prot · GL0935 · 1997-11-27 00:00:00 — 171 Miljöminister ():Fru talman! Det är riktigt att riksdagsmålet liggerfast. Vi bör inte utnyttja de som EU-ordförandenhar gett i möjlighet. Vi skall diskutera dettaigen inför den slutliga bördefördelningen.Jag vet inte om EU kommer att diskutera denslutliga bördefördelningen redan på sammanträdet imars eller juni, eller . Jag miss-tänker att marsmötet inte kommer att vara moget föratt ta beslut om den slutliga handlingsplanen efterKyoto, utan att det kommer att avgöras på ett senaremiljöministermöte.Hur som helst kommer att få möjlighetatt diskutera detta . Regeringen avserockså att efter Kyoto komma tillbaka till riksdagenmed nya miljömål. Däribland ett klimatmål som skallprecisera åtaganden efter år 2000.Anf. 172 ():Fru talman och ! Jag tycker att det varen bra information, även om många frågeteckenkvarstår eftersom konferensen ännu inte har ägt rum.Det är väl ganska tydligt att det här är en av vår tidsabsolut största och viktigaste globala miljöfrågor.Det handlar till stor del om koldioxidutsläpp. Mendet handlar, tycker jag, inte bara om klimatproblemenutan också om resursförbrukning och den rättvisafördelningen över vår jord. Jag känner ganska storförståelse för inställning i frågan, ävenom jag tycker att de också borde hjälpa till.Jag har egentligen fler frågor än två, men jag tän-ker ta två frågor nu.Eftersom det tyvärr ser ut som om mötet intekommer att ge något positivt resultat undrar jag omman inom EU kommer att hålla fast vid sitt mål om enfemtonprocentig minskning, som man föreslår införmötet, oavsett vad mötet kommer fram till. Jag hop-pas att förstår frågan.Den andra frågan är litet mer konkret. Har maninom EU börjat diskutera konkreta åtgärder och vilkakrav som skall ställas på medlemsländerna för attuppnå målet, så att man inte bara pratar om att mankanske behöver använda medel, utan vilka medel somskall användas för att man inte skall misslyckas igen?Koldioxidskatten har man inte lyckats så bra medhittills. Finns det andra diskussioner inom EU somAnna kan nämna?Anf. 173 Miljöminister ():Fru talman! Utgångspunkten har varit att EU skallpåta sig 15 procents reduktion oavsett vad som sker iKyoto. Jag kan inte garantera att det blir så. Men vihar alla förutsatt att EU skall ta på sig det.Förutom koldioxidskatten har EU diskuterat hurman arbetar med energieffektivisering, hur man kananvända t.ex. miljömärkning av energieffektiva appa-rater. Vi har diskuterat, och det tror jag är den vikti-gaste frågan, hur vi skall få den europeiska bilindu-strin att tillverka bränslesnålare bilar. Där har nuVolvo och åtagit sig att minska bränsleförbruk-ningen . Men den europeiskabilindustrins branschorganisationer bekämpar tyvärrfortfarande att göra detta . Det här är någotsom jag tror kommer att diskuteras av oss igen redanpå nästa miljöministermöte , nämligen hurvi skall förmå bilindustrin i hela att minskabränsleförbrukningen i sina bilar.Anf. 174 ():Fru talman! Jag vet att det inom EU just nu disku-teras ett direktiv som inte ligger på Europaparlamen-tets bord som någon sorts färdig diskussion om justminskningen inom bilindustrin vid produktion av nyabilar. I direktivet har man gått väldigt långt. Jag troratt det ligger på per mil . Jag ärinte riktigt säker på siffrorna. Det direktivet och dendiskussionen skulle jag vilja att vi förde upp också pådet svenska bordet, oavsett var diskussionen landarinom EU, just för att diskussionen ju ändå har påbör-jats i . Det är därför väldigt viktigt att diskus-sionen fortsätter, trots att jag vet att lobbygrupperna iframför allt övriga EU-länder är väldigt starka.Anf. 175 Miljöminister ():Fru talman! Jag är litet osäker på vad det är för di-rektiv som menar, därför att kom-missionen har fått i uppdrag att förhandla framett avtal med bilindustrin om en minskning med 25 %.Det skulle då ge ett snitt för både stora och små bilarpå per mil . Däremot har ännuinget beslut fattats om att införa lagregler för atttvinga