prot · GK0968 · 1997-02-25 00:00:00 — Med tanke påatt man faktiskt har varslat 650 personer, att det här ären konsekvens av ett försvarsbeslut och att dennakonsekvens har varit synlig på Arbetsmarknadsdepar-tementet och och i vart fallborde varit synlig på Försvarsdepartementet tyckerjag att det hade legat i sakens natur att man åtminsto-ne hade skapat en beredskap dels när det gäller attföra aktiva samtal med kommunpolitiker, dels när detgäller att bygga upp arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Även om tar sitt ansvar och behåller arbetstill-fällena i , vilket jag hoppas är allas vår mål-sättning i den här salen, kommer försvarsbeslutet attinnebära att det uppstår en övertalighetssituation, sominte löses med att man tillsätter två arbetsförmedlare.När det gäller avtalet om 500 miljoner prövas om detta har skett korrekt eller inte. Men vi måsteändå konstatera att det här har varit avgörande förVolvos beslut. Min fråga till ministern är: Kommerregeringen att vidhålla att dessa 500 miljoner skallbetalas ut till för att man företagsekonomisktskall kunna motivera en nedläggning och en flytt avdessa arbetstillfällen? Jag skulle vilja uppmana minis-tern till litet civil olydnad och litet politiskt kurage -även om upphandlingen och avtalet är korrekt går detju faktiskt att bryta ingångna avtal. Staten kommer attdrabbas av skadestånd - ja. Men är regeringen , närman har alla fakta på bordet, faktiskt politiskt villigatt genomföra det här avtalet, vars konsekvenser in-nebär en nedläggning av i ?När det gäller konsekvensanalysen har jag i mininterpellation framhållit att det är både viktigt ochriktigt att jobba med det instrumentet. Ändå tvingasjag konstatera att trots att man hade tillgång till denhär konsekvensanalysen har man inte samordnat arbe-tet när det gäller vad som kunde falla ut. Det fannsingen kommunikation mellan Arbetsmarknadsdepar-tementet, och Försvarsdepar-tementet. Hade det funnits en sådan tror inte jag hade kunnat ingå det häravtalet, som framstår som anledningen till attArboga är i den situation man är. Min fråga blir då,utifrån de konsekvensanalyser som finns för andraorter som är beroende av försvarsindustrin: Finns denhär samordningen? Finns det enberedskap så att inte ministrarna dyker upp dagenefter det att en nedläggning nästan blivit ett faktumoch säger att det här hade vi ingen aning om?Anf. 35 ():Fru talman! Jag vill instämma med uppmaning till ministern att idka civil olydnad idet här fallet. Naturligtvis skall de här 500 miljonernainte gå till utan till satsningar för att förbättrasituationen i och på andra orter vilka drabbasav olika beslut som vi har fattat - och som vi också,som jag sade, skall vara glada över. Vi måste satsa pårätt sätt.Kunskap hos ansvariga är det bästa sättet att mötaden uppkomna situationen, sade ministern. Naturligt-vis behöver vi kunskap - men också handlingskraft,skulle jag vilja säga. Återigen efterlyser jag en hand-lingsplan när det gäller de kommande effekterna avförsvarsbeslutet även på andra orter.När det gäller den promemoria som jag ville attministern skulle göra offentlig kan vi väl åtminstoneenas om att delar av den skulle kunna bli offentliga.Även om nu ministern anför som ett argument att detär känsligt med tanke på relationer till företag osv. ärdet inte det som har varit regeringens motivering tillbeslutet att inte lämna ut handlingen. Regeringenmotiverar beslutet med att handlingen inte har expe-dierats, inte heller tagits om hand för arkivering ochenligt tryckfrihetsförordningens bestämmelser därförinte är allmän handling. Man har inte hänvisat till attdet skulle vara känsliga delar i rapporten som därmedskulle göra det omöjligt att lämna ut den.Jag fick inget besked om huruvida det ens voreönskvärt, enligt ministerns mening, att ha en hand-lingsplan för t.ex. stöd till civil produktion i olikaföretag som har med försvarsindustri och försvar attgöra och även när det gäller kommande - som jaghoppas och tror på - nedläggningar av regementen,flottiljer och anläggningar.Anf. 36 Näringsminister ():Fru talman! Först och främst handlar det här inteom någon allmän handling, och därför behöver vi intelämna ut den. Det är viktigt att understryka. Men detär också så att mycket av de samtal som vi har mednäringslivet och med företag är av den arten att jaginte tycker att det skall lämnas ut. Men i det här falletär det ingen allmän handling.Jag vill också säga till att jag intetror att civil olydnad är någon speciellt framkomligväg att använda sig av. Jag tror t.o.m. att det är dumt.Om och svenska staten inte skulle följa in-gångna avtal tror inte jag att det skulle leda till merjobb i . Det vore snarare någonting mycketförödande för ett land som Sverige.Även dåliga, och t.o.m. dumma, avtal är vi tvung-na att följa om de är korrekt utformade, annars får detenorma negativa effekter för . Detta måste vialltså avfärda.Det andra som jag skulle vilja säga är att jag intetror att det är så klokt att samhället, så länge en för-handling pågår mellan företaget och de anställda ochså länge ett samtal pågår mellan företaget och samhäl-let, deklarerar vad samhället avser göra om dessasamtal eller dessa förhandlingar går om intet. Det ärfaktiskt fortfarande inte något definitivt beslut omflyttning från , utan det pågår fortfarande ettsamtal, en förhandling. Jag menar att det är helt fel attagera på det sättet.När det gäller den allmänna handlingen har jaginget mer att tillföra. Den finns inte och skall intelämnas ut. Däremot vill jag säga att när det gällerberedskapen på olika orter finns det ett sådant samar-bete mellan departementen. I detta fall var jag bådearbetsmarknadsminister och regionalminister, ochThage G var försvarsminister, och det fannsett samarbete mellan oss i fråga om på vilket sätt olikaorter kunde komma att beröras. Självklart var det pådet sättet.Anf. 37 ():Fru talman! Jag kan ha en viss förståelse för nä-ringsministerns syn på att ingångna avtal skall hållas.Det tycker jag också. Men premisserna för det häravtalet var mycket speciella. I min sinnevärld finnsinte den bilden att det var regeringens avsikt att manmed 500 miljoner skulle bidra till att lägga ned ar-betstillfällen i . Eftersom detta har blivit kon-sekvensen av en rad underlåtenhetssynder faller an-svaret mycket tungt på regeringen att faktiskt leda denhär situationen in på andra vägar. Ett sätt kan ju varaatt man lyckas hitta en väg ut ur det här avtalet. Ettannat sätt kan ju faktiskt vara att man pytsar ned mot-svarande penningsumma i alternativa arbetstillfällen.Både näringsministern och jag skall nämligen varafruktansvärt medvetna om att de som betalar dessa500 miljoner är de 650 anställda vid i Arboga.Det är inte rättfärdigt att det är de som skall betala.Det är snarare oroväckande att höra att den härkommunikationen fanns mellan arbetsmarknadsminis-tern och försvarsministern om dessa konsekvenser förArboga och vilka resultat som analysen visar. Trotsden kommunikationen lyckades man leda in detta påså fel vägar. Jag hoppas att man i varje fall för framti-den har tagit lärdom av att den kommunikation somfanns inte var tillräcklig, eftersom man faktiskt trotsdetta kunde bidra med flyttpengar till Volvoverken.Anf. 38 Näringsminister ():Fru talman! tycker jag att draren mycket märklig slutsats. Det var två saker som honblandade ihop. Den ena är ju kunskapen om att ned-dragningar i försvarsanslagen naturligtvis påverkarolika orter. Alternativet att inte dra ned försvarsansla-get påverkar också en massa orter. Det är också ettbeslut. Att höja försvarsanslagen, att inte dra neddem, är ju ett beslut om att bibehålla ett budgetunder-skott som leder till högre räntor, mindre näringslivoch fler arbetslösa. Det är alltså inte på det sättet attdetta försvarsbeslut ökar arbetslösheten, utan detminskar arbetslösheten. Det är mycket viktigt attkomma ihåg.Sedan skall vi naturligtvis vara medvetna om attett beslut om att inte dra ned hade ju fått en mängdkonsekvenser på väldigt många orter i . Jagvet ju att egentligen också tycker attneddragningen är bra. Därför tycker jag att det äroerhört farligt om det framställs på något annat sätt.