prot · GK09115 · 1997-06-05 00:00:00 — Vi försökte göra vad vi kunde i lagen föratt stärka de kvinnor som vill gå upp - de somjobbar på timmar och de som jobbar halvtid och del-tid - genom att ge dem rätt att kräva mer tid när ar-betsgivaren antingen skall nyanställa eller när någonannan slutar. Jag tror att det är en viktig del.Arbetstidskommittén pekade i sitt betänkande påatt det också finns en möjlighet för oss att sänkaövertidstaket. Det förslag som Arbetstidskommitténlade fram har varit ute på remiss, och vi bereder detjust nu i departementet. Vi tittar på vad ett sänktövertidstak skulle ha för konsekvenser. Det kan kan-ske vara en annan viktig del.Framför allt tror jag att det är viktigt att de fackli-ga organisationerna i förhandlingarna stöder sinamedlemmar när det gäller kravet att arbetet skallorganiseras bättre, så att också kvinnor som jobbardeltid kan få en chans att gå upp och leva på sinlön.Anf. 95 ():Herr talman! Som miljöpartist är jag väldigt glad.Vi har ju drivit arbetstidsfrågan väldigt länge ochivrigt i denna kammare.Nu tar s-kvinnorna upp den här frågan igen. Jagvet att de har drivit den . Om s-kvinnornanu lyckas få igenom detta tillsammans med s-männenvinner ju varannan damernas. Det tycker jag verkarbra.Statsrådet talar . Det är väldigt litet. Vi i vill ju skall ta ett stort steg när det gäller arbetstidsför-kortningen och förkorta arbetstiden iveckan. Det vill vi göra . Om man gör ettså stort ingrepp kan man kanske få fram 200 000 nyajobb.100 timmar är litet av en tummetott. Jagundrar om inte kan försöka tänka om iden här frågan och ta ett större steg. Vad gör man föratt halvera den öppna arbetslösheten om man inte villha en arbetstidsförkortning som skulle innebära ett såhär stort antal nya jobb?Anf. 96 Statsrådet ():Herr talman! sade att s-kvinnorna har drivit den här frågan . De hardrivit den . Jag tycker att det är en ganskalång tid. Det är i alla fall nästan hela mitt liv. Och jagvälkomnar att de har drivit frågan framgångsrikt.När vi diskuterar arbetstidsfrågan är det viktigt attvi inte tror att en arbetstidsförkortning är en lösningpå problemet med arbetslösheten. Jag tror inte det.Arbetstidsfrågan är framför allt en välfärdsfråga. Dethandlar om att fördela arbetstimmarna mellan kvinnoroch män och mellan dem som har jobb och dem sominte har jobb. Och det handlar om att också hinna medatt göra andra saker i livet än att bara arbeta.Jag tror därför inte att takten på arbetstidsförkort-ningen kan vara för snabb. En arbetstidsförkortningkostar pengar, och det är ett val vi måste göra. Det ärett val som arbetstagarna står inför. Antingen väljerman en arbetstidsförkortning och vinner mer fritideller så väljer man en löneökning. Om arbetstidsför-kortningen skall betalas får vi ta av det löneutrymmesom finns. Därför tror inte jag att vi inom en så snarframtid kan förkorta arbetstiden med t.ex. fem tim-mar, som pekade på. Jag tror inteatt löntagarna på vår arbetsmarknad har råd att avståså mycket lön för att betala förkortningen.Anf. 97 ():Herr talman! Jag kan först konstatera att vi intedelar värderingsskala när det gäller talet om storaframgångar . Vi har andra krav. Vårt krav ärlagstiftning, eftersom takten inte har varit specielltsnabb när det gäller att sänka arbetstiden.Det är litet märkligt att just en jämställdhetsminis-ter inte ställer upp på vårt krav om lagstiftning utan idebatten fortsätter att hänvisa till typiskt manligaarbetsplatser; det handlar om Metall och Pappers. Vihar ju den stora gruppen lågavlönade kvinnor, somverkligen skulle behöva en sänkt arbetstid. Den kan vibetala genom skattelättnader för låginkomsttagare.Varför kan inte jämställdhetsministern se dynami-ten i jämställdhetsproblematiken när det gäller sänktarbetstid? Hur skall det ta för den offentligasektorn att förhandla fram en sänkt arbetstid?Anf. 98 Statsrådet ():Herr talman! Jag ser den kopplingen ganska tyd-ligt. Jag pekar ju på att de som jobbar heltid på ar-betsmarknaden, framför allt män, skall sänka sin ar-betstid, så