prot · GL0948 · 1997-12-16 00:00:00 — Det är nog ingen tillfällig-het att vi hittar ålahubban på många gamla bilder somframhäver kulturhistoria.Ålhuttning utövas bara inom begränsade områdenoch tider. Bottnens beskaffenhet samt vattendjupet ärfaktorer som påverkar och begränsar vilka områdensom är möjliga att utnyttja. Vidare kan fiskemetodenbara utnyttjas ålen ligger still, dvs. Huttning sker främst somisfiske, vilket ytterligare begränsar möjligheterna,men kan även bedrivas från båt. Dessa faktorer görtillsammans att fiskemetoden sannolikt endast kantänkas bedrivas i mycket liten omfattning.De som fortsatt vill se ett förbud mot huttningenbrukar främst anföra argumentet att metoden skullevara mer plågsam för ålen än andra metoder. Jagvänder mig emot detta argument, eftersom sammaargument då rimligen borde användas för ett antalandra fiskemetoder när man gör jämförelser. Det kanknappast anses som mer humant att ålar sitter pålångrevens krokar under upp till innande tas upp och avlivas.Ett argument, som är ganska omtvistat, är att ål-huttningen har en god inverkan på bottenstrukturen iskärgården. En del menar att genom att man stöter ibottnen med hubban luckrar man upp bottnen vilketleder till att man bl.a. främjar tillkomsten av lekplat-ser för sill. Andra hävdar att metoden är direkt skadligför bottnarna. Därför har vi i motionen föreslagit attdenna fråga studeras och utvärderas, förslagsvis avÖstersjölaboratoriet i Karlskrona.Herr talman! Denna fråga handlar också om någotannat än själva sakfrågan kring ålhuttningens varaeller inte vara. Den handlar om vilken tyngd vi läggervid traditioner och kulturarv hos t.ex. skärgårdsbe-folkningen. Det är oerhört viktigt att alla boende i endemokrati känner att de blir företrädda på ett bra sätt.Därför är även frågor som inte berör så hemskt mångainvånare i landet principiellt viktiga. Att få hutta ålunder vintrarna är viktigt för de boende på iKarlskronas skärgård - mycket viktigare än de flestaandra frågor som vi ägnar många och långa debatteråt här i kammare. Detta är ett perspektiv vimåste ha med de gånger vi beslutar förbjuda olikasaker.Låt mig också avslutningsvis säga att vi inte villtillåta något barbariskt rovfiske efter ål. Men vi serinte orsaken till varför just ålhuttningen har blivitförbjuden. Vi vill därför att man återigen tillåter ål-huttning på prov inom ett begränsat område och underen begränsad tid. Det är säkert lätt att skrämma folkmed bilden av detta fångstredskap, men om vi disku-terar och väger av mot andra fångstmetoder skall vinog snart upptäcka att det rimliga är att återigen tillåtadenna fångstmetod jämte andra.Vi har i utskottets betänkande fått motionen avsla-gen på grund av att har delegerat ut beslu-tanderätten i dessa ärenden. Men jag vill uppmanautskottets ledamöter att på allvar fundera över omman inte bör verka i motionens riktning.Herr talman! Jag yrkar inte bifall till motio-nen, men utgår ifrån att de överväganden vi har gjortbeaktas i framtida ställningstaganden.I detta anförande instämde ().Anf. 59 PER ():Herr talman! Om fisket skall kunna betecknas somhållbart skall den biologiska mångfalden säkerställasoch försiktighetsprincipen tillämpas - precis som detstår i betänkandetexten. Utskottet förklarar också ser det som en angelägen uppgift att motverkamiljöstörningar som hotar fisket och påverkar miljö-förhållandena i havet. Bättre utgångspunkt kan manknappast ha. Men tyvärr utvecklas inte närmare vadman menar. I förlängningen kräver dessa insikternämligen handling, enligt min mening.I motion Jo16 om hållbart småskaligtfiske i havet, särskilt ur ett västkustperspektiv, har viyrkat att regionala kvoter skall baseras på regionalafaktorer, likt det engelsk-skotska resursfördelnings-systemet. Utskottets majoritet svarar att fiskeresurser-na bör vara "- - - tillgängliga för alla yrkesfiskareinom ramen för de regleringar som i övrigt tillämpaspå fiskets område i form av kvotsystem och begräns-ning av fiskeansträngningarna