prot · GL0930 · 1997-11-19 00:00:00 — skattekilen föreslår vi att arbetsgivaravgift redanfr.o.m. 1998 inte bör tas ut för sedvanliga hushåll-stjänster och dessutom att en skattereduktion börinföras för den som köper tjänsten.En ytterligare förbättring av företagsamheten är attskapa en positiv miljö för uppfinnare och innovatörer.Vi föreslår därför att ersättning i form av royalty börkunna redovisas som inkomst av kapital.Regeringens proposition löser inte problemen medF-skattsedeln. Vi sympatiserar gärna med Småföre-tagsdelegationen när det gäller förenklingar i denbyråkratiska processen i samband med start av nyaföretag. Principen när det gäller F-skattsedeln bördärför vara att den som inte har näringsförbud skallkunna erhålla en sådan skattsedel.Men det är också viktigt att förändra självständig-hetsbegreppet när det gäller näringsverksamhet. Dennuvarande lagstiftningen är omodern och hänger intemed i utvecklingen. Jag hoppas verkligen att ett enigtskatteutskott kan ge regeringen i uppdrag att åstad-komma den viktiga förändringen för att skapa förut-sättningar för nya växande företag. Jag vill särskilt attInger lyssnar till den frågan och verkligentänker efter, för att vi skall kunna komma till skott närvi skall slutbehandla den frågan.En av de viktigaste åtgärderna för att skapa förut-sättningar för nya riktiga jobb är en kraftig sänkningav skatten på arbete. Det betyder att vi föreslår att dens.k. värnskatten avvecklas från . Viföreslår också att egenavgifterna kontinuerligt sänksmed sammanlagt och att staten bidrar till attfinansiera sänkta kommunalskatter motsvarande iett inledningskede.Genom en kombination av att vid den kommunalabeskattningen införa ett grundavdrag för varje barn på10 , en höjning av det vanliga grundavdragettill , kraftigt sänkt fastighetsskatt samt sänktbensinskatt skapas dessutom förutsättningar för attalltfler människor i vårt land skall kunna leva på sinlön.Eftersom vi förordar att den kommunalaverksamheten renodlas och effektiviseras och då tidi-gare tillskott av statsbidrag bör utnyttjas, finns detenligt vår mening ett utrymme att, utöver den före-slagna statsfinansierade sänkningen av kommunalskat-ten, sänka ytterligare med 1999 och med 1 krår 2000.Ett viktigt första steg i den nödvändiga sänkningenav skatten på arbetsinkomster vore att återställa mar-ginalskattereformen så att den helt övervägande delenav inkomsttagarna endast betalar i skatt på sinaarbetsinkomster. Ingen skall betala vidgenomsnittlig utdebitering.Av våra sammanlagda skattesänkningsförslag av-ser eller hela lägreskatt på arbete, familj och boende. Det betyder attmed vår politik skapas förutsättningar för nya jobb.Våra förslag finansieras med besparingar. Vår hel-hetspolitik präglas av en social profil som innebär attde grupper som har svårt att tillgodogöra sig skatte-sänkningar är undantagna från besparingar. Vi före-slår i stället betydande förbättringar i förhållande tillregeringen för t.ex. handikappade och pensionärer.Vi föreslår ej heller några besparingar som berörsjukvård, äldreomsorg eller undervisningen i grund-skola och gymnasium.SSU-basen håller sig som vanligt inte till sanning-en. Han försöker att bluffa svenska folket när hantalar om den moderata politiken. Vi föreslår såledesinga besparingar för kommunsektorn, utan vi tillför istället kommunmedborgarna ökade resurser i form avlägre skatter.Herr talman! Sammanfattningsvis präglas rege-ringens inriktning av politiken av en förbluffandepassivitet när det gäller kampen mot arbetslöshetenoch kampen för att skapa förutsättningar för nya jobb.Den präglas också i detta sammanhang av oklarhet.Det finns inte en tillstymmelse till någon långsiktiginriktning av politiken. S.k. ad hoc-lösningar blir alltvanligare från en trängd regering som inte har förmå-gan att skapa en framtidsinriktad politik som svenskafolket kan känna delaktighet i. Bristen på ledarskap ärpåtaglig.Vi moderater är övertygade om att det finns ettklart samband mellan höga skatter på arbete och