prot · GK09109 · 1997-05-28 00:00:00 — Det finns jufaktiskt allvarliga invändningar.Från sida vill vi ha avslag på det till-lägg som utskottsmajoriteten har gjort. Det är det somreservation 4 innebär. Den yrkar jag därför bifall till.Anf. 75 ():Herr talman! Inledningsvis vill jag yrka återremisspå detta betänkande i dess helhet, detta för att beredafinansutskottet möjlighet att justera datumet förikraftträdandet av den förändring i § 11 som utskottetföreslår, innebärande att även handelsbolag ochkommanditbolag skall ha rätt till kreditupplys-ningskopia och beställaruppgift.Yrkandet om återremiss beror således inte på att vii sak ändrat ståndpunkt i huvudfrågan sedan utskotts-behandlingen, utan på att vi anser det rimligt att gekreditupplysningsföretagen en längre övergångstidbeträffande förslaget om att även handelsbolag ochkommanditbolag skall ha rätt till kreditupplys-ningskopia och beställaruppgift. Denna mera rimligaövergångstid för kreditupplysningsföretagen vill viutsträcka fram till den 1 oktober 1997.Denna nya kreditupplysningslag innebär i sak attvi vill åstadkomma en bättre och effektivare kredit-upplysningsverksamhet, som vi slår vakt omen hög rättssäkerhet i fråga om dessa ämnen. Vi före-slår också att den nu gällande s.k. frikretsen avskaffasså att kreditupplysningslagen nu blir tillämplig på allkreditupplysningsverksamhet. Det innebär att enhetli-ga regler om skydd mot integritetsintrång och om rätttill insyn och rättelse kommer att gälla inom helakreditupplysningsmarknaden.Konkurrenssituationen förbättras också genom attkreditupplysningsföretagen görs mer jämställda närdet gäller möjligheten att informera om kreditenga-gemang och kreditmissbruk. Det föreslås nämligen attbestämmelser om tystnadsplikt inte skall hindra attuppgifter om bl.a. kreditengagemang och kreditmiss-bruk utväxlas inom en begränsad krets där bl.a. kre-ditupplysningsföretagen ingår.Datainspektionen föreslås vidare även i fortsätt-ningen utöva tillsyn över lagens efterlevnad.I propositionen liksom i detta betänkande föreslåsatt fysiska personer som är näringsidkare eller somhar anknytning till näringsverksamhet på samma sättsom privatpersoner skall få besked om vem som be-ställt en kreditupplysning om dem. Som jag tidigaresade vill utskottsmajoriteten även att detta skall gällaför handels- och kommanditbolag - alltså både kre-ditupplysningskopia och beställaruppgift - vilketockså föreslås i detta betänkande.I reservation 1 av , ,tas frågan upp om vem som skall ha ansvar för till-ståndsprövning och tillsyn enligt lagen. Reservantenhävdar att det borde vara Finansinspektionen.Ett skäl som vi finner avgörande i denna fråga äratt Datainspektionen, till skillnad från Finansinspek-tionen, har till uppgift att tillvarata den enskildesintresse av integritetsskydd. Detta tycker vi är enmycket viktig fråga, då ett av kreditupplysningslagenshuvudsyften är att förhindra att kreditupplysning ledertill otillbörligt intrång i den personliga integriteten. Vitycker att detta är ett mycket tungt skäl till att Datain-spektionen har detta ansvar även i den nya lagen.I reservation 2 från , , yrkar man på det som idagligt tal kallas för en bred flödesinformation, vilketi praktiken innebär att reservanterna vill utöka deninformation som ingår i en kreditupplysning, t.ex.inkassoinformation. Man vill att inkassoinformationoch andra s.k. flödesdata skall kunna utväxlas mellanföretag, vilket Datainspektionen inte tillåter i dag.Man måste här påpeka att det här är ett mycketsvårt område att ge sig in på, då alltid risk kan före-ligga för övertramp i integriteten. Viktigt är dock skall ha ett så bra flöde som möjligt för att uppnåen så effektiv kreditupplysning som möjligt. Där är viöverens. Detta har också regeringen påpekat i pro-positionen, och man har för avsikt att i sitt fortsattalagstiftningsarbete på detta område återkomma just