prot · GK0981 · 1997-03-19 00:00:00 — Men samma regering förespråkar attTaiwan får internationell representation i internatio-nella sammanhang, i avvaktan på att det tillfället infal-ler när det är möjligt för folk attunder demokratiska fria former återförenas.Det är inte konstigt, eftersom det är precis så detvar med . under alla år att skulle återförenas.DDR var inte en legitim företrädare för det tyskafolket ens i , men man motsatte sig intetanken på representation för landets två delar i FN, iavvaktan på att kom då det var möjligt attåterförenas under demokratiska och fria former.Det är därför jag ställde frågan: Varför hänvisarbåde utskottsmajoriteten och i sin reser-vation till ett-Kina-politiken som ett hinder för att gåtillräckligt långt just i det här fallet? Det motsvararinte den taiwanesiska regeringens uppfattning omvilka begränsningar ett-Kina-politiken innebär när detgäller internationell representation.Den andra frågan, : Har läget på Indo-nesien förvärrats ?Anf. 198 () replik:Fru talman! Jag tycker inte att vi skall strida merom ordet ett-Kina. har ju precis talatom hur man från de styrandes sida ser på den härfrågan i . Vi har också studerat det här. Vi harsedan länge goda förbindelser där. Och vi föreslår juprecis det säger, nämligen att de skallfå en representation i internationella organ! Hur detskall ske föreslår vi att FN skall utreda. Man har detredan i t.ex. Apac, där både och finnsrepresenterade.Vi föreslår ungefär samma saker - det är bara detatt som ett första steg vill ha somen observatör i FN. Vi är rädda för att det stannar där,om man tar det steget. Vi vill har en bredare och merallsidig representation i olika organ.Utvecklingen i kan vi beklaga. Det ärinte en bra utveckling. Mänskliga rättigheter kränksoch läget förvärras. Det är vi helt eniga om. Detta ärju också under behandling i FN:s kommission förmänskliga rättigheter. har sedan många årtillbaka varit en fråga som behandlats där.Vapenexporten är det andra som hanterar, så jagdiskuterar inte den här . Det är andra organ som tarställning till vapenexporten. Men visst har läget för-ändrats och förvärrats i Indonesien.Anf. 199 () replik:Fru talman! Jag tackar för det senareuttalandet, att läget har förvärrats. är det bararegeringspartiet som inte vill uttrycka de orden.Jag tycker det som utvecklar här ärbra, eftersom det visar på att vi har en något mergemensam syn i dessa frågor än man kanske kan fåintryck av när man läser den moderata reservationen.Där hänvisar man till principen om ett . Dettamåste respekteras, skriver man, och följerdärför i olika sammanhang den s.k. ett-Kina-politiken.Det man har gjort är att man inte medverkat till att geTaiwan möjlighet till internationell representation ensmed observatörsstatus.Anf. 200 ():Fru talman! På s. 48 i betänkande, under avsnittetom , står det att utskottet noterar att korruptionoch rättsröta har fortsatt att prägla det politiska livet.Det är så sant som det är sagt. I betänkandet finns enighet mellan alla partier i beskrivningen avTurkiet. Det finns små skillnader, som bl.a. från vårtpartis sida uttryckts i en särskild meningsyttring. Detgäller synen på den väpnade konflikten i Turkiet.Jag skall bara fylla på litet grand, och exemplifieradet som sägs i betänkandet om rättsröta och korrup-tion för att ge kammaren ytterligare kött på benen i dehär sammanhangen.Den 3 november 1996 inträffade en allvarlig bil-olycka i en liten by där tre personer omkom och enblev svårt skadad. Han som körde bilen var rektor förIstanbuls polisskola - en man som varit en av idégi-varna bakom den specialpolisstyrka som särskilt inrik-tat sig på att bekämpa kurdiska separatister. Han varockså en nära medarbetare till inrikesminister . Ibilen satt också en kurdisk klanledare som även sitteri parlamentet för Tansu Cillers parti. I bilen satt ocksåen turkisk före detta skönhetsdrottning. Det märkligavar att i bilen också satt en känd yrkesmördare som i18 år varit efterlyst av . var hanordförande i fascistpartiets