prot · GL0948 · 1997-12-16 00:00:00 — Det som vi nationellt tror på som lång-siktigt hållbart måste också överföras till EU-diskussionen för att få acceptans där. Jag förutsättersom arbetsordning att dessa diskussioner kommertillbaka till denna kammare och att vi då kan diskuteralitet mer detaljerat, inte som den långsiktigaplaneringen.Jag nämnde tidigare att sektorsansvaret är en för-utsättning och ett av våra mål för ett framåtsyftandearbete på fiskets område. Det skall tillämpas i enfortlöpande dialog med miljöns företrädare. Det måstevara sektorns miljöansvar som är grunden för detframtida miljöarbetet. Vad är då sektorn i detta fall?För mig handlar det inte enbart om yrkesfisket, ävenom det i och för sig är en viktig del i samhället. Dethandlar också om fritidsfisket. Om man yrkesfiskar,sportfiskar eller bara fritidsfiskar - drar upp någonabborre eller gädda - har man ett eget miljöansvar.Detta kräver naturligtvis, herr talman, kunskap ommiljön och om ekologin men också en fortsatt dis-kussion om framtida finansieringsmöjligheter. Det härär en fråga som vi har utrett och diskuterat flera gång-er, men vi måste låta diskussionen fortsätta även iframtiden.Frågan är naturligtvis om miljön och fiskevårdenfår kosta något eller om naturen sköter miljöskuldensjälv. betalar vi gärna en hundring för att gå påGloben och titta på ishockey eller för att gå påbio. Frågan är om vi även är beredda attbetala för god fiskemiljö - en möjlighet för komman-de generationer.När sektorns ansvar för miljöarbete ökar kan vikanske också ändra statens styrmedel. Men låt oss haen långsiktig diskussion om den här frågan.Nu gör vi ändå en ökad satsning med statliga me-del - inte så mycket, men ändå litet grand - för attförbättra fiskevården, främst i kustområdena och i desjöar där det förekommer fritt fiske. I första handskall insatserna för bevarande av hotade arter ochstammar, biotopåtgärder, bildande av fiskevårdsom-råden - något som har varit uppe i debatten -samt skärpt fisketillsyn prioriteras.Ett mångårigt diskussionsämne i denna kammarehar varit Östersjölaxen - en mycket svår fråga somkommer att vara svår även . Genomföran-det av den internationella aktionsplanen för Östersjö-laxen, som antagits av för , har en väldigt hög prioritet i . Sverigehar ett särskilt ansvar för naturlaxstammarna, efter-som de flesta kvarvarande naturliga laxbestånden iÖstersjöområdet leker i svenska vattendrag. Detta harockså tagits upp i den här debatten.Nu har fått i uppdrag att utreda ochlämna förslag om hur en begränsning av fisket avvildlax skall genomföras. Jag tror att vi när dettaförslag kommer får återkomma till diskussionerna omredskap, om drivgarnsfiske och om alla de andrafrågor vi har haft uppe i debatten.I uppdraget ingår också att se över hur vi skallkunna säkerställa genproduktionen för de vilda lax-stammarna - en svår fråga, som sagt. Problemen kaninte lösas enbart genom beslut om en mycket låg totaltillåten fångstmängd, eftersom det då bildas ett stortöverskott av odlad lax i de utbyggda älvarna. Därförmåste ett visst fisketryck upprätthållas.En annan komplicerad fråga är vattenbruket. För-delarna är givetvis själva produktionen av fisk somlivsmedel, och naturligtvis också arbetstillfällena.Men nackdelen är, såsom tog upp,eventuella miljöproblem som t.ex. övergödning avvattenområden. är ändå det här området relativtvälreglerat vad gäller större odlingar, och både till-stånds- och anmälningspliktsförfarandet borde därförhindra miljöpåverkan. Men för att vi skallvara säkra på miljöeffekterna har, som också sade, SLU tillsammans med Fiskeriver-ket fått i uppdrag att utreda denna fråga. Man skallvara klar år 1999.Maggi tyckte att regeringen skulle gö-ra det här . är vi nästan inne i 1998, och det äralltså inte så långt till 1999. Och frågan är: Vad skulleregeringen kunna göra just nu?Herr talman! Förslaget om att långsiktigt klaraockså ett hållbart jordbruk handlar om hur vi inomEU kan förändra jordbrukspolitiken mot en