prot · GL0913 · 1997-10-09 00:00:00 — Det handlar ocksåom vägtrafiken skall öka eller inte. Andelen männi-skor som skadas eller dör i trafiken kommer att ökaom trafiken ökar. Risken för olyckor kommer ocksåatt intensifieras med trängsel och med ökad belastningpå våra vägar. Vi anser då att trafiksäkerhetsmålet,nollvisionen - som vi självfallet stöder och som grun-dar sig på en självklar människosyn - måste konkreti-seras och även omfatta delmål.Ett av delmålen måste vara att få ned bilåkandet istorstäderna. Det måste helt enkelt minska till förmånför trafiksäkrare transportslag, t.ex. kollektiva trans-porter. Risken för en resenär att skada sig eller dö ärmycket mindre i den kollektiva trafiken än i biltrafi-ken. Det är alltså fullt rimligt att ställa sig bakom denlinje som vi föreslår, att man också inriktar sig på attinformera aktivt om alternativen till bilåkandet ochframställa dem på ett attraktivt sätt och även se till attåtgärderna blir attraktiva. Det är en viktig trafiksäker-hetsåtgärd, enligt vår mening.Ett annat område som för oss i är oer-hört viktigt är barnens trafiksäkerhet. tog jag delav uppgiften att av babyarna färdas med bilbältei barnstol. Det är utmärkt. Vad som däremot är an-märkningsvärt är att barnens trafiksäkerhet inte är etteget reformområde. Jag tänker bara på vad som harhänt . skadades en pojkeallvarligt i när han klev av bussen ochhamnade under den. Över huvud taget kan man sägaatt uttrycket "barn är mjuka och bilar är hårda" gällerfortfarande - ingenting har förändrats där.Just därför att barn är en särskilt utsatt grupp itrafiken skall de också prioriteras i trafiksäkerhetsar-betet. Det är också ett uttalande och ett ställningsta-gande som har ställt sig bakom tidigare,men det måste omsättas mer konkret och bli ett egetreformområde i det gällande nationella trafiksäker-hetsprogrammet.På samma sätt anser vi att större arbete bör läggasned från sida när det gäller kvalitetssäk-ring av skolskjutsar, att aktivt skall infor-mera kommunerna och hjälpa dem i detta kvalitets-säkringsarbete.Det finns många andra saker som harmotionerat om, men jag kommer inte att ta upp dem.Det gäller t.ex. trafiksäkra småbilar, att vi måste gåfrån ett bränsleslukande bilsamhälle till ett samhällemed bilar som är betydligt effektivare och lättare,detta av miljöskäl. I arbetet på väg dit måste det ut-vecklas trafiksäkrare småbilar.När det gäller cykeltrafiken skulle jag bara kortvilja säga att trafikpolitiken och planeringen av cy-kelbanor tyvärr skiljer sig från kommun till kommunoch från län till län. Detta är någonting som måstegenomarbetas. borde egentligen satsa meraktivt på detta. Allvarliga skaderisker uppstår förcyklisterna på grund av själva planeringen av cykel-vägarna, och det finns direkta punkter där olycksris-ken är extra stor.När det gäller transport av farligt gods skulle vivilja ha en större likställighet mellan vägtrafiken ochandra transportslag. Man bör eventuellt överväga entillståndsplikt för transport av farligt gods på väg. Detär inte bara bränsle och kemikalier som transporteraspå väg, utan det senaste exemplet är att kadaver, bl.a.salmonellasmittade kadaver, fraktas till anläggningeni , som heter Konvex. Invånarna i områdetkring anläggningen har drabbats på det sättet att dehar hittat kadaverdelar längs vägen som har ramlat avbilarna. De är otroliga infektionshärdar och direktfarliga för människor. Det är någonting som bordekunna åtgärdas, men frågan är om det går inom gäl-lande lagstiftning.När det gäller körkort är vi medvetna om att detfinns många frågetecken kring yngre förares beteendei trafiken. Det är klart att den diskussionen skall förasi samband med körkortsfrågan.Vi vill också uppmärksamma den del som handlarom äldres funktion i trafiken. Vi vill inte hamna idiskussionen om huruvida man skall införa väldigtstarka restriktioner, dvs. helt ta bort möjligheten föräldre människor med viss nedsättning i körförmågaeller behålla den fullt ut. Vi tror att man måste