prot · GK09115 · 1997-06-05 00:00:00 — Det är ett uttryck för intresse, men jag tror att viskall låta den nya ordningen sätta sig innan vi gårvidare och börjar hantera de tankar som ni för fram.Dessutom är det så att inom ramen för Nordiska rå-dets arbete kan t.ex. utskotten själva ta olika initiativ.När det gäller kritiken mot att samarbetsministerninte är här just nu vill jag bara upplysa att hon just nusitter och föredrar ärenden för , eftersomdet snart är mininsterrådsmöte. Det är svårt för henneatt vara på två ställen . Men det hindrar inteatt vi kan bjuda in henne till delegationen för att dis-kutera vilken inriktning som man vill ge det komman-de ordförandeskapet.Anf. 41 () replik:Fru talman! Det är bara att beklaga att har sammanträde just när nordiskt samarbe-te diskuteras i kammaren. Det är i så fall en väldigtdålig planering. Jag trodde att man undvek att hållasammanträden i de olika utskotten under kammarensplenitid. Jag måste allvarligt be talmannen att vidtillfälle ta upp detta. Jag tycker inte att det är tillstän-digt.Javisst kan EU-parlamentarikerna vara med. Dekan delta i de konferenser som vi anordnar, och de ärockså med på dem. Men det är en väldig skillnad pådet och på att kunna delta i beslutsfattandet i de olikautskotten och vid sessioner. På detsättet skulle vi få en mycket tydligare röst i Europa-parlamentet, och vi vill ju tydliggöra de nordiskafrågorna också i Europaparlamentet.Anf. 42 () replik:Fru talman! Vårt ärende här i kammaren omnordiska frågor var utsatt till kl. 9.00. Hade den pla-nen följts, hade ju samarbetsministern kunnat varahär. Men blev det ändringar av olika skäl. Det ärförklaringen till att det blev som det blev. Men bjud insamarbetsministern till delegationen och prata igenomde frågor som tog upp!Jag instämmer gärna i det som sägerom behovet av att få ut de nordiska aspekterna i Eu-ropasamarbetet. Där är vi inte osams. Men när detgäller att EU-parlamentariker skall ingå i delegationenhar vi helt enkelt olika uppfattning. Vi tycker att frå-gan kan lösas på annat sätt, inte minst genom den nyaorganisationen som möjliggör en bredare kontakt utåt,inte bara mot utan också mot allainstanser i Europasamarbetet.Anf. 43 () re-plik:Fru talman! Framgångarna och intresset för har ju varierat. Vi i anser attdirektval till skulle öka intresset förnordiska frågor. Det skulle innebära störredemokrati och att folk får vara med och bestämma.Det är fyra länder som inte är med i EU. InnanSveriges EU-inträde var vi rädda för att intressetskulle förskjutas från det nordiska samarbetet motEU, vilket också har skett. Därför är det ännu viktiga-re med direktval. Det skulle öka tyngden och statusenför och de nordiska frågorna.Jag vill fråga vad han anser omdetta. Han har ju avvisat tanken och utskottet haravstyrkt det förslaget, men vi tycker fortfarande attdetta är en viktig fråga.Anf. 44 () replik:Fru talman! Frågan om direktval har ju prövats ettantal gånger. är det som densenast var uppe till diskussion.Nordiska rådets karaktär av rådgivande organ ärett tillräckligt argument för att avvisa tanken på di-rektval av delegater. Dessutom är vår erfarenhet avval inte den allra bästa, om jag skall vara uppriktig.Vid valet till var ju inte intressetoch engagemanget så stort. Det är kanske bättre atthålla sig till den ordning som vi har, nämligen attdelegationen utses av riksdagen.Anf. 45 () re-plik:Fru talman! Jag faller inte för de argumenten. Omden folkliga förankringen stärks skulle den nordiskaregionen kunna utvecklas till ett eget centrum i ställetför att vi skall ligga i utkanten av regionen som harvarit aktuellt för del. Då blir vi som ettNorrlandsproblem.Med direktval skulle de nordiska frågorna upple-vas som mer angelägna som det nordiskasamarbetet skulle kunna öka.Anf. 46 () replik:Fru talman! Man kan skapa folklig förankring påannat sätt än genom att ha en direktvald delegation.Vi tar ju nu nya initiativ för att bredda kontaktytornaockså gentemot organisationerna. Där behövs detgöras mer för