m.m."Men det är precis detta som är problemet ochnackdelen med det visserligen licensierade men ocksåfria fisket. De stora fiskefartygen - båtar över 12meter - med effektivare redskap fiskar snabbt upp detillgängliga kvoterna. Lokala fiskare med mindrefiskebåtar och enkla, men ofta selekterande och be-ståndsbevarande, redskap har inte en chans. De kanhelt enkelt inte hävda sig, och alltfler båtar huggs nuupp och skrotas. De lokala fiskmarknaderna rycksundan, och fiskarna och många i kringverksamheternapå land blir arbetslösa.Herr talman! När det gäller snabba och bestämdainsatser mot det alltmer utbredda foderfisket är vitydligen överens. Jag hoppas bara att Fiskeriverketgenast tar fram styrinstrument för att få bort ett sådantförödande fiske till förmån för ett väl avvägt be-ståndsbevarande fiske för människors konsumtion. Imotionen begär vi en utredning i den här frågan. Menom kan klara av det utan en sådan, sågärna för mig. Det viktiga är att det händer något föratt stoppa skövlingen av s.k. skrapfisk i ett till synesriktat foderfiske. Och det måste gå fort.Herr talman! yrkande om att utveck-la lokala områdesförvaltningar bemöts i betänkandethelt kortfattat och utan kommentarer med att rege-ringen tillsatte en utredning för attutreda den statliga fiskeriadministrationen. Kan manmöjligen räkna med att denna idé tas upp? För attbevara det kustnära och beståndsbevarande fisketkrävs flexibilitet och lokal kännedom om beståndenoch utvecklingen i närområdet. Sådan kunskap harsedan urminnes tider funnits bland de lokala fiskarna.Kunskapen baseras på en försiktighetsprincip som ärnödvändig för den fortsatta utkomsten. Utan denkunskapen och ansvaret fiskas bestånden ut, och denbiologiska mångfalden föröds. I det här samman-hanget är det också viktigt att påpeka behovet av stödtill de yngre som vill och vågar satsa på kustfiske-verksamhet, detta för att inte den här viktiga verk-samheten fasas ut i takt med att de äldre fiskarnaslutar sin verksamhet.Herr talman! Med dessa ord yrkar jag bifall till re-servationerna 4 och 5. För övrigt står jag bakomMiljöpartiets alla reservationer.Anf. 60 ():Herr talman! Redan kl. 9 utlovade IngvarEriksson ett anförande om fiskefrågor, vilket viddenna tidpunkt kanske kan ses mer som ett hot. Förtids vinnande skall jag bara kommentera två kortapunkter.Den första gäller frågan om de okvoterade ochoreglerade fiskarterna i . Vi har skrivit enmotion om detta i vilken det påpekas det mycketangelägna i att denna fråga löses, så att fårtillgång till detta på samma villkor som andra EU-länder. Vi har avstått från att följa upp den motionenmed en reservation, därför att utskottet skriver att manhar erfarit att det är regeringens bedömning att an-slutningsakten efter nu löpande övergångstid gerSverige tillträde till okvoterade arter i Nordsjönfr.o.m. utan ytterligare förhand-lingar i ämnet med övriga medlemsstater.Jag hoppas verkligen och vill understryka det ab-solut angelägna i att man i dessa förhandlingar gårSveriges rätt till mötes. Det är mycket angeläget attunderstryka detta här i kammaren.Den andra punkten som jag vill kommentera ärlaxfisket i . Det har här sagts - jag tror attdet var - att det är angeläget attbegränsa fisket på uppväxtområdena i södra . Jag håller med om att det skulle vara en angelä-gen åtgärd, men den måste naturligtvis vidtas ömse-sidigt även från övriga länder runt om denskall ha någon betydelse. En ensidig svensk begräns-ning då svenska fiskare skulle åse att andra ländersfiskare runt sjön fiskar upp sina kvoter på dessa om-råden skulle naturligtvis inte vara särskilt bra.