anpas-sa körkortet efter nedsättningen i funktionerna. Förden som har dåligt mörkerseende eller dålig hörselkan det vara mindre negativt i vissa körsituationer,och en ökad differentiering skulle göra det möjligt förmånga äldre att behålla körkortet även när de harnedsatt förmåga. Ett dagsljuskort skulle t.ex. kunnaövervägas, och ett körkort som inte gäller på motor-vägar är en annan variant. Internationella erfarenheterav ökad differentiering för äldre har också varit goda.Det betyder att man har kunnat behålla en frihet föräldre människor att ha kvar sin bil och kunna köra.Jag vill yrka bifall till reservationerna nr 2 och nr10.Anf. 22 () re-plik:Fru talman! Jag vill börja med att säga att jag heltdelar inställning att Vägverketborde ägna mer tid åt cykelvägar. Jag motioneradeförra året om att det borde bli ett stomnät även förcykelvägar.Anledningen till att jag begärde replik var att jagreagerade mot fientliga inställ-ning till persontrafik i stora städer. Om det fanns enfungerande kollektivtrafik skulle vi självfallet kunnaanvända oss av den, men så länge det inte finns enfungerande kollektivtrafik i någon stor stad i Sverigemåste vi tycka att det är självklart att människor skallfå transportera sig på det sätt som är det bästa. Detgäller särskilt barnfamiljer och äldre. Jag förstår inteden här fientliga inställningen. Jag hör ju att ElisaAbascal säger att de äldre skall fåbehålla sina körkort därför att det är en frihetsfråga.Det är precis vad det är, dvs. att ha rätt att köra sin bilnär man behöver göra det.Anf. 23 () re-plik:Fru talman! Vår fientliga inställning, som BirgittaWistrand talar om, har vi diskuterat i många samman-hang. Jag vill inte använda uttrycket fientlig inställ-ning. Den största anledningen till att vi vill minskabilåkandet i storstäderna är att miljö- och hälsokon-sekvenserna är så pass allvarliga. Vi är inte bereddaatt fortsätta i det här systemet och ta risken med såallvarliga konsekvenser för såväl natur som barn. 400barn besöker akutmottagningarna i Stock-holms län på grund av luftföroreningar i den yttreluften. Det är anledningen.Birgitta överdriver när hon säger att detinte finns någon fungerande kollektivtrafik. Jag åktetunnelbana till jobbet . Det gick alldeles ut-märkt. Det var många hundra tusen med mig somgjorde det. Man får inte överdriva.Vi vill inte förbjuda bilismen. Däremot vill vi be-gränsa användandet mera. Vi tror att det är en bety-delsefull del i trafiksäkerhetsarbetet. Det innebär juatt risken för olyckor minskar om fler människoranvänder ett mindre utsatt trafikslag.Anf. 24 () re-plik:Fru talman! Då krävs för det första en väl funge-rande kollektivtrafik. Det är bra för att hon kan resa kollektivt till jobbet, men detär många som inte kan det. Det är många som har småbarn och som inte tycker att de kan dra ned dem itunnelbanan.Syftet att minska bilismen i städer är självklartgott. Vi vet också att många av dem som tar bilen gördet i onödan. Då vore det väl bättre att lära människornär man skall ta bilen i stället för att vara fientlig ochsäga nej och komma med förbud. Jag tror inte attförbud har någon effekt.Anf. 25 () re-plik:Fru talman! Först vill jag understryka att vi aldrignågonsin har talat om förbud för biltrafiken. Däremothar vi talat om ekonomiska styrmedel för att minskabilåkandet. Vi har ett budgetförslag , liksommånga andra år, och en aktiv politik för att förbättrakollektivtrafikens möjligheter.Vi är alltså inte fientliga till resandet, utan formen.Birgitta säger att det är en frihet för vissamänniskor. Det är klart att det är en frihet, t.ex. föräldre. Men bilåkandet och bilismen som system ärinte en frihet. Det är ett gissel för de astmatikert.ex. som vi har i Stockholmsregionen.Det här måste man ta med i beräkningen.I motionen, som jag är övertygad om att BirgittaWistrand har läst mycket noggrant, har vi talat om attaktivt informera och att aktivt stimulera människor attanvända ett annat trafikslag. Vi har inte försökt atttvinga människor