nyariktiga jobb. Det är också enligt vår mening nödvän-digt med ett kraftfullt agerande så att bidragsberoen-det kan minska. Alltfler människor i vårt land måstefå möjlighet att leva på sin lön och därigenom kunnaforma sin egen vardag. Det är beklämmande att soci-aldemokraterna sitter så hårt fast i gammalt ideolo-giskt tänkande att de inte vill inse betydelsen av attmänniskor växer med ökat eget ansvar. Vad betyderdet höjda barnbidraget för en barnfamilj när regering-en tar tillbaka den höjningen med råge genom attegenavgifterna fortsätter att höjas ?Det är viktigt att poängtera vad den politiska in-riktningen betyder för att kommuner och landstingskall kunna klara av sina grundläggande åtaganden,nämligen vård, omsorg och utbildning. När den soci-aldemokratiska regeringen negligerar den minskandesysselsättningen och därmed sopar de ökande bekym-ren för kommunsektorn under mattan eroderas dengrund som välståndet skall bygga på.Avslutningsvis vill jag än en gång citera den 55-årige mannen från : "Jag vill ha ett riktigtjobb! Jag vill ha ett riktigt jobb! "Tänk noga på de orden!Anf. 74 TREDJE VICE TALMANNEN:Innan jag ger ordet till vill jag barabekräfta att jag i samförstånd med debattörerna harändrat i talarlistan så att och statsrå-det byter plats.Anf. 75 ():Herr talman! Jag tycker att det är viktigt att vi allakan förena föräldraskap och förvärvsarbete även omvi är politiker. Därför tycker jag att det är självklartatt vi alla skall ställa upp för att det skall fungera ävenför skatteministern.Det fungerar även för mig. Jag har nämligen intebråttom . I morse när jag gick till pendeltågetefter att ha lämnat dottern på dagis tänkte jag just attdet är väldigt bra med barnomsorg. Tack vare dagiskan min man arbeta, och tack vare att han tillhör denlyckliga grupp som har ett arbete kan min dotter gå påsin älskade förskola. Det tråkiga är att många av mindotters jämnåriga kamrater hemma i , ofta desom allra bäst skulle behöva det, inte får gå till för-skolan eftersom det saknas pengar att erbjuda det tillsådana barn vars föräldrar saknar arbete.Ofta har man ju sällskap på väg in till stan medföräldrar som trots allt har arbete. var det Dani-els kompis mamma. När jag berättade att viskulle diskutera budgetramarna sade hon tillmig: Ni måste satsa mer på barnen! Det är så mångaföräldrar som inte har jobb, och då blir det så jobbigtför barnen. Då behöver de mycket mera stöd. Nimåste satsa mer på barnen!Hela tiden i vardagen möter man dessa exempelpå varför det är så viktigt för oss och varför det är pådet viset som vi i säger, nämligen att Sve-rige behöver fler skattebetalare. Det är det enda sättetatt lösa de här problemen. Det finns ingen annan väg.Detta måste också vara skattepolitikens inriktning.Skattepolitikens uppgift måste först och främst varaatt se till att vi får fler jobb. Det är det enda sättet attvärna välfärden och kunna behålla barnomsorgen såatt både kvinnor och män kan arbeta och dela ansvaretför barnen. Vi måste se till att barnen får en bra skol-gång och att äldreomsorgen inte har de skamfläckarsom vi ser i dag.I dag är det ungefär 3 894 000 personer som job-bar. var det 64 400 fler. För att inte hamna idiskussionen om vad som hände före eller efter detförra valet vill jag bara återigen påminna om att manfår gå för att hitta samma siffror. Detvar det år när vann och vigick i platåskor. Då var det också 3 800 000 personersom hade jobb. Men då var vi inte lika många svens-kar. Vi har blivit ungefär en och en halv miljon per-soner fler . Jättemånga av dessa är äldremänniskor som inte skall arbeta och som inte orkararbeta.Nu sjunker arbetslösheten som det fak-tiskt är färre som jobbar. Hur går det ihop? Det berorju på att människor helt enkelt försvinner ut ur arbets-kraften. Varför håller vi då på och tjatar om det?Spelar det någon roll? Huvudsaken är att de inte ärarbetslösa. Men det spelar en väldigt stor roll. Om detär färre och färre som jobbar och betalar skatt och fleroch fler som skall ha sin ordinarie försörjning