ökadmiljöanpassning. Men det handlar naturligtvis ocksåom våra egna ansträngningar inom landet, hur vi till-sammans med sektorn kan ta ansvar för våra egnamiljöfrågor. Kortfattat kan man säga att det gäller attminska miljöpåverkan samt öka den eko-logiska odlingen. Det handlar alltså om både det kon-ventionella jordbruket och den ekologiska odlingen.Herr talman! Jag har inte för avsikt att debat-tera den kommande reformen av CAP eller de svens-ka ståndpunkterna inför detta arbete. Ärendet bereds iRegeringskansliet, och jag vill vänta på detta underlagoch ta den debatten när det kommer. Men jag villändå poängtera det som jag sade i början av mittanförande, nämligen att både miljö- och konsumen-taspekterna är lika viktiga som producentperspektivet.EU:s Agenda 2000 är viktig också i detta samman-hang. Östutvidgningen och miljöfrågorna måste gåhand i hand.Den kanske viktigaste delen i dagens betänkandeär målen för ett utbyggt miljöersättningsprogram,något som jag ser som ett viktigt styrmedel för en godmiljöanpassning av det svenska jordbruket. Förslagetatt utöka programmet med inne-bär en full utbyggnad av miljöprogrammet så att heladen kostnad på totalt somSverige erhöll vid medlemskapsförhandlingarna ut-nyttjas.Det finns en god uppslutning i utskottet kring dethär förslaget. Det finns dock en reservation frånVänsterpartiet och som säger nej tilldelprogrammet för resurshushållande konventionelltjordbruk som en tidsbegränsad och kompetenshöjandeåtgärd. Jag skall strax återkomma till den reservatio-nen, herr talman, men jag vill först ta upp den kritiksom återfinns i många motioner och i några reserva-tioner och som gäller förenklingen av regelsystemen.Jag tror att vi alla delar dessa synpunkter, både re-geringen och vi i utskottet. har man försökt hittaförenklingar under den här mandatperioden, men detkanske inte är så lätt att under pågående stödperiodförändra spelreglerna för brukarna. Det som är viktigtär att till nästa program som vi skall försöka få ihop,, fortsätta arbetet med att försökaförenkla regelverket, inte bara inom utanockså inom EU.Vad gäller reservationen angående avslag på detföreslagna delprogrammet för resurshushållande kon-ventionellt jordbruk - egentligen en beställning somutskottet gjort tidigare - kan jag bara beklaga attsärskilt uttrycker sig på ett väldigt spe-ciellt sätt. Man säger att det är pinsamt dåligt och attdet är smörja. Jag tycker inte att det är ord som passari riksdag.När man läser vidare i motioner ochreservationer får man veta att den konventionellaodlingen och djurhållningen i medför storafolkhälsoproblem - på vilket sätt, ?När också kräver att det måste "tasfram en avvecklingsplan för den konventionella od-lingen och djurhållningen" funderar man verkligenöver miljöpartisternas realism i samhällsutvecklingen.De påstår också att en hel yrkeskår, nämligen desvenska jordbrukarna, har allvarliga kunskapsbrister.Samtidigt yrkar de i en annan reservation avslag på ettförslag som syftar till att förbättra jordbrukarnas ut-bildning vad gäller miljövänliga produktionsmetoder.Herr talman! Detta kallar jag raka besked till ennäring som ändå räknas som behövlig och en fram-tidsnäring för att vi skall klara livsmedelsförsörjning-en. Jag håller med om att vi i det härarbetet inte behöver överord. Det krävs faktiskt tro-värdighet för att klara av en mycket svår fråga.Visst måste vi ännu mer betona en miljöinriktning,men låt oss hitta en linje som är realistisk både förproducenter och konsumenter. För en fortsatt utveck-ling i rätt riktning behövs förändringar i det konven-tionella jordbruket och en ökad andel ekologiskt jord-bruk. Vi har nått halvvägs mot vårt 10-procentigamål. Låt oss se vad som händer tills vi skall göra ettnytt program.Herr talman! Som jag började mitt anförande omhållbart fiske och jordbruk: Maten, miljön och männi-skorna måste vara grunden för vårt fortsatta arbete.Till sist vill jag yrka bifall till utskottets hemstäl-lan och avslag på samtliga reservationer.Anf. 28 () replik:Herr talman! Jag kan dela upp-fattning om mycket av det som hon tar upp i sitt anfö-rande när det gäller fisket och dess problem. Men jagundrar också varför inte utskottsmajoriteten har kun-nat stödja vårt krav på en svensk strategi för fisketinom ramen för EU:s fiskeripolitik, eftersom fisket ärminst lika viktigt som jordbruket som sådant. Vattnetsekosystem är ju avgörande också för att jordbruketskall kunna fungera.Nu hänvisar man till att har lagt fastplaner. Men det jag efterlyser är ju en politisk dis-kussion om de politiska ställningstagandena, som vifaktiskt inte har haft här i och som ocksåhar förts mycket tystlåtet, om man så får säga, frånregeringens sida.Den utredning om vattenbruket som man aviserarskall vara klar . När en utredning är klar skallden skickas på remiss. Remissvaren skall sammanstäl-las innan det kan bli fråga om en proposition. Detbrukar ta åtminstone till. Därför tycker jag attregeringen redan nu borde ta initiativ till att manbörjar titta närmare på de frågor som rör vattenbruk.En annan fråga gäller stödet till det konventionellajordbruket. Vi var med och drog tillbaka det förraförslaget och ställde krav på ett nytt stöd. Men det härförslaget har vi inte haft någon möjlighet att påverka,och jag tycker inte att det är bra.Man har haft ett underutnyttjande av miljöstödenpå nästan 350 miljoner under innevarande år. Det ärdet som ligger bakom att vi har föreslagit att manskall stanna upp litet grand, utvärdera de tio stöd somfinns och i stället se till att man kan använda den härramen inför nästa femårsprogram. På så sätt får manen ordentlig genomgång av vilka behov som behöverkompletteras.Anf. 29 () replik:Herr talman! krav att vi skallha ett nationellt program får mig att tro att vi läserpropositionen litet olika. Jag har tolkat den som attdet arbete som pågår på med detnationella programmet egentligen är en del av det somvi skall jobba in i EU:s program. Jag anser att de härsakerna hänger mycket starkt ihop. Jag ser liksom inteatt det är två olika saker. För mig är det en sak, i varjefall är de på väg åt samma håll.Maggi sade själv att vi egentligen harväldigt litet vattenbruk, så jag tror inte att kan vara så farligt i det här sammanhanget. Detär viktigt att vi får fram det här programmet för mil-jöns skull. Men jag tror inte att det är så farligt attvänta ett eller om vi får ett bra program. Pro-grammets innehåll är kanske viktigare än tidsaspek-ten.Jag håller med om att det är viktigt att vi nu stannar upp och verkligen gör den här översy-nen och funderar över hur vårt miljöprogram harfungerat under de här fem åren, så att vi kanske får igång ett ännu bättre program. Vi får lov att titta litetmer på REKO-programmet, men också på de andradelprogrammen, t.ex. ekologisk odling.Anf. 30 () replik:Herr talman! Jag tycker i stort sett att Fiskeriver-kets aktionsplaner för biologisk mångfald och detjobb de gör inför EU:s fiskeripolitik är bra. Det äringet fel på det. Men det jag saknar är en ordentligpolitisk diskussion bl.a. här i . Såvitt jag kanpåminna mig är den första ordentliga propositionenom hållbart fiske och fiskerifrågor den vi har att be-handla . Just därför var det kanske olyckligt att viinte fick ha den som grund för en speciell debatt omfiskerifrågorna och fiskeripolitiken.Jag tycker att det är en litet bakvänd ordning att vibörjar med att fastställa att vi nu skall satsa mycket påvattenbruket. Sedan kommer en utredning som skallundersöka om det är farligt eller inte. På samma sätthar vi som enligt regeringens direktivsätter i gång utvecklingen av fiskeripolitiken, ochdärefter får vi här i diskussionen om det ärbra eller inte.Anf. 31 () replik:Herr talman! Frågorna om vattenbruket tror jag ärmycket viktiga. Om vi inte klarar av miljöbevarandet ide vanliga vattendragen, utan måste satsa mer påvattenbruket, är det viktigt att vi får de här kvalitets-målen. Men som jag sade har vi styrme-del så att vi kan styra väldigt mycket av vattenbruket.Det som kanske