prot · GK0990 · 1997-04-16 00:00:00 — Det fram-ställs ju i debatten som om vi skulle tvinga alla 60-åringar bort från arbetslivet. Det kommer inte attinträffa. Jag träffar mängder av 55-åringar och 57-åringar. Jag är själv 55-plussare. Jag har f.d. kolleger ibyggnadsbranschen. Där är den högsta åldern ,beroende på att arbetsförhållandena är sådana att manåker ut fortare än man rimligtvis borde göra. Mångaav dessa människor vill faktiskt sluta tidigare. De villlämna sina jobb, så att unga människor får en möjlig-het att komma in. Om man kan åstadkomma detta serjag inget fel i det. Men jag vill understryka att dettainte är någon lösning på lång sikt. Vi kommer ju att fåandra problem när många skall gå ipension.Jag tror att man skall se över sjuklöneperioden.Regeringen bör titta på det. Och regeringen har sagtatt man skall titta på hur beskattningen av företagenkommer att utvecklas. Om dubbelbeskattningen ärklart negativ finns det anledning att göra en justering iframtiden på det området.Anf. 100 () re-plik:Herr talman! Det är välkomna besked.Om man vill göra allt för att minska arbetslöshetenbör man naturligtvis begrunda alla de medel som används i samhället. Vi vet att varje procent ar-betslöshet kostar i storleksordningen 10 miljarderkronor. Då har man ju en hygglig grundplåt för attvidta åtgärder som leder till riktiga arbeten. Menproblemet för Socialdemokraterna är ju att många avväljarna fortfarande minns vad Socialdemokraternasade i valrörelsen och trodde på det. Det kom-mer ju att ta ett tag innan minnet helt och hållet blek-nar, så att Socialdemokraterna kan byta politik ochvidta de rätta åtgärderna. Man har gjort det på någraområden, och jag tror att man kommer att göra det påfler. Jag är väldigt glad om man kommer att göra detpå de områden som här har ställti utsikt.Jag tror att kampen mot arbetslösheten främstskall föras genom att man sänker trösklar när detgäller att starta och utveckla företag. Det är så nyajobb kommer till.Anf. 101 ()replik:Herr talman! Jag tror att vi socialdemokrater ochGöran har en samsyn när det gäller mångaståndpunkter. Men jag vill klart slå fast att detta skallske fördelningspolitiskt konsekvent - om det skallske. Det får inte innebära att grupper som redan nuhar det svårt kommer att få leva i en förlängd svårsituation.Jag vill påstå att det som har gjorts och kom-mer att göras utifrån det som presenterades i går gerförutsättningar för att flera intressanta jobb och fleraföretag skapas. Jag var själv på en presskonferens i enkommun. Där berättade man att det här ger bättreförutsättningar. Det ger en garanti för att vård, omsorgoch utbildning kommer att finnas på en nivå som ärförenlig med vad samhället kräver och vad kommu-nen behöver ha. Kvaliteten kommer att öka i dessaverksamheter.A-kassan höjs . Det innebär faktiskt attköpkraften ökar för de arbetslösa. Problemet förmånga småföretag är ju att marknaden egentli-gen inte finns. Konsumenterna finns inte i den ut-sträckning som företagen efterfrågar. I politiken måsteman ta fasta på att klara av helheten när det gällerlöntagarna, marknaden, konsumenterna och företagen.Anf. 102 () replik:Herr talman! Jag skulle vilja ställa två frågor.Den ena gäller detta med att stärka ägandet regio-nalt och lokalt. Den andra gäller att man skall utveck-la det småskaliga - small is beautiful.Vi vet att sysselsättningen i skogsbranschen iNorrland har minskat , trots att produk-tionen har ökat Det är 2 400 jobb. Detvisar att det pågår en automation.Vi vet också att endast två av de börsnoterade fö-retag som har sin verksamhet i har sitt sätedär. Likaså ägs två eller högst tre av kommunens 20största privata arbetsgivare lokalt eller regionalt.Resten ägs antingen utomlands eller utom regionen.Den här tendensen har stärkts under de senaste åren.Med anledning av det som jag beskrev tidigareundrar jag vad man gör från s-håll för att försökastärka lokalt och regionalt ägande.Min andra fråga gäller small is beautiful. Man kanju slå två flugor i en