bilindustrin, om man inte går med på en frivil-lig överenskommelse. m.fl. länder menar attvi måste ha möjligheten att stifta gemensamma lagarför bilindustrin i hela ifall vi inte når en frivil-lig överenskommelse med bilindustrin.Anf. 176 ():Fru talman! halverade vinästintill de svenska koldioxidutsläppen. Det möjlig-gjordes genom utbyggnad av kärnkraften, genomenergieffektivisering och genom ökad hushållning.Nu går vi inte längre före. Vi är inte längre pådri-vande. Det förefaller mig som om klimatfrågan igrunden inte står särskilt högt på regeringens dag-ordning. Jag skulle vilja ge några exempel på detta,fru talman.I slutet av 80-talet drev vi moderater fram detförsta klimatpolitiska riksdagsbeslutet. Alla partierutom Socialdemokraterna ställde då upp.I mars 1995 avhölls det första partsmötet om kli-matkonventionen i . Då intog en gene-rande låg profil. Miljöministern brydde sig inte ensom att leda den svenska delegationen själv.I mars i år medverkade miljöministern till ett mi-nisterrådsbeslut i EU som ger rätt att ökakoldioxidutsläppen fram i ställetför att minska dem, som de flesta andra länder skallgöra.I juni drev regeringen också igenom ett riksdags-beslut om att inleda en förtida avveckling av kärnkraf-ten, trots att det kommer att öka de årliga utsläppen avkoldioxid med ett par miljoner ton. fattadesbeslut om att vi skall ge statsbidrag till villaägare sombyter från elvärme till olja.I somras avhölls FN:s stora miljömöte, ef-ter , i . 55 stats- och regeringscheferdeltog i mötet, men inte , trots att hanju annars gärna åker till just New York.För två veckor sedan talade om mil-jöpolitik vid session i Helsingforsutan att med ett enda ord nämna klimatfrågan, trots attanförandet levererades bara en månad före Kyotomö-tet.Fru talman! Det klimatpolitiska beslut som fatta-des under Bildtregeringen är övergivet. Det ärinte övergivet i ord, men det är övergivet i handling.Anna Lindhs redogörelse förändrar inte dettafaktum.Miljöministern administrerar en påfallande uppgi-ven och defensiv klimatpolitik. Jag hoppas, fru tal-man, att det inte skall märkas alltför mycket i Kyoto.Anf. 177 Miljöminister ():Fru talman! ger här ett väldigttydligt exempel på att inte engagerar sigmot koldioxidutsläpp utan för kärnkraften.Det är mycket märkligt att vill slåfast koldioxidmål men säger nej till medelför att uppnå koldioxidmålet.Den regering som stödde förnågra år sedan sänkte t.ex. koldioxidskatten med75 %. Påföljden blev att koldioxidutsläppen ökade.Mikael har här i kammaren varit emotökad koldioxidskatt, höjd bensinskatt och satsningarpå förnyelsebara bränslen, dvs. allt det som ger Sveri-ge ett bra internationellt anseende när det gäller attvisa hur man faktiskt kan minska koldioxidutsläppenoch ha en bra klimatpolitik.Anf. 178 ():Fru talman! Jag har gett, tror jag, sju exempel påhur undfallande och defensiv regeringens politik är iklimatfrågan, och jag är djupt oroad av detta.Det stör mig att miljöministern nu för tredje gång-en tar sig före att påstå att moderat enga-gemang i klimatfrågan inte har att göra med klimat-frågan och växthuseffekten, utan att det handlar omkärnkraftsavveckling. Det är inte sant. Jag vill peka påatt det var Moderata samlingspartiet som drev framdet första klimatpolitiska beslutet i motSocialdemokraternas vilja.Vi är beredda att diskutera koldioxidbeskattning,men vi anser att det bör göras på europeisk nivå efter-som man annars riskerar att flytta arbetstillfällen istället för utsläpp.Faktum kvarstår: har medverkat i Eu-ropeiska unionen till beslut som ger möjlighetatt öka koldioxidutsläppen fram till år 2010.Anna medverkar till att administrera en politiksom gör det omöjligt att nå utsläppsnivå tillår 2000. Det ansvaret bär och den social-demokratiska regeringen, ingen annan.Anf. 179 Miljöminister ():Fru talman! , det är uppenbart atthela arbete med klimatfrågorna handlarom just kärnkraften. Det är därför ni har agerat i kli-matfrågorna.Jag skulle respektera detta engagemang