prot · GL0913 · 1997-10-09 00:00:00 — I det tredje steget bör nollutsläppsfor-don tillåtas, t.ex. elfordon, elhybrid och vätgasfordon.Förslagen om skärpta miljökrav för tävlingsfordonleder inte endast till en intressant teknikutvecklingutan också till ett kraftigt minskande utsläpp frånsjälva tävlingsverksamheten. är detta säkerli-gen gynnsamt för de tävlande själva, eftersom derasverksamhet annars troligen kommer att bedömas somoacceptabel . Fler lokala miljö-och hälsoskyddsmyndigheter kommer att avslå an-sökningar om anordnande av motortävlingar fram-över, om inte miljö- och bullerproblemen åtgärdas.Mitt förslag ger alltså branschen en möjlighet tilllångsiktig överlevnad och utveckling. Men utskottetsmotivering för avslag är utspädningseffekten. Utsläp-pen från tävlingsbilarna spelar ingen roll, säger ut-skottet, för de totala utsläppsnivåerna. Man försvarartävlingsbilarna, därför att de måste omfattas av sär-skilda bestämmelser på grund av körsätt och trimning,som leder till utsläpp och buller.Alf sade, när han kommenterade motio-nen, just att det är ett betydligt större utsläpp från denövriga bilismen. Han har inte förstått vad jag menadei motionen, att det just skall ske en utveckling om detskall vara någon vits med själva verksamheten. sade också att det inte finns någon teknik.Nej, och det är precis det som jag säger i motionen,och det var därför det behövde göras en förändring.Hur skall vi kunna förändra med tanke på det syn-sätt som majoriteten av ledamöterna i jordbruksut-skottet i riksdag har? De säger att utsläppeninte är så stora i förhållande till den totala ut-släppsmängden. Det är ju just punktutsläppen i varjeenskild källa som måste begränsas och som vi måstegöra någonting åt.Med tanke på det miljömedvetande och de mil-jökunskaper som finns hos utskottets ledamöter tyckerjag att vanliga enskilda medborgare har en större viljatill förändring.Entropilagen säger: Allting sprids, ingenting för-svinner. Det är en naturlag.Anf. 182 () replik:Fru talman! Bara en kort kommentar.Jag hade förstått om och Miljö-partiet hade velat förbjuda motortävlingar, för då hadedet funnits en logik i det hela. Utsläppen från självamotortävlingen är marginell i förhållande till alla somåker för att se på motortävlingen. Det är alla dessamänniskor - tävlingarna drar mycket folk - som orsa-kar den stora mängden utsläpp totalt. Skall mankomma till rätta med detta, måste man förbjuda mo-tortävlingar. Den argumentationen hade jag förstått.Nu gör jag det inte.Anf. 183 (mp) replik:Fru talman! Syftet var ju att det skulle ske en tek-nikutveckling. De motortävlingar som anordnas är juinte absolut nödvändiga för samhället, eller hur? Detskulle ju ske en utveckling, precis som bilbranschensjälv säger. Det hade ju varit utmärkt med en sådanutveckling som jag beskriver i motionen. Även i tidi-gare betänkanden som behandlade mina motioner omfyrverkerier och om båtbottenfärger var det sammaargumentering, speciellt när det gällde fyrverkerier,nämligen att de i de totala utsläppen inte speladenågon större roll. Jag hävdar motsatsen, för det ärprecis dessa punktkällor som spelar roll.Anf. 184 PER ():Fru talman! Om vi är överens om att frisk luft ochrent vatten är själva förutsättningen för livet, är dettaett väldigt tunt betänkande om vatten och luftvård.Jag tänkte nämna några ord om , efter-som det inte har tagits upp här.Skagerrak är ju det kanske rikaste och mest repro-duktiva hav som finns på vår del av jordklotet. Nuhåller detta hav på att kvävas av övergödning ochförgiftas av metaller och kemiska ämnen. Så ser detut. drar man ned på forskningsinsatsernaoch resurserna till dagens forskning. Det finnsinga verkningsfulla instrument för att få stopp