att de som jobbar deltid och timmar, fram-för allt kvinnor, skall kunna gå upp i arbetstid. Jagtycker att vi skall gå från deltid till heltid via en ar-betstidsförkortning. Jag tror att det är det enda sättetatt få en mer jämställd arbetsmarknad.Anf. 99 ():Herr talman! Statsrådet var mycket klok isitt första svar. Hon sade att kortare arbetstid inte ärgratis utan måste betalas. Jag tror att många vill ha enkortare arbetstid. Andra vill inte ha en kortare arbets-tid. Det är en fråga för de förhandlande parterna.Jag skulle bara vilja få ett förtydligande. Det gäl-ler det som har uttalats av statsrådet ,nämligen att man överväger lagstiftning om det iförhandlingarna inte blir det resultat som någon obe-stämd, möjligen regeringen, vill. Är den passusennumera förlegad och borta ur diskussionen?Anf. 100 Statsrådet ():Herr talman! Vi har ett kongressbeslut, och vi hardiskuterat i regeringen. Vi tycker att arbetstiden skallförkortas. Huvudansvaret för förkortningen ligger påarbetsmarknadens parter. Vi skall se hur man i för-handlingarna prioriterararbetstidsfrågan.Anf. 101 MARIANNESAMUELSSON (mp):Herr talman! Jag blir något förvånad över hur mankan få att bli en välfärdsfråga.Socialdemokraterna föreslår alltså ungefär 20 minuterkortare arbetstid . Enligt gängse principerbrukar kunna rationaliseras bort. Det inne-bär att det inte blir några som helst nya jobb.En snabbare förkortning av arbetstiden skullemedföra just en välfärdsvinst. Fler skulle få möjlighetatt få jobb. Jag upprepar frågan: Finns det inte avekonomiska skäl all anledning att se till att man ocksådelar på jobben och inte bara på pengarna? De somjobbar har ju fått sämre löneutrymme på grundav högre egenavgifter, som skall finansiera arbetslös-heten. Detta kommer ju att fortgå om vi inte ser till attfler får möjlighet att få jobb och fler får möjlighet attha tid med annat.Menar verkligen socialdemokraterna att dessa 20minuter är en välfärdsfråga?Anf. 102 Statsrådet ():Herr talman! Det är kanske just därför som jaginte pratar om arbetstidsförkortning som ett sätt attkomma till rätta med arbetslösheten. Jag tror inte attvi skall överdriva de effekterna. Om en arbetstidsför-kortning får positiva effekter på sysselsättningen ärjag oerhört glad. Vi kan se enstaka sådana exempel iandra länder, men vi skall inte ha någon övertro på attvi genom att förkorta arbetstiden kan halvera eller tabort arbetslösheten.Jag är bestämd när jag säger att arbetstidsförkort-ningen kostar pengar. Det är ett val som vi gör. An-tingen vinner vi mera ledig tid och förkortar arbetsti-den eller så tar vi en löneökning. Arbetstidsförkort-ningen måste betalas. Och om den skall betalas kanman inte förkorta tiden i en snabbare takt än att visom arbetstagare har råd att avstå från löneökningar.Det är viktigt att alla på arbetsmarknaden kan levapå sin lön. I debatten om arbetstidsförkortningen skallvi också driva frågan om att gå från deltid till heltidvia en arbetstidsförkortning. På det sättet skall viockså fördela arbetstiden mer rättvist.Kommunal skatteplaneringAnf. 103 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsrådet december förra året hade skatteministern och jagen debatt om skatteplanering som består iatt kommunerna i större utsträckning bildar holding-bolag i syfte att kringgå beskattning på utdelningen påaktier. Statsrådet var ganska tydlig i sitt avståndsta-gande. Han höll med mig om att sådana här förfaran-den är oacceptabla.Nu har i ett förhandsbeskedsagt att sådana här transaktioner är helt okej när detgäller beskattningen. Man har heller inte funnit attskatteflyktsklausulen skulle vara tillämplig.I december sade statsrådet att han för da-gen inte kunde lämna besked om vilka åtgärder somborde vidtas; det här krävde vidare analys.Mot bakgrund av utslag und-rar jag om det har skett någon sådan analys och omstatsrådet kan vara litet mer konkret när detgäller vilka åtgärder man kan tänka sig.Anf. 104 Statsrådet ():Herr talman! Den här frågan har sedan debatten idecember beretts i