smäll när det gäller att satsa påinvandrare och på kvinnor. I betänkandet har vi sagtatt vi särskilt skall uppmärksamma företag som drivsav invandrare.Reynoldh Furustrand sade förut att vi inte lärdemycket av den norska situationen när det gällde bank-väsendet. Vi kanske har någonting att lära oss nu avNorge. Då vill jag fråga vad vikan göra för att följa en sådan här norsk modell. Manhar alltså satsat på tolv projektledare. Man utbildardem först och kallar dem förändringsagenter. Man tarverkligen tillvara den kompetens som människor harsom kommer utifrån. Sedan kan de i sin tur bygga uppföretag. Som jag sade: Om man knyter fyra till sig blirdet fem olika företag. De knoppar av sig, och när maninte behöver vara kvar längre går man ur det här nät-verket.Anf. 103 ()replik:Herr talman! Jag tror att vi skall studera den härsortens exempel. Många av dem är onekligen intres-santa.Man kan diskutera på vilket stadium samhälletskall gå in - om man skall gå in - med åtgärder för attstötta en sådan verksamhet. Vi har enmängd möjligheter via , kommuner, banker ocholika kreditinstitut. Sannolikt finns det förutsättningarredan nu. Om samhället skall gå in måste man vetavar och med vilka resurser man skall gå in. Men jagförkastar inte dessa tankar. Vi har ju sett att de lokalaoch kooperativa utvecklingscentrumen åstadkommermycket mer än vi trodde från början. Det visade sigefter ett tag att det behövdes stöd och hjälp från sam-hällets sida. Om det här är en bra verksamhet kommernaturligtvis samhället att ta det ansvar som samhälletdå skall ta. Men det är inte givet att man gör det förr-än man vet vilket stöd man skall gå in med.Anf. 104 () replik:Herr talman! Jag tackar för det.Små ekonomiska insatser ger alltså stor utdelning.Det kan man kalla både ekonomiskt effektivt ochenergieffektivt. Vi vet att glesbygden står för mycketav nytänkandet. Jag tänker på frånLatikberg. Hon är väl nästan rikskändis vid det härlaget.Vi är måna om att kvinnor i återvänder.De får gärna flytta för att studera, men sedan skall dekomma tillbaka till nejderna där uppe, så att inte baramännen blir kvar, som gillar jakt och fiske. Jag troroerhört mycket på kvinnan och på mikrokreditstödet.Det behöver inte vara så stort och märkvärdigt. Dethandlar om att man skall kunna etablera sig på ort ochställe utifrån de regionala förutsättningarna. I det härbetänkandet tar vi också upp att det är viktigt attstödja de regionala skillnaderna. Näringslivet skall fåblomma på dessa villkor.Jag tog upp ett exempel från . Det är mycketmer fördelaktigt än när det gäller lån till kvin-nor. Därför ville jag framföra det exemplet. Dethandlar inte om någon ränta. Man lånar ut 200 000 -det är alltså en ytterst blygsam summa. Man kan sägaatt man återanvänder den. Man sättertillbaka pengar. Det är som en starthjälp. När man välhar kommit igång går man ur det här nätverket.Jag vill också veta hur det lokala ägandet skullekunna stärkas när det gäller etablering och att man gårin med kapital i det lokala, regionala ägandet på enlokal börs.Anf. 105 ()replik:Herr talman! Under alla år som jag har haft för-månen att sitta i näringsutskottet har vi diskuteratinrättandet av lokala börser. Vi bedömer inte att det ärnödvändigt att inrätta den här typen av lokala börser.Sett i ett internationellt perspektiv motsvarar lan-det ungefär en lokal börs i Nordrhein iTyskland. Det är ett helt annorlunda perspektiv. Jaghar däremot erfarenheter från den kommunala verk-samheten. Från kommunens sida kan man göra vä-sentligt mera för att stimulera den här typen av lokaltägande.Jag sitter själv i ett bolag som har till uppgift attutveckla och pusha fram den här typen av verksamhe-ter. Men att gå in och ta ett direkt penningamässigtansvar är en helt annan sak. Jag tror inte att tiden ärriktigt mogen ännu för att dra de slutsatserna.Utifrån det som presenterades i går i vårproposi-tionen tror jag att sådana förutsättningar kan ges i ettlängre perspektiv, dock inte i det vi kan se för närva-rande. Vi