mycketmer ifall ni var beredda att visa hur man skall uppnåminskade koldioxidutsläpp, i fall ni var beredda attdiskutera ekonomiska styrmedel, i fall ni var bereddaatt diskutera hur man kommer till rätta med transpor-terna och i fall ni var beredda att diskutera hur vigenom förnyelsebara bränslen kan minska koldiox-idutsläppen. Inget av detta är ni beredda att diskutera.I stället hänvisar till vem som hartalat på vilka möten, hållit retoriska tal och i vilkasammanhang som vi har hållit tal. Det blir MikaelOdenbergs argument för klimatfrågorna. Men det ärfaktiskt åtgärderna och inte talen som räknas, MikaelOdenberg.När ställer upp på koldioxidskatten,på bensinskatten och på åtgärder för förnyelsebarabränslen är jag beredd att ta klimatpo-litik på allvar.Anf. 180 ():Fru talman och miljöministern! På den uppföljningtill Riomötet som ägde rum i vardet mycket glädjande att inse att även de stora natio-nerna hade börjat upptäcka att detta med klimatför-ändring faktiskt är en realitet, för det är ju realitet . Vi diskuterar ju inte teorier utan hur vi kan stop-pa det som sker, extrema vädersituationer osv. Ocksåsjukdomar kopplade till luftföroreningar och växthus-gaser är faktiskt en verklighet i i-länder i dag.Om man ser på det mål som har sattupp som säger att vi i i-länderna måste minska utsläp-pen inser man att delmålenbara är delmål. Men egentligen handlar detta omnågot mycket, mycket större i samhället. Vi måste heltenkelt lägga om vårt tankesätt när det gäller såvältransporter som energi och jordbruk, som också bidrartill växthusgaserna i dag.Jag är, som alla andra, bekymrad över att Kyo-tomötet inte kommer att få den avsedda effekten. Menjag vill också göra en litet internationell anknytning.Sverige har egentligen inget mål . KanAnna tänka sig att går före och sättertuffa nationella mål både och ,som kanske även är tuffare än EU:s mål, för att visaatt vi även fortsättningsvis vill att skall varaett föregångsland?Jag tycker att det svar som gav angå-ende gasledningen genom var något diffust.Skall jag tolka svaret så, att anser att engasledning från via till inte ärförenlig med den satsning på en minskning av koldi-oxid som regeringen förespråkar? Jag skulle vilja haett förtydligande här.Jag skulle också vilja höra hur bedö-mer möjligheten för G 77, gruppen av , atthålla ihop i Kyoto, för där ingår ju t.ex. oljeländer.Anf. 181 Miljöminister ():Fru talman! Som jag tidigare sade avser regering-en att komma tillbaka till den svenska medförslag till klimatvård för , just för att precise-ra hur stora reduktioner vi skall ta på oss inför framti-den. Däremot tror jag att vi skall vara realistiska ochinse att vi inte kommer att kunna ta på oss lika storareduktioner som de länder som använder mycket kol,därför att om de minskar kolanvändningen kan deockså göra de största reduktionerna av koldioxidut-släppen. har ju i princip inga sådana utsläpp.Sedan gäller det naturgasen. Jag anser inte att vibehöver någon kraftig ökning av naturgasen i Sverige.Däremot tycker jag fortfarande att naturgasen är braför att ersätta kol, i viss mån olja och framför alltfarliga kärnkraftverk i . Det är därför detgäller att binda ihop energimarknaderna för att fåminskade koldioxidutsläpp i hela Europa.När det gäller G 77, hoppas jag att gruppen intehåller samman i Kyoto, åtminstone inte om man gördet på de villkor som i princip flertalet av de oljepro-ducerande länderna ställer. Jag tror att det finns dela-de intressen i G 77-gruppen. Vissa länder tar inteklimatfrågorna på allvar, framför allt för att de självaär stora oljeproducenter, medan andra tar klimatfrå-gorna på mycket stort allvar.Anf. 182 ():Fru talman! Jag tackar så mycket för svaret. Justdet här med G 77 är mycket intressant. Här finns detju länder som faktiskt just genom sin produktion avmycket olja har ett klart egenintresse av att Kyoto inteskall gå bra. Jag hoppas precis som miljöministern attdessa länder, som faktiskt borde vara mer intressera-de, inte håller