prot · GK0978 · 1997-03-13 00:00:00 — Jag har under detsenaste halvåret utsett tre kvinnliga cheftjänstemän, såjag har ändå tagit vissa steg i riktning mot ökad jäm-ställdhet. 59 ():Fru talman! Kan finansministern verkligen menaatt utseende av kvinnliga politiska medarbetare inne-bär att man har jämställdhetsaspekt i de förslag somläggs fram från ? Jag utgår frånatt även männen klarar av sådant om man bara inriktarsitt arbete på det. Jag hoppas att finansministern kanutlova allas stöd i hela till UlricaMessing så att vi får analysen i vårpropositionen.Anf. 60 Finansminister ():Fru talman! Naturligtvis skall jämställdhetspers-pektivet prägla såväl utnämningar som politiken ochanalyserna i övrigt. Det är ett ansvar som hela rege-ringen har, ett ansvar som alla anställda har oavsettom det är kvinnor eller män. Jag kan lova att vi skallutveckla oss på den här punkten. De fördelningspoli-tiska analyser som vi genomför innehåller bl.a. ettjämställdhetsperspektiv, det skall man inte glömma.Det är någonting som är mycket högt upp på priorite-ringslistan och som vi lovar att vi skall arbeta vidaremed.IntegrationspolitikAnf. 61 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetLeif . har under de senaste årenmisslyckats med att ge arbete till flyktingar och in-vandrare. Det råder knappast någon tvekan om attSverige håller på att få en underklass som i huvudsakär etniskt betingad. har i en rap-port visat att de flesta flyktingar som kommit hit un-der inte lyckats få jobb utan ofrivilligttvingats att leva på socialbidrag.Min fråga till är följande: Vad kanregeringen göra åt massarbetslösheten och socialbi-dragsberoende bland flyktingar och invandrare?Anf. 62 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill inte riktigt hålla med om att vihar misslyckats med integrationspolitiken sett övertiden i vårt land, i vart fall inte i jämförelse med hurdet ser ut i andra länder. Vi har varit befriade frånallvarliga motsättningar mellan olika etniska grupper.Vi har inte haft några stora demonstrationer och så-dant, utan vi har haft en relativt harmonisk tillvaro.Det innebär inte att det inte är problemfyllt i vårt land,visst är det det.Grunden till att det ser ut som det gör är iväldigt mycket den arbetslöshetssituation som vi har ivårt eget land. Jag tänker inte gå närmare in på degenerella åtgärderna och insatserna där. Vad vi där-emot naturligtvis kan göra när det gäller att få enbättre fördelning och låta människor oavsett etniskbakgrund komma i fråga för en rekrytering till ettarbete är att öka möjligheterna till en likabehandlingså att alla får samma möjligheter. Det kan vi göra inteminst genom att påverka dem som har att fatta beslutom anställning, dvs. arbetsgivare hos staten, i lands-ting och kommuner samt privata arbetsgivare. I dagväljer arbetsgivare bort människor barapå grund av namnet. Man kommer aldrig i fråga. Därkan vi göra väldigt mycket mer.Till min stora glädje kan vi se att i varje fall fack-föreningsrörelsen och arbetsgivarorganisationerna harbörjat ta itu med dessa frågor på allvar. Jag tror att detpå sikt kan leda till resultat. Men även vi här, social-demokrater och andra partiföreträdare, har ett väldigtstort ansvar att påverka attityder och beteenden hosbeslutsfattarna i vårt land som kan avgöra vem det ärsom skall ha vilket jobb.Anf. 63 ():Fru talman! Jag var väldigt noga med att intenämna ordet integration. Jag har faktiskt ställt enfråga som gäller arbete.Jag vill gärna fråga om han kantänka sig att i budgetpropositionen föreslåsärskilda åtgärder som leder till att tusentals männi-skor med invandrarbakgrund som saknar jobböver huvud taget kan komma i kontakt med densvenska arbetsmarknaden.Anf. 64 Statsrådet ():Fru talman! Jag ber om ursäkt, men jag hörde interiktigt vad som sades här. Högtalaranläggningen ärlitet konstig.För det första kommer vi att lägga framen integrationsproposition. För det andra har vi tillsatten utredare som skall se över lagen om etnisk