ungdomsrörelse, och an-svarig för tortyr, mord och knarkhandel. Han har bl.a.varit inblandad i förberedelserna för mordförsöket påpåven. Denne yrkesmördare hade ett diplomatpassmed falskt namn på sig som var utfärdat av inrikes-minister . Han hade också, i falskt namn, envapenlicens som också var underskriven av inrikes-ministern.Detta exempel har lett till en omfattande debatt iturkiska massmedier, där man kan läsa mycket starkabeskrivningar av den egna staten. Det kan t.ex. stå attden turkiska staten stinker och är rutten, att det är enkriminell stat, att man står upp till halsen i smuts osv.Det är alltså en mycket omfattande självkritik sompågår i massmedierna och som också utlöst aktioneroch demonstrationer av olika slag bland befolkningen.Detta kanske kan medföra att vi kan se hoppfullt påutvecklingen, och att regeringen steg för steg tvingasatt införa åtgärder.Inrikesminister hade också ett ansvar för åt-gärder när det gäller situationen i fängelserna i fjolvåras. Dessa ledde till att fångar i hundratal inleddeprotester, som sedan övergick i hungerstrejker ochs.k. dödsfasta, där 13 personer dog isomras. De svälte sig helt enkelt till döds i protest. Denya reglerna skulle innebära att fångarna skulle fåsvårigheter att försvara sig i domstolarna - de flestafångarna var häktade.De här spända förhållandena i fängelserna leddeockså till en incident i fängelset i , som ärtotalt överbefolkat. Fängelsevakterna och polisen gicki till attack och bearbetade, ellerhelt enkelt slog ihjäl, ett tiotal fångar samt gav totaltett trettiotal ordentligt med stryk. Även detta har na-turligtvis väckt stor uppmärksamhet, som har lett tillatt regeringen måste försöka ta itu med rötan inomfängelseväsendet.Under 1996 spred sig en pessimism, vars konsek-venser ändå har blivit att man kan känna en viss op-timism. Vi i avvisade tullunionen medEU med hänvisning till just bristen på mänskligarättigheter. Mycket av argumentationen har visat att vifick rätt - det blev inte bättre, utan sämre. Men ärvi där, och vi i menar att dialogen medTurkiet måste fortsätta. Den är ett stöd för den in-hemska opinionen och för dem som agerar för demo-krati och mänskliga rättigheter. Unionen har faktisktförbundit sig att uppta förhandlingar om medlemskapmed . Detta skall användas som ett tryck påregeringen att införa en normal demokrati ochmänskliga rättigheter. Vi menar inte att man kan avvi-sa ansökan om medlemskap på grund av att Turkietinte i sin helhet är ett europeiskt land. En del av lan-det tillhör faktiskt . Ett nära samarbete i fram-tiden har ju också förordats. Men trycket på landetoch stödet till den inhemska opinionen måste öka.Jag vill varna för den tanke som förts fram frånturkisk sida att om man bara kan ta knäcken på PKKkommer man att kunna lösa problemen med demänskliga rättigheterna. Men det var faktiskt , dvs. innan PKK tog upp den väpnadekampen i , som de mest omfattandebrotten mot mänskliga rättigheter förekom. 100 000-tals människor torterades i fängelserna och förföljel-serna nådde ofattbara nivåer. Det var detta som varorsaken till att man en gång i världen fattade beslutetatt inleda det väpnade uppror som har lett till såmycket lidande och förtryck i Turkiet.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan i betän-kandet när det gäller avsnittet om , och jag stårgivetvis bakom reservationer i övrigaavsnitt.Anf. 201 ():Fru talman! Jag skulle ha yrkat bifall till reserva-tion 12, men det är redan gjort av . Vikommer att stödja den vid en eventuell votering.Fru talman! Jag skall börja mitt anförande med ettcitat av :"För att möta vår tids utmaningar anser jag attmänniskor måste utveckla en större känsla av univer-sellt ansvar. Var och en av oss måste lära sig att inteenbart arbeta för sitt eget, familjens eller nationensbästa utan för hela mänsklighetens bästa. Universelltansvar är den verkliga nyckeln till mänsklig överlev-nad. Det är den bästa grunden för världsfred, för denrättvisa användningen av naturresurserna och genomomtanke om framtidens