett aktivt miljöförband ,och därefter i MOB-reserven. kanden pliktige kallas till tjänst i händelse av t.ex. enmiljökatastrof eller frivilligt tjänstgöra vid internatio-nella insatser.Försvarsministern vill med sitt svar sättastopp för detta på grund av pliktlagstiftningens ut-formning. Men ett av Försvarsmaktens övergripandemål är ju att kontinuerligt kunna stödja samhället vidsvåra påfrestningar i fred, försvarsministern. I 1997års regleringsbrev står att man också skall kunnaförebygga och hantera situationer som utan att hotaSveriges frihet och oberoende ändå skulle kunnainnebära svåra nationella påfrestningar eller risker.Kan vi inte göra som i , herr försvarsminis-ter? Där kan man faktiskt ta ut pliktpersonal i händel-se av svåra påfrestningar. Om vi menar lika stortallvar med alla försvarets huvuduppgifter, vilket jagnaturligtvis tycker att vi måste göra, måste dennabestämmelse ändras.Låt oss se detta som det försöksprojekt det är, för-svarsministern. Om vi slår igen dörren för detta pro-jekt skingras den möjlighet vi har att just ta tillvara dessa idéer. Det är bråttom. Dessa frågor ingårinte i den utredning som skall redovisas i mars 1998.Då skingras personalen, och kompetensen och demöjligheter som man har arbetat fram försvinner.Det står i regleringsbrevet för Försvarsmakten attSverige bör lämna stöd till de baltiska länderna bl.a.när det gäller att stärka miljöskyddet och att röja uppefter tidigare sovjetisk militär verksamhet. Det förslagsom arbetsgruppen har arbetat fram innehåller inter-nationellt samarbete, speciellt inriktat mot miljöinsat-ser i . Komponenter i samarbetet som manhar nämnt är know-how eller väldigt konkret hjälpmed bl.a. uppröjning.Försvarsministern nämner i sitt svar många brainitiativ som har tagits på miljöområdet när det gällerförsvarssamarbete. Försvarsministern fick inte tillfälleatt nämna det, men jag vill gärna göra det eftersominitiativen är väldigt bra. Men det är inte riktigt såda-na saker som arbetsgruppen i föreslår. Där talarman verkligen i konkreta termer. Vi skall göra eninsats inom ett område som vi har slagit fast är ett avförsvarets huvuduppgifter.Det budskap jag vill framföra till försvarsminis-tern är att vi inte skall låta den nuvarande lag-stiftningen när det gäller pliktlagarna sätta stopp förden möjlighet vi har fått i och med arbetsgruppensförsöksverksamhet. Vi har allt att vinna på det. Det ärnu vi har chansen. Om vi sätter officerarna i den mil-jöutbildning som har föreslagits har vi också en chansatt ta till vara och öppna för denna möjlighet. Vi börse det som en försöksverksamhet som vi sedan kanarbeta vidare med på olika sätt.Jag ber om ursäkt för min röst. Jag är fortfarandeandfådd efter språngmarschen. Jag hoppas att för-svarsministern blir andfådd i sin iver över detta för-slag, så att vi gemensamt kan hålla dörren öppen.Anf. 76 ():Herr talman! När jag har besök här i -ofta hemifrån , och särskilt när det ärungdomar - brukar jag ta gästerna bort till Stallkana-len. Jag pekar på vattnet och säger att det var oerhörtförorenat . Jag överdriver litet grandibland och säger att det var ett avloppsdike. Då be-stämde sig den dåvarande för att rena vatt-nen i . Det kom avloppsreningsverk ochmycket ny teknik. Man bestämde sig för detta, oftast istor enighet. Sedan anslog man pengar. kan manfå stora fiskar i Stallkanalen, brukar jag säga till ung-domarna. Då går det upp för dem att det går att göranågonting om man bestämmer sig för det. Dessutombrukar jag tala om att man kan bada en kilometerlängre bort, mitt i huvudstad. Det är ungdo-marna imponerade av, men alldeles speciellt impone-rade är folk från andra länder.Denna inställning hade jag hoppats att försvars-ministern skulle ha i den här frågan. Jag förstår detförsvarsministern säger om gränssättande faktorer. senare delen av interpellationssvaret, det somförsvarsministern av tidsskäl inte hann läsa upp här ikammaren, finns trots allt den här ansatsen. Det jagläste på s. 3 i svaret gjorde mig mycket bedrövad,men när jag läste vidare kunde jag ändå se möjlighe-terna. I linje med vad interpellanten sade tror jag attvi skall se möjligheterna i det här. För att skärpa to-nen litet grand vill jag säga att vi från Sjuhäradsbyg-den faktiskt känner oss illa behandlade i det här sam-manhanget. Det skall självfallet inte vara ett skäl föratt utbilda miljösoldater i , men det är ett litetplus för oss i . Det primära här är istället det som talar om.Dessutom uppskattar jag mycket att företrädarefrån flera olika håll - från , och Bo-rås - agerar i aktiv samverkan. De gör inte detta,åtminstone inte enbart, utifrån det vi här i riksdagenbrukar tala om som hembygdstoner eller, för att talarakt på sak, på