prot · GK09106 · 1997-05-21 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1996/97:106Onsdagen den 21 majKl. 9.00 - 18.0019.00 - 21.34Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 15 maj.2 § Svar på interpellation 1996/97:320 om åt-gärder mot rasism och främlingsfientlighetAnf. 1 Statsrådet ():Fru talman! har frågat statsrådetBlomberg vilka åtgärder regeringen vidtar för attfrämja ett klimat av tolerans och en bred rörelse motfrämlingsfientlighet och rasism. frågarockså efter åtgärder för att skapa ett därmänniskor från olika kulturer och etnisk bakgrund kanintegreras och samverka.Då statsrådet inte har haft möjlighet attändra planerade aktiviteter och besvara interpellatio-nen har den överlämnats till mig.Interpellationen ställdes dagen före pingsthelgen.Fru talman! I den allmänna debatten om invand-ring och integration har på nytt främlingsfientligaröster höjts.Regeringen välkomnar därför det här tillfället atttillsammans med partierna i på nytt slå fastatt främlingsfientlighet och rasism inte har någonplats i vårt samhälle.Vi vill att vårt samhälle skall präglas av demokratioch jämlikhet. Dessa ledstjärnor för den allmännapolitiken ger också den nödvändiga vägledningen närregeringen nu intensifierar insatserna för integration.Till demokratins värderingar hör respekten för allamänniskors lika värde, den enskilda människans frihetoch värdighet liksom tolerans, humanism och rättvisa.Det är länge sedan invandring var en marginell fö-reteelse i vårt samhälle som kunde hanteras genomsärskilda insatser och projekt för integration. En tion-del av dem som bor i vårt land är födda utomlands.Även om asylinvandringen just nu inte är så stor lederde ökade ekonomiska, kulturella och individuellakontakterna över gränserna till att vi får ett tillskott avnya människor till vårt land . På samma sättsker en utvandring från som varnästan lika stor som invandringen. Det är viktigt att vialla tar till oss att befinner sig i ett globaltgrannskap och att vårt samhälle redan präglas avetnisk och kulturell mångfald. Denna insikt måstegenomsyra våra värderingar och den praktiska politi-ken på alla samhällsområden.Erfarenheten visar att den effektivaste enskilda åt-gärden mot rasism och främlingsfientlighet är enframgångsrik integration.När människor, infödda såväl som invandrade,kan skapa sig en hygglig tillvaro genom utbildningoch arbete, klara omsorgen om familjen genom egnaansträngningar men också med stöd från och delak-tighet i samhället läggs grunden för gemenskapen ochsolidariteten i samhället. I ett klassamhälle hotassammanhållningen när klyftorna får vidgas och närmänniskor i praktiken värderas olika. På samma sättsom vi bekämpat de sociala orättvisorna måste vi nubekämpa orättvisa kopplad till etnisk och kulturellbakgrund. De som bor i vårt land måste oavsett bak-grund ha samma rätt till utveckling, delaktighet ochinflytande. Det är en fråga om demokrati och männi-skovärde.Regeringen arbetar nu intensivt med integrations-frågorna och ger dem en större tyngd än vad tidigareregeringar gjort. En särskild proposition kommer attläggas på bord . Frågor om segrega-tion kontra integration blir också viktiga i den kom-mande bostadspolitiska propositionen.Det kanske viktigaste för en lyckad integration ärmöjligheterna till sysselsättning och egen försörjning.De goda möjligheterna på arbetsmarknaden i Sverigetill gjorde också att vi hade rela-tivt sett mindre problem med integrationen i vårt landän vad många andra hade. som arbetslöshe-ten sköt i höjden under krisåren hade vi en rekordstorflyktinginvandring, särskilt från Bosnien och Jugo-slavien. En stor del av de senaste årens nyanländainvandrare står nu utanför arbetsmarknaden, och ävenandra med utländsk bakgrund har fått det svårare. Fördessa liksom för andra grupper som haft svårt att tasig in på arbetsmarknaden avekonomiska svårigheter behövs insatser för att inteutanförskapet skall permanentas och för att Sverigesom välfärdsland skall fortsätta att