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1996/97:133 omskogspolitikenAnf. 39 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig på vilketsätt jag avser att hävda skogsbrukets intressen bl.a.utifrån de frågeställningar som han har tagit upp iinterpellationen, nämligen det internationella sam-manhanget och kopplingen till miljölagstiftningen.För mig som näringsminister är det angeläget att iolika sammanhang framhålla skogsnäringens storabetydelse för ekonomi, för sysselsättningenoch för en levande landsbygd. En färsk sådan marke-ring gjorde regeringen på denregeringskonferens som hölls i . Konferen-sen avhandlade de svenska basnäringarnas betydelse,främst skogsnäringens. En stor del av regeringenmedverkade tillsammans med ledande experter påolika områden och företrädare för EG-kommissionen.Den svenska skogsindustrin har varit mycketframgångsrik under åtskilliga decennier. Den ärvärldsledande på många områden. som bl.a.en ökande världsbefolkning leder till fortsatt ökadefterfrågan på skogsindustriprodukter görs det storainvesteringar i modern tillverkningskapacitet på bådenäraliggande och mer avlägsna marknader. De jämfö-relsevis höga råvarukostnader som vi har och som ihuvudsak hänger samman med vårt kärva klimatmåste kompenseras med fortlöpande åtgärder för attöka värdeutbytet av den specifika nordiska träfibern.Därför är det viktigt att den svenska industrin i tidtänker genom att dels vidareutvecklatraditionella produkter och driva förädlingen längre,dels satsa på utveckling av helt nya och prisvärdaprodukter. Regeringen har genom regeringskonferen-sen markerat sitt intresse och sin vilja att medverka ien sådan utveckling.I budgetpropositionen fram-höll regeringen att skogspolitik ligger fastoch skall fullföljas. Det innebär bl.a. att produktions-målet och miljömålet är oförändrade och att de skallväga lika tungt. Om detta var enigheten bred här iriksdagen. Detta är också en av utångspunkterna iarbetet med den svenska miljölagstiftningen.En utvärdering av skogspolitiken skall redovisas ialla sina delar . Den kommer givetvisatt ha sina begränsningar eftersom det gäller så härlångsiktiga frågor. Redan nu kan vi dock se tecken påatt åtgärder kan behöva vidtas. Så t.ex. framgår det aven lämnad rapport att resultaten och inrikt-ningen av återväxtåtärderna i skogen inte är tillfreds-ställande. Rapporten remissbehandlas för närvarande.Det kan alltså inte uteslutas att det kan behövasskogspolitiska initiativ från regeringens sida redan iår.Så slutligen till frågorna med anknytning till vårtinternationella agerande. Det pågår ett omfattandeinternationellt arbete på skogsområdet. Vi deltarmycket aktivt i detta och betonar därvid skogsnäring-ens stora betydelse för befolkningarnas välfärd nu ochi framtiden och kravet på att skogsbruk skall bedrivashållbart. Skogsnäringens företrädare ges möjligheteratt medverka med sin kompetens i förberedelserna förinternationella möten och får delta i de officiellasvenska delegationerna. Också företrädare för miljö-organisationerna deltar i de svenska förberedelserna.Publikationer som beskriver svensk skogsnäring ochskogspolitik har spritts till ett stort antal länder.Inom EU har vi särskilt betonat det faktum attskogen har vitt skild betydelse för de olika medlems-länderna och att vi därför inte önskar någon gemen-sam skogspolitik. En reglerings- och stödpolitik i stilmed den gemensamma jordbrukspolitiken är oss heltfrämmande. är vi angelägna om att få enbättre samordning inom kommissionen av de frågorsom berör skogsnäringen.Sammanfattningsvis ser jag alltså skogsnäringensom en av våra viktiga framtidsnäringar som vi ge-mensamt skall utveckla för allas vårt bästa.Anf. 40 ():Fru talman! Jag ber att få tacka näringsministernför svaret. Jag kan konstatera att jag på några