prot · GK09114 · 1997-06-04 00:00:00 — Då sade vi att vi borde kunna ta hjälp av FN:sflyktingkommissarie. EU-ministrarna har ett sam-råd med flyktingkommissarien för att se hur man skallkunna lösa upp denna väldigt besvärliga knut.Precis som vi i den svenska diskuterar14 andra parlament nu ochinte minst inflytandefrågor och de institutionella frå-gorna. Alla parlament och alla regeringar vill maxi-mera sina länders inflytande. Man måste i en för-handling förstå att alla inte kan få allt. Det är därförjag säger att vi måste vara konstruktiva om frågornaöver huvud taget skall kunna lösas. Vi måste också haen kompromissvilja.I den fråga som tar upp, om antaletkommissionärer, har vi varit väldigt tydliga. Vi villsjälvfallet ha kvar en kommissionär från . Detär väldigt viktigt, tror vi, att alla länder finns med. Detär viktigt att det finns någon som kan landet i frågaoch som känner till kulturen och hur man resonerar iolika frågor osv. Att slå vakt om kommissionären harvarit en alldeles klar utgångspunkt i förhandlingarnafrån vår sida.Anf. 219 () replik:Fru talman! Jag tror verkligen att alla länder reso-nerar så. Det är viktigt att ha en kommissionär. Detvar just därför jag ställde frågan. Det finns förslag omen maxgräns för antalet kommissionärer. manförslaget är det mycket troligt att man också hindraren utveckling där nya länder kan komma in i framti-den - särskilt om det kommer flera förslag i den rikt-ningen.I den andra frågan noterar jag att svenska rege-ringen inte är beredd att sätta hårt mot hårt när detgäller asylrätten. Man kan eventuellt acceptera att denrätten offras, och därmed bryta mot de internationellakonventioner som finns.Anf. 220 Utrikesminister ():Fru talman! Jag sade alldeles tydligt att vi avvisardet spanska förslaget om asyl.Anf. 221 () re-plik:Fru talman! Först vill jag säga att jag blev intres-serad av utrikesministerns inledning. Det har ju varittvå val. De är intressanta att iaktta. I Storbritannienvann Blair på löftet att fortsätta politiken som den iallt väsentligt har bedrivits vad det gäller ekonomioch den låga arbetslösheten. Den regering som förlo-rade var dock djupt splittrad i Europapolitiken. IFrankrike gällde det att byta politik. Den regeringsom förlorade hade fortsatt Mitterandtidenspolitik. Det var arbetslöshet, precis som i Sveri-ge. Regeringen förlorade på bristen på förändring ochförbättring av arbetsmarknaden och på höjda skatter istället för sänkta. Det är en ganska intressant reflek-tion man kan göra över utgången av olika valresultat.När det gäller EMU blir jag något förbryllad överutrikesministerns poäng. Hela vår kritik har ju handlatom att regeringen saknat ståndpunkt i sakfrågan. Närman bedriver en politik för är det väsentligtatt man har en uppfattning om vad som är bra och rätt.Man måste bilda sig en uppfattning om vilken politiksom är rimlig att driva. Utifrån detta måste man sedanresonera och diskutera och även försöka övertyga.Det gör vi ju i politiken.Hur kan ett europeiskt samarbete över huvud tagetdrivas vidare om i en sådan väldigt centralfråga inte ens har någon uppfattning? Tänk om allaländer hade samma attityd. Tänk om alla vätte fingretoch höll upp det i luften utan att driva några förslag.Då skulle allting stå still.Förutsättningen för att ett samarbete skall fungeraär ändå att regeringar tar sig samman, reflekterar övervad som är viktigt, kommer med förslag och sedanarbetar för dem.Anf. 222 Utrikesminister ():Fru talman! Jag tycker att reflexion var väldigt intressant. Det var intres-sant att höra hur mycket han försöker tycka om vårasocialdemokratiska partivänner i och iFrankrike. Välkommen i kretsen, gillar dem också väldigt mycket. Jag tror att deskulle bli något förvånade om de skulle höra GöranLennmarker beskriva dem som att de inte tillhör densocialdemokratiska gruppen eller kretsen. Det gör de iallra högsta grad. Som vet kom-mer hela den stora familjen att träffas i påtorsdag, . Det kommer att tydliggö-ras att vi just är en stor europeisk familj av socialde-mokrater.Vad gäller EMU-frågan kan jag säga att det är detsocialdemokratiska partiet som tar ställning. Vi harföljt våra regler för ställningstagande. Vårt verkstäl-lande utskott och partistyrelsen har tagit ställning.