utvecklas. Grundenför sådana satsningar och för att nya jobb skall skapasi näringslivet har lagts genom att balans har åter-upprättats i ekonomin.Fru talman! har genom sitt manifestLand för hoppfulla manat fram en ny debatt om in-vandringen och invandrarna. Skriften har ett annatsynsätt på integration och invandring än det regering-en står för. För författarna till skriften är välfärdssta-ten roten till de flesta problemen. Invandrarna lockashit till sysslolöshet för att få bidrag, och deras initiativkvävs genom att skatterna hindrar företagande. Skrif-ten är ovederhäftig och olycklig på många sätt. Den ärslarvig i avsnitten som handlar om asylrätten och omvilka som skall beredas skydd i vårt land. I avsnittenom hur nyanländas egna resurser och inititativ skalltas till vara slår man in öppna dörrar när man betonarhur viktigt invandrarnas eget företgagande är. Vi harfått bekräftelse på att vi inte har något dåligt klimat iSverige för nyföretagande, och bland dem som startareget och utvecklar sina företag finns många invandra-re. Att detta är viktigt för både ekonomin och syssel-sättningen kommer att betonas i den kommande pro-positionen.I flera fall fiskar i grumliga vatten avmissnöje med förment höga kostnader för bidrag tillinvandrare. Här har man givit legitimitet åt gruppersom dess bättre har haft problem med att komma utmed sitt främlingsfientliga budskap sedan Ny demo-krati kollapsade. I debatten om invandring är det ettkärt tema att påstå att en moralisk elit har åsiktsmo-nopol och att andra åsiktsyttringar förkvävs. Jag in-vänder mot det resonemanget. Vi har åsikts- och ytt-randefrihet i , men det innebär ju inte att densom uttrycker sig negativt om invandring och invand-rare skall få stå oemotsagd. när också några fors-kare och akademiker ställer upp bland de främlingsfi-entliga är det än angelägnare att i debatten slå hål påmyterna och bemöta förenklade och felaktiga påstå-enden. I historien finns tyvärr alltför många exempelpå att god utbildning inte är något säkert vaccin motfördomar och ondska. Jag har också med glädje note-rat att flera forskare givit sin in i debatten och medfakta och vetenskapliga teorier om samlevnad ochdemokrati i ett mångkulturellt samhälle sagt emotkolleger som fastnat i trångsynthet.Den senaste tidens debatt bekräftar för mig hurviktigt det är att vi som är ansvariga för politikenbehandlar frågor kring invandring varsamt. Vi är enseom att vi liksom andra länder i vår omvärld måstereglera invandringen. vill vi att alla som fårrätt att bo i skall känna sig välkomna. I dettaligger ett dilemma. När de häftiga debatterna blossarupp är det många enskilda människor som bott här iflera år som känner sig utpekade. Det skapar oro ochmotsättningar. I arbetet med den nya utlänningslagenoch i de fortsatta reformerna har regeringen varit månom att skapa en bred parlamentarisk enighet kring eninvandringspolitik som är human, trovärdig och tyd-lig. har varit med i det arbetet, och det ärrimligt att och allmänheten nu får beskedom partiet står fast vid besluten om utlänningslagensom antogs eller om manifestet Land förhoppfulla signalerar ett uppbrott från strävan eftersamsyn i dessa centrala frågor som vi alla är angeläg-na att ha enighet om.Integration är inte liktydigt med assimilering elleranpassning. Av dem som kommer hit förväntar vi ossatt de lär sig svenska och att de respekterar lagen ochvåra grundläggande demokratiska värderingar. Dessasom också står i samklang med de universella mänsk-liga rättigheterna kan förenas med en storkulturell mångfald, som finns representerad också iSverige. Det är det nya för oss, och det skapar en nydynamik i vårt samhälle. Den kan leda till osäkerhetinför det som är obekant och också motsättningar.Men utmaningen är just att ta till vara det berikande imångfalden och låta vår kulturmosaik utvecklas. Sompolitiker och opinionsbildare har vi ett ansvar förvilket klimat som skapas för den processen. Vi måstevisa att vi inser och ser positivt på