måste studera hur det här kommer att ut-vecklas först. Det kommer säkert med anledning avdet som kommer att debatteras längre fram, i sambandmed energipropositionen, att hända väldigt mycket påenergisidan som lämpar sig för den här typen av före-tagande och utvecklande.Sedan kan vi konstatera att kvinnligt företagandehar fått bättre stöd sett över tiden. Här sker väldigtmycket av nyföretagande. Erfarenheterna från vårgemensamma resa i visar att många kvinnorhar startat nya företag. Framför allt inom kooperativaföretag är det kvinnor som går i bräschen. Det ärnågonting som vi också bör se till att vi långsiktigtstimulerar.Anf. 106 () replik:Herr talman! Vad gäller svensk varvsindustri hadevi naturligtvis allihop varit glada om de ambitioner vihade, att samtliga subventioner skulle försvinna frånden här branschen, hade infriats. Det vore naturligtvisbra om de försvann ur alla branscher som konkurrerarpå världsmarknaden. Den förhoppningen har vi haft.Men märker vi att detta inte kommer att ske. Övri-ga länder som de svenska varven skall konkurreramed fortsätter att ge ordentliga subventioner, på anbudssumman. Så länge detta försiggårskall vi från svensk sida se till att våra varv kan kon-kurrera på samma sätt som andra.Nu genomförs inte detta. Det är naturligtvis all-varligt. Jag ser det som fruktansvärt irriterande att viinte kan klara av en sådan här fråga, när vi samtidigtdiskuterar arbetslöshet och alla andra problem. Jagundrar ändå, , hur bär man sigåt? Vilka åtgärder tänker vidtaför att låta den här frågan komma upp på bordet engång till?Anf. 107 ()replik:Herr talman! Det är riktigt som sä-ger att vi i vårt betänkande har konstaterat att densvenska varvsnäringen sett i ett world wide-perspektiv, men framför allt i Europaperspektivet,befinner sig i en annorlunda situation än sina konkur-renter. Vi är det enda landet av somhar tagit konsekvenserna av en överenskommelse somskulle ha trätt i kraft per , nämligenatt ta bort alla de här stödformerna.Jag har samma inställning som , attden här typen av stödformer inte skall finnas. Om deblir permanenta över konserverar de. Manlär sig att leva med dem och lär sig inte att stå på egnaben, vilket är nödvändigt för den här typen av näring-ar.Det som kommer att hända är att industrirådet,alltså rådet av näringsministrar inom den europeiskaunionen, kommer att träffas i ochdiskutera det s.k. sjunde varvsdirektivet. Detta hand-lar om stöd för varvsnäringen. Vår inställning måstevara att fortsatt driva att stödet skall bort. Vi skalltillämpa vad faktiskt har beslutat om. Det ärdet som skall gälla. Vi skall se till att vi får med flerpå den vagnen.Vi vet att inte har ratificerat detta avtal ännu.Det föll i kongressen. Det kommer att tas upptill förnyad prövning i kongressen. Om ratifice-rar ett sådant avtal kommer det som en kedjeeffekt attinnebära att och övriga gör det,och då försvinner stödet.Om stödet kommer att vara kvar efter nästa veckasresonemang och förhandlingar mellan ministrarna iEuropeiska unionen är vår inställning att vi skall taupp ett förnyat resonemang med regeringen om hur viskall hantera den svenska varvsnäringen. Den får inteförsättas i ett sämre läge i förhållande till konkurren-terna.Anf. 108 () replik:Herr talman! Jag kan fatta mig kort. säger allt det som jag egentligen är ute efter.Visst, ta en runda till och diskutera! Lyckas inte det,utan vi vet att subventionerna fortsätter, måste Sveri-ge se till att vår varvsindustri kan konkurrera på likavillkor.Anf. 109 () replik:Herr talman! Jag vill först instämma i kören somtalar om vikten av våra stora företag. Basindustrin ärviktig för hela vårt land, för vår ekonomi och försysselsättningen. Ofta är också de små företagen un-derleverantörer till de stora företagen, så de storaföretagen är viktiga. Det bör också nämnas i debatten.Reynoldh Furustrand talar väl om turistnäringen.Vi verkar vara överens om att det är en framtidsnäringsom kan ge många nya jobb. Det är en näring somrymmer alla slags företag, från de minsta till ganskastora företag. De har också ganska olika ekonomiskaförutsättningar. Därför kan det behövas ytterligareresurser, bl.a. till marknadsföring och produktutveck-ling.Det kan också röra sig om nya marknader, t.ex.