Även om uppfattningen inte gillas av finns den där. Vårt beslut är att vi inte deltarfrån starten 1999.För att komma fram till den ståndpunkten är detklart att vi har reflekterat. Vi har resonerat väldigtmycket oss emellan och med svenska folket, menockså med våra partivänner i andra länder. När vi nuhar presenterat detta vårt ställningstagande vet vi attdet finns respekt för det bland de partivänner utom-lands som vi har talat med. Det finns också en or-dentlig uppslutning i vårt eget parti och, är jag över-tygad om, hos svenska folket.Anf. 223 () re-plik:Fru talman! Jag kan också uppskatta socialdemo-krater som bedriver en klok politik. Jag välkomnar ensänkning av de franska skatterna och en upplösningav den rigida franska arbetsmarknaden oavsett om detsker under eller under en borgerlig regering.Jag tycker också att det är bra om Blair fortsätter medatt poängtera de låga skatternas och den dynamiska,privata och flexibla arbetsmarknadens betydelse. Detberor ju mycket på innehållet, som bekant.I grunden förstår jag när det gäller EMU ändå inteutrikesministern. Har regeringen tagit ställning i själ-va sakfrågan, dvs. om det är bra för och Eu-ropa att EMU har skapats och byggs ut och att Sveri-ge deltar? Det är en sak att man har beslutat att intedelta, men själva grunden för detta beslut - vad mantycker om det hela - är fortfarande höljd i dunkel.Man har motiverat beslutet med att opinionen är sådelad, men om man i grunden är för eller emot ellerinte har någon djupare åsikt framgår inte av beslutet.Jag har en fråga om sysselsättningskommittén. In-nebär det att , om nu fördragsförslaget gårigenom, kan smita ifrån Essenpunkterna?Innebär det en uppskärpning för den svenska rege-ringen vad gäller att fullfölja det som faktiskt rekom-menderas? Det är väl ingen poäng med att arbeta förett sysselsättningskapitel om regeringen sedan struntari de rekommendationer som EU ger. Det har varit densocialdemokratiska regeringens huvudsakliga insatsatt strunta i i väsentliga av-seenden.Sist och slutligen: Den haragerat för att skall få öka koldioxidutsläppen,inte för att minska dem.Anf. 224 Utrikesminister ():Fru talman! har inte agerat för och villinte ha ökade koldioxidutsläpp. Däremot blev detresultatet av det kollektiva beslutet, men vi har ingenambition att få göra det man har tillåtit oss att göra.Beträffande EMU kan vi vara oeniga i sak omman skall gå in i eller ej. Men jagtycker att vi faktiskt skall ha så mycket respekt förden oro som stora delar av svenska folket känner attvi inte skall vara så tvärsäkra att vi pekar med helahanden. Det finns många osäkerheter i hela projektet.Jag skall inte begära att redan harläst vårt utlåtande, men där framgår mycket av det.Det är inte bara opinion det handlar om.Det talas mycket om de s.k. Essenpunkterna. Ävenom vi tillsammans inom EU sätter sysselsättningsfrå-gorna allra högst upp på dagordningen, är det fortfa-rande ett nationellt ansvar det handlar om att få män-niskor i jobb. Men vi skall ta gemensamma tag i EUför att nå dithän. Då finns det exempel på vilken vägman kan gå fram. Det finns en katalog av Essenpunk-terna, men man tydliggör också att det är upp till varjeland att faktiskt fatta besluten, bestämma innehållet.Det är inga överstatliga beslut. Essenpunkterna skallinte uppfattas som någonting sådant, utan det är enviljeinriktning där sysselsättning och minskad arbets-löshet skall ställas högst upp på dagordningen. Sedankan det ske på litet olika sätt. Jag tycker att det är atttala emot sig om man både vill behålla det nationellaansvaret och fortsätter att tjata om vissa delar i enallmän rekommendation, som flera av talarna här hargjort.Anf. 225 () replik:Fru talman! Med risk att verka tjatig måste jag än-då få ta upp en punkt eftersom sig direkt