att är ochkommer att förbli ett öppet samhälle där olika kultu-rer, språk, traditioner och religioner finns represente-rade. Vår framtid är beroende av hur vi förmår förval-ta och tillvarata de möjligheter och lösa de problemsom detta innebär. Aldrig mera kommer attbli ett slutet och isolerat land med ett inre liv som äroberoende av världen utanför.Samtidigt som kampen mot rasism och främlings-fientlighet bäst bedrivs genom åtgärder för integra-tion, måste samhället också genom lagar och andraåtgärder garantera skydd mot kränkningar och dis-kriminering. Inte minst skolan och folkrörelserna ärengagerade i olika projekt och kampanjer mot rasis-men och för allas delaktighet. Inom ramen för Euro-paåret mot rasism arbetar en särskild delegation medMona som ordförande med stöd bl.a. till lokalainitiativ för bättre samverkan i ett mångkulutrellt ochmångetniskt samhälle.I regeringsformen garanteras alla medborgaregrundläggande fri- och rättigheter. Utlänningar här iriket är - med vissa undantag - likställda med svenskamedborgare i detta hänseende. Europakonventionenangående skydd för de mänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna gäller som svensk lag. Vihar en särskild lagstiftning om etnisk diskrimineringsom nu ses över för att man skall kunna avgöra omden behöver ändras för att bli ett effektivare instru-ment. I kriminaliseras hets mot folk-grupp, och denna bestämmelse har akti-verats i flera uppmärksammade fall. Jag skulle kunnage flera exempel på hur vår nuvarande lagstiftningkan användas för att man skall kunna komma åt dis-kriminering och bekämpa rasism. Som justitieminis-tern framfört skall nu möjligheten övervägas att gålängre i lagstiftningen för att brott som begås av or-ganiserade maffialiknande sammanslutningar somvissa mc-gäng och rasistiska organisationer skallkunna bekämpas effektivare. Hur möjligheterna kanförbättras för att man skall kunna förhindra spridningav rasistisk propaganda till andra länder från Sverigeutreds också.Till slut vill jag nämna att regeringen ser övermyndighetsstrukturen på invandrings- och integra-tionsområdet med syfte att samhällets insatser förintegration och mot rasism och främlingsfientlighetskall ges större tyngd och kontinuitet.Anf. 2 interpellanten deltar idenna debatt , ,, , , och . 3 HANS ():Fru talman! Jag får tacka för ett ganska utförligtsvar, åtminstone det skriftliga som jag läste . Detär viktiga punkter som tas upp. Men det finns en delluckor, och luckorna handlar framför allt om integra-tionsfrågor och om möjligheten till arbete och en delannat.Jag är också kritisk mot - vilket inte är någonöverraskning för - stora delar av denasylpolitik som faktiskt stödde relativtväl . Men det grunduttryck för solidaritet ochmänskliga rättigheter som ger uttryckför delar jag.Jag hade hoppats på en aktuell debatt. Jag hadehoppats att alla partier skulle ges chansen att uttryckasig i dessa oerhört viktiga frågor. Såvitt jag kan sekommer inte att delta, detta trots attModeraternas manifest Ett land för hoppfulla är enviktig motivering för åtminstone mig att ställa den härinterpellationen.Det finns uppseendeväckande formuleringar idetta manifest. Där finns nästan allt det som manbrukar möta hos rasister. Vem är det som säger någoti manifestet? Är det en gentleman i fina kläder ochmed paraply och hatt? Är det en arbetslös ingenjörfrån ? Är det en kvinna i som stårpå sin balkong och har problem med hyran? Vem är det? Fördomarna hopas i dennaskrift. Man talar om kultureliten som tycker att det ärvackert att tala om solidaritet och skickar notan tillandra att betala. Man talar om att välfärdsstaten kol-lapsar under massinvandringens tryck. Men somPierre sade har vi inte haft någon massinvand-ring - tvärtom. Under de senastemånaderna har vi faktiskt haft en nettoutvandring urlandet.Folkviljan och massinvandringen - ett slags nät-verk eller en organisation, det är litet oklart för mig,men som tydligen attraherar akademiker - är ocksånågot obehagligt.Den artikel