ihop inom G 77.Det ligger annars något i att det naturligtvis är vi ii-länderna som skall minska . Om man ser attOECD och tillsammans står för avutsläppen, så är det ju ganska rimligt att vi minskarrejält, men att vi inte ställer samma krav på . Jag vill bara avslutningsvis säga lycka till. Jaghoppas också att miljöministern kan motstå den kam-panj som just nu pågår i om att sänka koldiox-idskatten. Vi kommer att göra allt vi kan för att ställaupp på den skatt vi har, och vi har inget emot att höjakoldioxidskatten i för att ytterligare få fart påutvecklingen.Anf. 183 Miljöminister ():Fru talman! Jag får bara säga tack för lyckönskanoch för stödet när det gäller de ekonomiska styrmed-len.Överläggningen var härmed avslutad.12 § (forts. från 5 §) Allmänna helgdagar m.m.(forts. KU9)Anf. 184 ():Fru talman! Det är den härpunkten på dagordningen avhandlades senast. I be-tänkandet behandlas 19 motioner, varav 6 härrör sigfrån den allmänna motionstiden . Jag skall kom-mentera frågeställningar som behandlas i tre reserva-tioner som avges i betänkandet.För det första gäller det nationaldagen den 6 junisom helgdag. Av de två föregående talarna för någratimmar sedan, och , tydliggjordes den samstämmighet som Modera-terna och har utvecklat i den här frå-gan. Moderata motioner återkommer år . Ar-gumenteringen innefattar, som vi också hörde, alltfrån att övriga EU-länder hedrar sin nationaldag pådetta vis till att det är ett sätt att motverka rasism ochfrämlingsfientlighet.Utskottsmajoriteten vill framhålla att firandet avden har utvecklats. har ocksåfirandet kommit att rymma många av de positivasymboler och förtecken som motionärer och reservan-ter talar så vackert om.Fru talman! Nationaldagen, ,som jag och många andra ser och uppfattar dagen -med det numera traditionsenliga firandet på iStockholm och runt om i hela landet - markerar justSveriges historia, vår nationella stolthet och vår inter-nationella samhörighet och tillhörighet.I de tal som hålls framhålls kampen motfrämlingskap och rasism. Det är bra. Enligt vår upp-fattning finns det , utan helgdagsförklaring,goda möjligheter att fira och hedra ochäven att utveckla innehållet av firandet.Den andra frågan som jag vill kommentera, hand-lar om ordensväsendet - igen. År efter årbehandlar de återkommande moderatakraven på en översyn och ett återinförande och åter-upprättande av det svenska ordensväsendet. Reserva-tionen i årets betänkande från ärformulerad på exakt samma sätt . Manskriver att det finns ett behov av ett mer nyanseratoffentligt belöningssystem än det nuvarande. Det kanuppfattas som en ganska försiktig behovsframställning- såsom också framställde sa-ken i sitt inlägg.Men, fru talman, när man läser de moderata mo-tionerna är det inte ordet "nyanserat" som man förstkommer att tänka på. I den här frågan är argumentenför och emot både i ord och i text väl kända ochmånga gånger upprepade här i . Utskottsma-joriteten vill framhålla att det inte finns något brettsamhälleligt eller medborgerligt intresse för, ellerbehov av, ordensutmärkelser. De framstår , pre-cis som de gjorde 1973, som odemokratiska, ojämlikaoch otidsenliga.Fru talman! Den tredje reservationen som jag heltkort skall kommentera, handlar om en riksinsamlingför ett nationalmonument. I en motion som har bredpolitisk uppslutning anges att syftet med att uppföraett nationalmonument bl.a. är att det skall medverkatill att stärka vår nationalkänsla, vara utgångspunktenför en sund nytändning och vara symbol för det Sve-rige som förändras och som rymmer nya medborgare.Vi hörde också tidigare att tanken på ett nationalmo-nument av och till har dryftats här i riksdag.Från det tidiga finns det dokumenterat hurtävlingar har utlysts och förslag förkastats. Utgångs-punkterna har då som varit att beskriva de tre epo-kerna forntid, nutid och framtid.Visst går det att finna argument för ett monumentvare sig det får utformningen av ett nationalmonu-ment, ett frihetsmonument eller ett mänskliga