departementet. Det visar sig närman tittar närmare på frågan att det inte är så enkelt. fall där kommunerna, som ju i sig inte är skatt-skyldiga, har den här typen av verksamhet inom sinaegna gränser, man bildar inte bolag utan man bedriververksamheten inom ramen för den kommunala för-valtningen, är det självklart skattefrihet som gäller.Om man bildar bolag är frågan om den verksamhetsom man bedriver är att betrakta som otillåten skatte-planering. Det ser inte ut att vara på det sättet, efter-som en kommun i så fall kan välja att låta verksamhe-ten återgå i förvaltningsform och på så sätt ändåkomma undan den skattekonsekvensen.Kommunerna har alltså goda skäl att se till att haen organisation som är effektiv när det gäller olikatyper av verksamheter. Det handlar om bostäder,energibolag, osv. Den beredning som vi nu genomföri departementet tyder inte på att det som sker i en delkommuner är något tydligt brott mot skattelagarnasintentioner.Anf. 105 ():Herr talman! Jag håller med statsrådet om att frå-gan inte är enkel, men den är ändå ganska viktig, bl.a.med hänsyn till det allmänna rättsmedvetandet. Omsyftet med bildandet av holdingbolag uteslutande äratt kringgå gängse bolagsbeskattningsregler är dettaganska anmärkningsvärt. Jag undrar om statsrådet troratt man skulle acceptera att privata skattesubjekt hop-pade mellan olika associationsformer och plockade deregler som är mest förmånliga i olika regelkomplex.Anf. 106 Statsrådet ():Herr talman! Jag uppskattar i kampen mot ekonomisk brottslighet,och jag hoppas att hon kommer att stödja regeringensförslag på många olika områden när det gäller justden här kampen. Vi har bl.a. till Lagrådet lagt framförslag om en reformerad generalklausul mot skatte-flykt. Vi har lagt fram nya regler på skatterevisionensområde. Vi har sett till att skattemyndigheterna harstörre möjligheter att kontrollera sådana här typer avverksamhet. Det gäller skattebrott och skattefusk överhuvud taget.Det väljer att peka på ärsvenska kommuners beteende när det gäller bolags-bildning. Jag hoppas att engagemanget gäller även dedelar av näringslivet där man bedriver skattefusk,alltså i fall där det inte handlar om kommuner.Tittar man närmare på den här frågan visar det sigatt kommunerna om de väljer att bedriva den härverksamheten i förvaltningsform inte har någon skat-teplikt. Därmed kan man inte säga att om man väljeratt bilda bolag och inom koncernen för över resursermellan olika områden så skulle det vara ett sätt attundandra sig beskattning. I grund och botten är kom-munerna inte skattskyldiga.Skulle det röra sig om ett beteende som går utöverandan i lagen är jag inte främmande för att general-klausulen mot skatteflykt skulle kunna användas. Detkommer kanske inte att fungera mot kommunerna,men det kommer att fungera väldigt väl i de fall därdet handlar om riktig ekonomisk brottslighet, i de falldär man undandrar sig beskattning genom att tricksaoch röra sig i lagens utmarker. I de fallen är den gene-ralklausulen viktig. Men jag tror inte att stöder generalklausulen mot skatteflykt.F-skattsedelnAnf. 107 ():Herr talman! Det pratas väldigt mycket om för-delningspolitik och om fördelningen mellan dem somhar jobb och dem som inte har jobb. Jag tillhör demsom tror att det allra viktigaste i det sammanhanget äratt skapa nya arbetstillfällen, nya jobb i stället för attbara dela på de befintliga. Jag skulle därför vilja ställaen fråga till statsrådet vi skall få fler jobb behöver vi fler företag ochdå behöver vi fler företagare. hardet alltmer kommit att det för många verkarvara ett betydligt större problem än vad man tidigarehar trott att få en F-skattsedel. Det kommer både viapersonliga kontakter och via medierna fram exempelpå folk som helt enkelt inte får en F-skattsedel. Dethär är dåligt av flera skäl, dels därför att det konkrethindrar enskilda människor som har en affärsidé elleren idé om att skapa sig en egen försörjning, dels där-för att det sprider en stämning av att det ändå inte ärnågon idé, att det ändå inte går