idenna fråga.För att understryka att majoriteten anser detta somen viktig fråga har vi sagt att vi förutsätter att rege-ringen återkommer skyndsamt. Enligt uppgift som vihar inhämtat från kommer dettaarbete också att påbörjas dettaår.I reservation 3 av anser man att denslutna användargrupp som kan hantera uppgifter inomtystnadspliktens område är alldeles för snäv och börutvidgas. I gengäld yrkar reservanterna att privatper-soner som så önskar skall medges rätt att ställa sigutanför det register som hanteras av kreditupplys-ningsföretagen.Med den sammansättning av användargrupp somföreslås i betänkandet anser majoriteten i utskottet atten effektiv konkurrens kan uppnås utan att det ledertill oacceptabla ingrepp i personlig integritet ochtystnadsplikt. Företag inom handeln, som varken stårunder tillsyn eller omfattas av någon författningsreg-lerad tystnadsplikt, bör inte ingå i denna slutna an-vändargrupp.Rätten för privatperson att välja att stå utanför ettregister med datauppgifter härrör sig från ett EG-direktiv beträffande dataskydd. Hur detta direktivskall införlivas i svensk rätt bör, med hänsyn till attdenna fråga kommer att behandlas i annat samman-hang, hållas utanför detta lagstiftningsärende.Jag skall också kommentera litet grand av det PerBill inledningsvis sade om det svenska företagsklima-tet, som alltså smet sig in i denna debatt också. På trepunkter kan man påpeka vissa saker. , 1995-1996, har utländska företags direktinves-teringar i betydligt överstigit de svenska före-tagens direktinvesteringar. Ökningen i industripro-duktionen uppmättes före-gående månad till den högsta någonsin sedan SCBbörjade mäta den - . har in-dustriproduktionen ökat . I går kablades detockså ut uppgifter om att den tyska koncernen kommer att flytta vissa huvudfunk-tioner till på grund av företagsklimatet ochden goda produktiviteten. Jag tycker att sådana sakerockså säger litet grand om den något snedvridna de-batt som förs från moderat håll beträffande det svens-ka företagsklimatet.Herr talman! I den händelse att beslut kommer attfattas , trots mitt yrkande om återremiss av dettabetänkande till finansutskottet, yrkar jag bifall tillhemställan i betänkandet och avslag på samtliga re-servationer.Anf. 76 PER () replik:Herr talman! har yrkat åter-remiss på hela betänkandet. Jag hoppas att man dåockså passar på att förbättra några av de här sakernaoch att man inte som vanligt bara skall vänta på ut-redningar, utredningar och utredningar.Vi skall inte stå här och ha en lång debatt om före-tagsklimatet. Det finns många saker som är bra i Sve-rige, och det finns många saker som är bra när detgäller företagsklimatet. Framför allt finns det väldigtmånga svenskar som är väldigt duktiga, har en myckethög produktivitet och - framför allt - är väldigt duk-tiga på att jobba i team. Det är alldeles självklart, ochdet är något vi båda borde vara mycket glada över, atten del utländska företag lägger en del av sin produk-tion här.Låt mig bara litet kort ta upp det här med använ-darkretsarna. Som vi ser det finns det nu en stor riskför snedvriden konkurrens. Låt oss ta ett exempel meden restaurang. Den bank som lånar ut pengar till re-staurangen har mycket god koll på hur restaurangengår, hur dess betalningar går, hur den släpar, vilkakrediter den har osv. har t.ex. leverantörer-na, som är mycket mindre och mycketmer sårbara, naturligtvis inte tillgång till samma in-formation och löper därmed mycket större risker. Dethär gör förstås att t.ex. ett bryggeri kan säga: Vi villfaktiskt ha betalt i förskott eller vid leverans av vara.På det sättet får alltså restaurangen mindre ikredittid. Det här är definitivt ett problem. Det finnsdock bra exempel, t.ex. i , på att det går attgöra någonting åt de här sakerna.Anf. 77 () re-plik:Herr talman! Jag tycker att det var intressant atthöra, efter ett ganska kraftigt utspel inledningsvis