generationer - en omvårdnadom alla aspekter av vår miljö. "Den här debatten handlar just om universellt an-svar och ansvar för framtiden. Först när människorhar sina basbehov tryggade och åtnjuter mänskligarättigheter kan de verkligen sätta in sin kraft på rättvi-sa och för framtidens generationer. Vi ser hur för-tryckta folk inte klarat av sin nya frihet - i alla fallinte till en början - och hur de vänder sig mot varand-ra i inbördeskrig och våldshandlingar.Jag skall bara tala om ett fåtal länder, då BodilFrancke talat övergripande om MR för Mil-jöpartiets räkning. Jag skall börja med Tibet.Invasionen och annekteringen av 1949-1951och den icke-våldsprincip som tibetanerna har fört sinkamp mot övermakten med står i särklass. Den kine-siska regeringen hävdar att det s.k. sjuttonpunktsavta-let för fredliga befrielse - vilket underteckna-des 1951 efter den lilla tibetanska arméns nederlag -visar att tibetanerna inte bara gick med på att invade-ras av utan att de t.o.m. inbjudit kommu-nistiska trupper att befria . Fakta visar dock attden tibetanska regeringen tvingats att godkänna dettadokument som formulerats av och som påtving-ats de tibetanska förhandlarna under hot om totalmilitär erövring.Svält och hunger var okända fenomen fram till in-vasionen 1949-1951 men bl.a. därför att så mångakineser nu bor i har svälten gjort sitt insteg.Tibet har naturligtvis sina begränsningar när det gälleratt föda en växande befolkning, därför är svälten nuen del av livet i den tibetanska vardagen. När jag var iLhasa och vi åt ute stod magra och smutsiga småtibetanska barn och tiggde om resterna.Förtrycket i har gått i vågor. Minst 1,2 mil-joner människor av inalles 6 beräknas ha dött pågrund av ockupationen, förtryck, svält, våld och direk-ta massakrer . Kolonialismen ialla dess former måste stoppas vare sig de skyldiga ärländer i eller utanför . Det påpekas också av ettflertal länder, bl.a. och , i sambandmed FN:s generalförsamlings debatter rörande Tibet-frågan.Tibet är , trots kinesisk ockupa-tion, fortfarande en självständig stat som blivit utsattför illegal ockupation. Detta har erkänts av ett flertalländer, bl.a. av och så sent som 1992.Det tibetanska folket är ett mycket bra exempelpå ett folk med rätt till självbestämmande. Det har enexilregering. Det har gjort motstånd. Dethade några internationella förbindelser före ockupa-tionen, men det förde en isolationistisk politik, ochdet behöver vi ju inte försvara.Dalai Lama har uppmanat att gå med på atten internationellt övervakad folkomröstning hålls iTibet. Det skulle ge tibetanerna möjlighet att i enlig-het med sina rättigheter uttrycka sina önskemål medhjälp av demokratiska medel. Detta har hittillsvägrat att gå med på.År 1991 antog FN:s underkommission för före-byggande av diskriminering och skydd av minoriteteren resolution om situationen i . Den riktadeuppmärksamheten mot de brott mot de mänskligarättigheterna och den fundamentala friheten i Tibetsom hotar det tibetanska folkets utpräglade kulturella,religiösa och nationella identitet. Mänskliga rättighe-ter existerar knappt för tibetanerna.Här i anser att ett seminariumom Tibetfrågan skulle anordnas med en inbjudan tillDalai Lama att delta i eller leda seminariet.Fru talman! Buddismen är långt mer än en religiöstro för tibetanerna. Den omsluter hela deras kultur ochcivilisation och utgör själva kärnan i deras existens.Av alla band som förenar tibetanerna som ett folk ochen nation är religionen utan tvivel det starkaste. Tibetsreligion och nationella identitet är helt enkelt en ochsamma sak.Kloster, tempel och eremitboningar stod att finna ivarje stad och by över hela . fanns dettotalt 6 259 kloster och tempel vilka beboddes av överen halv miljon munkar och nunnor. Sedan raseradeseller skadades alla utom sju stycken. Förtrycket ärofattbart med tvångssteriliseringar, husrannsakningar,fängslanden och direkta konfiskationer av tibetaner-nas egendom, rivningar av hus m.m. Tibetfrågan böråterigen komma upp på FN:s bord trots protes-ter.Det