diskri-minering i arbetslivet; detta som en del i arbetet medatt motverka det dåliga och felaktiga beteende somalltför många beslutsfattare i vårt land har när detgäller rekrytering. Den typen av insatser och åtgärderarbetar vi i departementet för fullt med. Vidare kom-mer det, som sagt, en stor proposition . Ivårpropositionen kommer naturligtvis också olikainslag och kraftfulla satsningar när det gäller att mot-verka och att få ned arbetslösheten samt att öka sys-selsättningsgraden. Jag utgår från att detta kommeralla till del, oavsett etnisk bakgrund.Anf. 65 ():Fru talman! Jag hade tänkt fråga om när den här propositionen skall komma. Nuhörde vi att den kommer . Jag har fleragånger i samband med frågestund frågatnär det kommer förslag som förbättrar integrationenoch som hjälper oss att få ett mångkulturellt samhällesom kan fungera på ett bra sätt. Beskedet har då gettsatt en sådan proposition "kommer i vår", men sedanhar tidpunkten undan för undan skjutits framåt. Enproposition skulle alltså komma , menjag har tittat i propositionsförteckningen utan att finnanågot datum. får vi höra att propositionen kommerförst till hösten.Egentligen är det budgetpropositionen som viskall behandla . Helst skall det då intevara alltför många andra stora propositioner. Dethandlar här ändå om ett synnerligen allvarligt pro-blem. Trots det händer alldeles för litet. Jag tänker påde segregerade bostadsområdena, på arbetslösheten -som pekade på - på invandrarnas orga-nisationer osv. Varför tar det så ? Hur tänkerregeringen hantera de här frågorna?Anf. 66 Statsrådet ():Fru talman! Vi har inte skjutit på propositionengång på gång, ! Från början vardet tänkt att propositionen skulle läggas fram ,men av en rad olika skäl valde vi i stället septembersom tidpunkt för ett framläggande av den - den kom-mer också i september.Det är den allmänna politiken som på olika sättskall hjälpa människor att få sina behov täckta i detsvenska samhället. Enligt min uppfattning kan man seen icke obetydlig diskriminering. Där måste vi - Ma-rianne , jag och alla andra - på olika sättarbeta i syfte att påverka de attityder och beteende-mönster som har utvecklats i det svenska samhället ioch med att man väljer bort människor med konstigaeller icke typiskt svenska namn. På det sättet gör mandet enkelt för sig i rekryteringsprocessen. Men sam-tidigt väljs kunskap och kompetens bort och männi-skor kommer aldrig fram så att de kan synas.Jag tar gärna emot bra förslag och tankegångarfrån och just för attunderlätta det här arbetet och göra propositionen iseptember bättre.Anf. 67 ():Fru talman! Ja, vi kan inledningsvis ha som ut-gångspunkt den utredning som gjorts och det betän-kande som lades fram . Därfinns det en lång rad förslag. Vidare lades ju ett delbe-tänkande om arbete fram . Helatiden har vi försökt trycka på för att det skall kommaförslag i nämnda riktning, men ännu har ingentinghänt. Jag är faktiskt ganska upprörd över att det går sålångsamt. Jag vidhåller alltså att det går sakta och jagtycker att det är väldigt synd att det är så.Naturligtvis håller jag med statsrådet om att det äri den allmänna politiken som de största insatserna kangöras, men det är fråga om så pass mycket att detbehövs alldeles speciella åtgärder. Jag kan återigennämna de segregerade bostadsområden.Anf. 68 Statsrådet ():Fru talman! Ja, det finns väldigt mycket att göra,inte minst när det gäller språket för dem som är nyan-lända till . De behöver få lära sig svenskaspråket. Den språkutbildning som vi har, sfi, kansäkert bli bättre än den nu är. fick Skolverketin en rapport, som kommer att överlämnas till Ut-bildningsdepartementet. Där förelås sannolikt ett antalförändringar av sfi för att öka kvaliteten. Det tror jagär mycket bra.Det handlar också om utökade möjligheter till ar-betsplatspraktik så att man får in en fot på arbets-marknaden och så att man får bättre språkträning.Sådana insatser och åtgärder finns och dem tittar viockså på. Vi får väl