har varit litet olyckligt i Sverigeär att man lokalt har tolkat styrmedlen olika. På detviset tror jag att det är väldigt viktigt att vi får ettsammanhållet program för hela , som manockså kan tolka lika i olika delar av landet. Känslighe-ten är också mycket olika inom landet i olika typer avvattendrag.Anf. 32 () replik:Herr talman! säger att hon villvänta med att diskutera den framtida jordbrukspoliti-ken beroende på att frågorna bereds idepartementet. Men jag vill ändå ställa den fråga igensom jag ställde i mitt anförande: ut-redning har klart påvisat en rad konkurrenssnedvri-dande faktorer som kraftigt slår mot lönsamheten i detsvenska jordbruket, är regeringen beredd att läggafram förslag i som leder till rättvisare kon-kurrensförutsättningar och ökad harmonisering avkostnaderna? Det är väl ändå en sak som SinikkaBohlin som enskild politiker och vice ordförande ijordbruksutskottet kan ha en åsikt om.Sedan säger också att hon skallstanna upp och se på miljöprogrammet inför nästafemårsperiod. Varför, , är ni inte be-redda att överväga en parlamentarisk berednings-grupp, som vi moderater har föreslagit i utskottet, somkan titta närmare på just regelverket för miljöersätt-ningarna?Anf. 33 () replik:Herr talman! Visst vore det roligt, , att göra revolt i det här huset, att gåförbi remissinstanserna, att gå förbi regeringen ochsäga att det här skall vi ta ställning till. Det handlarinte om så stora pengar. Det är någon miljard ellernågot sådant. Det vore ganska enkelt att göra revolt.Men jag tänker inte göra det, eftersom jag kännerigen politik ganska väl: mindre skatter,mer stöd. Ägandet är fundamentet, ansvaret vet jaginte var det finns. Låt oss ta upp Björks utredningefter det att den har varit på remissrunda och rege-ringen har skrivit en proposition. Det handlar ocksåom pengar, och såvitt jag förstår hanterar vi inte bud-getfrågorna i just det här betänkandet.Stanna upp får vi nog göra allihop ibland och ut-värdera det vi har gjort. Vi får titta närmare på detsom är bra och på det som är dåligt. Men IngvarErikssons mening med att stanna upp i utskottet är istort sett att vi lägger ned och flyttarde arbetsuppgifterna till utskottet, litet grand somMiljöpartiet sagt att vi skall lägga ävenKemikalieinspektionen i utskottet.Anf. 34 () replik:Herr talman! har ett önsketänkandeom att göra revolution i kammaren. Det skulle varaintressant att få besked.Genom utredningen har en lång rad konkurrenss-nedvridande saker kommit . Jag är medvetenom att den skall ut på remiss och att det tar tid. Det ärangeläget att det inte tar för lång tid.När bedömer att det kan kommaett förslag till kammaren som tar upp dessa frågor?Det skulle vara intressant att få veta.När det gäller den framtida jordbrukspolitiken ärdet viktigt att vi gemensamt kan hävda de svenskaintressena i EU. Därför är det en skyldighet för rege-ringspartiet att ge oss ett besked om inriktningen. Detborde utskottets vice ordförande kunna säga någotmer om.Sinikka tar upp en rad negativa saker omoss moderater. Men kan vara full-ständigt klar över att vi moderater tar ansvar för attskapa förutsättningar för ett livskraftigt jordbruk iSverige som kan producera goda livsmedel. SinikkaBohlin tog själv upp i sitt anförande att det är viktigtatt få fram dem. Vi tar ansvar för detta. Därför vill viföra en realistisk jordbrukspolitik som är konkurrens-neutral och leder till ökad harmonisering i fråga omkostnaderna.Anf. 35 () replik:Herr talman! sade i sitt anförandeatt är på rätt väg. Jag kan tänka mig att niär på väg, men frågan är vart. Den moderata politikenpåverkar också mycket på jordbrukssidan.Någonting som kan vara positivt, ,är att vi gemensamt diskuterar hur vi som nation skallagera i EU vad gäller den fortsatta jordbrukspolitiken.Diskussionerna finns om t.ex. Agen-da 2000. Det är viktigt att vi hittar en linje som för-stärker oss som nation eftersom maten, miljön ochmänniskorna är viktiga.Anf. 36 () re-plik:Herr talman! Det är bra att vi på ett konstruktivtsätt