påutsläppen, trots att det finns regionala och internatio-nella överenskommelser från ,OSPAR, HELCOM och inte minst från nu senast.Vem minns inte 1988 och mördaralgen Chrysso-chromulina polylepis, som dödade och försvagadealla organismer ned iVästerhavet.Samtidigt hade vi säldöden, som berodde på en vi-russjukdom.Vad jag tänker ta upp är det arbete som gjorts avVästerhavsprojektet, en arbetsgrupp som bestod avungefär 60 forskare under ledning av professor . Den undersökte mellan 1990 och 1995effekterna på både när det gällde över-gödningen och när det gällde förgiftningen. Dessrapport, som publicerades först och alltså äraktuell, är oerhört intressant.De bedömningar som den här gruppen gör är oer-hört allvarliga. Bl.a. konstaterar man att övergödning-en bara fortsätter. Syrebristen, som är effekten avövergödningen, börjar ta sig väldigt allvarliga former,inte bara i djupaste hålorna utan även i kustzonerna.Vi senast haft ett alarmerande fall i ,som är vår enda fjord i . Under trålningsverk-samhet gjorde man undersökningar på de djupastebottnarna, som visade sig vara helt syrefria. Det ärfråga om en total syrebrist, och det tar att fåtillbaka syret. Hela det ekologiska systemet är faktiskti gungning.Dessutom har man i kunnat seen ökande sjukdomsbild växa fram för det biologiskalivet inklusive fiskarna. Det sägs nu att man inte harbelägg för att det skall vara giftigt att konsumera deberörda fiskarna. I stället säger man att detta måstevara så viktiga uppgifter att man genast skall satsa påolika åtgärder. De förändringar som man kan se påframför allt fiskarna är oerhört allvarliga.De anrikningar av miljögifter som sker är myckethöga i . Vi vet varifrån de kommer, ochdetta beskrivs också i den nämnda skriften. De kom-mer för det första från södra , alltså frånTyskland och . Floderna för vid högt vatten-stånd gifttransporterande partiklar upp till Jutiskaströmmen och in i . De går också upp tillKattegatt. Man har beräknat att det nere i hålornaligger av olika miljögifter som vi har svårt att göra någonting åt.För det andra fungerar kustzonen som en fälla förvåra egna lokala utsläpp. Vi har i sedimentet där lag-rat många olika former av gifter. Det är förstås frågaom allt ifrån klorerat organiskt material, som kommerfrån blekningsprocesser och bekämpningsmedel, tillindustrikemikalier, material från sopförbränning ochutsläpp från reningsverk.En annan bedömning från den här gruppen är attvi måste stoppa de utsläpp som görs utefter hela våregen kust. Vi kan inte stoppa dem över , men vimåste minimera utsläppen, om vi vill ha kvar havetsom det skafferi och det reproduktionsområde somdet är.Utöver detta skulle jag vilja säga något som har attgöra med oljeborrningar i . De har ännu intekommit i gång, men det finns norska planer på såda-na. Jag vill med bestämdhet hävda att de skulle varaförödande för och måste stoppas till varjepris. Jag tror att de flesta här i kammaren är överensmed mig om det.Vi har i också den idén att man skallkunna freda och från borrningarefter olja och gas. Vi får återkomma i en senare mo-tion om detta.Anf. 185 () replik:Fru talman! Per beskriver en situation somär förskräckande. Han har också rätt i det mesta somhan säger. Det manar till eftertanke. Jag är ändå litetförvånad över att Per i hela denna beskrivningframhåller att pengarna till den forskningensamtidigt minskar. I när man skall prioriteraforskningspengar är det faktiskt så att det är de diffusautsläppen, problemen på land som ger följdverkningarute i havet, som man måste åtgärda.Jag tror att det är en bra prioritering att under entid flytta resurser från den forskningen tillåtgärder som måste vidtas på land, t.ex. för att hittakällorna till övergödningen och