till mig när det gäller sysselsättnings-unionen.Lena erkände att det egentligen varett slagord när man talar om en sysselsättningsunion.Det blir ett kapitel som handlar om detta. Det har jagabsolut ingenting emot. Jag tycker att det är oerhörtviktigt att vi alla sätter strävan efter att människorskall få arbete mycket högt på dagordningen. Däromär vi absolut överens. vill man ha ett pro-gram för att följa upp hur detta sker. Jag tycker att vifrån svensk sida skulle kunna vara litet ödmjukare närdet gäller att lyssna till det man redan inom unionenhar kommit fram till i form av rekommendationer. Dåmenar vi att det behöver ske ordentliga strukturför-ändringar.Vi har pekat på ett par av Essenpunkterna som vitycker är viktiga. Jag har sagt här att också , om jag förstod saken rätt, i samtal medGöran att flexibiliteten var mycket viktig. Därtycker jag att vi från svensk sida har missat. Det kan-ske vore bra om vi blev litet ödmjukare på den härpunkten och kunde lära av de andra länderna inomunionen. vet vi att man har stora problem även iandra länder. Därför behöver vi kanske gemensamtförsöka att lära av varandra.I utskottet fick vi höra att i tvåbetänkanden från sitt social- och arbetsmarknadsut-skott sagt att detta inte var bindande. Nej, må så varaatt det inte är bindande, men kanske finns det någrakorn som vi plocka upp och som skulle kunna hjälpaoss i vår situation. Det sätt varpå man behand-lat arbetsmarknadspolitiken i har trots allt intevarit lyckat.Anf. 226 Utrikesminister ():Fru talman! Som jag sade vill vi göra EU till enunion som verkar för sysselsättning och mot arbets-löshet. Därav begreppet sysselsättningsunionen. Detvi har föreslagit är att det skulle finnas en avdelningeller som blev ett kapitel i traktatet som tydliggördetta. Det är en väldigt stor framgång för oss. Det kanalla som är objektiva betraktare se och erkänna, ävenom det är litet svårt för dem som är partipolitiskamotståndare.I rekommendationerna som antogs i finnsmed begrepp om flexibel arbetsmarknad. Det är ettbegrepp som kan tolkas på väldigt många olika sätt.Det gör att länderna kan uppfylla det på olika sätt. Vioch den nya brittiska regeringen är helt överens omden allra viktigaste tolkningen, nämligen att arbetareoch tjänstemän, anställda och de som söker jobbmåste bli mycket mera kompetenta. På det viset klararde sig mycket bättre på en flexibel arbetsmarknad.Det som var stora vinnande tema i valrö-relsen var faktiskt utbildning, utbildning, utbildning.Detta handlar också om kompetens på arbetsmarkna-den för att leda fram till en flexibel arbetsmarknad.Anf. 227 () replik:Fru talman! Jag har gjort det mycket klart att jaginte alls är motståndare till att sysselsättningen sätts ifokus. Jag tycker att det är bra att man gör det både ivårt land och i unionen även om det, precis som också har sagt, blir de enskilda länder-na som så att säga måste göra jobbet och se till att dethänder någonting. När jag tidigare tog upp att det intefår bli så att man skyller på EU är det inte någontingsom jag tror att regeringen kommer att göra ellerparlamenten i de olika länderna. Men risken finns attde människor som är motståndare till EU gör detta,om vi ändå kommer att få svårigheter, till en av desaker som de anklagar för. Vi kan vara överensom att det vill vi inte se, utan i stället vill vi vinnaframgång med det gemensamma arbetet.Jag skulle vilja ta tillfället i akt och nämna en saksom egentligen inte är replik på på någon annan. Det är att understödja det somlyfts fram här tidigare när det gäller de viktiga barn-konventionsfrågorna och hur viktigt det är att få mednågot om djurskyddet i fördraget. Det har vi önskatfrån några partier, men det har inte tagits upp såmycket. Där skulle vi ha velat se att man tog med det ifördraget.Anf. 228 ():Fru talman! Alla här har talat om de storabesluten vid regeringskonferensen. De har talat över-gripande om partiernas inställning och politik. Jagkänner mig minst sagt udda, eftersom jag tänker taupp en liten