att ta med sina barn i tunnelbanan.Det är alltså en kombination av ekonomiska styr-medel, information och förbättringar av befintligtkollektivtrafiksystem.Anf. 26 ():Fru talman! debatterar vi trafiksäkerhet här ikammaren. Det är inte något unikt med det. Trafiksä-kerhet har diskuterats tidigare. Det somär unikt är sättet vi debatterar trafiksäkerheten på.Regeringen har överlämnat en inriktningsproposi-tion angående nollvisionen. Det är med utgångspunkti den vi debatterar.Nollvisionen bygger på en insikt. Insikten går utpå att det inte är olyckan i sig som är problemet. Pro-blemet är den skada som olyckan förorsakar. När manväl inser det ser man också att det finns en lösning.Många myndigheter och organisationer har del iarbetet att göra vägtransportsystemet så säkert sommöjligt. Det handlar naturligtvis om riksdag, regeringoch kommuner. Men det handlar också om Rikspo-lisstyrelsen, länsstyrelserna, domstolarna och lands-tingen. Tillsammans stiftar vi lagar och övervakarmänniskors beteende i trafiken.Frivilligorganisationernas arbete får vi absolut inteunderskatta. De gör ett mycket stort arbete, och ettmycket värdefullt arbete. Det finns många fler som ärengagerade i det här arbetet. Jag kan nämna försäk-ringsbolagen, trafikskolorna och många andra.Det nuvarande systemet bygger helt på att trafi-kanterna följer gällande normer, lagar, regler och råd.De förutsätts vara allmänt förståndiga, försiktiga ochalltid fatta riktiga beslut. Det fungerar givetvis intealltid på det sättet. Därför måste trafiksystemet varaorganiserat så att vanliga människors misstag inteutlöser en katastrof.Det innebär inte att individen slipper undan sittansvar, men det innebär att individen inte längre självskall bära hela ansvaret, som det faktiskt har varithittills.När en bilförare för är ouppmärksamvid landsvägskörning skall det inte leda till en såkraftig krock med en annan bil att utgången blir död-lig eller ger livslånga skador. Detsamma gäller omföraren kör av vägen. Går det då verkligen att undvikasådana här skador? Ja, det går. Vi kan sätta upp mitt-barriärer så att det inte finns några möjligheter attfrontalkrocka. Vi skall ha sett till att det inte finnsnågra alltför hårda hinder att drabbas av om vi kör avvägen. Eller också måste hastigheterna vid sådanatillbud vara så låga att det inte blir några svåra följder.Ett annat sätt är att minska krockkraften med hjälpav deformationszoner på bilarna.Om en fotgängare är ouppmärksam för ett ögon-blick får inte heller det kunna leda till att en bil ellerbuss kör ihjäl honom eller henne. Det mest radikala äratt fotgängare och fordonstrafik skiljs åt helt ochhållet. Där det inte är möjligt måste vi försäkra ossom att hastigheten hålls så låg att skadorna inte blir såsvåra att de leder till döden eller invaliditet.Fru talman! Nollvisionen förutsätter en helt ny an-svarsfördelning för vägtransportsystemets trafiksäker-het. Ansvaret måste vara delat mellan trafikanternaoch de s.k. systemutformarna. Med systemutformareavses offentliga och privata organ som ansvarar förutformning och drift av olika delar av vägtransport-systemet, t.ex. vägarna, fordonen och transporttjäns-terna. Detta berör naturligtvis också dem som ansva-rar för de olika stödsystemen för en säker vägtrafik,såsom regelverk, utbildning, information, övervak-ning, räddning, vård och rehabilitering.Systemutformarna måste ha det yttersta ansvaretför vägtransportsystemets hela säkerhetsnivå. Trafi-kanterna är liksom tidigare skyldiga att visa hänsyn,omdöme och ansvar i trafiken. De skall följa tra-fikreglerna. Om trafikanterna inte tar sin del av ansva-ret på grund av t.ex. bristande kunskap och acceptanseller bristande förmåga, eller om personskada uppståreller riskerar att uppstå av andra orsaker måste syste-mutformarna vidta ytterligare åtgärder i den mån detkrävs för att motverka att människor dödas eller ska-das allvarligt.En utredning kommer att tillsättas för att bl.a.klargöra hur det allmännas och