är allmänt känt vad som hände Panchen Lamasom utsåg. Han kidnappades med sinfamilj av kineserna som själva utsåg en tibetanskefterföljare från en mot överheten lydig tibetanskfamilj. Detta är mycket allvarligt. Det hotar ocksåframtiden för sammanhållningen i Tibet.Sedan pågår det en hjärntvätt i . I tre timmarom dagen får man en informationoch upplysning om i olika kloster. Efter denskall man skriva under att man bl.a. tar avstånd frånDalai Lama. Detta har orsakat en ny flyktvåg av mun-kar och nunnor över bergen ned till . Iblandlyckas de, ibland inte. De som inte lyckas hamnar ifängelse som samvetsfångar med allt vad det innebär.Jag skall nu övergå till att tala litet om . Am-nesty säger att dödsstraffen fördubblats i , och detkan vara mycket högre siffror än så eftersom mångadödsstraff aldrig rapporteras. Ofta döms de också utanriktiga rättegångar. Hedayatollah Zendehdel ochAbolghasem är två män som satt fängs-lade innan de dömdes och straffades med dö-den, huvudsakligen av politiska orsaker. Det är alltsåmycket långa fängelsestraff innan domen kommer.Den kritiska dialogen med har kollapsat. Attha dialoger med en diktaturregim är nog tyvärr dömtatt misslyckas. Men det är viktigt att pröva alla för-handlingsmetoder. bojkottar landet, och i Tysk-land uppmanar nio CDU-parlamentariker landetsledning att likt och upphöra medden s.k. kritiska dialogen. Den blir utan mening näroppositionella och religiösa minoriteter mördas ochtorteras.Nu är det att överväga nya former för att på-verka . Fem partier har också i reservation 11under mom. 38 uttryckt att om nya politiska påtryck-ningar förblir utan resultat bör någon form av sank-tioner övervägas.Reservation 12 behandlar asyl för iranska kon-vertiter. Där instämmer till fullo medIngrid inlägg.Europaparlamentet fördömer systematiskabrott mot MR i och också deras terrorism motoppositionella och deras familjer i exil och noterar attsituationen för de mänskliga rättigheterna ytterligarehar förvärrats . Vi bör här i parlamen-tet fördöma den fortsatta diskrimineringen av kvinnoroch deras rättigheter. Vi bör också fördöma arreste-ringar och tortyr av samvetsfångar.Då den iranska regimen inte tycks förstå det språkEU och talar, får vi tala ett språk som deförstår. vill att inte skall inledastörre handelsförbindelser med den iranska islamiskarepubliken.I har staten och ett multinationellt bolag,, i största samförstånd exploaterat oljetillgångar-na i Ogoniland med en oerhörd naturförstöring somföljd. Detta bör fördömas. Där har vi också varit akti-va. Detta är kolonialisering när den är som värst medvapen i hand och utarmning av folkets överlev-nadsmöjligheter av fiske och jord. det alternativa The . Jag tror att han fick det mycket för att kanskerädda hans liv och hans idéer. Han mördades ju sombekant tillsammans med åtta andra.Fängslande, tortyr och dödsstraff förekommerockså mycket här. Detta gäller ju urbefolkningarnasrättigheter i hela världen. På liknande sätt kränksurbefolkningarnas rättigheter. Det är 250 miljonermänniskor som tillhör urbefolkningar. Det är storagrupper av människor. Den största är kurderna med25 miljoner, och sedan är folken mindre.Kurderna i talar Per om, och förföl-jelserna i har jag talat om. De träffar kurderna ommöjligt än hårdare än den övriga befolkningen. I norraIrak, där kurderna har eget parlament har det längepågått en väpnad kamp mellan de två största partiernaPUK och KDP. De hotas från tre håll. Från norr avTurkiet, från söder av och från mul-lornas regim i . Här behövs en medling mellanpartierna av utomstående och en fortsatt närvaro avFN för en fredlig samexistens.Anf. 202 (m):Fru talman! Jag har några kommentarer kring kur-dernas situation och situationen i och . Jagtycker att utskottets ställningstaganden och skrivning-ar är väl balanserade. Man har hittat bra formulering-ar. Så har man också tränat sig på detta, år ,. Det här är en fråga som återkommitåtminstone så länge som jag har varit här i riksdagen- - men givetvis även tidigare.Jag tycker också