att placera de nordiska frågorna och detnordiska samarbetet litet mer i fokus.Men jag har ändå ett intryck av att vi har tagit ini-tiativ som går i rätt riktning. Dessutom ger den nyaorganisationen, det nya sättet att arbeta och den nyastrukturen på utskottsarbetet i förut-sättningar för många fler initiativ i den riktning somman efterlyser här. Det skapar en bättre folklig för-ankring av vårt arbete och den nordiska identiteten.Anf. 47 ():Fru talman! "Det nordiska samarbetet bygger pågenuin värdegemenskap mellan fem länder och tresjälvstyrande områden i . Nordiskt samarbetebedrivs på många nivåer mellan parlament, regering-ar, myndigheter, organisationer och företag. Dendjupa folkliga förankringen ger detta samarbete enunik legitimitet och är en tradition att bygga på. "Detta citat är hämtat från sammanfattningen i re-geringens skrivelse om det nordiska samarbetet. Jagtror mig våga påstå att det råder politiska enighet omdenna formulering.Det är klart att det är lockande att föra in debattenpå vidare spår. Hur gör man för att denna legitimitetskall få tyngd i det politiska arbetet? Jag tror att det ärviktigt att inte överargumentera det nordiska samarbe-tets organisation. är det viktigt att inte un-derminera dess politiska potens.Vad förutsätter detta? Jo, det förutsätter naturligt-vis ett samarbete i ett organ som omfattar både parla-mentariker och regeringar. Det förutsätter också attinte minst regeringar som verkställande organ priori-terar detta samarbete politiskt, att man prioriterar dethögre än vad man gör i dag.Det handlar inte bara om pengar och resurser tillden gemensamma nordiska budgeten - den är jumycket begränsad jämfört med mycket annat - utandet handlar om att man är villig att i det nordiskasammanhanget lyfta in frågor som har nordisk bety-delse. Ett praktiskt, konkret och aktuellt exempel ärSchengen.De nordiska statsministrarna har tillsammansdeklarerat att den nordiska passunionen är det som ärdet övergripande och viktiga i Schengenfrågan. Ochjag förutsätter att det beskedet gäller alltfort, trots densituation som har börjat att utvecklas i Danmarkdär man inte riktigt vet hur man skall hantera fråganom ifall det område utanför EU som behandlas iSchengen skall läggas in i EU-samarbetet och görastill en del av det överstatliga. Det är då som det nor-diska samarbetet testas. Finns det en vilja hos rege-ringarna att föra den diskussionen i det nordiskasammanhanget, eller inte?Det har funnits, det vet alla som har haft med dettaatt göra, en betydande rädsla för att "blocka" i förhål-lande till , dvs. att nordiska länder sluter sigsamman, med eller utan EU-medlemskap, och driversin politik i det europeiska sammanhanget. Detta är engrundläggande och viktig fråga.Samma frågeställning uppstår på det säkerhets-politiska området. Det finns inte någon rädsla för attumgås i det nordiska sammanhanget, för att diskuterade säkerhetspolitiska frågorna. har man sinapositioner och sina förhållningssätt till detta säker-hetspolitiska sammanhang, en del som NATO-medlemmar, andra utanför.Det får inte finnas någon rädsla för att användaNorden som ett viktigt politiskt forum. Alla parlamen-tariker som har någon erfarenhet vet att intresset fören parlamentarisk församling ofta hänger sammanmed om viktiga frågor behandlas där eller ej. Rege-ringarna måste ta huvudansvaret för att så sker ochmarkera att det nordiska forumet har denna betydelse.Jag tror att detta är mycket viktigare än alla organisa-toriska förändringar i världen som vi kan åstadkom-ma, i vart fall så länge de organisatoriska förändring-arna håller sig inom ramen för mellanstatligt samarbe-te med konsensus som princip. Det är ingen som harkrävt att vi skulle göra till något överstatligt,tror jag i alla fall.Låt mig om regeringens skrivelse först bara sägaatt det här är första gången som en sådan skrivelse harlämnats till . Det tycker jag är viktigt. Somordförande för svenska delegationvill jag gärna framföra ett tack för att de önskemålsom har framförts nu har