från deminskande jobben, får helt enkelt inte vård, omsorgom barn och gamla och skola de resurser som behövs.T.o.m. den som har haft Hej matematik inser att denhär ekvationen inte går ihop.Varje gång en människa i min hemkommun Bot-kyrka försvinner från arbetskraften måste kommunenskära ned på någon utgift, eftersom skatteinkomsternabara sjunker och sjunker och kraven på försörjnings-utgifterna bara stiger och stiger. Så har också skatte-kraften sjunkit kraftigt och servicen sänkts. Och dåhjälper det inte hur många nya miljarder man änskottar in. De måste ändå alltid flyttas över från någotannat.Det faktum att det blir färre och färre personer i enallt mer hoptryckt åldersstruktur borde verkligen oroasocialdemokraterna. Framför allt borde det oroaskatteministern som har väldigt kvar innanhan själv kommer i situationen att han blir genera-tionsväxlad. Det handlar om att en allt mindre gruppav yngre och medelålders skall försörja både dem somär yngre och dem som är äldre. Det går inte. Vi måstefå fler jobb.Sammanfattningsvis vill vi i användaskattepolitiken för att skapa fler jobb genom lägreskatter och enklare regler. Det första, herr talman, äratt återställa århundradets skattereform medan detfortfarande finns något kvar av århundradet. Hälftenkvar borde vara en självklarhet. Som jag harsagt är det väldigt bra att nu har anslutitsig till kravet på att återställa skattereformen.Nästa steg är att slå in på en skattereform för nästaårhundrade och att modernisera skattesystemet ytter-ligare. Då handlar det om att steg för steg sänka skat-ten på arbete.Vi i föreslår sänkta arbetsgivaravgiftermed , riktat mot tjänstesektorn ivid bemärkelse. Vi före-slår också helt slopade arbetsgivaravgifter för s.k.hushållsnära tjänster. Det är framför allt sådanatjänster som vi som privatpersoner köper för vårtprivatliv. I det fallet blir skattekilen, som vidrelativt normala inkomster ligger på sex gånger peng-arna, som mest hindrande.Vi vill förenkla och till viss del sänka beskattning-en för fåmansbolag, och vi vill ha slopad dubbelbe-skattning av investeringar. Vi vill också slopa sambe-skattningen, denna sista kvarleva av ett motbjudandesystem där kvinnor inte sågs som egna individer. Vivill dessutom förändra värderingen av aktiebeskatt-ningen och helt ta bort förmögenhetsbeskatt-ningen just för att få fart på jobb och företagande.Detär de viktigaste punkterna när det gäller skattesänk-ningar för fler jobb.Vi vill dessutom faktiskt sänka fastighetsskatten.Det vill vi, inte därför att det ger fler jobb, utan därföratt det är oerhört viktigt för att vissa särskilt utsattamänniskor över huvud taget skall kunna ha kvar sinbostad. Men det är också viktigt därför att tilliten tillhela skattesystemet och solidariteten med att befinnasig i skattesystemet och betala skatt håller på att heltspåra ur. Höjningarna av fastighetsskatten har gjort attmånga människor ifrågasätter hela skattesystemet.Därför vill vi återgå till och införa särskildasänkningar för de mest utsatta, för fast boende i t.ex.skärgårdsområden. Vi vill även ha ett bättre systemför taxeringen så att t.ex. miljöförbättringar inte straf-far sig.Centerpartiet vill också gärna ha sänkt fastighets-skatt, men först efter en rejäl höjning. Så vi får väl sehur det blir med den saken i verkligheten. De har juchansen att visa om de menar allvar eller inte.Dessutom vill vi gärna gå vidare med sänkta in-komstskatter när det gäller mer vanliga inkomster, förlåg- och medelinkomsttagare. Vi har i vårt budgetal-ternativ pekat på det utrymme som regeringen trorskall uppkomma. Sannolikheten för detta tror viskulle vara mycket större om vår politik genomfördes.Det utrymmet vill vi gärna använda till sänkt inkomst-skatt för låg- och medelinkomsttagare 1999 eller2000. Men vi vill först gärna se att de pengarna finns,och därför skriver vi inte in det i några tabeller.Herr talman! I den förra omgången av debattentalade sig varm för skatter och bidrag.Då menade han inte bara t.ex. barnbidrag och studie-bidrag