närsalts- och kvä-veproblematiken liksom de problem som vi kan set.ex. i Gullmarn med utsläppen i . Därfinns brister hos kommunerna runt omkring, som intevidtar de åtgärder de borde genomföra.Jag tror, Per , att detta är en bra ompriorite-ring i ett läge där det behövs stora resurser för attåtgärda de diffusa utsläppen, som ger de resultat iSkagerrak och som du har beskrivit.Anf. 186 PER () replik:Fru talman! I den miljöforskning som i dagfortgår ute i haven följer man, , kontinu-erligt i långa serier upp hur det ser ut i haven. Detta äroerhört viktigt för att man skall förstå vilka problemsom har skapats på land. Utan sådana serier kan maninte få ett riktigt begrepp om vad som sker.Det är klart att man skall satsa på miljöforskningpå land, men man får aldrig släppa forskningen tillhavs, för då kan vi aldrig se resultatet av utsläppenoch den felaktiga behandlingen av kemiska ämnen påland.Miljöpartiet satsar oerhört mycket på i vår budget, just på grund av att vi anser attom man drar ned på forskningen, kan man inte längrefå en kontinuitet i förståelsen av vad som sker.Eva ! Utan denna forskning betyder denandra forskningen inte så mycket. Utan den kan viinte se effekterna till havs.Anf. 187 () replik:Fru talman! Per och jag har säkerligensamma engagemang i de här frågorna vad gäller bådeSkagerrak och och alla våra andra utanhav,men det är ändå så att vi är experter i vårt land påmätning och resultat. På varenda institution som haratt göra med vattenfrågor kan man få högar av resultatbeträffande effekterna, men det finns väldigt litet omvilka åtgärder vi skall vidta.Jag menar, Per , att det är viktigt att vi nutillsammans kommer fram till resultaten. Vi måste nuvidta åtgärderna, använda oss av all den kunskap somvi har på forskningssidan för att uppnå resultat. Vi harinte tid att fortsätta att ta fram resultat och mätningar.Nu har vi bara tid till att ta fram åtgärder. Det är detjag vill understryka.Anf. 188 PER () replik:Fru talman! Det är just det som sker. Man hardragit bort pengar från de akuta insatser som skulle kunna göra. Detta är oerhört oro-ande. Hur skulle det gå, , om t.ex. gillade musslor, om man inte gav varningar igod tid? Då skulle kanske få äta giftigamusslor.Det är oerhört viktigt med kontinuiteten, att manser varningstecknen och att man kan gå ut med infor-mation. Tyvärr drog regeringen tillbaka pengar somfanns för att satsa just på akutaåtgärder.Samtidigt har man lagt över hela miljöforskningenpå Mistra, som ni vet. Det nationella ansvaret förmiljöforskningen finns inte numera, såvitt jag förstår,utan nu ligger det hos en stiftelse. Det är inte alls bra.Anf. 189 ():Fru talman! Detta är som påpekats tidigare mycketviktiga frågor. Luftvård och vattenvård gäller förut-sättningarna för vårt liv på jorden. Med anledning avutskottets något omilda och förenklade behandling aven del av motionerna, bl.a. några från oss, och dess-utom med anledning av en del onyanserade inlägg itidigare debatter om näringsläckage från åker-mark kan jag inte låta bli att efteranmäla mig till de-batten. Dessutom har vår trafikpolitik angripits avGudrun , och eftersom dessa ämnen faktiskthänger samman och tas upp i vårt särskilda yttrande idetta betänkande, måste beröra de här problemen.Näringsläckaget från jordbruksmark beror huvud-sakligen, som jag ser det, på tre faktorer. Först främstär det minelariseringen till markkolloider och orga-niska materialet, mull i jorden, bundna näringsämnensom frigörs vid mekanisk bearbetning av jorden, alltsåplöjning, harv, sådd osv. De frigörs och kan läcka ut.Här kan man inte se några skillnader i läckage från enkonventionellt odlad åker eller en ekologiskt odladåker. Avgörande för att läckaget sker är