Östersjöregionen. Där har vi ett Östersjöpaket. Minfråga är bara: Är villig att med-verka till att ytterligare resurser tillförs näringen närbehov föreligger?Anf. 110 ()replik:Herr talman! Vid en snabb betraktelse och utifrånhur vi har diskuterat i utskottet när vi har behandlat dehär frågorna kan jag konstatera att näringen har resur-ser. Näringen har en bra organisation för att utvecklaturismen. Vi måste se till att det händer någontingockså, att marknadsföringsåtgärderna får effekter. Vihar inte sett ett tillräckligt resultat av detta ännu.Jag är inte främmande för att taupp en ny diskussion, när vi ser om detta ger någotresultat. Jag är inte främmande för att diskutera vadsom kan göras inom ramen för en utveckling motÖsteuropa och de länder som finns kring Östersjön.Men låt oss ge den tid som behövs för att de nuvaran-de organisationerna och de nuvarande resurserna fårverka i lugn och ro.Anf. 111 ():Herr talman! Tillsammans med ochMaggi har jag medverkat i en motion ombehovet av en förändrad mineralpolitik i Sverige.Norra delen av landet tillhör förmodligen de tre bästaregionerna i världen när det gäller mineralprospekte-ring. Den här frågan tycker jag måste ägnas betydandeuppmärksamhet.Vi menar först och främst att det är viktigt attkunna behålla och stärka den kunskapsbank som finnsöver all prospektering som genomförts i ochde resultat som den har lett till. Till sedanvar unikt i det avseendet att all prospekteringsom genomförts fanns samlad och tillgänglig för bo-lag som ville prospektera.Sedan ändrades lagstiftningen. finns det ing-en skyldighet att redovisa resultatet från sina prospek-teringar, så att kunskapen om var fyndigheter finnseller var fyndigheter saknas samlas och behålls i Sve-rige. I klartext betyder det att bolag kan ta del avgamla prospekteringsresultat och inmuta stora områ-den. Ett bolag har för övrigt försökt inmuta en stor delav norra , en yta som täcker flera län. De kanundersöka det här området och sedan ta med sig resul-tatet för att i värsta fall begrava det i ett hemligstämp-lat arkiv någonstans, t.ex. för att förhindra konkur-rens.Det är en stor risk att den inhemska kunskapen omvar det finns eller inte finns mineraltillgångar kommeratt utarmas, eftersom det inte finns någon skyldighetatt lämna ifrån sig resultatet. Vi har därför föreslagitatt man t.ex. skulle vara skyldig att lämnaifrån sig resultatet, så att andra kan bedöma om mine-raltillgångarna är brytvärda eller inte. Vi menar att detborde finnas en ny lagstiftning på det här områdetsom skulle kunna tillgodose det här kravet.Sverige är unikt när det gäller mineralpolitiken ocksåi ett annat avseende. De flesta andra länder med storamineraltillgångar har en lagstiftning som tillförsäkrarstaten rätt till en del av de vinster som utländska före-tag gör när landets mineraltillgångar exploateras.Sättet att ta ut den här delen varierar från land tillland. Det handlar om allt från kronoandel, som vihade, rätten till s.k. tonören eller andra former förvinstdelning och beskattning. Skälen till att man hardenna metod i andra länder är att detta betraktas somändliga tillgångar som är av stort värde för en nation.Det tredje och säkert det mest kontroversiella avvåra förslag är att vi fortfarande anser att det bordevara ett intresse för staten att bedriva en prospekteringpå helt kommersiella grunder på det sätt som mantidigare gjorde. Den prospektering som sker är jufrämst inriktad på diamanter och guld. Dessa företagdrivs naturligtvis av en önskan att göra stora klipp pådet här området. Men mineraltillgångarna skall ocksåvara en bas för försörjning av den metallindustri somvi själva har och som är strategiskt viktig från mångaolika synpunkter. Det rör sig då t.ex. om kunskaperom tillgångar av