punktertycker att det är bra, t.ex. att vi är helt överens när detgäller EU:s skogspolitik. Vi skall inte ha någon sådan,eftersom det i detta sammanhang finns olika intressen.Samtidigt måste vi bevaka de svenska intressena ock-så i EU-perspektivet när det gäller skogen.Jag tycker personligen att vi i underskattarskogens betydelse. Vi gör det också i den politiskadebatten. Det är i detta sammanhang som jag menaratt vi måste ha en ny framtidssyn när det gäller skogenoch den stora resurs som den svenska skogen utgör.Den svenska skogen är vår viktigaste förnybararesurs när det gäller råvaran. är över 100 000personer sysselsatta i skogen och i skogsindustrin, ochi över 100 kommuner är skogen den absolut viktigastenäringen. Vi exporterar av våra skogsproduktertotalt sett, och 1995 motsvarade värdet 95 miljarderkronor, eller av vår samlade export.Nettoöverskottet blev 76 miljarder enligt beräkningar.Detta visar hur oerhört viktig skogen är för det svens-ka folkhushållet och också för den svenska välfärden.När det gäller resurserna i skogen har skogsbe-ståndet fördubblats , och vi avverkarungefär av det möjliga uttaget som vi har i sko-gen. Av olika skäl ligger det inte högre.Samtidigt måste vi konstatera att den svenskaskogsindustrin lever i mycket hård internationell kon-kurrens. Det är här, näringsministern, som jag menaratt det behövs en ny samsyn kring inriktningen påskogen som en viktig råvara.Jag tycker att det är bra att skogspolitiken liggerfast. Men, näringsministern, gå inte redan nu in medjusteringar! Återbeskogningen kan inom ramenför nuvarande lag. Det är bara fråga om att få en vet-tig kommunikation mellan skogsvårdsstyrelserna ochenskilda brukare. Där har bl.a. vi föreslagit att ökaderesurser skall ställas till förfogande när det gällerskogsvårdsstyrelserna, så att man kan få en sådaninformationsverksamhet. Jag tycker alltså inte att manredan nu skall börja peta i lagen på den punkten.Jag vill ta upp några frågor som jag vet berörskogsindustrin och där man är bekymrad. En sådanfråga är miljön. Vi har kommit långt när det gällermiljömålen för den svenska skogen, inte minst nuinom ramen för den nya lagen. Miljömål parallell-ställs ju där med produktionsmål. Här tycker jag attNäringsdepartementet ligger för lågt i förhållande tillMiljödepartementet. måste gåut och i den debatt som pågår klartförsvara också produktionsmålen.Nu står vi inför ett nytt miljöbalksarbete. Detmesta av det tidigare arbetet är avslutat och kommersnart till . I de sammanhangen är man inomsvenskt skogsbruk mycket oroad över vad som kom-mer på lagstiftningsområdet. Jag vill ställa följandefrågor till näringsministern:Är det så att ni från sidabevakar produktionsintressena på det sätt som ärnödvändigt i de här sammanhangen?Anser näringsministern att en kommande miljö-balk skall stå över skogsvårdslagen, eller kan vi räknamed att skogsvårdslagen också får varaden bärande konkreta lagen inom skogspolitiken?Skatteväxlingen är en annan fråga som jag vet be-kymrar skogsnäringen i olika sammanhang. Jag skallge ett exempel: En modern pappersmaskin har likastor datorkraft som en jumbojet. Detta visar på dentekniska utvecklingen i skogen och inom skogsföräd-lingen. Hur ser näringsministern på beskattningen avskogen och skogsindustrin bl.a. utifrånskatteväxlingsresonemanget?Jag återkommer med ytterligare frågor i nästa in-lägg, men vill gärna först höra vilken uppfattningnäringsministern har beträffande de frågor som jagredan har ställt.Anf. 41 ():Fru talman! Jag skulle vilja gå ännu djupare änGöte gör i sin interpellation genom att hamed också ett regionalpolitiskt perspektiv vad gällerskogsnäringen.Skogen har förvisso ett stort värde. Det påpekadesockså på den regeringskonferens som ministern näm-ner i sitt interpellationssvar. Skogen är en viktigbasnäring. Det är välkommet att man nu vill satsa ettantal miljoner på skogs- och träforskning. Det tyckerjag alltså är bra. Problemet med skogsnäringen i dagär emellertid att