rättighe-ters-monument. Däremot, fru talman, avvisar ut-skottsmajoriteten förslaget att regeringen skall ges iuppdrag att initiera en stor riksinsamling för ändamå-let. Då är min utgångspunkt att framväxten, känslanoch förverkligandet måste utgå från, och vara förank-rat i, folkmedvetandet. Annars har hela projektet medett nationalmonument alla tänkbara utsikter att bli ettmisslyckande. Med den politiska samstämmighet frånVänsterpartiet till som uppvisas frånmotionärerna, finns alla möjligheter för dessa att omde vill påbörja en sådan process.Fru talman! På den här punkten och i det härsammanhanget känns det väldigt bra att erinra om deninformation som statsministern gav här i kammarenför . Från regeringen presenterades enrad initiativ för att öka kunskapen, främja forskning-en, främja människovärdet och stödja demokratin -allt i syfte att bekämpa rasism, främlingskap och and-ra mörkerkrafter. Det är helt rätt med denna utgångs-punkt i och historien och dennainriktning mot dagens och morgondagens samhälle.Fru talman! Jag avslutar med att yrka bifall tillhemställan i utskottets betänkande, och jag yrkaravslag till de tre reservationerna.Anf. 185 ()replik:Fru talman! Jag noterar att , som talar för majoriteten här, egentligen in-stämmer i väldigt mycket av det jag sade. National-dagsfirandet kan vara ett sätt att motverka rasism ochfrämlingsfientlighet. Det finns många andra trevligasaker man kan använda nationaldagsfirandet till, t.ex.att betona den historiska kontinuiteten och det somförenar alla svenska medborgare, äldre och yngre. Sålångt kan det låta rätt bra.Men sedan visar sig ändå den här blockeringensom vi har mött så från majoritetenssida. Att tänka sig att nationaldagen verkligen får blien nationaldag som är är helt omöjligt. Såär det i väldigt många andra länder - inte bara i EUsom sade, utan runt om ihela världen är det på det sättet. Det är ju somkan förena alla medborgare.När det gäller detta med att utöka verksamheternanågot på nationaldagen och mera göra den dagen familjefest, ungefär som i , har faktiskt tid-punkten en viss betydelse. Som det nu ärfiras ju nationaldagen efter arbetsdagens slut. Därförblir det hela litet begränsat. Det blir t.ex. mindre möj-ligheter för hela familjen att vara med. Vi kan, somsagt, jämföra med det norska firandet.Jag kan inte finna annat än att den ståndpunkt somBarbro här ger uttryck för är någotofullgången. Det naturliga och rimliga vore att görasom man gör i alla andra länder där nationaldagen ären helgdag. Annars krävs det ett slags motivering tillatt just vi i inte skulle behöva ha det så ochnågon sådan har vi inte hört.I nästa inlägg återkommer jag till några andra frå-gor.Anf. 186 () replik:Fru talman! Det påstods här att tankegångarnaskulle vara ofullgångna. Det är kanske rätt så till vidaatt vi visar ett ganska stort ointresse för det oerhördaengagemang som framställs och för den övertro somkommer till uttryck - vore nationaldagen en helgdagskulle ju glädjeyra bryta ut i . Men jag trornog att både glädje och festlighet kan inställa sig trotsatt nationaldagen är en vardag. Det är ju mitt i denljuva . Det finns många exempel på finalånga ljusa sommarkvällar då familjen, de vuxna ochbarnen, medverkar i nationaldagsfirandet.I dagsläget kan jag alltså inte på något vis sällamig till den övertro som här framställs, nämligen attdet allenarådande är att nationaldagen får bli en helg-dag. Jag skulle också, men det skall jag nu avstå från,kunna argumentera mot de synpunkter som framställ-des . Då var det ju möjligt för NilsFredrik att bryta en hundraårig tradition avförstamajfirande. Sedan får vi synpunkter på ett två-hundraårigt firande. Det gäller alltså nästa punkt somhandlar om det svenska ordensväsendet. Jag vet attjag därmed föregår diskussionpå den punkten. Därför nöjer jag mig så länge medvad jag redan har sagt.Anf. 187 ()replik:Fru talman! Den moderata reservationen handlarinte om att första maj skall upphöra att vara helgdag.Vi yrkar