grund av bypolitik. De tycker att dethär är viktigt i sak, och därför har de bestämt sig föratt samarbeta. Jag vill bygga under det.Försvarsministern känner naturligtvis väl till allade exempel som initiativtagarna har pekat på. Låt migbara understryka några.Vi har en mängd nedlagda industriområden, somman inte vet vem som skall sanera. Företagen har gåtti konkurs och är borta . Vi har som bekanten del militära övningsfält som inte kommer att an-vändas , i varje fall inte såsom övningsfält.Hemma i fanns det en impregne-ringsplats där man använde kreosot. Det är bortasedan decennier, men gifterna finns ju kvar i marken.Detta var bara några exempel på sådant som manmed fördel skulle kunna göra och som interpellantenAnnika pekade på. Resurserna finns nu påde här platserna, i , i och i ,men de finns där inte om ett par år.Så, herr försvarsminister, jag skulle uppskatta ominte de gränssättande faktorerna blev en stoppklossutan man ville göra ett försök att flytta fram positio-nerna för att ytterligare undersöka den miljöprofilsom vårt land är på väg mot.Anf. 77 ():Herr talman! Också jag upplevde svaret som ne-gativt när jag läste det. Det var formellt hållet ochbeskrev vilka ramar som finns inom gällande lagaroch regleringar - och därmed basta. Vad jag skullevilja säga till försvarsministern är: Stäng inte dörrenhär, utan håll den på glänt för att möjliggöra något avdetta!Som tidigare talare har sagt har vi nu personal somkan syssla med det här, vi har material och vi harlokaler. De finns nu men splittras ganska snabbt, ienlighet med det beslut vi har fattat i omnedläggning av förband. Det är litet grand från denutgångspunkten som arbetet har satts i gång, för att avdet som finns ändå göra något positivt.Det här är saker som behövs. Krig och elände ärnaturligtvis besvärligt, det är förödande och miljöför-störande, och det behövs utbildade människor som tarhand om det här i en krigssituation. När vi hade numerär i vårt försvar fanns det många soldatersom kunde syssla med det också, men när vikrymper försvaret och de stridande förbanden skallvara effektiva stridande förband, kommer de inte attklara det, utan då får kommunerna ta på sig den upp-giften. Då kan man säga att de andra som skall utbil-das kan göra det, men frågan är om de räcker. Hade vikrigsplacerade, utbildade människor på det här områ-det vore det en trygghet för de flesta. Dessa skulleockså kunna användas vid fredstida bekymmer.Som försvarsministern skriver i svaret får dessaenligt pliktlagarna inte tas ut och beordras att göranågot, men man kan ju skriva avtal med dem, precissom sker vid de internationella engagemangen. Det ärdå ytterligare ett motiv för att ha utbildade människorsom kan användas vid katastrofsituationer. Sverigehar ett åtagande i FN för detta. Då är det viktigt att visnabbt kan svara på en förfrågan från världsorganisa-tionen, och för det behöver vi ha folk som vi har kon-trakt på.Jag motionerade om detta , intejust med den här utgångspunkten men utifrån tankenatt vi behövde en beredskap för att kunna leva upp tilldet ansvar vi tagit på oss i världsorganisationen ochkunna hjälpa till ute i världen. Det handlar inte alltidom att åka ut med stridande förband, utan det är oftareviktigt att det finns utbildade människor som kanhjälpa till att klara av en kaotisk situation. Genom attkomma in i ett tidigare skede kan man motverka attdet uppstår stridigheter så småningom.Det här är några argument, utöver dem som redanhar nämnts, som talar för det här. Kanske skulle vifundera litet vidare och gå utöver de gränser som deregler vi har sätter.Herr försvarsminister! Jag vill upprepa det jagbörjade med: Stäng inte dörren!Anf. 78 ():Herr talman! Det är för mig tillfredsställande attnu påminna om att vi här ikammaren diskuterade försvarsutskottets betänkandeom försvaret och miljön. Vi hade då glädjen att somett enigt utskott kunna skriva i betänkandet att För-svarsmakten faktiskt har kommit väldigt långt ochkunnat redovisa långt gångna miljöhänsyn. Den mestmiljövårdande myndigheten, , kundet.o.m. framhålla att Försvarsmakten var en sek-torsmyndighet i framkant, och det gladde mig. Somförsvarsministern vet har jag inte glatt mig så värstmycket åt försvarsbesluten , såjag säger därför detta med synnerlig tillfredsställelse.Liggande och på gång varande miljöplaner inomFörsvarsmakten, alltså de som kommer på olika nivå-er - sådana är på gång även på lägre nivå - borgarnog för att svensk försvarsmakt kanske även fortsätt-ningsvis kommer att kunna vara ett föredöme förandra sektorsverksamheter. Det, ,för mig fram till konstaterandet att vi, bortsett från detsom rör fråga två i interpellationen, inte har så särskiltstort behov av en miljödebatt i .