frånPer om vad socialdemokratiska regeringar hargjort beträffande företagsklimatet, att Per ändåtycker att det finns ganska mycket som är bra med detsvenska företagsklimatet. På den punkten kan vi nogenas ganska väl.Beträffande återremissyrkandet kan jag säga attdet beror på det som jag har sagt, nämligen att vifaktiskt har lyssnat på kreditupplysningsföretagen.Den tid de har för att förbereda den här lagändringenär för kort; de behöver ha en . Det ärskälet i sig. Jag tycker att vi har varit lyhörda på denpunkten. Man föreslår själva den förändring som vi såsmåningom kommer att ta upp i utskottsbehandlingen.Det tycker jag bevisar att vi är lyhörda i den här frå-gan. Vi har tagit hänsyn till de synpunkter som harlämnats.Javisst, det är lätt att peka på att om man skullevidga användarkretsen skulle man kunna få den ef-fektivare. Det är möjligt om man tittar på det från dethållet. Men det finns en risk när man hand-lägger frågor som lyder under tystnadsplikt, ju merman utvidgar denna krets, desto större är risken attockså integriteten kommer i fara.Moderaternas lösning är att man skall låta perso-ner som inte vill vara med i registret ställa sig utanför.Vilken effektivitet skulle det leda till , Per ,om man låter den idén löpa vidare att den som intevill vara med får ställa sig utanför? Vilken kretskommer att vara kvar och falla under kredit-upplysningen? Det tycker jag är en intressant aspekt.Anf. 78 PER () replik:Herr talman! Det svenska företagsklimatet ärganska gott, trots den socialdemokratiska regeringen,skulle jag säga.Den andra frågan gällde återremissen. Ja, efter ettförhastat och dåligt beslut är det naturligtvis bra att ninu åtminstone ger kreditupplysningsbolagen litet tidatt ställa om, så att de inte blir lagbrytare mot sin egenvilja, därför att de inte hinner med. Naturligtvis är detbra att ni gör en återremiss, men det hade varit ännubättre om ni aldrig hade kommit på denna idé attstödja en vänsterpartimotion.Anf. 79 () re-plik:Herr talman! Talet om det företagsklimat som rå-der trots socialdemokratisk regering får mig att undraom Per lyssnade när jag läste upp siffrorna. Devisar en förbättring som har skett under senare år.Tittar man tillbaka på direktinvesteringar och det somhände trorjag att man finner att det pekar på helt andra siffror.Det kan vi ha en särskild debatt om sedan, Per Bill.Återremissen har jag inte så mycket mer att sägaom. Vi har olika syn på hur vi vill lösa det här pro-blemet. Jag tycker att vi har varit lyhörda för de syn-punkter som har lämnats och kommer att ta fasta pådet.Anf. 80 () replik:Herr talman! kommenteradealdrig, tyckte jag, vad det är för motiv bakom attutvidga den krets som skall få kreditupplysningskopiatill handels- och kommanditbolag. Det har inväntsganska kraftfullt mot detta. Det kommer att leda tillatt man faktiskt får sämre villkor, när man på grundav det här beslutet inte på samma sätt som tidigare tarkreditupplysningskopia. Det leder till ökade kreditris-ker också. Det är svårt att se hur man förenar det medden allmänna utsagan om att man skall förbättra före-tagsklimatet, framför allt för de små och medelstoraföretagen. Det är väl de i första hand som på det härsättet kan riskera en sämre kreditupplysning.Vad är det bärande motivet för socialdemokrater-na för att föreslå den här utvidgningen?Anf. 81 () re-plik:Herr talman! Det var bra att den frågan kom upp.Man hinner inte kommentera allting i ett huvudanfö-rande.Det finns ett skäl till det här. Man kan så att sägadra en gräns när det gäller juridisk person, som han-delsbolag och kommanditbolag är. Det är att den somhar ett handelsbolag oftast också är personligt betal-ningsansvarig för sitt bolag i händelse av att detkommer på obestånd. Detsamma gäller kommanditbo-lag, åtminstone när det gäller kommanditären. Densom står för bolaget har också ett sådant ansvar. Detskiljer sig ganska