att inlägg var väl-balanserat. Jag har inte så mycket att invända mot det.Tvärtom gör jag ungefär samma analys.Västvärlden har ett ambivalent förhållandet tillTurkiet. Till en del ses som en allierad, ochlandet var också ett värn mot den sovjetiska imperia-lismen . är situationen något annorlunda,men fortfarande ses som en allierad. Demo-kratin i är också väsentligen, och jag menarjust väsentligen, bättre än styrena i alla de stater somfinns runt omkring, i och på andra håll -, , m.m. I förs, som Hurtigsjälv sade, en frisk debatt om timade händelser, ochden tror jag också gör att situationen kan komma attförändras successivt.När det gäller tullunionen var det faktiskt devästorienterade krafterna i som ville ha inlandet i tullunionen - inte minst de upplysta vänster-krafterna. Dessa vädjade om att vi skulle låta Turkietkomma in i tullunionen. Det är alltså litet konstigt attmotsvarande vänsterkrafter här i ville ute-stänga när deras kolleger där närmast önskadeatt man skulle ta in i tullunionen.Nu är inne, och därmed kan också en dia-log föras med den turkiska regeringen ommänskliga rättigheter, om demokrati och om över-tramp av olika slag.Just nu är inne i en dramatisk period, därdet regerande har kommit i kon-flikt med militären och det nationella säkerhetsrådet.Det är en balansakt som pågår. fattade detturkiska parlamentet beslut om att för-bättra och förändra regelsystemet när det gäller häkt-ningstider och liknande, så det tas ändå vissa steg irätt riktning.Det är viktigt att vi i , liksom givetvisVästeuropa över huvud taget, ställer tydliga krav påTurkiet. Mänskliga rättigheter är ingen relativ frågautan en absolut fråga. Det måste vi vara överens om,och det är vi också. Vi måste markera mot övergrepp.Det är ytterst fråga om mänsklig värdighet, en grund-bult i varje mänsklig samvaro.Men vi kan inte vänta oss och räkna med att all-ting sker på en gång. Otåligheten i den här salen äroch har alltid varit stor när det gäller de här frågorna,men jag tror att man måste räkna med pragmatiskalösningar och framsteg som sker steg för steg. Det ärden enda metoden. Men vi måste se till att färdrikt-ningen är den rätta och riktiga, annars går det inte.Det finns i , som i väst i övrigt, en bristan-de förståelse för och insikt i politiska kulturoch dess samhällsstruktur, vilken har byggts uppunder från oss i väst skilda historiska och religiösabetingelser. Vi måste visa respekt för det. Vi måsteförstå att de har en annan historia och en annan bak-grund. Men vi måste också stödja de västorienteradekrafterna - de som vill ha mänskliga rättigheter, desom vill modernisera landet.PKK är en utmaning mot det turkiska samhället.Jag vet också hur det var innan - jag har följt med detoch läst om det - så jag kan konstatera att Hurtigsinlägg därvidlag var riktigt. Men ändå: PKK är enmarxist-leninistisk organisation som med våld villupprätta en separat stat i , och harlegitim rätt att försvara sig mot detta.Jag tycker att det är tragiskt att inte stegför steg, tillsammans med demokratiska krafter blandkurderna, löser upp konflikten och tillgodoser kurder-nas vilja till regionalt självstyre och kulturella rättig-heter. Det är i en dialog med de demokratiska krafter-na som man kan åstadkomma någonting - inte genomatt försöka bomba ihjäl PKK.Vi hade , både fru talmannen och jag, besök iolika sammanhang av en representant för den kurdis-ka stiftelse som är erkänd av och som skallpremiera just insatser för mänskliga rättigheter samtinsatser för barn, kvinnor och andra. Det är en sådansak som vi skall stödja, liksom vi stöder andra MR-organisationer i talman! Kurdfrågan är geopolitiskt mycketkomplicerad. Vad som sker i norra har bäring påhelheten. I råder ju, som har sagts här, en komp-licerad situation med ett inbördeskrig, även om detjust nu är stilla, mellan de två partierna. Jag tycker attdet ligger i intresse att NGO:er får verka iområdet och komma in där. Jag ser deras insatser somflyktingförebyggande insatser. Om alla dessa lämnarområdet släcks