koppar, zink, bly, silver och andraindustrimineraler. Vid regeringens konferens i Skel-lefteå sades det också att basnäringarna var väldigtviktiga i det här landet. Grundnäringen är ju en basför en hel del av vår metall- och verkstadsindustri.Vi anser att det var fel att en gång besluta om attavskaffa den statliga prospekteringen. Den fyllerockså den funktionen att den behåller en bredd i kom-petensen hos mineralletare och hos alla de grenar avforskningen och geologin som har anknytning just tillmineralletning. Nya prospekteringsmetoder innebär juatt man kan hitta brytvärda mineraler som liggerdjupare ned än vad som var möjligt.Utskottet avstyrker vår motion med motiveringenatt regeringen har aviserat att den skalllägga fram förslag inför rörande mineral-politiken. Vi förutsätter då att regeringens förslagockså fångar in synpunkterna i motionen. Jag kommeri dag alltså inte att yrka bifall till motionen, men viåterkommer i ärendet när regeringens propositionläggs fram.Anf. 112 ()replik:Herr talman! Jag skulle kunna nöja mig med attinstämma i det som avslutade med, omatt detta särskilt har undersökts. Landshövding har haft i uppgift att utreda frågan, och hon harlagt fram ett utredningsförslag som har remissbehand-lats och som skall slutbehandlas.Som vi har sagt i utskottet finns det anledning attavvakta till dess att regeringen återkommer med ettförslag. Då får vi återigen ta upp den motion somBengt här har redogjort för. Det är onekligenväldigt mycket intressant som kommer att hända påmineralområdet, sett i ett framtida perspektiv.Anf. 113 () replik:Herr talman! På den här punkten har vi alltså ingadelade meningar. Men jag vill bara understryka att inorra delen av , i norra delen av och inorra delen av finns det en stor oro för vad endel av mineralprospekteringsföretagen skall kunna tasig före. Vi har ju kunnat ta del av negativa erfarenhe-ter från andra delar av världen. Det är av stor vikt attstaten tar sitt ansvar för dessa tillgångar.Anf. 114 () replik:Herr talman! Eftersom tog upp dettavill jag bara säga att det finns en reservation - nr 6om mineralfrågor - som handlar om precis samma saksom tog upp i sitt anförande. Vi harockså sett samma oro. Man exploaterar stora områ-den, mutar in dem och sedan vill man inte lämna ifrånsig information. Det har ju faktiskt sträckt sig övermer än halva Sverige.Med anledning av detta har jag skrivit en motion,och för att Vänstern skall få möjlighet att rösta förden yrkar jag bifall till reservation 6.Anf. 115 () replik:Herr talman! Såvitt jag har förstått Miljöpartietsyrkande ställer man väldigt hårda krav på att företa-gen skall lämna ifrån sig denna information, och dettaskall då ske eller någonting sådant.Det anser vi vara väl så häftigt, och det kanskeskrämmer bort en del förtag som vill genomföra enprospektering.Anf. 116 () replik:Herr talman! I reservationen finns ingenting angi-vet om årtal eller tidsperiod. Eftersom det blev felak-tigt återgivet tog vi bort årtalsexercisen. Reservatio-nen går alltså helt och hållet i Vänsterns riktning, sådet går att rösta på den. Det handlar om maximeringav tillåten prospekteringsyta och att man skall åläggaprospektörer att lämna redovisning.Anf. 117 ():Herr talman! I samband med detta betänkande hardet väckts bl.a. en motion av m.fl. social-demokrater om ett eventuellt framtida varvsstöd. Jagtänker ägna mitt anförande åt att prata litet grandkring varvsstödets betydelse som jag och flera medmig bedömer det för svensk varvsindustri.Bakgrunden är att svensk varvsindustri och desvenska varven har haft en stor betydelse för vårtlands utveckling. Det är ju inte så väldigt många årsedan som varven låg nästan som ett pärlband runtvåra kuster. Det fanns varv i Stockholm.Det fanns och finns i viss mån fortfarande varv i Os-karshamn, , , , ,, , , och listankunde göras längre. Många av dessa varv finns tyvärrinte längre kvar. De som finns kvar för en ganskaojämn kamp gentemot de konkurrerande ländernasvarv, inte minst varven på andra sidan