uppfyllts. Det hade känts ännu bättre att framföratacket om nordiska samarbetsministern hade haftmöjlighet att medverka här.Låt mig också ta upp någon sakfråga som är vik-tig. Mycket har nämnts här. Jag tycker att länderna iNorden har ett utmärkt tillfälle att tillsammans vara endrivande kraft i det nordeuropeiska samarbetet. Omdet sedan gäller närområdet, norrut eller söderut spe-lar ingen roll. Det är i kraften kan skapasgenom att vi tillsammans mobiliserar resurser ochvisar att vi tillsammans är en kraft.Avslutningsvis vill jag säga att jag tycker att vi harför litet pengar för att informera om det nordiskasamarbetet. Det är viktigt att man lyssnar på det. Jagväckte av det skälet en motion med denna innebörd.Nu kommer man att besluta om ekonomisk-politiskariktlinjer och budgetriktlinjer inom de närmaste da-garna, men när den här frågan kommer upp som an-slag utgår jag från att regeringen prioriterardetta. Det är desto angelägnare som det tycks finnasobegränsat med pengar när det gäller information omde gemensamma europeiska angelägenheterna. Jagtycker att utrikesutskottet har missförstått detta i sittbetänkande när man säger att anledningen till att viinte kan satsa på information om det nordiska samar-betet i är att vi har fått minskade anslag fördet nordiska samarbetet i . Det är tvärtom. Detär då det krävs mer här. Dessutom krävs det merpengar till det nordiska samarbetet som sådant.Anf. 48 () re-plik:Fru talman! Jag vill helt kort fråga ställer sig till det som jag tog uppi mitt anförande, en utbyggd nordisk gasledning. Jagundrar hur ställer sig till detta.I de senaste energimotionerna har Centerpartietsagt att man skulle kunna bygga upp ett gasnät nu ochsedan gå över till biogas i det nätet. Jag vill höra hurOlof ställer sig just när det gäller den nor-diska utbyggnaden.Anf. 49 () replik:Fru talman! Det var bra att den frågan kom upp.Den är mycket enkel nämligen. Jag skulle kunna be-svara den med en motfråga. Skulle alla situationer säga nej till en gasförsörjning i våraöstra närområden om denna är beroende av tillförseläven västerifrån, även om den kunde stoppa en femtekärnkraftsreaktor i , eliminera de våldsammasvavelutsläppen från oljeskifferanvändningen i Narvaoch tidigarelägga en avveckling av kärn-kraftverk i ? Det är den första frågan manmåste besvara.Kan i alla lägen säga: Nej, vi bryr oss inteom att ligger där och att ligger där ochatt med sitt territorium ligger emellan. Vi bryross inte om det. Det geopolitiska spelar ingen roll,dvs. vi bortser från verkligheten. Kan i alla lägen säga: Nej, vi bryr oss inte om det.Även om det finns nordiska grannar som tycker att dethär är viktigt bryr vi oss inte om det. Vi prioriterar påett annat sätt, inte närområdet och inte det nordiskasamarbetet.Det är mina motfrågor. Vi driver inte tillkomstenav en naturgasledning genom . Men vi ärtillräckligt realistiska för att inse att det kan bli bådeett europeiskt och ett nordiskt projekt. Är syftet till-räckligt gott kan man inte som miljöpartist säga nejoch bara blunda.Anf. 50 () re-plik:Fru talman! Jag kan då tolka svarsom att man säger ja till ett naturgasnät. Man haralltså glidit från sin tidigare synpunkt på att satsa 10miljarder kronor på ett naturgasverk. Man tänker sigatt övergångsvis kunna använda det för biogas, mendet går ju inte. Ett biogaskraftverk hoppas man ju såsmåningom skall vara närproducerande och inte be-höva de här ledningarna.Jag tycker inte att motfrågan är riktigt relevant.Jag kan inte tänka mig att vi skall gå in i en ny stor-skalig satsning på fossileldade bränslen. Med ut-gångspunkt i det och Agenda 21säger tycker jag det är fel.Jag hoppas att jag kan få ett riktigt klart svar avCentern, som också är ett miljöparti, eller hur? Vadsäger om detta? Säger ja tillnaturgasledning genom eller inte?Anf. 51 () replik:Fru talman! Med sätt att reso-nera innebär hennes eget svar ett ja till en femte kärn-kraftsreaktor, ett ja till fortsatt oljeskifferanvändning iNarva och ett ja till fortsatt drift av