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 5 §. )5 § Jord- och skogsbruk, fiske med anslutandenäringarFöredrogsJordbruksutskottets betänkande 1997/98:JoU1Statsbudgeten för , utgiftsområde 23(prop. 1997/98:1 delvis)Anf. 61 ():Herr talman! Vi skall nu övergå till att behandlaJordbruksdepartementets budget, och vi gör det motden bakgrunden att statsministern har sagt att jord-bruksnäringen är en framtidsnäring, att näringen äravgörande för landsbygdsutvecklingen och att det,som det står i regeringsförklaringen, skall övervägasinsatser för att förbättra svensk livsmedelsproduktion.Hur har det då blivit, och hur ser förslagen ut?Från moderat håll är vi mycket besvikna. På om-råde efter område - jordbruk, skog, fiske - finns detanledning att vara kritisk och anledning att lägga framandra förslag.Å ena sidan talar regeringen vällovligt om behovetav avreglering och marknadsanpassning, men i hand-ling ser vi inget av detta. Det är nya regleringar, nyablanketter, nya anmälningsskyldigheter och nya skat-ter och nya avgifter. Jag skall ge några exempel pådetta.Det finns naturligtvis även positiva dokument somvi ser. Det har här talats om utredningom det svenska jordbrukets konkurrenskraft. Hansslutsatser är nämligen exakt de som vi från moderathåll har framhållit . Den svenska jord-bruksnäringen har en belastning av här i be-slutade skatter och avgifter som är orimligt stora iförhållande till de danska. Det är t.ex. orimligt att ensvensk bonde skall betala och för en literdieselolja när en dansk kollega kanske betalar ca 1 kroch 80 öre.Så var det detta med exempel som går i fel rikt-ning. Först skall jag säga något om jordbruket.Djurdatabasen i föreslås i budgeten få35 för kommande budgetår. Då harman redan fått i tilläggsbudgetenför innevarande budgetår. Införandet av detta djurre-gister, eller kopassmyndighet som det numera heter idagligt tal, har beslutats av EU:s jordbruksministrar.Den svenska jordbruksministern såvitt jag förstår förslaget utan särskilthård kritik. här i förganska länge sedan samrådde med regeringen införbeslutet om den här djurpassmyndigheten var vi mo-derater de första och de största kritikerna av dennanya myndighet och detta nya system. är beslutetett faktum. Vi måste inrätta en sådan institution. Mendå måste vi få rimliga tillämpningsföreskrifter här iSverige. Så ser det ju inte ut att bli när vi läser information i ärendet. T.ex. måste reg-lerna om registrering mellan olika produktionsplatserinom samma företag ändras. Som förslaget nu ser utär det orimligt att en brukare t.ex. måste registreraförflyttning av sina egna djur mellan två olika arren-degårdar för t.ex. sommarbete. Eller vad säger ? Är detta rimligt? Måste vi inte se till att detblir en ändring av de nu föreslagna tillämpningsföre-skrifterna? Vad säger för övrigt , som juockså har godtagit denna nya institution?Behandlingen eller tillämpningen av den s.k.kartavgiften som skall debiteras svenska jordbru-kare kompletterar ju bilden av hur svenska myndighe-ter har en förmåga att byråkratisera och krångla tillsådana här beslut.För Statens föreslås i budge-ten en besparing på . Är det ettförslag som exemplifierar jordbruket som en fram-tidsnäring? Vi tycker naturligtvis tvärtom, dvs. att denbesparingen inte skall göras. Uppenbarligen finns detett konkret hot för iUmeå och Röbäcksdalen på grund av detta.När det gäller skogsbruket föreslås en återregle-ring av den s.k. ransoneringsparagrafen. Alltfler skallalltså drabbas av att inte myndigförklaras att kunnasköta sitt eget skogsbruk. Mycket små enheter föreslårman nu skall drabbas av ransoneringsparagrafen.Syftet är naturligtvis gott, nämligen att komma tillrätta med de s.k. klipparna i skogen. Vi föreslår andraåtgärder för att hindra mindre seriösa och mindreansvarsfulla skogsägare att komma ifrån den åter-beskogningsplikt som vi givetvis är angelägna omskall finnas kvar.En ny avgift föreslås när det gäller skogsvårdsla-gen. Vi ser det som ett försök att införa en nyskogsvårdsavgift. Man föreslår nämligen att en nyavgift skall införas för, som det står, tillsyn och kon-troll. Detta skall regleras i 37 § skogsvårdslagen. Vimotsätter oss självfallet det här förslaget. Det börjadepå precis samma sätt när vi fick den skogsvårdsavgiftsom sedan avskaffades under de borgerliga rege-ringsåren. Den här skogsvårdsavgiften kommer medtiden att