t.o.m. avslag på en motion om det, vilket jagtidigare sagt här. Också en sådan tradition kan varavärd en viss respekt även från dem som inte delarentusiasmen för den internationellasocialismen. Jag tycker alltså att jag inte har sagt attförstamajfirandet skall upphöra. Jag har inte hellersagt att det skulle finnas en övertro på somhelgdag och på att allting därmed skulle vara löst -främlingsfientlighet osv. Så kan man naturligtvis intese detta.Det är naturligt att följa upp den utveckling av na-tionaldagsfirandet som varit, inte minst efter det attsvenska flaggans dag för sedan blev national-dag.Även när det gäller det svenska ordensväsendettycker jag att man kan finna en väldigt radikal låsning.Jag tänker då på de stämningar som rådde på 70-talet.Det är klart att man kan säga att inte alla kommer attfå ordnar; detta som ett argument för att ingen skall fåordnar. Men även får folk ordnar. Det är ju intebara svenskar som kan få svenska ordnar. Detta ver-kar litet kuriöst, och så uppfattas det också utomlands.När det slutligen gäller nationalmonumentsinsam-lingen kan kanske parti-kamrat i KU, , närmare utvecklaargumenten. Observera att det här handlar om attregeringen skall ombedas att initiera en folkinsam-ling! Det är alltså inte regeringen som själv skallåstadkomma allt detta; ingen har väl heller trott det.Däremot kan man i den här frågan möjligen hoppasatt den folkliga medvetenhet som talar om också finns i regeringen.Anf. 188 () replik:Fru talman! I reservation 1 ställs egentligen tvåhelgdagar mot varandra, nämligen annandag pingstoch nationaldagen. I ett inlägg för några timmar sedanhade jag en argumentation. Trots den motsägelsefullahistoria som vår nation och alla andra nationer har,finns det ett värde i att fira det som ändå är gemen-samt, dvs. den historia och den kultur som vi somnation och nationalstat har. Detta gäller inte minst ivår tid.Vilka argument kan för ett bevarande av somhelgdag? Pingsthögtiden finns ju därför att man påpingstdagen, enligt traditionen, brast ut i tungomålsta-lande. Sedan skulle man ut och sprida Ordet övervärlden. Men är en utomordentligtmärklig sak. Såvitt jag vet har intenågon konfessionell grund osv. Man skulle ta igen sigdagen efter tungomålstagandet. Men varför skulle vifira det med ? Då är det rimligen bättre attfira den dag som helgdag då en gång i tidenblev mera oberoende som nation - som sedanbl.a. har använts som en symboldag när det gäller densvenska demokratins utveckling. Jag tycker att ettdemokratiskt nationaldagsfirande mot den bakgrun-den är väl motiverat, som det är motiveratatt upphöra med att ha som högtids-dag.Anf. 189 () replik:Fru talman! undrar vilka argumentjag har för ett bevarande av somhelgdag. Men jag har inte fört någon som helst dis-kussion om dagar som kan vara utbytbara eller omden dag som reservanterna föreslår, nämligen annan-dag . har en lång tradition somhelgdag i vårt land. Jag har inga som helst synpunkterpå det. Det är möjligt att de här dagarna ärutbytbara. tycker att det finns ett värdei att göra till . Jag tycker attvärdet av det är betydligt överdrivet, men jag ställerhelt upp på att det finns ett värde i att fira. Vi har juockså gemensamt konstaterat att det firas i detta land,och firandet utvecklas.Jag har inte några argument som sakligt är bättreän reservanternas, utan det hela får både stå och fallamed att vi har olika uppfattningar.Anf. 190 () replik:Fru talman! Väldigt många människor lever i envardag präglad av ganska mycket stress och press.Det är långa arbetsresor osv. Att ge dessa människoren dag när man så att säga firar demokratin och natio-nen och erinrar om det, så som vi har utvecklat detta -kanske med litet olika tonvikt, vilket också må varatillåtet - är väl mera motiverat än att lägga in en sär-skild ledig dag på grund av något som visserligen ärtradition men som saknar konfessionell eller annangrund. I stället är det en sorts konstruktion för att fåen extra ledig dag.Anf. 191 () replik:Fru talman!