se om vi kan utöka de insatsernaoch åtgärderna för att tidigare få effekter. Sådant härfinns ständigt i våra huvuden när vi formar vår politik.Men, , det som är så svårt är attdetta är en attityd- och beteendefråga. Vi måste gå pådem som ute i verksamheterna har att fatta beslut. Detmå vara i departement, i statliga verk och myndighe-ter, i kommuner och landsting eller i det privata nä-ringslivet. Där kan , jag ochmånga andra göra insatser genom att påverka arbets-givarna så att de inte bortser från den betydande kun-skap och kompetens som finns bland många av demsom kommit hit från andra länder.Anf. 69 får anmäla att det direkt efter frågestunden blirvotering.Det nya västsvenska storlänetAnf. 70 ():Fru talman! I går fick vi propositionen om ändradlänsindelning och försöksverksamhet i Västsverige.Med anledning därav skulle jag vilja ställa en frågatill inrikesminister propositionen saknas kultursektorn - en sektorsom ekonomiskt inte betyder så mycket i jämförelsemed sjukvården t.ex., men som betyder mycket i ettlandsbygdslän som mitt hemlän, . Vihar aktiva länsinstitutioner inom kultursektorn. Vi harett museum, en teater och ett bibliotek. Organisato-riskt kommer dessa att hänga i luften under ett antal år- en bit in på 2000-talet.Hade det inte varit bättre att vänta med hela för-slaget tills regeringen var klar med beredningen avsamtliga frågor som gäller det nya länet?Anf. 71 Inrikesminister ():Fru talman! Det bedrivs nu en försöksverksamhet ifyra län. De försöksverksamheter som vi föreslårgäller det kommande västsvenska länet och det är detfjärde länet. I län och i län finns kultu-ren med i försöksverksamheten. I regeringen har vigjort bedömningen att den här försöksverksamhetenär så stor att vi kommer att få ett underlag för denutvärdering som en särskild parlamentarisk kommittéskall göra och som ska avlämnas i oktober månadår 2000. Då är försöken i län och län såomfattande att de kan bilda underlag för den utvärde-ring som den parlamentariska kommittén skall göra.Därför var det inte nödvändigt att utvidga den för-söksverksamheten ytterligare.Anf. 72 ():Fru talman! Jag kan inte hålla med om det. Länenär ju väldigt olika. Vi kan inte jämföra länmed län när det gäller kulturverksamhet, efter-som skillnaden är mycket stor. Vi kan alltså inte ap-plicera en utvärdering i län på ,utan sådant här måste ske på varje läns villkor. Jagtycker att det är olyckligt att man dröjer med detta. Ioch för sig är jag inte särskilt förtjust i ett storlän,men om det nu blir ett sådant kan inte så viktiga frå-gor för allmänheten som ju kulturfrågorna är inteundanhållas. Det är dock vad som kommer att ske.Anf. 73 Inrikesminister ():Fru talman! I län och i län finns detteatrar, bibliotek och konsthallar och där finns musik.Vi kommer att få just den utvärdering som vi kommeratt behöva för att kunna göra en riktig analys. Demöjligheterna finns på nämnda ställen och kommer attfinnas i kommande län.Den moderata gruppen i kommande var över huvud taget emot all försöksverk-samhet. Hade vi ha gått på den linjen, skulle dettaalltså ha varit en akademisk fråga.Anf. 74 ():Fru talman! Det gäller proposition 108 omVästsverige. Det är en spännande tid som vi som bor iVästsverige går till mötes. Själv är jag från Bohuslän.Jag skulle litet grand vilja beröra demokratifrå-gorna i sammanhanget. När det blir ett större område,en större regional indelning, upplever många att av-ståndet mellan beslutsfattare och medborgare blir alltstörre.Hur kommer statsrådet att se till att dessa frågorföljs upp? Kommer de att tas med i utvärderingen?Det finns ju olika lösningar när det gäller närdemo-krati. Jag skulle gärna vilja ha ett svar på den frågan,eftersom det är många som just nu tänker i de banor-na.Anf. 75 Inrikesminister ():Fru talman! Det är ju en viktig punkt som fråge-ställaren berör. Det bildas nu ett slagkraftigt län iVästsverige som kan möta framtiden. Men det ärockså viktigt att se till att avståndet mellan