bli en ren straffskatt på innehav av en skogs-fastighet. Vi vet av erfarenhet att beslutade skatterenbart och alltid höjs av socialdemokrater. Därförskall vi inte låta oss luras att den här gången bakvägeninföra en skogsvårdsavgift igen.Det finns ytterligare exempel på ny byråkrati. Ifråga om 14 § skogsvårdslagen föreslås att anmäl-ningsplikt för skogsbränsleuttag skall införas. Försla-get är utomordentligt dåligt, eller kanske inte alls,motiverat. Även här finns det en risk för övertolkning.Vi har ju i annat sammanhang minsann hört att i detförslag till miljöbalk - som, herr talman, för övrigtbara har presenterats för pressen, inte här i riksdagen- finns det en skrivning om tillståndsplikt för husbe-hovstäkter av jord och grus.Skall vi nu se framför oss att skogsbonden tillskogsvårdsmyndigheten skall anmäla sina uttag avhusbehovsved och hos miljöskyddsenheten på länssty-relsen ansöka om tillstånd att ta grus till sin egenskogsväg? Alla anmälningar och ansökningar skallnaturligtvis avgiftsbeläggas enligt erfarenheter som vijust fått från förslaget till djurregister. ,är detta en rimlig utveckling? Kan vi få stöd för att setill att sådana här tokigheter inte införs?20 miljoner kronor föreslås gå till fiskevård. Detkan synas vällovligt. Vi kommer inte att motsätta ossdet förslaget, under förutsättning att pengarna verkli-gen går till konkret fiskevård. Det kan dock vara värtatt notera att regeringen föreslagit att ansla-get till kalkning skall minskas med samma belopp.Vad är det för logik i detta?Vi moderater har föreslagit att fiske-vård i vårt land skall ske genom bildande av fiske-vårdsområden där fiskare av olika kategorier ochfiskevattenägare i gemensamt intresse tar sitt ansvar.Så fungerar det ju med stor framgång vad gällervåra insjövatten. Ett par tusen fiskevårdsområdenomsätter en kvarts miljard kronor på olika aktiviteter.Låt det få fungera så vad gäller alla våra vatten!Som bekant blir det, dessbättre, ingen minskningav kalkningsanslaget. På förslag, bl.a. av oss modera-ter, ändras regeringens förslag. Det blir alltså en ök-ning med 20 miljoner kronor.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 3.Anf. 62 ():Herr talman! Framtiden finns på den modernalandsbygden. Det uttrycket använder jag gärna. Detkan beskriva något helt annat än kanske jordbruk. Detkan gälla kombinationen av en god boendemiljö ochdistansarbete med hjälp av snabba telekommunikatio-ner. Uttrycket "Framtiden finns på den modernalandsbygden" kan också beskriva allt det nödvändigasom jordbruket ger, något som behandlas i dag.Vi i anser att jordbruket är en fram-tidsnäring. Genom sin produktion ger jordbruketlivsmedel, bioenergi och andra råvaror. Dessutomskapar ett livskraftigt jordbruk ett öppet och levandekulturlandskap. Givetvis anser vi också att jordbruketär av stor och avgörande betydelse för sysselsättning-en i stora delar av landet.Primärproduktionen i jordbruket och förädling ären viktig bas för ekonomin i många kommuner. Vi iCenterpartiet har uppfattningen att livsmedelsproduk-tionen skall bidra till en uthållig tillväxt.Efter EU-inträdet agerade det svenska jordbruketpå en fri EU-marknad för livsmedel. För att dennakonkurrens, som många andra har talat om, skallfungera krävs det så likvärdiga villkor som möjligt iförhållande till andra EU-länder, särskilt de som lig-ger nära oss.Det svenska jordbrukets lönsamhet är för närva-rande inte riktigt så god som den skulle behöva vara.Detta vet vi. Beräkningar har gjorts som visar att omlantbrukarna hade haft samma lönsamhet som i Dan-mark skulle den sammanlagda nettoinkomsten halegat väsentligt högre. En del av ansvaret för att för-bättra lönsamheten i det svenska lantbruket ligger pånäringen själv. Men denna näring påverkas också imångt och mycket av politiska beslut.Under de senaste åren har träffatuppgörelser med regeringen på jordbruksområdet isyfte att förbättra det svenska jordbrukets konkurrens-läge. En viktig fråga för och, tror jag,för många andra