förädlingsvärdet förs ut ur den regiondär produktionen sker. Inte minst gäller det i Norr-land. I stället sker återinvesteringen någon annanstans- i den mån det nu återinvesteras inom landet. Dettakommer att vara ett stort problem.Kanske är det avgörande för inlandets överlevnadatt man där kan få en ökad vidareförädling. var det en interpellationsdebatt om etanolfram-ställning, men det kan också gälla biomassan. Dennabehöver förädlas för att man skall kunna minimeratransporterna av den råvaran i energisammanhang.Det gäller också t.ex. nya produkter, som ministernnämner i sitt svar. Det handlar då om möbler, snicke-rier och specialprodukter av olika slag. Jag tycker attdet är fascinerande att man skickar virke till Danmark.Där görs möbler som sedan köps i inlandet. Menvarför skulle vi inte kunna producera möbler t.ex. iNorrlands inland?En kommun som drabbats väldigt hårt bl.a. avskogsindustrins bekymmer är . Jag vet att nä-ringsministern har uppvaktats om dearbetstillfällen som i olika sammanhang försvunnit.Norsjö har kanske drabbats ännu hårdare än -jämfört med omgivande arbetsmarknad etc. senastgäller det Kvarnåsen. har för avsikt attlägga ned sitt sågverk där. I fråga om ärstaten trots allt majoritetsägare. Skall ett halvstatligtbolag som ha ett ansvar när det gällerregionalpolitiska hänsyn, eller skall det vara fritt framatt ha ett väldigt storskaligt perspektiv och att se påvinstmarginaler och annat på det sättet? Egentligenborde väl vara en föregångare när detgäller både detta med ett hållbart skogsbruk och dettamed lokal och regional vidareförädling.Vad är näringsministern beredd att göra för att ökaförutsättningarna just för att återinvesteringarna ifråga om värdet av skogen skall ske "närmare käl-lan"? Det handlar alltså om en lokal och en regionalvidareförädling.Anf. 42 Näringsminister ():Fru talman! Jag är inte nu beredd att säga att jaginte vill ändra lagen när det gäller återbeskogningen.Jag vill avvakta remissinstansernas arbete och se vadsom kommer ut av detta.Förhållandet mellan produktionsmål och miljömålligger fast. Det skall alltså vara samma förhållandesom . Jag ser ingen anledning att ändra på detoch vill inte nu gå in på hur ser ut. Detpågår ju fortfarande ett beredningsarbete med ut-formningen av . På den punkten vill jagvara tydlig.När det gäller beskattningen anser jag inte att mankan övervältra stora skattebördor på skogen ochskogsindustrin. Något sådant är inte möjligt, eftersomden industrin inte har en sådan lönsamhet att det gåratt kompensera en skattesänkning inom tjänstesektornvia en beskattning av skogen och skogsindustrin.Maggi hade en fråga om vidareföräd-lingen. Det program som vi antog i handlarväldigt mycket om att åstadkomma högre förädlings-värden i den svenska skogen. Jag vill gärna under-stryka vad här säger. För mig är det ensjälvklarhet att - ja,kanske för evärdlig tid - kommer att ha ett oerhörtstort ekonomiskt utbyte av sin skogsråvara och sinskogsindustri. Den svenska skogen har samma värdeför som oljan har för . Det är oerhörtviktigt att vi vårdar detta värde. Därför är jag mycketangelägen om att förbättra forskningsinsatserna inomskogsindustrin. Det 300-miljonersprogram som vi togfram i och den ökade utbildningen just föratt jobba med träbearbetning är oerhört centrala delar.Jag tror att det går att göra väldigt mycket i det avse-endet. Det är också mitt svar på om vidareförädlingen. Här bygger det i förstahand på en ökad kunskap. Det är ju inte så att Norr-lands inland saknar råvara. I inland saknasdäremot kunskaper om marknad, produktutveckling,design osv. Vi har väl alltför mycket byggt tankarnakring en vidareförädling på att det runt ett sågverkskall finnas de som har den kunskapen. Det har dockvisat sig vara felaktigt.En fråga kom upp som jag inte var beredd på. Detgäller Kvarnåsens såg. är ettbolag på Börsen. Visserligen är staten huvudägare ibolaget, men staten har inte möjlighet att ingripa ochändra i produktionen utan att de andra ägarna kankräva