beslutsfat-tare och människor icke blir för stort. Därför har vitillsatt en parlamentariskt sammansatt väststyrelsesom har i uppgift att se på detta, vilket naturligtvisockså utvärderingsgruppen kommer att göra.En orsak till att vi förlägger en försöksverksamhettill det nya västsvenska länet där en del frågor försöver från den statliga nivån till den regionala nivån -det gäller regionalpolitiken, det regionala utveck-lingsansvaret och länstrafikanslaget - är att man skallfå ett större inflytande över de frågor som berörmänniskors vardag, och på så sätt vidgar vi demokra-tin.Anf. 76 ():Fru talman! Slagkraftighet är inte alltid lika medstorskalighet. Det finns en stor opinion, inte minst imitt hemlän , som är emot bildandet av ettstorlän. Då är det viktigt - när vi nu befinner oss i denhär situationen - att det görs en bra utvärdering avförsöksprojektet.Min fråga är då: Hur skall man se till att demo-kratiaspekterna, som flera av oss här har berört, verk-ligen utreds på ett bra sätt? De olika viljorna i storlä-net måste ju också få komma till tals så att båda di-mensionerna - motståndare till och förespråkare förstorlänet - blir tillgodosedda i utvärderingen.Anf. 77 Inrikesminister ():Fru talman! kommer att ha en repre-sentant i utvärderingskommittén, som skall ledas avden nya landshövdingen i , föreslår att har en tät kontaktmed sin partivän i utvärderingskommittén.ÄnkepensionernaAnf. 78 BO ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsminis-tern som gäller en aktuell och principiell pensionsfrå-ga, nämligen frågan om i vilken utsträckning privatapensionsförsäkringar skall påverka, dvs. sänka, denallmänna pensionen.I den stora skattereformen kom vi överens om attprivata pensionsförsäkringar inte skulle sänka pensio-nerna via det särskilda grundavdraget. Vi kom ocksåöverens om att privata pensionsförsäkringar inteskulle påverka den kommande garantipensionen.När den förra socialförsäkringsministern uttalade sig på ett sätt som avmånga tolkades så att hon menade att privata pen-sionsförsäkringar skulle sänka de allmänna pensio-nerna sade bl.a. statsministern i sin dåvarande egen-skap av finansminister att så inte skulle vara fallet. Deprivata pensionsförsäkringarna skulle inte påverkapensionerna.Nu beslutade en riksdagsmajoritet att sänka många änkepensioner. Tiotusentalsänkor kommer att få sänkta pensioner. Det beslutetinnebär också bl.a. att privata pensionsförsäkringarskall sänka folkpensionsdelen.Frågan är då: Är det rimligt och konsekvent attprivata pensionsförsäkringar sänker de allmänna pen-sionerna när det gäller änkepensionen men inte i övri-ga fall?Anf. 79 Statsminister ():Fru talman! Jag tror att jag blir svaret skyldig. Vinärmar oss nu en diskussion som inte bara är av all-män karaktär utan också i allra högsta grad av tekniskkaraktär. Jag rekommenderar att ta uppfrågan när socialförsäkringsminister ärnärvarande, eftersom jag vet att hon är inläst på den.Anf. 80 BO ():Fru talman! Jag har full förståelse för att inte enminister och inte ens statsministern behärskar helafältet. Därför försökte jag att låta bli att ställa dentypen av frågor.Det gjorde jag inte heller den här gången, utan jaganspelade på ett uttalande som statsministern själv hargjort där han - som det uppfattades - mycket kraft-fullt sade ifrån att privata pensionsförsäkringar ejskulle sänka den kommande garantipensionen. Sedanhar statsministern varit ansvarig för en proposition tillriksdagen som innebär att privata pensionsförsäkring-ar sänker folkpensionsdelen för tiotusentals änkor.Det var därför som jag ställde frågan till statsminis-tern. Blir det ingen debatt skall jag försöka taupp frågan med någon annan.Sysselsättningen för ungaAnf. 