partier här i har varit attutnyttja miljöstödet, som framförhandlas med EU. Ioch med denna budget skapas ett utrymme för attutnyttja hela miljöstödsramen. Det ser jag som en storframgång och jag tror också att det är väldigt viktigt.Tidigare har ju reglerna diskuterats mycket.Björkska utredningen har man också pekat på. utredningen tas vissa frågor upp som har särskildbetydelse för livsmedelssektorns omställning ochexpansion. Jag har väl inte lusläst utredningen. Där-emot har jag skummat igenom den. Utredningen an-das en offensiv hållning och optimism. Temat är Enlivsmedelsstrategi för . Ett antal åtgärder fö-reslås, t.ex. ett rimligt exportstöd och forsknings- ochutvecklingsprogram som främjar livsmedelssektornsexpansion. Utredningen har också haft i uppgift attlägga fram förslag till åtgärder som behöver vidtas föratt svenskt lantbruk skall ha jämbördiga villkor medomvärlden. Där föreslås en rad saker, bl.a. att jord-bruket i beskattningshänseende skall få samma villkorsom tillverkningsindustrin vad gäller el m.m.I likhet med vad som sagts i i debatten tidigare anser jag att många förslag iutredningen bör omsättas i praktisk handling så fortdetta är möjligt.Jag vill också beröra djurdataregistret, i vardags-lag kallat kopassen. Även om beslutet redan fattades isamband med tilläggsbudgeten berörs frågan också idetta betänkande. Bakgrunden till registret är storaproblem med BSE eller galna ko-sjukan i EU. Cen-terpartiet har arbetat för att kött skallursprungsmärkas. Det skall det göras , till en börjanfrivilligt, därefter obligatoriskt. Då måste man ha ettsystem som gör att det finns en trovärdig ursprungs-märkning. Däremot anser att finansie-ringen av systemet, i och med att jordbruket konkur-rerar på en gemensam EU-marknad, bör vara likvär-dig mellan medlemsländerna. Enligt uppgift finansie-ras systemet över statsbudgeten i vissa länder. Detborde övervägas också för del.Centerpartiet har framhållit det olämpliga i attbelasta näringen med ytterligare avgifter innan Björk-ska utredningen har lagt fram sitt slutbetänkande. Viförordar därför att regeringen skulle återkomma meden helhetslösning i fråga om djurregister när förslag framlagts. Dessutom anser vi inte behöver krångla till reglerna som man hargjort. Det hade också beskrivningarom. Jag vet inte om regeringen och Jorbruksverkethar hjälpts åt, men jag tycker att man borde kunnagöra det litet mera praktiskt. Förhoppningsvis får manen del råd på vägen av alla som hör av sig om detta.Jag vill även kort beröra avverkningsreglerna iskogsvårdslagstiftningen. har debat-ten där varit omfattande. De nuvarande undantagenfrån ransoneringsreglerna har ansetts gynna ett oseri-öst skogsbruk och skapat en marknad för skogsinköp ispekulationssyfte. En sådan utveckling är ju olycklig.Undantaget från ransoneringsreglerna har regeringennu ändrat. Det gäller brukningsenheter mindre än 50hektar. Det anser vi är en utveckling i rätt riktning,men vi anser att gränsen bör gälla för brukningsenhe-ter som är mindre än . Jag vill därmed yrkabifall till reservation 4.Jag vill avslutningsvis nämna något om livsme-delsfrågorna, som tas upp i budgeten, bl.a. salmonel-lafrågan. Jag vill ta tillfället i akt och säga att det ärviktigt att den följs. Vi har förordat i interpellations-debatter osv. att man upprättar en tillfällig gränskon-troll tills intygen fungerar. Det är inte bra som vi hardet , att det kommer in salmonellasmittat kött ilandet. Jag vet att man har ålagt kommunerna att ökakontrollen, men det är inte så jätteenkelt i alla kom-muner, såsom jag har uppfattat tidningsskriverier. Detär en risk att vi får en spridning ändå. En del kommu-ner har varit duktiga. startade ett stort pro-gram, men sedan finns det små kommuner som intehaft samma möjligheter. Det är väldigt viktigt att vihåller kontroll på salmonellafrågan. Därför ville jagnämna den.Därmed tackar jag för ordet, herr talman.Anf. 63 () replik:Herr talman! Problemet med djurdatabasen i Sö-derhamn är att