kärnkraftverketIgnalina i Litauen.Jag har inte sagt ja till en naturgasledning. Jag sä-ger bara: Bortse inte från realiteter! Detta är inte ettsvenskt projekt och kommer aldrig att bli det. Det ärmin poäng. Blir det av är det ett internationellt projektdär krav ställs från och på baltiskavänner, från EU. Det här är inne i EU-svängen också,som bekant för dem som följer de här frågorna. Mankräver klarläggande av detta och satsar pengar på attklara ut hur ledningarna skall se ut. Det handlar intebara om elledningar runt och över , dethandlar också om naturgasledningar.Så, , varför inte se verklighetensom den är och erkänna att det handlar om de slutliga,samlade miljömässiga effekterna? Det är det jag stårför. Jag vill bli av med det värsta som vi har i norraEuropa: Narvas oljeskifferbrytning och . Jagvill stoppa kärnkraftsutvecklingen i . För detfår man betala ett pris . Därför utesluter jag intedetta, men jag vill inte driva frågan. Jag hoppas att dehär sakerna kan ändå. Så nyanserad bör mankunna vara i en politisk debatt att man klarar ut desammanhangen.Anf. 52 PER ():Fru talman! Det finns en genomgående linje i detmaterial som ligger som underlag för den här debat-ten. Den finns i skrivelsen, i redogörelsen, i motio-nerna och också i diskussionen. Det är ett resonemangkring hur vi skall förhålla oss till, och utnyttja, denreform som vi är mitt uppe i. Jag vill gärna påminnaom att reformens syfte var att få till stånd en diskus-sion och att få fram de politiskt relevanta frågorna.Syftet var också att stärka det nordiska systemet irollen som opinionsbildare och att kunna sätta trenderför den politiska utvecklingen. Lika viktigt är att slåfast att det här omfattade både parlamentarikersidanoch ministersidan.Nu behandlar vi en regerings-skrivelse. Jag är lika glad för den som , och jag delar hans resonemang kring att rege-ringarna har en utomordentligt viktig roll att spelahär. Det gäller att se till att vi på parlamentarikersidanfår ett bra underlag för att just resonera kring de poli-tiskt relevanta, intressanta, sakerna.Då kan man väcka tanken, och det är en lämplig-hetsfråga, på hur en regeringsskrivelse i det här avse-endet skall behandlas. Jag tror att det är värt att fun-dera på om den inte skulle ha kunnat remitterats tillNordiska rådets svenska delegation. Jag utesluter inteatt man då hade kunnat få ett spännande inspel när detgäller just parlamentarikersidans syn på hur rege-ringssidan fungerar.Jag utesluter inte att vi hade kunnat bli fullständigteniga kring ett resonemang där vi hade frågat oss:Varför avstår ministersidan från att göra sin del ireformen? Varför avstår ministersidan från att i bud-getprocessen följa och andra ut-ställda löften? Varför agerar man så att man i detlöpande arbetet i praktiken negligerar parlamentari-kersidans legitima intresse av att få information? Jagutesluter som sagt inte att vi hade kunnat ge ett sådantsvar i full enighet från den svenska delegationen somett underlag för den här debatten.Helsingforsavtalet spelar en oerhört central roll.Då är det klart spännande att granska och se om re-servanternas förslag stämmer med Helsingforsavtalet.Går de att genomföra inom ramen för de statuter somfinns skrivna i ? Det kan man direktkonstatera att de inte gör. Då blir det intressant attanalysera läget ytterligare. Varför lägger man frånModeraternas och sida fram den typenav reservationer i riksdag? I dessa reserva-tioner blockeras effektivt i de nordiska sammanhang-en t.o.m. en analys av om det är något som brister iHelsingforsavtalet.Jag skulle vilja rekommendera företrädarna förModeraterna och att man, när man nästagång möter frågan om analys av Helsingforsavtaletskvalitet och innehåll, inte blockerar analysen. Jag troratt den är nödvändig att göra.Inger håller ett engagerat anförande. Jag kanbara konstatera att det reses många spännande ting idet sammanhanget, och också så klart i det bakomlig-gande materialet. Men i många stycken handlar detom frågor som har prövats i