markant från ett aktiebolag. I etthandelsbolag och ett kommanditbolag kan det finnasintresse för en utvidgning, så att man har samma rät-tigheter som den som företräder enskild firma. Det ärhuvudskälet till det här förslaget från vår sida. Vi serden utvidgningen som viktig.Anf. 82 () replik:Herr talman! Jag skall försöka förstå Sven-ErikÖsterbergs svar. Är det integritetsskäl som liggerbakom eller är det någonting annat?Anf. 83 () re-plik:Herr talman! Man är mer ansvarig för det här omman också är betalningsansvarig för sin egen firma.Det kan finnas ett större skäl till att man också vet vadsom rör sig omkring det här. Det finns också exempelpå att småbolag emellan sig faktiskt gör okynnesbe-ställningar av upplysningar med det sätt som gäller.Då kan det vara en fördel för den som blir utsatt förundersökningen att faktiskt se vem som har beställt dehär uppgifterna så att man kan härleda detta.Jag skulle också vilja säga att de farhågor somkreditupplysningsföretagen har, att man skulle bliöverhopad av sådana som skulle vända sig till demdärför att man får reda på att kreditupplysningar harbegärts, tror jag är litet överilade. De flesta av oss harväl , om vi har beställt kreditkort t.ex., fåtten sådan här beställaruppgift och även en upplys-ningskopia. Stämmer uppgifterna är det inte såmycket att oja sig över. Men är de felaktiga säger viså klart till. Då finns det också en rättssäkerhet i ären-det, utgår det fel kreditupplysningsuppgifter har manockså möjlighet att påverka det. Jag ser inte den far-hågan som särskilt allvarlig här.När det här får sätta sig tror jag att det visar sig attfarhågorna är överdrivna när det gäller att det härskulle få stor påverkan på något sätt och att manskulle få en sämre kreditgivning över lag. Jag tror inteså mycket på det. Det här kommer att harmonisera sigefter ett tag och falla väl ut när det väl kommer i gång.Anf. 84 PER ():Herr talman! Vissa moderater förnekar sig aldrig.Det är de som ännu inte har lämnat sandlådestadiet.Jag tvingas konstatera att Per är en av dem. Iinledningen på sitt anförande säger : Och såhar man fått vända sig till de gamla kommunisterna.Vad har det för bäring i det förslag som vi har lagtfram när det gäller ny kreditupplysningslag?Jag gör aldrig några kopplingar mellan Modera-terna, , Nysvenska rörelsen och sådanasaker och obskyra historiska falanger inom högerpar-tiet. Jag aktar mig väldigt noga för det. Jag tycker attvi skall hålla debatten på en politiskt acceptabel nivå.Vi skall diskutera de sakfrågor som finns och inte geoss in på den typen av invektiv.Till ärendet. Jag har litet svårt att förstå varför re-servanterna över huvud taget reserverar sig. Det pågårett arbete med framför allt flödesinformation inomRegeringskansliet. Man är alltså på väg att lösa detta.Det stora problemet när det gäller flödesinforma-tion är naturligtvis de sanktionsmöjligheter som be-hövs om vi nu skall få flödesinformation. Det byggerväldigt mycket på att den information som flödarockså är korrekt. Då är det väldigt viktigt att ett ären-de som kommer till också är korrekt utrett.Nu har också finansutskottet sagt att detta arbete börske skyndsamt. Det tycker jag är bra. Jag har nämli-gen samma grunduppfattning när det gäller flödesin-formation som reservanterna. Skillnaden är att jag troratt det är saker på gång.Jag tror att det är viktigt att vi samarbetar för attlösa de här problemen, inte minst för att skapa ettbättre företagsklimat. Men väljer aldrigsamarbete. Jag troratt vi skulle vinna mer på att titta på sakfrågan, hur vikan plocka fram sakfrågan i främre ledet.En av motionärerna i ärendet när det gäller flödes-information, , har jag haft gans-ka intensiv kontakt med. Han skrev en mycket fullö-dig motion där han beskrev situationen. Han tyckerfaktiskt att den överenskommelse som vi har gjortmed socialdemokraterna är mycket bra. Han menarockså att