detalj, men en detalj som engagerarmånga. För balansens skull får ni kanske tänka er attdet står många engagerade människor bakom mig somhar talat med mig om detta.Jag tänkte tala om reservation 37, som har rubri-ken förhållningssätt vad avser synen på djur-försök inom EU. Den gäller att bör vara på-drivande inom Europeiska unionen för att EU:s utta-lade målsättning om att djurförsöken skall minskamed omsätts i praktiken. Dettafinns med som en målsättning i EU:s femte hand-lingsprogram . I jordbruksutskottets yttran-de, som också antas av utrikesutskottet, säger manföljande: Regeringen har tillkallat en särskild utredaresom skall göra en inventering och utvärdera det stödsom lämnas till forskning om alternativ till djurförsök.I uppdraget ingår att lämna förslag till hur försöks-djursanvändningen skall kunna begränsas - dettagäller alltså . Vidare säger man: "I direktivenanförs att kommissionen kommer att arrangera ettmöte där målet i EU:s femtemiljöhandlingsprogram att reducera försöksdjursan-vändningen kommer att disku-teras. Mötet är föranlett av bl.a. den osäkerhet somfinns bland medlemsländerna om hur målet kan för-verkligas. "Det är just denna målsättning som gör medlem-marna i djurskyddsföreningarna, inte bara i Sverigeutan också i många andra länder, oroliga. Vägen tillmålet har hinder som man från EU:s sida inte tillräck-ligt aktivt försöker att undanröja. Detta är av stortintresse, inte bara för föreningar som sysslar meddjurskydd utan också för andra organisationer somhar aktiviteter där djur är inblandade. Det gäller ocksåom man bara äger djur som brukar användas fördjurexperiment.Som jag sade hänvisar jordbruksutskottet i sittbetänkande till det möte som ar-rangerade i . Konferensenkom till stånd efter påtryckningar framför allt frånEuropeiska koalitionen mot djurförsök och från EU:segen EURO-group for Animal Welfare. Det är en storgrupp som i sin tur har undergrupper i varje EU-land.Och det gällde alltså målsättningen i EU:s femte mil-jöhandlingsprogram.Vissa delegater betraktade målet som en kom-promiss, därför att de ansåg att tester på djur skallupphöra helt. Andra delegater ansåg att målet var heltorealistiskt och för svårt att genomföra.Det är alltså som man satteupp detta mål. har man ännu intekunnat enas om en gemensam metod för att upprättastatistik över försöksdjuren. Det måste man ha att utgåifrån om man skall kunna komma framåt i den härfrågan. I och för sig borde det inte vara något hinderför ett land att lämna uppgifter om sina djurförsök,eftersom dokumentation om försöken ju görs.EU-kommissionens konferens resulterade inte inågra gemensamma resolutioner eller ståndpunkter,som många hade hoppats. Här skulle kunnagöra ganska mycket.I utskottets svar till motionärerna sägs bl.a. förutsätter att regeringen och dess representanterpå olika nivåer i EU-arbetet agerar fortsatt offensivtnär det gäller djurskyddsfrågorna. Just när det gällerden här målsättningen med reducering av antaletdjurförsök, som en del länder tyvärr inte verkar attvara så engagerade i, har en given roll somförslagsställare och pådrivare.Vi kan inte vänta på den utredning som just harstartat sitt arbete med dessa frågor, som sägs i betän-kandet, utan vi måste agera själva. Målet är fem årgammalt, och vi skall inte behöva vänta på en utred-ning för att kunna sätta i gång.Jag övergår nu till att tala om reservation 14 angå-ende de mänskliga rättigheterna och EU:s relationertill tredje land. Det handlar om de avtal som EU ingårmed andra länder, associeringsavtal, associationsavtalsamt partnerskaps- och samarbetsavtal. I inledningentill samtliga avtal lyfter man fram de mänskliga rättig-heterna, men med olika formuleringar.Att skrivningarna i avtalen varierar betyder givet-vis inte att någon variation från EU:s sida i synen påatt respekten för de mänskliga rättigheterna måsteupprätthållas. Däremot kan EU:s motparter kännatveksamhet när det gäller vikten av att respektera demänskliga rättigheterna. I vissa avtal utgör de engrund, i