utan också bidrag när man blir sjuk eller ar-betslös. talar sig tvärtom varma för attinte ha skatter och bidrag och menar bl.a. just sjuk-penning och a-kassa.Jag vet inte om det här är något slags freudianskafelsägningar eller om det verkligen är ett uttryck förhur socialdemokrater och moderater ser på socialför-säkringarna. Vi i menar att dagens social-försäkringar tyvärr har ett alltför stort inslag av skatteroch bidrag och ett alltför litet samband mellan avgif-ter och förmåner. Vi vill i stället göra en socialför-säkringsreform som innebär att socialförsäkringarnablir mycket mer försäkringsmässiga. Då blir det na-turligtvis inte längre aktuellt att påstå att den som ärsjuk eller arbetslös lever på bidrag. Då behöver man ien tillfällig situation få ut av sina egna försäk-ringspengar.Vi tycker att det är väldigt viktigt att man hållerisär skatter, försäkringspremier, bidrag och försäk-ringsersättningar. Vi hoppas också att många flerpartier är intresserade av att gå vidare med den typenav försäkringsreform.Herr talman! En del i denna reform är just attväxla skatt mot avgift och att göra det finansiellt neu-tralt men så att det ändå blir mycket tydligare förmänniskor.Jag vill passa på att banna litet.Jag läste i en debattartikel i att hanhade granskat den borgerliga oppositionens skatte-sänkningslöften, och då kunde han avslöja att Folk-partiets skattesänkning motsvaras av en avgiftshöj-ning. Jag vill bara påpeka att vi har aldrig påståttnågot annat. De 10 miljarder som vi använder för enväxling har vi aldrig marknadsfört som något annat änsom en ren växling som har som syfte att förbättrasocialförsäkringssystemet. De inkomstskattesänkning-ar som vi därutöver gärna vill göra intecknar vi inte inågra tabeller förrän vi har sett att utrymmet finns, tillskillnad från en del andra. Och till skillnad från en delandra väljer vi också att redovisa detta ärligt ochskriver inte upp någonting.Herr talman! Vi vill gärna se att lönen efter skatträcker till litet mer. Från först och främst den 1 janu-ari 1998 och dessutom i formav konkreta yrkanden lägger vi fram förslag sominnebär att fler får en lön att leva på. Den absolutstörsta orättvisan och den absolut största svårighetenför enskilda människor är att inte ha en lön, utan ibästa fall av en lön i form av en försäkringser-sättning, att leva på. Skattepolitiken är oerhört strate-gisk på den här punkten.Det har tidigare i debatten refererats till enKPMG-undersökning som kom . ärbäst i test i . Man måste säga att undersökning-en har gjorts under vissa givna förutsättningar, menframför allt att det inte är nog. Vi kan inte nöja ossmed att ha en så här hög arbetslöshet. Det är de abso-luta villkoren så som de upplevs av de människor somfaktiskt tänker starta, driva och expandera företag somgäller. behöver fler företag, nya företag ochfler företag som vill växa och anställa.Då måste man titta på verkligheten. När den van-liga småföretagaren funderar på att anställa en tillgäller inte valet om han skall göra det i eller iKanada. I stället kanske valet gäller om han skall göradet i eller eller inte göra det alls.När den vanlige anställde funderar på att gå in i etteget företagande, t.ex. som informationskonsult sommin kamrat just har gjort, är inte alternativen attgöra det i eller utan att göra det på Sö-dermalm eller att inte göra det alls.Småföretagsdelegationen har tydligen lagt fram ettförslag om att det inte skall behöva ta mer än 20 mi-nuter. Det tycker jag kanske är att ta i. Men måste detta att få ut sin F-skattsedel, som det gjordeför min kompis ? Under den tiden kunde han intefå in några inkomster.Och måste det illustreras som i den broschyr frånSkattemyndigheterna som jag här håller upp införkammarens ledamöter? Bilden på broschyrens framsi-da handlar om en person som har en ljus idé. Mellanhonom och hans företag finns jättehöga murar, enkrånglig labyrint och många paragraftecken. Det härär inte en nidbild, det är eget sättatt beskriva det hela på. Jag tycker att en bild