hoppet för många. Flyktingströmmarkan uppstå, och det blir då som främst får tastöten. Jag tycker det är minst sagt oförståeligt attTurkiet inte låter NGO:er passera gränsen till ochverka där inne. Det är kontraproduktivt för Turkietsintressen.Slutligen finns det trots allt anledning att frånsvensk sida noga följa de ansträngningar som görs föratt medla i den interna konflikten mellan de kurdiskapartierna och, om förutsättningar föreligger, aktivtbidra till att en förtroendeskapande process kan kom-ma i gång som gör att det dagliga livet för de 3,5miljoner kurderna i blir rimligt och uthärdligt.Anf. 203 () replik:Fru talman! nämnde att vänsterni vädjade om att vi skulle låta gå medi tullunionen. Det är riktigt att en stor del av vänstern iTurkiet gjorde det. När jag satt i Europaparlamentethade vi flitiga kontakter med vänstern i , ochdet fanns också de som delade vår synpunkt att manännu skulle försöka använda det här som enpress på . Det var också vänstern i Europapar-lamentet som hade ansvaret för den rapport som lågtill grund för det första beslutet, dvs. att säga nej tillunionen. Det skedde, kan man säga, också i samrådmed vissa vänsterkrafter i Turkiet.Sedan fanns det andra vänsterkrafter som sade attdet här över huvud taget inte skulle kopplas ihop.Man menade att mänskliga rättigheter skall införasoch bli verklighet i på grund av det turkiskafolkets behov, inte på grund av behovet av en tulluni-on. Det fanns alltså många olika åsikter i det härspektrumet.Anf. 204 (m) re-plik:Fru talman! Jag är väl medveten om detta. Jagtycker nog att det är synd att , som mångagånger är en väldigt klok person, inte inser att entullunion ändå innebär en viss hållhake på påsikt. Det blir en dialog som pågår , år efterår, där man kan träffas och gå igenom situa-tionen med utgångspunkt i de avtal man har. Men detkan tänkas att inte är så intresserad av att Tur-kiet kommer in i det systemet. Han tycks ju inte varaintresserad av att heller är med där, så det kankanske vara parallellt.Anf. 205 () replik:Fru talman! Vi hade nog föredragit att man väntatnågra år och nöjt sig med . Den uppfatt-ningen delar vi nog numera med en majoritet avsvenska folket, att döma av de erfarenheter vi har.Sedan anser vi också att varje land självt bestäm-mer över sin suveränitet och sitt oberoende och självtfattar beslut om vilka organisationer det vill tillhöra.Vi har uppfattat att vill tillhöra den här unio-nen, och då bör man också naturligtvis ha rätt att, näromständigheterna är lämpliga och demokrati ochmänskliga rättigheter respekteras, få komma i gångmed förhandlingar om de framtida relationerna medEuropeiska unionen.Anf. 206 (m) re-plik:Fru talman! Jag vill bara tillföra att EU ju har för-delen av att vara en stormakt på det här området. Medhjälp av alla dessa Europaavtal och andra avtal, ex-empelvis tullunioner, har man möjlighet att varje årföra en dialog om utvecklingen av demokrati ochmänskliga rättigheter. Det är faktiskt EU:s stora styr-ka, och EU är mycket angeläget om att ha den härmöjligheten. Då kan man, tycker jag, koppla insatserpå biståndets och handelns område till utvecklingenav demokrati och mänskliga rättigheter i en rad olikaländer runt och på andra håll.Särskilt tror jag att är mycket lyhört för deolika ståndpunkter och den kritik som kommer häri-från. Det finns många starka, västorienterade kraftersom man skall stödja. Mobbar man ut , sägernej till det, säger att det inte sköter sig utan baragnäller, klagar och hackar tror jag att det kan bli litetkontraproduktivt. Det kanske sluter sig inne ellervänder sig mer österut för att finna sin marknad där.Jag menar att vi på alla sätt skall försöka ha Turkietmed oss och vandra hand i hand nedför den härknaggliga vägen, som vi nu försöker göra.Anf. 207 () re-plik:Fru talman! Det är väl inte jag främst villgå hand i hand med genom livet, om man inte ändrarsig. Jag menar att vi skulle ha krävt någonting. Deville gärna in i tullunionen, och vi kunde ha krävt enhel del saker, men vi gjorde inte det.