det nu anställs folk där. Det etablerasen ny myndighet och en ny byråkrati. Det har sagtsmig att det anställs 20 personer just . Siffran 35miljoner kronor i budgeten signalerar möjligen omännu fler människor. Räknar man om det i något sånär genomsnittlig kostnad per person motsvarar detförmodligen över 50 personer. Här etableras alltså enbyråkrati som det naturligtvis blir svårt att återgå från.Jag har inte noterat att i någon reserva-tion har motsatt sig denna etablering.Anf. 64 () replik:Herr talman! Som jag sade tycker vi att det måstefinnas ett system för att kunna ursprungsmärka kött.Däremot har vi sagt att vi tycker att man skulle avvak-ta och komma tillbaka med ett förslag till system närden Björkska utredningen var klar.Anf. 65 () replik:Herr talman! Det går bra att säga saker, men manmåste gå till handling också. Jag säger igen att jagicke såg någon reservation när finansutskottet ur-sprungligen behandlade detta i tilläggsbudgeten dådet första beslutet fattades om finansiering och eta-blering av djurdatabasen i . Då var vimoderater, såvitt jag minns, de enda som reserveradesig mot det förslaget.Anf. 66 () replik:Herr talman! Jag tror att har kortminne i det här fallet. Vi fick förslaget till jordbruks-utskottet för behandling. Där reserverade sig Center-partiet och . Det var ingen skillnad iagerandet i jorbruksutskottet. Det fanns två reserva-tioner.Anf. 67 ():Herr talman! Jag skall börja med att tacka utskot-tets ledamöter för tillstyrkande av den motion som jagnu har väckt om ett stöd till detfjällnära jordbruket. Förhoppningsvis kommer helariksdagen enad att ställa sig bakom den om en litenstund. Det är faktiskt väldigt positivt, och jag är väl-digt glad över att vi har lyckats nå dithän.Det finns ett litet småskaligt jordbruk i de fjällnäraområdena. Det är små gårdar, små enheter. Det finnsinga möjligheter att rationalisera detta bruk, för det ärför långt till grannens åker, för att uttrycka det enkelt.I genomsnitt handlar det om mjölkgårdar med tolvtretton kor. Man har inte haft möjlighet att utnyttja debefintliga miljöstöden eller andra stöd som finns inomEU-systemet. Det faktum att snart kommeratt fatta beslut om ett tillkännagivande om att rege-ringen skall komma tillbaka med ett förslag till ettsärskilt stöd till det fjällnära jordbruket är jag mycketglad över.I övrigt har det varit en intressant debatt här ,en diskussion om dagens jordbruk, både det svenskaoch i viss mån det globala. Självklart är jordbruklivsmedelsproduktion och därmed nödvändigt för våröverlevnad. Men det är lika viktigt att detta jordbrukoch denna livsmedelsproduktion sker på ett sådantsätt att det är långsiktigt uthålligt. Naturen kommer attklara sig, naturen överlever utan oss människor. Menvi överlever inte om vi inte anpassar vår produktiontill vad naturen ger för förutsättningar. är inteden produktionen uthållig.Hela den världsekonomi som vi lever i bedriver enrovdrift på ändliga resurser. Det är en ökad urbanise-ring som betyder förstörelse av jordbruksmark, förstö-relse av vattenresurserna. Trots att jordbruksproduk-tionen har fördubblats svälter 800 miljo-ner människor. Det här får man inte glömma bort idiskussionen om jordbruket i . Det betyderockså att det är väldigt viktigt att vi bedriver ett jord-bruk på all tillgänglig jordbruksmark. Där är jag heltenig med att det är viktigt - det är flersom framfört det.Det jag skulle vilja lyfta fram , eftersom jag intehann göra det under den föregående debatten, är detekologiska jordbruket, som är det mål som vi måstesträva mot. Vi har uttryckt i vår motion det som så attall jordbruksproduktion skall vara ekologisk.Med det menar vi att den skall vara långsiktigt håll-bar, att man skall utnyttja lokala förnybara resurser,solenergi och bioenergi, bevara åkerjordens bördig-het, maximera återcirkulation av växtnäring och or-ganiskt material. Man skall minska behovet av ändligaresurser och miljöpåverkan på det sättet. Man skallinte använda naturfrämmande ämnen.