sundet i Dan-mark och i andra länder som tillämpar subventionerför sin varvsindustri. Skall vi i lyckas med attbibehålla de varv som finns kvar måste vi bygga vida-re på dem och utveckla dem - vi kan naturligtivs intebli en så stor varvsnation som vi en gång var, det trorjag inte. Men för att kunna konkurrera på lika villkormåste det till någon form av internationell uppgörelseom att de andra länderna upphör med sina subventio-ner. Alternativt kan vi tillfälligtvis införa regler iSverige som gör att konkurrensen sker på lika villkor.Jag tror inte att det är många branscher där detfinns så mycket samlad kompetens av olika yrken somjust på ett varv. För att bygga eller reparera ett fartygkrävs det inslag av många olika yrkeskategorier. Denkompetensen höll ett tag på att försvinna, när varvenlades ned och de anställda försvann. Många finns kvaroch kan komma tillbaka och kompetensen finns redan.Men då vill det till att vi i verkligen ser till attdet råder lika villkor och lika konkurrens.Jag har inget yrkande. Jag ville bara lyfta frammotionen som talar sitt tydliga språk. Min fråga riktarsig till utskottets talesman : Vil-ka åtgärder bedömer som möjli-ga att vidta, och inom vilken tidsram blir det möjligtatt uppnå det som framförs i motionen och som jaghär har talat om, nämligen lika villkor för svenskvarvsindustri - samma som de konkurrerande varven iomvärlden har?Anf. 118 ():Herr talman! Jag vet inte om varnärvarande när jag svarade på ungefärsamma fråga. Svaret är likadant. Under nästa veckakommer alltså industriministern på ministerrådsmöteti att ta upp det direktiv där dessa frågor be-rörs.Utskottsmajoritetens inställning som uttrycks ibetänkandet är ju att om man inte kan åstadkomma ensituation som innebär att alla följer det som OECDhar sagt, bör den fundera över påvilket sätt som den svenska varvsnäringen skall klarasig i en konkurrenssituation där andra länder har denhär typen av subventioner.Innebörden i detta är att det bör övervägas om detskall vara subventioner. Men den grundlinje som bördrivas är att subventioner inte skall finnas.Anf. 119 ():Herr talman! Det var ett klargörande besked frånReynoldh Furustrand. Det är viktigt att frågan reds utså fort som möjligt, inte minst med tanke på att desom tänker beställa eller reparera fartyg i fårmöjlighet att avvakta att det förhoppningsvis blirsamma villkor och därmed samma möjligheter attgöra beställningar i och därigenom gynnasysselsättningen i Sverige.Det bör i detta sammanhang nämnas att detta bararör civila fartyg. , som ligger i minegen valkrets, bygger och med fram-gång fartyg, vilket är väl känt i denna kamma-re. Men här gäller det alltså beställningar och repara-tioner av civila fartyg.Det bör kanske också möjliggöras att få fram ettbesked . Om nu någon svenskmyndighet skulle få för sig att bygga ett fartyg, utgårjag från att vi är överens om att man skall avvakta ochanvända sig av de regler som gäller i och inte skall vända sig utomlands för att få de sub-ventioner som vi inte har i i dag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 §. )9 § Omstrukturering av AmuGruppen ABFöredrogsArbetsmarknadsutskottets betänkande 1996/97:AU10Omstrukturering av (skr.1996/97:95 och förs. 1996/97:RR8)Anf. 120 ():Fru talman! beviljades underhösten 1996 som kapitaltillskott till AmuGruppen ABför att det helt statligt ägda företaget inte skulle gå ikonkurs. Det är en anmärkningsvärt stor summa. Detförvånar mig att händelsen inte tilldrog sig störreuppmärksamhet, särskilt i beaktande av att underskot-tet till största delen berodde på en passiv hållning frånstatens sida och en bristande kommunikation mellan åena sidan företrädare iAmuGruppens styrelse och å andra sidan såväl före-tagsledningen som moderbolagets styrelse.Än mer häpnadsväckande är departementets ochföretagsledningens bristande kunskap om marknads-utsikterna för AmuGruppen. På omvägar fickAmuGruppens företagsledning indikationer på attutbildningsvolymen skulle bli avsevärt lägre än be-räknat.