näringslivets ansvarför trafiksäkerheten kan och bör preciseras.För att främja trafiksäkerheten föreslår regeringenatt förutsättningarna för att inrätta en organisationmed uppgift att stödja privata och offentliga organ vidupphandling av fordon, väginformatik och annan nyteknik inom fordonsområdet skall utredas.I dag förekommer ingen naturlig efterfrågan på denya systemlösningarna. Därför tycker vi att det är avstor vikt att frågan utreds.I dag finns det flera intressanta tekniska system-lösningar inom fordons- och väginformatikens områ-de. Det handlar i det korta perspektivet främst ombältespåminnare och alkolås. Litet längre fram kan detäven bli aktuellt med elektroniska körkort och intelli-genta farthållare.I samband med att jag nämner det tycker jag attdet är på sin plats att nämna att regeringen liksomutskottet anser att den personliga integriteten ärmycket viktig att bevaka när man utvecklar och intro-ducerar de här nya systemlösningarna.Fru talman! Av de personer som dör till följd avtrafikolyckor avlider ungefär 2/3 på olycksplatsen och1/3 efter ankomsten till sjukhuset. Endast ett fåtal dörunder själva ambulanstransporten. har enhögre andel dödsfall utanför sjukhus än andra länder ivästvärlden.Både nationella och internationella studier visaratt tiden mellan olyckan och den första adekvata vår-dinsatsen i många fall är avgörande för överlevnadoch grad av hälsoförlust.För att kunna ge adekvat vård med kort insatstidkrävs det effektiva transporter. Med vägburen ambu-lanstjänst är tidsfaktorn ganska given och kan i prin-cip inte ändras. Tidsåtgången vid en ambulanstrans-port varierar mellan olika tätorter och olika delar avvårt land. Tillgängligheten till ambulanshelikoptrar ären viktig faktor för att snabbt möjliggöra kvalificera-de medicinska insatser och för att vid behov snabbtoch skonsamt transportera patienter till sjukhus mederforderliga vårdresurser. Utifrån denna insikt skallförutsättningarna för ett sammanhängande systemmed ambulanshelikopter utredas.Regeringen föreslår också att kommunerna skall fåen möjlighet att införa en hastighetsbegränsning på 30km/tim vid blandtrafik i tätbebott område. En sådaninriktning kommer att medföra att tätortens gatunät istörre utsträckning anpassas till gåendes och cyklis-ters villkor.Det är viktigt att denna möjlighet för kommunernahanteras på ett sådant sätt att de går att försäkra sigom att begränsningen accepteras och efterlevs. För attlångsiktigt kunna säkerställa detta krävs det en sam-ordning och samverkan mellan olika byggnadsteknis-ka åtgärder, väginformatik, trafikövervakning, opini-onsbildning och riktad trafikinformation.Statens väg- och transportforskningsinstitut beräk-nar att med de sänkta hastigheterna skulle antalettrafikdödade i tätbebyggt område kunna minskas med70 % och antalet svårt skadade med ca 60 %.Utbildning är en mycket viktig fråga för trafiksä-kerhetsarbetet. Regeringen föreslår bl.a. att en utred-ning skall tillsättas för att utreda den framtida förar-utbildningen. Man betonar att det är viktigt att belysaförutsättningarna för att introducera en körkortsut-bildning i etapper, dvs. en stegvis körkortsutbildning.I samband med detta har ett enigt utskott uttalat attden av planerade minskningen av antaletprovorter där förarprov får avläggas inte skall genom-föras i avvaktan på att den aviserade utredningen omett nytt system för förarutbildningen är klar.När det gäller utbildning och information ser över frågor som rör skolansarbete med trafikfrågor. Denna utredning skall geförslag till mål, strategi och metodik som syftar till attstärka och integrera arbetet med skolbarns trafiksä-kerhet.Fru talman! Detta är en inriktningsproposition.Regeringen har på bord lagt fram ett för-slag till ett helt nytt sätt att tänka inom trafiksäkerhet-sarbetet. Propositionen innehåller inte ett koppel avkonkreta förslag, dem får vi återkomma till. I nulägethandlar det om att anamma det nya tänkandet, attförankra det ute bland medborgarna och att