att lösa några problem.Med anledning av detta undrar jag helt enkelt omskatteministern planerar några förändringar i reglernaeller riktlinjerna för utgivande av F-skattsedel.Anf. 108 Statsrådet ():Herr talman! tar upp en viktig fråga:Hur skall vi underlätta för företagande, inte minstnyföretagande, sänka trappsteget och göra att flervågar ta steget att starta eget? Det är en viktig frågaför hela att diskutera. Vi har i riksdagenlagt fram flera förslag som gör att det blir lättare, attvardagen blir lättare. Det skattekontoförslag sombehandlas är ett sådant exempel, där man minskarkrånglet med inbetalningar och annat och därmed gördet enklare att vara företagare.F-skattsedeln är naturligtvis ett viktigt sätt för enföretagare att få den service det här handlar om. Manfår ett märke som säger att man har förtroendet attsjälv sköta skatteinbetalningarna. Det skall inte varanågot problem att få en sådan F-skattsedel om manbedriver en seriös och bra verksamhet. Sedan harnaturligtvis skattemyndigheterna också ett annat upp-drag. De skall serva småföretagen och storföretagen,men de skall också se till att den skatt som vi härgemensamt har beslutat skall betalas in verkligenkommer in. Upptäcker myndigheterna då att det finnsdubier, att det finns tveksamheter, kan det iblandfinnas skäl att tveka och vänta, att ta reda på mer.Min uppfattning är ändå att F-skattsedeln inteskall vara svår att få. Vi skall ha många företag i Sve-rige, och det skall gå att få F-skattsedel utan alltförstor argumentation. Om det är så att det här är ettproblem är jag villig att titta över hur det fungerar.Anf. 109 ():Herr talman! Vi är helt överens om att skatte-myndigheternas uppgift är att dra in eller på andra sättmed sanktioner se till att folk betalar skatten, men härär problemet just att man innan man har hunnit sätta igång blir utdömd som icke-seriös, utan att det finnsfog för det. Det förefaller som att de regler och rikt-linjer som finns inte är anpassade till dagens ochmorgondagens näringsliv, speciellt inte till de affärsi-déer som många kvinnor har. Det kommer fram fleroch fler rapporter om att folk får höra att de har ett förlitet risktagande, dvs. att man inte har en massa ma-skiner utan säljer sin tid och sitt kunnande och att mandärmed inte tar några stora ekonomiska risker utanbara riskerar sin egen lön. Det sägs att de sökande intehar en tillräckligt stor självständighet, vilket kan beropå att man har kvar sin gamla arbetsgivare som en avkunderna. Det kan handla om att inkomstnivån i före-taget enligt planerna kommer att bli för låg, och detmåste ju kännas som ett hån speciellt för många kvin-nor i lågavlönade yrken som vill bli egen företagaremed ungefär samma inkomst att få höra att det skullevara för litet för att vara seriöst.Jag vill återkomma till min fråga om skatteminis-tern redan nu är beredd att vidta några mått och stegför att människor inte skall behöva mötas av påståen-den om att de inte är seriösa, att de inte tänker tjänatillräckligt mycket pengar eller att de förmodligen ärskumma eftersom de tänker starta eget. Det är ju det,att människor får intryck av att det inte är någon idéatt försöka, som är så förödande för det här landet.Anf. 110 Statsrådet ():Herr talman! avslutar med att sägaatt det för många känns som att det inte är någon idéatt starta företag. Så är ju inte riktigt fallet. har vien ekonomisk situation som gör att vi har ett nyföre-tagande som spirar, ett nystartande av företag som ärhelt annorlunda än . En av orsaker-na är naturligtvis att vi har en ekonomisk stabili-tet som inte fanns . Räntorna harfallit mycket dramatiskt. Det finns ett begynnandeförtroende för att våra socialförsäkringssystem ochvår offentliga sektor kommer att fungera ganska sta-bilt framöver. Det gör att företag och hushåll börjarvåga efterfråga varandras tjänster och varor, och detär det som företagarna nu märker. Man märker enökad efterfrågan, och det kommer också att märkasgenom ett antal nystartade företag och inte minstgenom nyanställningar i