från en biträdande professor som jagläste i var fylld av floskler och vadjag tycker rasistiska fördomar. Men jag är den sistesom skulle vilja förbjuda henne att yttra sig. Jag ärden siste som skulle vilja avsätta henne från hennesakademiska post. Jag förstår Röda korsets ungdomar.Men det är det öppna samtalet och möjligheten tilldialog som är så viktigt. Det är det som jag hoppas attden här interpellationsdebatten skall vara ett led i.Jag har varit mycket förvånad över att huvud taget inte velat kommentera vad Modera-terna ställt till med. Jag är ännu mera förvånad överatt inte är med här . Jag är förvånadöver att höra och se en av våra riksdagskolleger yttrasig, en medlem av Moderata samlingspartiet. Det harvarit mycket svaga reaktioner och mycket dåligt frånModeraterna när det gäller att hålla rent i den kanskealldeles avgörande frågan. Jag är förvånad över desvaga reaktionerna från och Kristdemokra-terna, som med kraft brukar försvara invandrarnasrättigheter, asylrätten osv. Jag hoppas på en bättringhär i dag.Regeringen har faktiskt bidragit med en hårdareasylpolitik. har under en följd avår fattat, enligt vår uppfattning, groteska beslut somhar kränkt mänskliga rättigheter. harpå ett fumligt sätt agerat så att svenska folket egentli-gen fått uppfattningen att det finns horder av männi-skor här som egentligen inte har rätt att vara här;därför har man fått kasta in efterhandsbeslut.Enligt min uppfattning handlar det i de här frågor-na om mänskliga rättigheter, den svenska demokratinsgrunder och regeringsformens rättigheter - inte om enspecialfråga. Det är mitt som är kränkt av dendebatt och de övergrepp mot mänskliga rättighetersom pågår.I mitt andra inlägg tänker jag ta upp frågor om vaddiskrimineringen innebär. Framför allt handlar det omarbetslivets område.Anf. 4 ordningens skull vill jag tala om att jag tidiga-re nämnde att Per hade anmält sig till debat-ten.Anf. 5 ():Fru talman! I 25 av 37 europeiska länder finns hö-gerextrema grupper representerade i parlamentet. Sjupartier sitter i . I sex länder har ex-tremhögern inflytande i regeringsarbetet. Extremhö-gern i är minst lika stark som . I finns ganskastarka kommunala partier representerade i olika full-mäktigeförsamlingar. I bildades förnågra veckor sedan en valsamverkan mellan ett fem-tontal invandrarfientliga eller öppet rasistiska organi-sationer. En ny organisation, Folkviljan och massin-vandringen, har bildats i . I har orga-nisationen ett språkrör i form av riksdagsmannen argument är följande: harvarit ett konsensussamhälle där man har kunnat samta-la med varandra, identifiera problem samt utforskaoch åtgärda dessa. Invandringen skapar konflikter ochkommunikationssammanbrott. Etniska krig och etniskrensning kan också vara möjligt i vårt land. Invandra-re som kommit till är olika och kommer frånfrämmande kulturer. Just därför kan dessa inte anpas-sa sig i . Man inriktar sig i första hand påutomnordiska invandrare. Att vara olik är synonymtmed att det handlar om något som är farligt. Alla skallvara lika för att samhället över huvud taget skall kun-na fungera.Mångetniciteten är förödande för den sociala soli-dariteten, påstår man i organisationen - och StenAndersson. Alltså: Det går inte att bygga upp ett soli-dariskt samhälle om det finns för många människor ivårt land som är olika. Med "Folkviljan" vill mansäga att det handlar om folkets verkliga representan-ter. Det politiska har fel. Man pratar ometablissemanget, eliten m.m. Man säger att svenskarnainte behöver någon diktator därför att det finns endiktator inom varje svensk. Därför behöver svenskar-na starka svenska företrädare som kan föra derastalan. Demokratin är alltså inte representativ.Folkviljan och massinvandringen legitimeras direkt avriksdagsledamöter, t.ex. , av någraprofessorer, av en del krönikörer i kvällstidningaroch, indirekt, av som parti genom derasmanifest Land för hoppfulla.Detta ger utrymme för grupper till höger om Mo-deraterna att bedriva ett invandrarfientligt