det kanske gäller att söka kompromisser, attföra frågan framåt i stället för att ständigt söka reser-vationer.Till min motion - jag tackar för att den tillstyrkts- som handlar om att kreditupplysningskopia ochbeställaruppgift inte bara skall gå till enskilda firmor,utan även till handelsbolag och kommanditbolag.För mig är det ganska naturligt att gränsen inte gårvid juridisk person utan att den går där det finns ettpersonligt betalningsansvar i de olika företagsformer-na. Den gränsen går ju faktiskt inte vid juridisk per-son, utan där är ju enskild firma, handelsbolag ochkommanditbolag att jämställa snarare än handelsbo-lag, kommanditbolag och aktiebolag. I aktiebolaget ärman ju de facto bara ansvarig med insatt kapital. Detär t.o.m. så att handelsbolagsdelägarna faktiskt är merbetalningsansvariga än ägarna i de enskilda firmornaär. I handelsbolaget föreligger ju ett solidariskt an-svar, dvs. man kan bli ansvarig för att betala denandra delägarens skulder också. Regressrätt finnsvisserligen i nästa skede, men det behöver inte varavärt något.Egentligen ligger inte ansvaret på majoriteten attförklara varför man har valt denna linje. Det är snara-re så att ni reservanter bör förklara varför ni läggergränsen vid juridisk person. Det finns ju ingen logik idet. Ni accepterar att det skall gå ut kopia till enskildafirmor, men inte till handelsbolag och kommanditbo-lag. Varför väljer ni just den gränsen? Vad finns detför logik i detta?När det sedan gäller vilken instans som skall varatillsynsmyndighet tycker jag att det ligger en hel del idet säger, att det kanske skall varaFinansinspektionen, i ett läge när vi har flödesinfor-mation. Då är det kanske inte i första hand integritets-frågorna som är för handen utan kanske snarare ennäringspolitisk fråga. Jag menar att det kanske blirintressant att titta på det den gången regeringen kom-mer med ett förslag som innebär flödesinformation,men i det nuvarande läget tycker jag nog ändå attDatainspektionen är den riktiga instansen för tillsy-nen.Jag instämmer i förslaget om återremiss av helabetänkandet för att man skall kunna få fram en lag-stiftning som innebär att ikraftträdandet skall ske förstden . Det är alldeles tydligt på det sättet inte hinner få fram regler och anpassa sig till dennya lagen som det ser ut , och då skall vi inte ob-struera och införa en lag som kreditupplysningsföre-tagen inte hinner anpassa sig efter. Jag tycker att detär ganska naturligt att man, där det finns fakta ochbäring, skall gå kritikerna till mötes.Liksom har jag oerhört svårtatt förstå den kritik som riktats från kreditupplys-ningsföretagen. Visst, det kan bli litet extra kostnader,men jag bedömer dessa integritetsfrågor och dennaturliga gränsdragning som sker vid att man harpersonligt betalningsansvar i företaget som viktigareän att dra någon diffus gräns vid juridisk person. Jagförstår alltså fortfarande inte men skulle vilja ha ettsvar här : Vad är motivet för att välja gränsenjuridisk person?I övrigt instämmer jag i finansutskottets betänkan-de.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutJoU15 Skydd av hotade arter samt aktionsplanerför biologisk mångfaldMom. 7 (utökade befogenheter för )1. utskottet2. 2 (v, mp)Votering:260 för utskottet46 för res. 243 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 70 m, 22 c, 23 fpFör res. 2: 17 v, 17 mp, 12 kdFrånvarande: 16 s, 10 m, 5 c, 3 fp, 5 v, 1 mp, 3 kdMom. 11 (översyn av skyddsjakten)1. utskottet2. 5 (mp)Votering:291 för utskottet17 för res. 541 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 70 m, 23 c, 24 fp, 17 v, 12 kdFör res. 5: 17 mpFrånvarande: 16 s, 10 m, 4 c, 2 fp, 5 v, 1 mp, 3 kdMom. 14 (skärpta straff för illegal handel med skyd-dade arter)1. utskottet2. 6 (mp)Votering:276 för utskottet31 för res. 642 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 70 m, 23 c, 23 fp, 17 vFör res. 6: 1 s, 1 fp, 17 mp, 12 kdFrånvarande: 17 s, 10 m, 4 c, 2 fp, 5 v, 1 mp, 3 kdMom. 