har börjat föra en diskussion om lax. Det är enkomplicerad fråga. Vi måste fiska lax för att framförallt reducera bestånden av odlad lax. Det är bra om vikan få en diskussion om hur det fisket skall bedrivasför att också spara den vilda laxen. Jag ser fram emotett konstruktivt samarbete på det området. Jag ärövertygad om att drivgarnsfrågan kommer att hanterasi det sammanhanget. Problemet är att det är litetbråttom eftersom stammen av vildlax mins-kar. Men jag förmodar att alla är medvetna om detoch att arbetet därför kommer att skyndas på.Jag står för det som framgår i motionen i fråga omresurshushållande konventionellt jordbruk. Vi tyckerinte att det är bra. Vi var ett av partierna som drev attnär kom med i EU skulle får ett re-surshushållande konventionellt jordbruksstöd. Vimåste naturligtvis se det som en utveckling. Det gälleratt få stöd som verkligen minskar gifterna i jordbru-ket. Men vi anser inte att det här gör det. Det förslagsom fanns i SOU krävde detta. Där krävdes mindrebekämpningsmedel och konstgödsel för de arealersom det gavs stöd för. Här krävs inget sådant. Jagvidhåller den kritiken.Hur skall de förslag som finns kunna bidra till ettresurshushållande konventionellt jordbruk?Jag vill höra hur ser att man skallkomma till rätta med det faktum att den biologiskamångfalden går kraftigt tillbaka i det konventionellalantbruket. Om vi menar allvar med att behålla denbiologiska mångfalden och menar allvar med att od-lingslandskapet innehåller en biologisk mångfald sommåste sparas, hur skall vi komma till rätta med detfaktum att den minskar?Sett över tiden har mångfalden minskat de senaste30 åren. Av 38 fågelarter som är beroende av jord-brukslandskapet har 24 av dem minskat i omfattning.Det är helt klart att det finns en korrelation till giftan-vändningen. Hur skall vi komma till rätta med dettaom vi inte växlar över till ett ekologiskt lantbruk?Anf. 37 () replik:Herr talman! Det finns inte någon i kammaren somtycker att ekologiskt jordbruk är dåligt. Vi tror att detskall ske en växling, men i litet långsammare takt änMiljöpartiet som vill ha en avvecklingsplan. Andrapartier har andra mål.Det viktiga inför nästa femårsperiod är att diskute-ra hur målen skall formuleras. Är arealmål viktigast?Det är kanske en annan typ av kvalitetsmål? Skallkonsumentmålet tas med? Det spelar ingen roll hurmycket vi odlar om inte vi konsumenter också växlarom vår konsumtion.Vidare var det REKO-programmet. Jag har en tropå att utbildning alltid är bra för människor. I det härsammanhanget skall även miljövänliga odlingsmeto-der främjas, och där kan jag aldrig säga att utbildningär dåligt.Sedan var det den biologiska mångfalden. Jag vetinte om jag i har missuppfat-tat något. Men inom i stort sett alla miljöprograminom jordbruksområdet har vi haft diskussioner omhur den biologiska mångfalden skall främjas. Allamänniskor misslyckas på vägen. Vi kanske kommeratt misslyckas i en del av programmen i framtiden.Men vi skall försöka att hitta den väg som går framåt,växla långsiktigt efter behov från det konventionellatill det ekologiska. Men skall vi inom detkonventionella jordbruket arbeta för att minska miljö-effekterna. De åtgärderna framgår också i betänkan-det.Anf. 38 () re-plik:Herr talman! Jag tycker att det var ett positivtsvar. Vi har ingen som helst intention att växla översnabbt till ett ekologiskt lantbruk. Vi vill naturligtvisgöra det så fort som möjligt. Vi anser att vi måstekomma ifrån hanteringen med bekämpningsmedel ochkonstgödsel. Men vi vill ta fram en plan för hur detskall gå till. Det står inte att arbetet skall göras överen dag. Det står att det är dags att ta fram en avveck-lingsplan för det konventionella lantbruket och djur-hållningen. En sådan avvecklingsplan måste innehållasåväl stöd i form av kurser, personlig rådgivning ochekonomiska stöd som höga miljöavgifter mot be-kämpningsmedel och konstgödsel. Vi vill tippa överpolitiken för att få fart på utvecklingen.Regeringen skall fundera och