sägermer än tusen ord. Jag behöver egentligen inte säga såmycket mer om vår syn på hur onödigt krångligtmycket av det här är. Många människor blir avskräck-ta i onödan.Broschyren avslutas med följande mening: Dettavar några råd på vägen. Tappa inte modet om dutycker att det verkar krångligt och besvärligt. Dinföretagsidé kanske är så bra som du tror. Lycka till!Det är säkert fler än jag som associerar till någon somönskade folk lycka till på ett företag som skulle läggasned.Företagarna har kommit med fem krav som de an-ser är viktigast för att företag skall kunna växa ochexpandera. De säger: Slopa dubbelbeskattningen,minska krånglet, sänk arbetsgivaravgifterna, inför ettförenklingspaket för bokföring och deklaration och låtoss undanta två personer i turordningen. Det är femrätt för . Är det något rätt för regeringen?Lägre skatt och enklare regler, alltså. Vi i Folk-partiet har konkret visat att det faktiskt går. Vi hartagit fram ett starta-eget-paket, som regeringen överhuvud taget inte har gjort någonting åt för att genom-föra.Vi vet alla hur inkomstdeklarationen för vanligamänniskor har förenklats under de senaste tio åren.Det är klart att det vore lika enkelt att göra motsva-rande för tjänsteföretagare, sådana människor somframför allt säljer sin tid och sitt kunnande. I ställethamnar man i ett moment 22: ingen F-skatt inga kun-der och utan kunder ingen F-skatt.Förenkla reglerna! Låt fler människor omfattas avdetta. Framför allt: Modernisera anvisningarna förvilka människor som kan få F-skattsedel! Varförmåste man i det närmaste vara tvungen att starta engruva för att kunna bli godkänd som företagare? Var-för kan inte också sådant företagande som kvinnorägnar sig åt bli godkänt?Vår regering brukar kalla sig världens mest jäm-ställda, men jämställdhet mäts inte i statistik, i hurmånga kvinnor som är med i vissa sammanhang, utanpå grundval av vad man faktiskt gör.Herr talman! Vi har i vårt alternativ till budget för1998 och för många olikaförslag som skulle kunna ge många fler nya jobb.Majoriteten har några få ynkliga sådana, mer en tum-metott än en hel kavaj. Det lilla som kommer är i ochför sig i många fall bra, men det behövs mycket mer.Vår inriktning är att skall få fler skattebetala-re och att fler människor skall få en lön att leva på.Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 29.Anf. 76 TREDJE VICE TALMANNEN:The Speaker of the Mongolian Parliament and adelegation are today visiting the Riksdag. We greetthem heartily welcome.Anf. 77 PER ():Herr talman! Jag skall som utgångspunkt ta ett ut-talande som gjorde tidigare i kammaren.Hon sade att skatter alltid är snedvridande. Med dettaville hon på något sätt göra gällande att skatter inte ärbra. Det är självklart att skatter är snedvridande. Manskulle också kunna säga att skatter är rättvridande ochegentligen mena samma sak. Skatter används ju på såsätt att de utjämnar mellan människor.Man skulle med resonemang kunnasäga att även utgifter är snedvridande. Fullföljer manresonerandet i negativa termer om att skatter är sned-vridande, kommer man fram till ett samhälle där viinte skall ha några skatter och utgifter. Var hamnar vidå? Jo, i ett rent anarkistiskt samhälle. Det är kanskeockså det som eftersträvar.Skatter har egentligen tre funktioner. För detförsta skall de vara styrande, som miljöskatterna. Manskall beskatta ett visst beteende på ett sådant sätt attdet inte får skadliga verkningar på miljö och liknandesaker. För det andra har de den viktiga funktionen attvara omfördelande eller, för att använda ord,snedvridande. De skall fördela pengar från mer be-medlade till mindre bemedlade. Men skatterna skallockså för det tredje betala statliga utgifter. Det är dåsjälvklart att skatter är snedvridande. De kan inte varanågonting annat.När man lyssnar på skattedebatten här skulleman kunna säga att lika väl skulle kunnaföra sin skattedebatt på månen eller i alla fall någon-stans högt i det blå. Det är där som de befinner sig.De skiljer ut sig ganska markant i den här