opinionsar-bete. Genom att inte ta avstånd från och från hans arbete som språkrör förFolkviljan och massinvandringen ställer sig ocksåModeraterna bakom organisationens politik. Såvittjag förstår är beredda att dra till siginvandrarfientliga röster för att vinna valet . Manlegitimeras också bland vanliga människor genom attordföranden kommer från , inte frånhöger. Bland dem som styr organisationen finns detockså, vilket jag beklagar, en del socialdemokratermed kontakter inom arbetarrörelsen. Strategin är attpåverka det politiska genom att få enskildariksdagsmän och fullmäktigeledamöter att ställa sigbakom de åsikter som de här personerna har. Om detinte går får dessa ställa upp i valet 1998.Anf. 6 ():Fru talman! Varje möte mellan människor är påsätt och vis ett äventyr utan facit. Vem som är främ-ling och hur länge man är det beror på vad som hän-der i mötet. Uppbrott och förändring behöver intehandla om att korsa nationsgränser. Det ingår i varjemänniskas liv att söka balans mellan då och samtmellan här och där. Hur mycket olikheter vågar vitillåta oss själva och hur mycket känner vi igen oss ivarandras liv och erfarenheter? Det här är några ordsom tjänar till eftertanke och som är hämtade från enutställningskatalog, i - vägen till detmångkulturella samhället.Det är bra att vi får den här debatten i riksdagen.Jag skulle önska att vi hade mera tid till förfogande,men vill tacka för det svar som vi fått på interpellatio-nen. Detta är viktigt. Försvaret av mänskliga rättighe-ter och humanism får aldrig avstanna. sade en gång: Det är inte de onda människornasondska som är den största faran utan de goda männi-skornas likgiltighet. Det gäller i hög grad i . Det gäller för alla människor i vardagen ochockså för politiken.I det svar som vi fick finns det många vackraord om integration, om respekten för alla människorslika värde, om frihet och värdighet samt om tolerans,humanism och rättvisa. Det är bra, men det får intestanna vid ord. Problemet med den bristande integra-tionen i det svenska samhället och med den växandefrämlingsfientligheten och rasismen är ingenting nytt.Detta har ju pågått . Vi har debatterat dettai . Flera kampanjer ochprojekt har dragits i gång, men det räcker inte medkampanjer och projekt. Det räcker inte med att vi häri talarstol slår fast att alla människorsvärde och integrering i det svenska samhället är vik-tigt.Handlingen har ofta talat ett annat språk genom enbostadspolitik som skapat segregerade förorter, ge-nom en valhänthet i mötet med de människor somkommit till vårt land och som i stor utsträckning tagitsig uttryck i kravlöshet, i omhändertagande och i enta-hand-om- och uppifrånattityd, genom en svenskun-dervisning där analfabeter och akademiker blandats isamma grupper och som inte följts av praktik ochmöten mellan svenskar och invandrare, genom enkulturpolitik som inte riktigt orkar skapa naturligamötesplatser mellan nya och gamla svenskar utan detblir vissa punktinsatser och risken finns att det blirfråga om en mötesplats för invandrare, inte mellansvenskar och invandrare, samt genom en valhäntinställning till den svenska kulturen som ibland tagitsig uttryck i att man inte vill använda svenska flagganosv.Att förneka den svenska kulturen och vår kulturel-la identitet löser inte problemen i vårt mångkulturellasamhälle - tvärtom, menar jag. Den som har en fastgrund i sin egen kultur och i sina egna rötter harmycket större möjligheter att möta det nya med tole-rans och förståelse och kan därmed ta till sig dynami-ken i möten med det nya. Det gäller både i arbetslivetoch i vardagslivet i övrigt. Jag är övertygad om attdetta är en av orsakerna till att vi svenskar är så dåligapå att ha personliga kontakter med de nya svenskarna.Personliga möten är det viktigaste instrumentet för attunderlätta integrering, skapa förståelse och utveckladet mångkulturella samhälle som vi har, men som intefungerar.Genom att fortsätta att utestänga flyktingar och in-vandrare från den svenska