17 (frivilliga avsättningar av mark för natur-vårdsändamål)1. utskottet2. 8 (m)Votering:238 för utskottet70 för res. 841 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 23 c, 24 fp, 17 v, 17 mp, 12 kdFör res. 8: 70 mFrånvarande: 16 s, 10 m, 4 c, 2 fp, 5 v, 1 mp, 3 kdMom. 22 (utredning om fågelarter i jordbruksland-skapet)1. utskottet2. 9 (mp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 30 (skydd av vattendrag)1. utskottet2. 12 (mp)Votering:Kammaren biföll utskottets hemställan genom upp-resning.Mom. 31 (kalkning och biologisk mångfald)Yrkanden:1. utskottet2. utskottets hemställan med den ändring som föran-leddes av bifall till mot. 4 (kd)Votering:296 för utskottet12 för mot.41 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 70 m, 23 c, 24 fp, 17 v, 17 mpFör mot. : 12 kdFrånvarande: 16 s, 10 m, 4 c, 2 fp, 5 v, 1 mp, 3 kdMom. 40 (revidering av det rättsliga förfarandet vidoljeutsläpp till havs)1. utskottet2. 15 (mp)Votering:280 för utskottet28 för res. 1541 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 70 m, 23 c, 24 fp, 17 v, 1 kdFör res. 15: 17 mp, 11 kdFrånvarande: 16 s, 10 m, 4 c, 2 fp, 5 v, 1 mp, 3 kdMom. 48 (genmodifierade jordbruksgrödor m.m.)1. utskottet2. 17 (c, v, mp)Votering:238 för utskottet58 för res. 1711 avstod42 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 69 m, 1 c, 22 fp, 1 kdFör res. 17: 22 c, 2 fp, 17 v, 17 mpAvstod: 11 kdFrånvarande: 16 s, 11 m, 4 c, 2 fp, 5 v, 1 mp, 3 kdMom. 52 (monetär värdering)Yrkanden:1. utskottet2. 9 (kd)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 58 (efterlevnad av internationella konventioner)1. utskottet2. 20 (mp)Votering:265 för utskottet43 för res. 2041 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 70 m, 23 c, 10 fp, 17 vFör res. 20: 14 fp, 17 mp, 12 kdFrånvarande: 16 s, 10 m, 4 c, 2 fp, 5 v, 1 mp, 3 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.JoU22 Ikraftträdande av lagen (1994:1818) omåtgärder beträffande djur och växter som tillhörskyddade arterKammaren biföll utskottets hemställan.KU9 Samtjänst vid medborgarkontorMom. 2 (utformningen av medborgarkontoren)1. utskottet2. 1 (v)Votering:279 för utskottet29 för res. 141 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 70 m, 23 c, 24 fp, 17 mpFör res. 1: 17 v, 12 kdFrånvarande: 16 s, 10 m, 4 c, 2 fp, 5 v, 1 mp, 3 kdMom. 3 (integritets- och kostnadsfrågor)1. utskottet2. 2 (m)Votering:238 för utskottet70 för res. 241 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 23 c, 24 fp, 17 v, 17 mp, 12 kdFör res. 2: 70 mFrånvarande: 16 s, 10 m, 4 c, 2 fp, 5 v, 1 mp, 3 kdMom. 4 (medverkande organ)1. utskottet2. 3 (v)Votering:280 för utskottet28 för res. 341 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 70 m, 23 c, 24 fp, 17 mp, 1 kdFör res. 3: 17 v, 11 kdFrånvarande: 16 s, 10 m, 4 c, 2 fp, 5 v, 1 mp, 3 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.KU20 samverkanMom. 1 (samverkan)Propositioner ställdes först beträffande utskottetshemställan och därefter i fråga om motiveringen.Hemställan:1. utskottet2. 2 (mp)Votering:241 för utskottet23 för res. 243 avstod42 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 33 m, 23 c, 23 fp, 17 vFör res. 2: 6 m, 17 mpAvstod: 30 m, 1 fp, 12 kdFrånvarande: 16 s, 11 m, 4 c, 2 fp, 5 v, 1 mp, 3 kdMotiveringen:Godkännande av1. motiveringen i res. 1 (m, fp)Votering:184 för utskottet90 för res. 132 avstod43 frånvarandeKammaren godkände utskottets motivering.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 22 c, 17 vFör res. 1: 67 m, 23 fpAvstod: 2 m, 1 fp, 17 mp, 12 kdFrånvarande: 16 s, 11 m, 5 c, 2 fp, 5 v, 1 mp, 3 kdMom. 3 (ändringar i kommunallagen [1991:900])1. utskottet2. 5 (m, fp, v, mp)Votering:168 för utskottet125 för res. 514 avstod42 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 22 c, 1 vFör res.