81 ():Fru talman! Jag har varit på besök i iFärgelanda. Där fick jag uppmaningen: Du kan välfråga hur det blir med jobben.Jag vet att ungdomarna är genuint oroliga. gickdessa elever på högstadiet - det finns inget gymnasi-um i - så de har på sig. Jag för-klarade för dem att det första som de skulle göra varatt gå i gymnasiet. Men jag vill ändå förmedla dennaviktiga fråga. Hur blir det med jobben i ?Anf. 82 Statsminister ():Fru talman! Jag skall nog passa mig för att göra enprognos just för . Men för ungdomar som växer upp är det en sak som är säker: De somklarar sin utbildning och som skaffar sig inte baragymnasieutbildning utan även högskoleutbildning hargoda förutsättningar att vara med i yrkeslivet. De sominte fullföljer sin utbildning eller som misslyckas medden måste naturligtvis få allt stöd för att kunna kom-ma igen och klara av sin uppgift. Annars hamnardessa ungdomar i kläm.Jag hör inte till dem som är dyster när det gällerframtidens arbetsmarknad. Vi kommer att se nya jobbväxa fram i nya sektorer som vi kanske interiktigt överblickar. Jag fäster stor tilltro till kraften iden ekonomiska omställningen och till utvecklandetav ett nytt energisystem. Där finns många nya jobb.Vidare tror jag att vi - precis som - kommer attha väldigt många människor sysselsatta i industriellverksamhet. Det kommer också att vara många somarbetar med vård, omsorg och utbildning i framtiden.Sedan kommer säkert en diskussion om hur vi iframtiden skall t.ex. vidareutbilda oss, avbryta våryrkesverksamhet för ett studieår. Det kommer säkerten diskussion om arbetstider och om pensionssystem.I den meningen befinner vi oss mitt i en bryt-ningstid. Bara vi kommer ur den akuta krisen medhög arbetslöshet kanske vi får en helt annan typ avdebatt om framtiden och jobben, och det gäller inteminst för ungdomarna i . Hälsa gärna till-baka till dem!Anf. 83 ():Fru talman! Jag har en följdfråga till statsminis-tern. Den handlar om de löften som regeringspartietoch regeringen vid olika tillfällen har utställt till ungamänniskor.Under förra valrörelsen utställdes vallöftet att ingaungdomar skulle behöva att gå utan jobb imer än . , hardetta löfte inte infriats. finns det 26 000 ungdo-mar som har gått utan jobb minst så länge.Ett färskare löfte är det som arbetsmarknadsminis-tern gav till gymnasieungdomar förra som-maren. Då sade hon: skall alla gymnasieung-domar som vill få ett sommarjobb. säger arbets-marknadsministern att ungdomarna måste ha insett attdetta löfte i själva verket bara var en målsättning ochinget löfte.Hur tror statsministern att unga människor skallkunna ha förtroende för politiken och politiker när detär uppenbart att sådana här löften inte har någontäckning?Anf. 84 Statsminister ():Fru talman! Detta är en viktig fråga som vi slitermed i regeringen, just nu hårdare än med någon annanfråga. Vi är självfallet inte till freds med utvecklingen.Vi har bakom oss som har varit mycket sämreän vad vi trodde, som har präglats av låg eko-nomisk aktivitet i och i vår nära omvärld. Dethar medfört att en del av de bedömningar som vigjorde har visat sig vara felaktiga. Det innebär ju inteatt man överger målsättningar och ambitioner. Viskall naturligtvis göra vad vi kan för att leva upp tillvår målsättning.Anf. 85 är ett brott mot reglerna att ha apparater på-slagna här i kammaren.Anf. 86 Statsminister ():Fru talman! Vi kommer att komma tillbaka när detgäller ungdomsarbetslösheten i vårpropositionen.Men det är klart att det hade varit mycket enklare föross att nå våra målsättningar om det hade varit enbättre ekonomisk utveckling än vad somvar fallet.Anf. 87 ():Fru talman! Det är uppenbart för alla och envar attregeringen inte har lyckats så bra med att lösa pro-blemet med arbetslösheten som man hade väntat sig.Min följdfråga är då: Varför ställer man ut sådanalöften om man inte är säker på att kunna hålla dem?Anf. 88 Statsminister ():Fru talman! Varför skaffar man sig mål i politi-ken? Jag tror att det är därför att man vill någontingoch att man vill driva politiken i en viss riktning. Omvi bara ställde upp mål som vi var säkra på att nå upptill, vore det meningsfullt.Vi plågas av arbetslösheten. Det är arbetarrörel-sens viktigaste fråga. Vi är beredda att ta stora poli-tiska