småföretag.Hur vi skall se till att uppmuntra nyföretagandeoch småföretagande är en viktig fråga. Vi gör detta påmånga sätt. Den generella ekonomiska politiken bi-drar till det. Vi har konkreta förslag om tjänstledighetför nyföretagande, vi har konkret stöd till kvinnligtnyföretagande. Vi genomför en rad förenklingar försmåföretagare för att just underlätta det här steget.Min uppfattning är att skattemyndigheterna påmånga sätt också är ett stöd i det här arbetet. Det gerservice och hjälp åt många nya företagare som behö-ver den hjälpen och det stödet för att kunna uppfyllade regler och lagar som finns.Det är klart att det också finns ett annat uppdragför skattemyndigheten, nämligen att se till att inte geF-skattsedel i de fall där det finns skäl att misstänkaatt den kommer att missbrukas. Om det skulle vara såatt skattemyndigheterna har valt att sätta ribban förhögt är jag villig att titta på och fundera vidare på det,det råder inget tvivel om den saken. Men vi skallkomma ihåg att skattemyndigheterna också har upp-draget att se till att skatt betalas in och att bekämpaskattefusk.Anf. 111 ():Herr talman! Också jag tänkte ta upp frågan om F-skattsedeln. För en del som vill starta ett eget företaghar det blivit som ett slags Moment 22. När vi talarom små företag talar vi vanligtvis om företag medanställda, men det finns ju också väldigt många somdriver en egen verksamhet, och de är lika värdefullasom någon annan. För att få en F-skattsedel skall manha uppdrag, men det är inte så lätt att få uppdrag omman inte har F-skattsedel.Man hamnar i en sorts Moment 22-situation. Detfinns en mängd olika restriktioner för att få F-skattsedel, och de tolkas olika hos olika skattemyn-digheter, vilket är väldigt olyckligt. Man kan alltsåhamna i den situationen att man jobbar svart. Vi haren stor svart sektor, och det är ett jätteproblem. Mankanske både får bidrag och jobbar svart. De männi-skor som inte har F-skattsedel men försöker bedrivaen seriös näringsverksamhet skall inte behöva hindrasav att vi inte klarar den svarta sektorn.Jag vill fråga skatteministern: skatteminis-tern verkligen att det är ett större problem att kontrol-lera människor med F-skattsedel än att klara densvarta sektorn?Anf. 112 Statsrådet ():Herr talman! Kampen mot en avancerad ekono-misk brottslighet och en svart sektor ser jag som skildfrån diskussionen om F-skattsedel. Det är viktigt att viser till att vi får ett så lågt trappsteg som möjligt föratt bli egenföretagare. Det är tillräckligt svårt för demsom kommer från en tradition, kultur och social miljödär det är ovanligt att vara egenföretagare att ta detsteget, att våga. Därför är det viktigt att se till attsänka det trappsteget.Jag är villig att titta närmare på tillämpningen avF-skattsedel, men vi skall också komma ihåg att denandra delen finns också. Det innebär inte att det inteär tillåtet att vara enskild näringsidkare om man intefått F-skattsedel, det kan man vara utan. Det är natur-ligtvis en oerhörd hjälp att ha den. Det är en service,och den är viktig att ha. Det skall vi inte vara snålamed. Men vi skall också ha en tillämpning av reglernasom gör att vi bidrar i kampen mot fusk.ByggsektornAnf. 113 ():Herr talman! Jag tänkte vända mig till arbets-marknadsministern.I förra veckan deltog arbetsmarknadsministern ien konferens som handlade om byggsektorn som enmotor i samhället. Jag kan konstatera att arbetslöshe-ten bland mina kamrater på byggsidan i stort sett äruppemot , alltså större . Vi vet att detfinns en rad behov. Har man dragit några slutsatser iregeringen efter konferensen, och förbereder mannågonting för att åter göra byggsektorn till en motor iett samhälle där vi vet att bygginvesteringarna ärbland de lägsta i hela ? Det är naturligtvis ettslöseri med arbetskraften. Det finns stora behov. För-bereder man någonting i regeringen?Anf. 114 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Herr talman! Det är riktigt att det var en storbyggkonferens i . Det somkom ut av den var svar på fråga,nämligen om