ersättning av staten om beslutstrikt företagsekonomiskt inte är korrekta. Jag varingen anhängare av att sälja ut den svenska skogen påBörsen, utan jag tyckte att svenska folket skulle habehållit den via . Beslut är emellertid nufattat. Just i den typen av operativa frågor kan enhuvudägare inte gå in och ändra. En huvudägare kanagera via bolagsstämman vad gäller inriktningen, mendet ska alltid ske utifrån kravet på affärsmässighet.Anf. 43 ():Fru talman! Jag tackar näringsministern för beske-det om skatten. Jag tolkar det så att näringsministernmenar att inga nya skatter eller avgifter skall drabbaden svenska skogen, skogsbruket och skogsindustrin.Beträffande relationen mellan miljömål och pro-duktionsmål i skogen samt det arbete som pågåroch som gäller och annan lagstiftningtycker jag att ni på ligger förlågt. Jag tycker helt enkelt, , att nihar för små resurser i förhållande till Miljödeparte-mentet och den debatt som förs på den sidan i dettasammanhang. Jag säger inte att de personer som arbe-tar med de här frågorna i departementet har bristandekompetens. Men totalt sett tycker jag att resurserna ärför små när det gäller att bevaka de viktiga produk-tionsintressen som finns.Vi vet att skogsnäringen är bekymrad över miljö-balksarbetet, man är bekymrad över värnandet aväganderätten i de här sammanhangen och man ärbekymrad över den stoppregel som diskuteras. Jagtycker att den minister som är ansvarig för produk-tionssidan mycket tydligt måste bevaka de här frågor-na.Vi måste sprida rätt bild av svensk skog. Tyvärråker vissa land och rike runt och talar illa om svensktskogsbruk, sprider en felaktig bild, bl.a. ur miljösyn-punkt. Det måste vi stoppa. Vi måste hjälpas åt. Nä-ringsministern har kanske den viktigaste uppgiften idet avseendet.Jag har ett par frågor till: Hur blir det med spåns-katten? Jag vet att ni diskuterar en sådan dumhet idepartementet. Kommer det en spånskatt?Ett par synpunkter som gäller forskningen och deinternationella frågorna vill jag ta upp. Vi måste,precis som det har sagts i diskussionen mellan MaggiMikaelsson och näringsministern, inrikta oss på enlängre gående förädling av skogsprodukter. Det äralldeles klart. Här har vi utomordentliga resurser. Dåmåste vi också inrikta oss mer på forskning.Här gäller det inte bara svensk forskning, utanäven internationell forskning i ett EU-perspektiv. Jagvill fråga om näringsministern i EU är beredd attdriva att skogsnäringsforskningen blir ett nytt priorite-rat område inom EU:s kommande ramprogram förforskning. Det är en viktig fråga för . Svenskskog är inte bara en svensk angelägenhet, den är nu enEU-angelägenhet, eftersom det är en råvara som till-godoser en mycket stor del av behoven inom hela deneuropeiska marknaden.Jag vill stryka under att vi från svensk sida måsteflytta fram våra positioner i det internationella arbetetnär det gäller skogen. Precis som näringsministern harsagt är skogen den svenska oljan, för att göra en jäm-förelse med . Därför måste vi också ligga ifrontlinjen i den internationella debatten om skogligafrågor. Vi har kompetens i . Vi har rationellverksamhet. Näringen och det politiska samhälletmåste faktiskt hjälpas åt att driva den här frågan.Här har vi också haft brist på resurser. Jag tror heltenkelt, näringsministern, att när vi har sett den svens-ka skogen växa, har vi sett den som en resurs. Vi fårpengarna vare sig vi gör något eller inte. Men så ärdet inte längre. På en hård internationell marknadmåste vi vara på bettet när det gäller att försvara densvenska oljan i form av svenska skogsprodukter.Anf. 44 ():Fru talman! Jag delar näringsministerns uppfatt-ning att det är viktigt med kunskap och att man måstebygga upp den för att kunna öka förädlingen i inlan-det. Men man hamnar också i tidsnöd. Som det ser utjust nu tappar man mycket kompetens i och med lägger ned, centraliserar och flyttar den förädlingsom finns, t.ex. vid Kvarnåsen eller andra sågar, ut urregionen. Då hamnar man ju i ett dilemma.