komma tillbaka medett förslag om hur detta skall gå till. Det är inte någotsom skall göras . Vi vill ha en rejäl dis-kussion om hur vi skall göra. Vi ställer oss bakom detmiljöprogram som finns, utom REKO-programmetsom vi anser är totalt fel och missriktat.Vi ser resultatet av den jordbrukspolitik som harförts . kommer resultat som visaratt den biologiska mångfalden håller på att stryka påfoten. Då måste vi fundera på om det behövs ytterli-gare åtgärder för att komma till rätta med det hela.Minskningen av arterna går snabbt. En larmklockaborde slå när hälften av tofsviporna har försvunnit,precis som när vår kom ut. Dåhände någonting snabbt.Låt oss se på de hotade lantraserna. När man för-söker bygga upp stammarna av fjällko och rödkullafinns det inte möjlighet att få en mjölkkvot. Kan Si-nikka tänka sig, som vi önskar, att en del avmjölkkvoten avsätts för dessa lantraser och därmedrädda dem?Anf. 39 () replik:Herr talman! Det ärkanske därför som det är så många påhopp från Mil-jöpartiet i kammaren. Den inställning ni har mot jord-bruket och många andra frågor visar en negativ in-ställning i tillvaron som sådan. Ni pratar om avveck-ling i stället för utveckling. Ni pratar om giftjordbruk.Ni pratar om ökenlandskap. Det väcker så mycketnegativa känslor.Om vi skall klara av växlingen från det konventio-nella jordbruket till det ekologiska, miljövänliga,jordbruket krävs det trovärdighet av oss alla. Vi måstekunna diskutera med sektorn, men inte med överord.Sektorn är inte enbart jordbrukarna. Vi måste ocksåmöta konsumentorganisationerna på ett annat sätt föratt öka konsumtionen.Maggi var inne på att vi inte skall ätatigerräkor. Jag skulle vilja uppmana ledamöterna ikammaren att bli 10-procentskonsumenter. Det ärbara att byta ut var tionde frukost eller någon annanmåltid till en ekologisk måltid eller byta ut en va-rugrupp till en ekologisk sådan. Då är ni 10-procentskonsumenter. Då är ni med och kräver attproduktionen ställs om. Man måste jobbapå olika fronter - men med trovärdighet, GudrunLindvall.Anf. 40 () replik:Herr talman! Jag begär inte av atthon skall redovisa regeringens politik i form av en nyproposition om reformering av EU:s jordbrukspolitik.För övrigt tror jag nog att vi vet ungefär var vi harvarandra i den frågan.Men det som är nytt och som lyftefram är att vi har fått en ny utredning. Jag vill varalitet mera precis i mina frågeställningar. Jag begäringet heltäckande svar och ingen revolution heller.Det är nog inte så önskvärt. Men någon form av syn-punkt vill jag ha. Jag skall citera ett par ställen i denBjörkska utredningen:"Utredningen har konstaterat att det finns ett näraoch ömsesidigt samband mellan jordbruket och storadelar av livsmedelsindustrin. Är de svenska jord-bruksprodukterna inte konkurrenskraftiga, får inteheller livsmedelsindustrin tillgång till inhemska råva-ror till ett sådant pris och sådan kvalité som gör in-dustrins produkter konkurrenskraftiga. "har det resonerats om att även om viskulle tappa en del av svensk jordbruksproduktionkan livsmedelsindustrin kompensera sig genom ökadimport. Det pekar inte utredningen på. Tycker SinikkaBohlin att det är en riktig slutsats som utredningendrar att vi måste ha en fortsatt inhemsk jordbrukspro-duktion som faktiskt försörjer vår livsmedelsindustri?Så den andra delen. Vi har vissa konkurrensnack-delar på grund av klimatet. Vi har också skatter ochavgifter som saknas i konkurrentländerna. Man skri-ver:"Den allt ökande konkurrensen medför sannoliktatt ett antal svenska jordbruk tvingas avveckla sinverksamhet. "Är detta rimligt, och skall vi göra något åt det?Hur ser på just detta grundproblem ?Anf. 41 () replik:Herr talman! Jag måste säga att jag inte har luslästbetänkandet, men jag har läst det.Den första frågan gällde relationen mellan primär-produktionen och livsmedelsindustrierna. Visst är detviktigt. Det är viktigt för oss som konsumenter. Det ärviktigt att vi har närproduktion och att vi också på detviset har ett levande jordbruk.