förberedavia utredningar och annat inför kommande beslut.Fru talman! Med det anförda vill jag yrka bifall tillhemställan i betänkandet och avslag på reservationer-na.Anf. 27 () re-plik:Fru talman! har alldeles rätt i attdetta är en ny vision som diskuteras. Jag gick inte inså mycket på detta. Men en sak som borde ha sam-band med att en sådan här vision förverkligas är preciserar behoven med t.ex. delmål. Att riksda-gen uppställer delmål visar att man markerar att mandelar ansvaret mellan det offentliga och individen närdet gäller trafiksäkerheten. Jag skulle vilja höra litetmer om detta. Jag har läst betänkandet. Men vad ärdet stora problemet med att utforma delmål för att påett mer allvarsamt sätt komma nära nollvisionen?Sedan vill jag också beröra detta med barns säker-het. Skulle det inte ge en betydande skjuts för barnenstrafiksäkerhetsarbete om man utformade detta till etteget reformområde inom det nationella trafiksäker-hetsprogrammet?Min tredje fråga gäller kollektivtrafik och den dis-kussion som jag tidigare hade med socialdemokraterna och se någotsamband mellan att folk väljer ett annat transportslagmed mindre olycksrisk, t.ex. kollektivtrafik, och enminskning av risken för olyckor?Anf. 28 () replik:Fru talman! har en trafiksäkerhetsplanmed olika områden som är prioriterade, och den gäl-ler naturligtvis fortfarande. Vad vi nu gör är att vikompletterar med en långsiktig inriktning såsomnollvisionen innebär. Jag tycker att det som ElisaAbascal efterfrågar är väl tillgodosett.Det är klart att barnen är en oerhört viktig grupp itrafiksäkerhetsarbetet. Det är just därför som riskernaskall minska mer för barn än för oss vuxna, vilketockså nämns i rapport.Sedan vill jag också berätta för att har uttalat en storglädje över nollvisionen, eftersom den gynnar barnenssäkerhet.Den tredje frågan handlade om kollektivtrafiken.Det är naturligtvis värdefullt att få fler människor attanvända kollektivtrafik. Det är därför som Vägverketunder det här året i sitt regleringsbrev fick ett uppdragatt för regeringen redovisa en sammanhållen strategiför både information och utbildning i syfte att påverkaattityder och beteende hos allmänheten, och detta justför att förbättra miljön, för att få en högre trafiksäker-het och ett större användande av kollektivtrafiken.Anf. 29 () re-plik:Fru talman! Först vill jag säga att jag tycker att detär glädjande att socialdemokraterna via det regle-ringsbrev som man sänt till ser att det finnsett klart samband mellan trafiksäkerhet och ökadövergång till kollektivtrafikanvändning.Jag vill återkomma till detta med delmålen. Oav-sett arbete riskerar visionerna att försvin-na ut någonstans i tomma intet. Det vore klart positivtom angav konkreta delmål med specifice-ringar om hur långt man skall nå - och då talar jaginte om ett visst antal döda - när det gäller insatseroch åtgärder för att förebygga skador. Det vore alltsåpositivt om det fanns sådana mål. Jag ser en uppenbarrisk att visionen försvinner ut i tomma intet i vackrafraser om detta inte konkretiseras mera.Anf. 30 () replik:Fru talman! föddes tan-karna på och idéerna om nollvisionen. Jag är oerhörtstolt och glad över att vi efter så oerhört kanbehandla denna vision här i . Det långsiktigamålet för nollvisionen är att den innebär ett mycketförändrat sätt att tänka på trafiksäkerhetsarbetet. ElisaAbascal kan säkert återkomma i framtida de-batter om trafiksäkerhet när det gäller de konkretafrågorna.Som sagt, detta är en inriktningsproposition.Anf. 31 () re-plik:Fru talman! Det är roligt att är såglad och lycklig över att det har kommit fram ennollvision i fråga om vägtrafiken. Egentligen bordeman fråga sig: Hur kommer det sig att den inte harkommit tidigare eftersom det har funnits en sådaninom övriga trafikområden? Men jag lämnar detta ochgår i stället över till två andra frågor.Den första frågan gäller detta med att det rör sigom en inriktningsproposition. Det betyder att man intekan satsa på allting. Inriktningen kan inte omfatta