reformprocessen, ochreformprocessen bedrevs ju utifrån konsensusprinci-pen. säger att exempelvis ställerupp på den här förändringen. Men när det till vissadelar var fråga om samma saker i reformprocessen, såfanns inte det stödet. Det är skälet till att man inteförde fram det här som förslag.Fru talman! Jag tillhör dem som, precis sommånga andra har sagt, tycker att den nordiska arenanär en oerhört viktig mötesplats. Det finns i olika avse-enden en oerhört stor potential att ta till vara här.Mycket finns det möjligheter till genom de nya mötes-formerna och den stora flexibilitet som har byggts in isystemet för att kunna få fram de politiskt relevantaåtgärderna. Hindren för det här är, som har antytts,egentligen bara vi själva. Vi måste nu klart gå vidare.Vi får se till att driva på ministrarna så att de gör sindel i reformprocessen, och vi måste snabbt på vår sidautveckla ledningsfunktioner. Det är bara att konstateraatt utan en stabil och fungerande ledning, kommerverksamheten att hamna i olika spår som inte är sam-ordnade. Jag utgår, fru talman, från att de som ärreservanter och vill ta ett jättestort hopp i föränd-ringsstegen, kan medverka till att vi i nordiska sam-manhang skall kunna ta de, egentligen rätt små, stegsom är nödvändiga för att det nordiska samarbetetskall bli ännu bättre. Det skulle vara till gagn för denordiska invånarna.Anf. 53 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är spännande att vi får en nordisk debatt. Det är ju det vi har efter-lyst. Vi kan bara beklaga att det inte är fler här. Menvi har ändå fått en bra nordisk debatt. Det tycker jagatt vi skall anteckna i protokollet som positivt.Vi gör vad vi kan från moderat håll för att i Nor-diska rådets politiska sammanhang förändra även iHelsingforsavtalet. Men som Per vet,är det kanske inte alltid så lätt att även få de andraländernas medlemmar med sig. Vi gör vad vi kanockså i den konservativa gruppen. Vi förtröttas intehär.Att vi väljer att även involvera utrikesutskot-tet i det här, beror ju på att man, för att få den organi-sation som vi föreslår för att nå det vi vill, måste se enannan roll för de nationella utskotten. Det kan baraSveriges riksdag bestämma. Det kan vi bara beslutaom här.Anf. 54 ():Fru talman! I det här betänkandet ges en bredprovkarta på praktiskt nordiskt samarbete, men ocksåpå önskemål och förbättringar som känns angelägna.Utöver rådsrapporten och regeringens skrivelse, finnsdet sex motioner, varav tre från . Det geranledning, fru talman, att ha några principiella syn-punkter på nordiskt samarbete eftersom det är så unikti sin längd, sitt innehåll och sina förutsättningar.Vid den första sessionen med Nordiska rådet1953, sade den svenske delegationsledaren : "Domen över beror på hur vi, somhar ansvaret inför historien, fyller denna uppgift. "Han hävdade vidare att det som då höll på att ske,dvs. , var ett försök av folkstyrel-sen i de nordiska länderna att på ett varaktigt sättsträcka sig ut över landsgränserna. Även om detta intevar något nytt, menade att det var ett "långtoch betydelsefullt skede i vår gemensamma historia,präglad starkt av medvetandet att nordiskt folk bildarett särpräglat samfund. "Detta är ord som i hög grad är allmängiltiga ocksåi dag. Vid den första sessionen 1953 behandlades 28förslag, varav 9 ledde till rekommendationer som bl.a.handlade om nordisk social konvention, fri arbets-marknad, lindring av passbestämmelserna i - hör och häpna - en fast förbindelse över Öre-sund! De tre förstnämnda sakerna genomfördes redanunder , medan det sista önskemålet nu ärunder förverkligande.Ibland tycker vi nog, vi som är verksamma i nor-diskt samarbete, att det skulle behövas både en tem-pohöjning och ett mer reellt innehåll till förmån förNordens medborgare. Vi har väl alla hållit högtidligaanförande om den stora förståelsen nordiska medbor-gare emellan. Jag tror, fru talman, att det i hög gradberor på att det de tre nordiskarikena , med och medFinland förenades i en politisk union under drottningMargareta. Det skedde 