andra en vägledning och i tredje hand eninspiration i samarbetet. Det är viktigt att EU harsamma skrivningar i alla sina avtal. Det allra enklasteär att hänvisa till artikel 1 med förkla-ringen om de mänskliga rättigheterna som antogs avgeneralförsamlingen . Det harman också gjort i två av avtalen.Avslutningsvis stöder jag yrkanden,men jag yrkar bifall till reservationerna 13, 25, 28 -som redan har yrkat bifall till. Jagyrkar också bifall till reservation 36, som handlar omatt regeringens förslag till strategi för djurskyddsfrå-gor skall redovisas i kommande skrivelse. Det stodinte så mycket om detta i betänkandet, trots att utskot-tet talar om att har agerat offensivt när detgäller djurskydd. Det är viktigt att detta står med iEU-skrivelsen, eftersom det intresserar många männi-skor. Om man tog med sådana här frågor skulle kan-ske fler än 30 000 personer ta till sig information omEU. Vi vill ju alla att så många som möjligt skall få enkorrekt och objektiv information om EU.Anf. 229 ():Fru talman! räknade upp hurmånga socialdemokratiska stats- och regeringscheferdet finns och de framgångar som har varit i valen iEngland och för socialdemokratiska partieroch även för vänstern. Det avgörande är ändå kanskeinte vilken partibeteckning som man har, utan detavgörande är vilken politik som man avser att föra.Inom den socialdemokratiska familjen i finnsdet ju rätt stora spänningar, vilket jag ansett mig hafått erfara när jag var där nere.Utvecklingen kommer att bli intressant. Mankommer att föra debatten om arbetslösheten, fattig-domen och den ekonomiska politiken i . Jagbefarar att de svenska socialdemokraterna inte kom-mer att vara drivande, utan det är de pånyttföddakrafterna i södra som kommer att ta de nyagreppen.Lena berörde också det bristandeförtroendet för den europeiska unionen, vilket viockså rätt ingående har behandlat i vår motion tilldenna skrivelse. Brist på demokratisk legitimitet vidbeslutsfattande är en viktig del i detta. Folk är kanskeinte insatta i alla detaljer, men de har känslan av attdet är en byråkratisk elit som bakom lyckta dörrartillsammans med en del politiker fattar de avgörandebesluten i nära samförstånd med de stora lobbyintres-sena som finns i detta system.Talar man med representanter för Industriförbun-det, SAF, LRF osv. så är de mycket nöjda med sinposition. De talar öppenhjärtigt om att de inomkommissionens speciella kommittéer i praktiken kanpåverka olika frågor långt före utskott.Fackutskotten i har däremot praktiskt tagetnoll insyn i det som händer i dessa kommittéer.En del beslut avgörs numera också på tjänsteman-nanivå och inte av politiker. En sådan erfarenhet harvi när det gäller Systembolagets vara eller icke vara.Det beslutet fattas av domstolen och får naturligtvisytterst påtagliga konsekvenser för vår socialpolitik,om det skulle gå så att vi får lov att förändra det härsystemet och släppa alkoholen mer fri.Vi har också yrkat att vi borde göra en genomgri-pande utredning av hur medborgarnas makt översamhällsutvecklingen i praktiken påverkas av med-lemskapet. Såvitt jag förstår av s. 24 i betänkandetförbereder man inom Statsrådsberedningen direktivtill en utredning om just de här frågorna. Det är vi såklart tacksamma för och kommer att bevaka.Sysselsättningsfrågan är en annan fråga som na-turligtvis har bidragit till det bristande förtroendet förden ekonomiska politik som förs inom unionen. Stif-telsen Ja till utlovade före folkomröstningen160 000 fler jobb i om vi gick med. Vi vet juhur det har gått med det. Var och en kan konstatera attdet snarare går åt det andra hållet.Mycket talade för att det snabba genomförandetav konvergenskraven, som var en följd av kraveninför EMU:s tredje steg, ytterligare skulle försvårakampen mot arbetslösheten. Prisstabilitetsmåletsöverordnande ställning inom hela den ekonomiskapolitiken finns fortfarande kvar. Om varje ökning avsysselsättningen kommer att åtföljas av någon form avprisökning, låt oss säga på någon enstaka procent, ärdet stor risk