risker när det gäller att pressa tillbaka arbetslös-heten. En sådan risk har vi tagit när vi har satt högamål för vår verksamhet. Det övergripande målet, atthalvera den öppna arbetslösheten fram till sekelskif-tet, är naturligtvis den stora utmaning som vi styr motnu.Jag tror att politiken vore väldigt, väldigt fattigoch dessutom utan liv, om vi avhöll oss från att haambitioner och målsättningar. För en socialdemokratär arbetslöshetsbekämpning högsta ambitionen. Vi ärberedda att ha djärva målsättningar på det området.Anf. 89 ():Fru talman! Det är bra att statsministern nu såtydligt uttalar sin oro över ungdomarna. Men jag villändå konstatera att 100 000 ungdomar i ärsocialbidragsberoende eller har motsvarande lev-nadsnivå. Har man inom regeringen utarbetat någonprognos för vad detta kommer att leda till i samhälletpå ?Det är väldigt lätt att säga till människor att deskall vidareutbilda sig. Men uppenbarligen är det enoerhört svår situation för ungdomar i Sverige.Anf. 90 Statsminister ():Fru talman! Någon prognos har vi inte gjort. Menutan att behöva vara så oerhört djuplodande gör vibedömningen att om vi inte löser problemet medungdomsarbetslösheten, så får vi en grupp killar ochtjejer, unga män och kvinnor, som aldrig kommer in iyrkeslivet och som fastnar i socialbidragsberoende,med allt vad det kan resultera i med utanförskap isamhället.Det är lätt att se de vådliga sociala följderna avarbetslösheten. Det är därför vi faktiskt sätter upphöga mål på det här området och försöker att nå dit.Ingen blir väl lyckligare än jag om vi lyckas nå dessamålsättningar. Jag kanske delar lyckan med de mångapojkar och flickor som vill ha ett jobb och sominte får det. Socialbidragsberoendet är ingen framtid.Det är ett skyddsnät för en akut situation som skallvara övergående. Vi måste komma ur den situationen.Anf. 91 är frågestund avslutad. Jagtackar samtliga närvarande från regeringen och frånriksdagen.BeslutSoU8 BarnfrågorMom. 4 (konsekvensbeskrivningar)1. utskottet2. 2 (c)3. res. 3 (fp)4. res. 4 (v)5. res. 5 (mp)Förberedande votering 1:21 för res. 417 för res. 5257 avstod54 frånvarandeKammaren biträdde res. 4.Förberedande votering 2:22 för res. 318 för res. 4255 avstod54 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Förberedande votering 3:26 för res. 221 för res. 3245 avstod57 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Huvudvotering:215 för utskottet27 för res. 251 avstod56 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 138 s, 66 m, 11 kdFör res. 2: 21 c, 6 mpAvstod: 1 m, 22 fp, 18 v, 10 mpFrånvarande: 23 s, 13 m, 6 c, 4 fp, 4 v, 2 mp, 4 kdMom. 13 (åtgärder för att stärka familjen m.m.)1. utskottet2. 13 (m, kd)Votering:214 för utskottet79 för res. 131 avstod55 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 138 s, 19 c, 22 fp, 18 v, 17 mpFör res. 13: 68 m, 11 kdAvstod: 1 sFrånvarande: 22 s, 12 m, 8 c, 4 fp, 4 v, 1 mp, 4 kdMom. 19 (etableringsfrihet inom barnomsorgen)1. utskottet2. 20 (m, c, fp)Votering:176 för utskottet118 för res. 2055 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 2 c, 18 v, 17 mpFör res. 20: 67 m, 19 c, 22 fp, 10 kdFrånvarande: 22 s, 13 m, 6 c, 4 fp, 4 v, 1 mp, 5 kdIngbritt Irhammar (c) anmälde att hon avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Mom. 22 (barnomsorg vid arbetslöshet och föräldra-ledighet)1. utskottet2. 24 (mp)Votering:257 för utskottet35 för res. 2457 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 67 m, 20 c, 21 fp, 10 kdFör res. 24: 18 v, 17 mpFrånvarande: 22 s, 13 m, 7 c, 5 fp, 4 v, 1 mp, 5 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SoU9 TobaksfrågorMom. 1 (marknadsföring av tobaksvaror)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (mp)Förberedande votering:52 för res. 121 för res. 2222 avstod54 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:203 för utskottet54 för res. 137 avstod55 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 2 m, 21 c, 22 fp, 18 v, 1 kdFör res.