byggbranschen igen kan spela rollensom motor i utvecklingen. Det otvetydiga svaret varja, fastän på annat sätt . Det som var väl-digt påtagligt i diskussionen med de utländska gästfö-reläsarna var att byggsektorn kommer att spela roll påombyggnadssektorn som ett vapen i den ekologiskakampen för att uthålligt samhälle. Att bygga vackertoch estetiskt talade många av föredragshållarna in-klusive de fackliga företrädarna om.Slutsatsen blev att det i större utsträckning gälleratt bygga om än att bygga nytt. Det beror naturligtvispå att vi till viss del har byggt färdigt det nya, ävenom jag vet att det på vissa orter saknas exempelvisbostäder.De konkreta pengar som diskuterades var depengar som m.fl. har aviserat, 5,4 miljar-der kronor, fram och som handlar om attbygga om , bygga om samhället.Därutöver pågår ett beredningsarbete som jag intenärmare kan redovisa av det skälet att det är bo-stadsminister som håller i det direk-ta beredningsarbetet, men det pågår ett arbete i Rege-ringskansliet.Anf. 115 ():Herr talman! Vi får hoppas att det pågår ett be-redningsarbete eftersom det är bråttom. Det som kun-de utläsas i olika uttalanden i TT var att man bl.a.diskuterade något slags Kalmarmodell i sambandhärmed. Jag kan inte begripa hur man kan översättanågot av den på den här verksamheten. Jag tror måste hitta annat slags stimulanser för att få igång verksamheter. Jag tror inte att Kalmarmodelleninom byggsektorn skulle vara någonting att rekom-mendera.Anf. 116 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Herr talman! Kalmarmodellen handlar om kvali-tetshöjning inom den offentliga sektorn, så den är intedirekt överföringsbar. Vad som möjligen uppstod sommissförstånd var att jag ställde en fråga till Skanskasföreträdare som var emot subventioner och den typenav bidrag. Jag frågade honom om han såg i den svårasituation som råder och i väntan på en mer balan-serad situation på bostadsmarknaden de arbetsmark-nadspolitiska medlen som ett vapen att använda. Påden frågan svarade han ja. Det var möjligen detta sommisstolkades i debatten efteråt av medierna.MiljöbrottAnf. 117 (mp):Herr talman! Min fråga är till justitieministern.Miljöbrott leder sällan till åtal. Definitionsmässigtingår miljöbrott i ekobrott, vilket har bekräftats avregeringen i ett flertal skrifter.Vi måste få till stånd en skärpning mot olika for-mer av miljöbrott. är det mycket angelägetatt den nya ekobrottsmyndighet som håller på inrättasockså kommer att handlägga miljöbrott. Tyvärr inne-håller de nuvarande organisationsförslag som över-lämnats till regeringen inga förslag om miljöbrotten,utan denna fråga skall utredas vidare. Innebär det attorganisationsförslaget med alla de riktlinjer som gäl-ler för ekobrott generellt inte skall gälla för miljö-brott? Innebär det att det utformas en nationell stra-tegi för effektivisering som i övrigt gäller förekobrott, eller är det något annat som avses med den-na förlängda utredning? Varför kan inte de mål somfinns för ekobrotten ingå?Anf. 118 Justitieminister ():Herr talman! Jag kan svara kort på frågan. De somhaft att utreda inrättandet av den nya ekobrottsmyn-digheten ansåg inte att de inom ramen för den tid ochdet uppdrag de hade kunde gå till botten med de frå-gor som gällde miljöbrotten. Vår utgångspunkt harvarit att miljöbrotten skall ingå i de ekonomiskabrotten för de är så närliggande och avekonomisk karaktär. Men de ställer vissa speciellakrav. Hanteringen av dem kräver annan form av ex-pertis och rutiner än andra former av ekobrott. Denfrågan ansåg inte utredningsmannen att han kundepenetrera helt färdigt. Därför återstår det att göra.Jag kan inte svara på huruvida de kommeratt ingå i ekobrottsmyndighetens arbete eller inte. Detenda jag kan säga är att vi måste skapa former och enorganisation som gör att vi kan hantera miljöbrottbetydligt effektivare än vi kunnat göra, särskiltmot bakgrund av att vi får en ny miljöbalk som dess-utom ger nya lagliga möjligheter att agera från myn-digheternas sida.Anf. 119 (mp):Herr talman!