att den här kommer attklippa till med höjda räntor och pressa ned syssel-sättningsökningen igen. Den kommer att hålla nereinvesteringstakten. Det är så det kommer att fungera.Det är de här stora frågorna som diskuteras medmycket stor intensitet ute i . Det är enverklig rörelse på gång, där man utvärderar hela denekonomiska politiken som den har formulerats i Ma-astrichtfördraget. Jag hoppas naturligtvis att mankommer att göra förändringar som innebär att manblir mycket mindre klavbunden till den här typen avekonomisk nyliberal politik och på allvar kan ta itumed sysselsättningsfrågorna.Jag tycker att man kunde ha skrivit litet mer posi-tivt i betänkandet om ropet på en förnyelse av denekonomiska politiken som finns över hela Europa.Det fick vi ett blankt avslag på. Jag tror inte att dearbetslösa och de fattiga i är nöjda med denskrivningen.Jag får lämna svaren till vidsidan av protokollet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )8 § Miljöarbetet inom betänkande 1996/97:JoU20Miljöarbetet inom EUAnf. 230 ():Fru talman! Vi är väldigt många som är överensom att EU-samarbetet har en mycket positiv effekt fördet övergripande gemensamma miljöarbetet. Vi kanockså konstatera att om vi utgår från de principer ochde regler som gällde för de tidiga medlemsstaterna iEU, innan och kom med, var regel-verk och principer i mycket stor utsträckning avfatta-de efter de förutsättningar och problem som rådde ide länder som då var medlemmar.Innan och kom med i Europeiskaunionen hade av naturliga skäl de problem som finns inorra delen av inte aktualiserats på sammasätt. Det är därför som vi från moderat sida ser detsom så angeläget att regeringen nu på ett mycketaktivt sätt driver miljöfrågorna i EU utifrån de sär-skilda problem och förutsättningar som finns i Sverigeoch för den delen även i Finland.Jag kan säga att vi är kritiska mot regeringen påvissa punkter. Vi menar att man inte tillräckligt aktivti EU har tagit fram de speciella problem och förhål-landen på miljöområdet som råder i och i denordiska länderna. Det finns anledning att starkaremarkera den förändrade miljösituation som råder ioch med EU-inträdet för de nordiska länderna.Vi har i några reservationer påtalat de här förhål-landena. Jag yrkar, fru talman, bifall till reservation nr5, där vi tar upp de gränsöverskridande problemen. Vimenar att vi från svensk sida, utifrån svenska intres-sen, måste poängtera behoven av att lösa mil-jöproblemen utifrån de gränsöverskridande förutsätt-ningarna. Det har också från europeiskt håll, frånkommissionen, gjorts uttalanden där man säger attSverige skulle kunna bli föremål för ekonomiskastödåtgärder, t.ex. utifrån de speciella förhållandensom råder i . Vi menar att departementet intepå ett tillräckligt starkt sätt har markerat behovet avförändringar i regelverk motsvarande den här situa-tionen.Vi har tagit upp några områden. är ettsådant viktigt område. Vi har i denna kammare vidflera tillfällen diskuterat och debatterat de särskildaÖstersjöproblemen. Det är alldeles klart att för denhär delen av utgör miljöproblemen i mycket viktig del i det övergripande internationelltbaserade miljöarbetet. Det är därför vi säger att vi villatt regeringen driver miljöfrågorna i som enprioriterad fråga i EU.En annan liknande fråga, som har anknytning tillÖstersjön och sjöfarten, gäller svavelutsläppen ochandra utsläpp från sjöfarten. Där har vi också särskiltmarkerat att vi anser att det är utomordentligt angelä-get att vi från svenskt håll driver kraven på att införaskärpta utsläppsrätter för sjöfarten. Om vi tittar när-mare på den samlade trafiksektorn finner vi att unge-fär av svavelutsläppen kommer från sjöfarten.Det är alldeles uppenbart att skall vi komma till rättamed de utsläppen är det också angeläget och viktigtatt vi driver den frågan. Vi kan inte göra det enbart pånationell bas, för att klara en sådan fråga måste vifaktiskt ta de internationella kontaktorganen till hjälp.En tredje punkt som jag vill peka på gäller våt-markerna.