allafrågor. Här handlar det mycket om att utarbeta enstrategi och göra prioriteringar. Skall denna inrikt-ningsproposition få kosta hur mycket som helst, ellerskall man satsa på några strategier och hur mycket fårde kosta? Hur skall man bedöma vad man skall satsapå? Det vore oerhört viktigt att få reda på, och detborde ha funnits med i den s.k. inriktningspropositio-nen.Den andra frågan som jag vill ta upp är att LenaSandlin presenterade en nyhet här om att det skulletillsättas en utredning om helikoptertransporter.Vi har faktiskt en reservation där vi tycker attsjukskrivning när det gäller trafikskador skall betalasav den obligatoriska trafikskadeförsäkringen. Jagskulle då gärna vilja ge uppslaget attden frågan kanske kunde komma med i utredningenom helikoptrarna. Det kanske skulle kunna passa.Tiden från olyckan fram till dess man får vård är ju såväsentlig för hur man sedan klarar sig.Anf. 32 () replik:Fru talman! Det är klart att man alltid kan önskaatt bra idéer hade kommit fram tidigare. Den härfrågan började vi jobba med 1994 när vi återtog re-geringsmakten, och jag tycker att vi på ett mycketsnabbt sätt har kommit fram till en proposition och ettbetänkande här i kammare.Birgitta vill veta vilka områden som detkommer att satsas konkret på. Jag vill då återigenhänvisa till att detta är en inriktningsproposition. Ettantal ämnen redovisas i propositionen där det tillsättsutredningar och där man vill titta närmare på olikadelar. Där kommer förändringar förmodligen att fö-reslås inför denna kammare.Birgitta tar upp helikoptertransporternaoch vill koppla den frågan till sjukskrivning vid tra-fikolyckor och hennes system med försäkringar istället för det generella systemet. Jag ser ingen kopp-ling på det sättet att Helikoptertransportutredningenskulle behöva lägga in sådana aspekter i sitt arbete.Helikoptertransportutredningen skall naturligtvis tittapå möjligheterna att skapa ett heltäckande nät överhela landet, och vi får sedan ta ställning till hur detkommer att se ut framöver.Anf. 33 () re-plik:Fru talman! Min fråga när det gäller inriktnings-propositionen och strategi handlar mer om hur mycketpengar regeringen har att lägga på det här området. Ärde pengarna obegränsade? Finns det hur mycketpengar som helst? I vilket härad hade regeringen tänktsatsa? Det är mycket viktigt för oss i kammaren att fåsvar på frågan vad man har tänkt satsa på.Det var synd att inte godtog mittförslag om helikoptrarna, men det är inte mycket attgöra åt det.Jag vill också, fru talman, för tids vinnande yrkabifall till reservation 1.(forts. 11 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till dåfrågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.9 § FrågestundAnf. 34 FÖRSTE VICE TALMANNEN :Följande statsråd kommer att delta: statsrådetThage G , utrikesminister , utbildningsminister , finansminis-ter , näringsminister ,statsrådet , statsrådet och statsrådet besvarar allmänpoli-tiska frågor. Frågorna till övriga statsråd förutsättsberöra deras ansvarsområden inom regeringen.Jag vill vädja till såväl dem som frågar som demsom svarar att göra det så kort som möjligt, så attmånga av kammarens ledamöter får tillfälle att ställafrågor.Giftutsläpp vid tunnelbygget genom HallandsåsenAnf. 35 ():Herr talman! Jag har en fråga som jag i dagenssituation ber att få ställa till statsrådet . har tvingats sätta iverket den beredskapsplan som gäller vid krigs-, kris-och katastroflägen, detta beroende på den allvarligamiljösituation som uppträtt i samband med tunnel-bygget genom . Detta kostar väldigtmycket pengar för kommunen, och det har måst görasför att tillfredsställa de krav som kommuninvånarnaställer.En fråga i det här sammanhanget är: Vem kommeratt stå för de här kostnaderna? Kommer de personeroch företag som har drabbats av de här miljöproble-men att ersättas av staten intill dess att frågorna av-gjorts i domstol osv.? Jag hoppas att statsrådet i dagkan ge en liten synpunkt på det.Anf. 36 Statsrådet ():Herr talman!