kammarenför en låt-gå-politik som är nästan skrämmande.Jag tror att det var som medfacit i hand ville påstå att om Bildtregeringens politikhade fått fortsätta, hade vi haft 150 000 ytterligaresysselsatta. Det är nog ensamma om atttro. kunde naturligtvis få med sig sinaregeringsbröder på skattesänkningar, men när detsedan gällde att finansiera dessa skattesänkningarhände inte ett dyft. Det var en av anledningarna till attvi fick så katastrofala underskott.Det är likadant . När man läser moderaternasmotion ser det välplitat och relativt bra ut, kan mantycka. Det gäller inte politiskt sett, men man kan få enbild av att det kanske skulle kunna gå ihop. Skatte-sänkningarna är väldigt definierade och klara på de-taljnivå, men man är väldigt överslätande när detgäller finansieringen. Det nämns någonstans att detskall införas ytterligare en karensdag, men jag saknarfaktiskt de konkreta finansieringarna. Det är väl detsom är problemet med moderaterna.Karl-Gösta säger att arbetslösheten skallavskaffas och att inga skall behöva vara arbetslösa,men hur stämmer det med den jämviktsteori som niskriver om i er motion? Det finns där en jämviktsregelenligt vilken öppen arbetslöshet är ettoptimum. Under det skall vi inte gå. Vilket förakt nivisar för de människor som skulle hamna under grän-sen ! Dem bryr ni er inte om.Ni är inte för en full sysselsättning, för ni har vissaekonomiska teorier som har visat sig ganskafelaktiga. Ändå fullföljer ni detta.Jag noterade att hade varit utehos företagen. Det har också jag, och vi har nog fåttsamma information därifrån, åtminstone när det gällersjuklöneperioden. Från de minsta företagen sägerman: Skatterna är inget problem - dem fixar vi nog -utan problemet är sjuklöneperioden.Det är mycket roligt att höra säga att han instämmer i det som vi har skrivitunder om sjuklöneperioden, nämligenatt den skall avskaffas helt för de minsta företagen.Karl-Gösta har hört att detta är det störstaproblemet. Men ni har inte stött oss i socialförsäk-ringsutskottet när vi har sagt det. Detta är faktiskt denförsta gången som vi får ett erkännande för att vi harvarit rätt ute i en fråga.Jag hoppas att vi på denna punkt kan bilda en en-hetsfront , , och fort-sätta att kämpa. Vi är eniga med er om att detta är detstora problemet för småföretagarna.Jag vill till säga att jag är glad överatt hon i likhet med lyfter fram bar-nens situation i dagens . Jag tycker att det ärväldigt viktigt. Det är också viktigt att man anläggerett jämställdhetsperspektiv på hela debatten. Jag ärglad över att så klart markerar gente-mot politik när det gäller barnomsor-gen.Vi har här hört moderata företrädare säga:Sänker vi skatterna ökar vi sysselsättningen. Så är detju inte. Det finns inga som helst empiriska studier somvisar att det skulle vara på det sättet. Det enda vi kanse är att om vi sänker skatterna och inte finansierardet, får vi ett statsfinansiellt moras. Det är det endasom vi med säkerhet kan konstatera. Om man sänkerskatterna och ser till att statens finanser äracceptabla, skulle man kanske få en sådan här effekt,men vad hände 1976-1982 och1991-1994?Jag vill inte lasta de regeringar som satt ,för det kan också mycket väl vara så att åtgärder somvidtagits är en del av orsaken, men si-tuationen förbättrades ju inte under de här perioderna.Det blev värre och värre, och underskotten växte.När trädde till som ekonomiminis-ter sade han att man skullehalvera inflationen. Den var när han började och14 % när han slutade. Det visar på en underlig upp-fattning om vad som är en halvering.Vi har alltså provat den politik som Karl-GöstaSvenson här har pläderat för, och vi vet vad somhände.Vi i har haft ganska mycket tokerierför oss historiskt sett. Det är vi fullkomligt medvetnaom. Men det finns en markant skillnad mellan oss ochmoderaterna: har lärt av våra misstag och tagitkonsekvenserna.Tyvärr måste man säga att inte harlärt sig ett enda dugg av misstagen som de gjort, ochdet är bedrövligt. Detta är det sämsta betyg man kange en politiker.