vardagen lägger vi grundenför ett samhälle som präglas av våld och frustrationer.Vad som behövs är naturliga och enkla möten mellansvenskar och invandrare. Då kan man stoppa denmarginalisering av vissa grupper som pågår.Det allra största hindret är naturligtvis den storaarbetslösheten. Alltför många människor med ut-ländskt ursprung stängs ute från arbetsmarknaden,inte på grund av bristande kompetens utan just därföratt de är främmande. Då missar man den kunskap somvisar att just ett mångkulturellt arbetsliv skapar dy-namik och främjar kreativitet och nyskapande, vilketfaktiskt är lönsamt. Det finns flera exempel påföretag som medvetet, och med stor framgång, satsarpå medarbetare från andra länder.Tyvärr visar regeringen en olycklig saktfärdighetnär det gäller åtgärder för att öka möjligheterna tillintegrering i det svenska samhället. Det finns en radförslag från , men det taralltför innan vi får se dem förverkligade.Anf. 7 ():Fru talman! Massarbetslöshet och de socialatrygghetssystemens sårbarhet har skapat djupa sprick-or i det svenska välfärdssamhället. Det medför orooch otrygghet. Det gör vardagen mycket svår förmånga människor i vårt land - alldeles oavsett derashärkomst. Det svenska samhället har blivit hårdare attleva i. Då har också den öppna främlingsfientlighetenblivit tydligare. liberalerna välkomnardärför detta tillfälle att i gemensamt kunnaslå vakt om alla människors lika värde och rätt i vårtsamhälle.En debatt om rasism och främlingsfientlighetmåste vara både tydlig och varsam. Det handlar inteom att förbjuda eller tysta kritik eller åsikter utan omatt bemöta rasism och främlingsfientlighet i en sakligoch rättfram debatt. Människors oro inför en merotrygg vardag vänder sig mot globalisering och ettalltmer mångkulturellt samhälle. Oron är en verklig-het som vi måste ta på allvar. Det är vår skyldighetsom politiker att bemöta och reda ut förklaringar sombygger på missförstånd och felaktiga orsakssamman-hang.Fru talman! All debatt och kritik mot invandring,flyktingpolitik eller det mångkulturella samhället ärinte rasism. Undfallenhet är kanske farligare än öppenrasism. Vi är fortfarande ganska valhänta inför dessaföreteelser som vi länge trodde var något som före-kom på andra håll men som vårt land var förskonatfrån. Det är en debatt och en kritik som vi varkenskall tiga ihjäl och sopa under mattan eller tysta ge-nom att ropa rasism.Tidigare vilja att undvika en öppen debatt om in-vandrings- och flyktingpolitiken har förbytts till attducka eller rent av stryka opinionen medhårs. Alltse-dan luciabeslutet har politiker i vårtland mer eller mindre öppet instämt i bilden att detkommer bara fler och fler flyktingar och att allt färreär riktiga flyktingar. Vilka är det som avses?I december manifesterades detta i den nya flyk-tingpolitik som socialdemokrater och moderater ge-mensamt drev igenom. Den debatt som ägderum mellan dessas två partier kan på intet sätt förtaden samsyn som de visat i politisk handling och somfullt förklarligt bidragit till att bekräfta många männi-skors förvrängda bild av verkligheten.Motsättningarna ligger i stället i att invandrings-och flyktingpolitiken används som vapen i en merallmänpolitisk konfrontation dem emellan. Socialde-mokraterna skärper flyktingpolitiken för att vi meddet svenska välfärdssamhällets regelsystem inte ansesha råd med fler flyktingar. Välfärdens enhetliga ochstelbenta regelverk är viktigare att försvara än enhuman flyktingpolitik. däremot tar in-vandrings- och flyktingpolitiken till intäkt för sin viljaatt bryta ned delar av välfärdsbygget. Däri liggerskillnaderna mellan socialdemokrater och moderater.Flyktingpolitiken är de överens om.Den nya flyktingpolitiken bygger underförstått påatt det kommit för många och dessutom fel flyktingartill vårt land. Skillnader mellan invandrare och flyk-tingar suddas ut. Så stryker man opinionen medhårs.I programskrift är man öppnare. Därpekar man på att arbetskraftsin-vandring ersattes av flyktinginvandring .