1397 i , där den ungeErik av kröntes till kung över tre riken. Denstartpunkten för nordiskt samarbete uppmärksammasför övrigt genom årets sexhundraårsjubileum. Unio-nen från höll ju . Danmarksoch union stod sig fram till 1814.Vår nordiska historia och vår nordiska kultur ska-par en känsla av samhörighet mellan länderna som ärstarkare än det som särskiljer dem. Det nordiska sam-arbetet kan för den ytlige betraktaren te sig sommycket disparat. Det gäller geografin, politiken, deskilda allianserna , de stora area-lerna och i hög grad att det är glesbefolkat.När vi nu allt oftare träffar parlamentariker fråneuropeiska kontinenten uttrycks en beundran övernordiskt samarbete, som synes fungera så väl utanöverstatlighet. När vi är i ochlyssnar på debatterna där är det påfallande ofta somendast en talesman uppträder för de nordiska länder-na. Till yttermera visso har också ochde nordiska samarbetsformerna verkat stilbildande tog form. Jag tror att detär viktigt att vi stärker den nordiska samhörighetenutan att det för den skull skall uppfattas som någonform av självtillräcklighet.Det nordiska samarbetet bedrivs på många nivåeroch i många former. Samarbetet har, som tidigaresagts, en djup folklig förankring, vilket ger det enunik legitimitet. Nordisk samverkan har närmast bliviten självklar del av samhällslivet.Den nordiska samhörigheten måste användas kloktoch måste dessutom utvecklas. För mig är det ensjälvklarhet att vi skall försöka påverka de nordiskaländerna och deras regeringar att vidta åtgärder påalla områden för att underlätta samarbetet mellan denordiska folken. I "nordisk nytta" måste ligga att detnordiska samarbetet skall vara till gagn för de nordis-ka folken, liksom att det har stor betydelse för denenskilda människan.Situationen rent praktiskt för nordiska medborgareär den att det ännu inte är en självklarhet att man kanstudera i ett annat nordiskt land utan att problemuppstår. Vidare kan man inte ta med sig sin hund ellerkatt över gränsen utan att stöta på vissa byråkratiskahinder. Det nordiska enhetsportot med dess goodwillhar på ett klåfingrigt sätt slagits sönder av oförståendepostledningar. Våra gränsöverskridande föreningar iNorden konstaterar att det knappast är värt att inkas-sera medlemsavgiften, eftersom Postens förmedlings-avgift ofta ligger i nivå med årsavgiften. Om manpendlar över gränsen kan det bli problem med tullenvad gäller den egna bilen. Att arbeta i ett annat nor-diskt land kan också innebära bekymmer med pensio-nen när man flyttar tillbaka till hemlandet. Listan kanfaktiskt göras lång. Vi möter ofta människor somkommer i kläm också i den nordiska byråkratin. Jagtror att det är viktigt att vi inte glömmer de här frå-gorna. De kan tyckas små, men de är betydelsefullaför den enskilde.Fru talman! motionerade jag i riksdagenom att regeringen, i samband med behandlingen avden svenska delegations berättelser om det nordiskasamarbetet, skulle redogöra för de åtgärder som rege-ringen vidtagit med anledning av de i berättelsernaredovisade rekommendationerna och framställningar-na. är det första gången som vi tillsammans meddelegationen behandlar en regeringsskrivelse omsamarbete . Det är ett steg i rätt rikt-ning.Ett steg i fel riktning är däremot den svenska re-geringens vilja att kraftigt reducera budgeten för nor-diskt samarbete. Reaktionerna har varit negativa i allaövriga nordiska länder. Det blir en signal om att nor-diskt samarbete inte har lika stor aktualitet. Även omdet inte handlar om jämförbara storheter finns det skälatt erinra om att vi avsätter , dvs.20 , till förmån för deteuropeiska samarbetet. Det är 60 gånger mer än deknappt 300 miljoner som går till nordiskt samarbete.Det finns också anledning att påminna om det na-tionella partistöd på som utgår.Det gäller särskilt det nordiska samarbetet i Sverige.Det är väl ingen stor summa, men principiellt tyckerjag att den är tvivelaktig. Det generella partistödet iSverige har höjts, liksom det partistöd som utgår viaden nordiska budgeten.