inte hellermängden tillförd kväve under växtodlingssäsongeneller vilken typ det handlar om, alltså om det är han-delsgödsel eller naturgödsel. Det beror mycket påjordarten, om det är lätt eller styv jord, lera, sand i lättjord. Det är detta som är helt avgörande. Jag kanhänvisa till försöken i som naturligtvis utskot-tets ledamöter är väl förtrogna med.För det andra utgör biltrafiken en stor utsläppskäl-la. Det vet vi alla. Den medför kvävenedfall från luftsom utgör ett stort problem ,däremot inte då växtlighetentar upp nedfallet och omsätter det till vegetativ tillväxtoch proteininlagring. Detta sker alltså inte vintertid.Då tjänstgör åkermarken som ett uppsamlingsplan fördet luftburna kvävet, och naturligtvis transporterasnäringsämnena ut. Detta skall inte skyllas på jordbru-ket. Med en snabbt förnyad bilpark med katalysatorerkommer vi att minska detta läckagefrån luften. Jag kan påminna kammaren om att det förövrigt var vi moderater som drevigenom skattebefrielse för fordon med eftermonteradekatalysatorer innan detta blev ett krav på nya fordon.Det tredje problemkomplexet när det gäller nä-ringsläckaget är att jordbrukspolitiken framtvingatoch bidragit till ett mycket utdikat och dåligt vatten-hållande jordbrukslandskap. I västra återstårendast av det vatten som fanns för 100år sedan och som då fångade upp näringsämnenagenom upptag i växtlighet, sedimentation till bottnar,avgång som ofarligt luftkväve osv.Vårt särskilda yttrande som bygger på en mode-ratmotion handlar om att på olika sätt förbättra möj-ligheterna att restaurera detta vattenhållande land-skap. Det finns många goda krafter som arbetar medsådana här projekt, men det behövs mera medel, merauppmuntran för att påskynda detta arbete. Jag serfram mot utredning och vilka möjlighe-ter denna kan tillföra detta arbete.I yrkande 4 pekar vi på att anläggning av våtmar-ker och dammar utgör väldigt kostnadseffektiva nä-ringsämnesfällor i förhållande till kommunala re-ningsverk. Samhället borde uppmuntra anläggande avsådana i mycket större utsträckning än vad som görs,inte minst med miljöstödsmedel till jordbruket frånEU.Fru talman! Det är endast på detta sätt vi kankomma till rätta med näringsläckaget, inte med enskatt på handelsgödsel.Den andra delen av vårt särskilda yttrande berörbränsleeffektivitet i förbränningsmotorer. Som jagsade innan är trafiken en stor utsläppskälla av förore-ningar till luft, och den största när det gäller detta ärkoldioxid. Vi måste således inrikta oss på att minskautsläppen från biltrafiken, inte minska folks möjlighe-ter att förflytta sig med bil. Ett sätt kan vara att maxi-mera koldioxidutsläppen för fossilt bränsle från enmotor t.ex. motsvarande en förbränning av halv literbensin per mil. Om nu motorn inte klarar detta måman kunna acceptera inblandning av förnybarabränslen för resten. Detta ger i alla fall inget nettobi-drag till koldioxidtaket. Det skulle stimulera framta-gandet av såväl energieffektiva motorer som förnyba-ra bränslen.Anf. 190 ():Fru talman! Jag skall fatta mig kort. Jag är leda-mot i trafikutskottet och hör egentligen inte hemma ijordbruksutskottets debatt, men vattenfrågorna är avcentral betydelse även för trafiken.Jag vet inte riktigt hur jag skall ta utspelet frånPeter om att det är trafiken som ärskyldig till utsläppen, särskilt när det gäller handels-gödsel. Vi ser inte några direkta åtgärder från modera-terna, i varje fall inte i trafikutskottet. Jag kan inteminnas att jag sett ett enda förslag till åtgärder i trafi-kutskottet för att förbättra miljön. Jag har suttit i riks-dagen , men jag har kanske suttit och sovit meninte har jag sett några sådana förslag. De vill byggafler motorvägar, som de kallar för miljöförbättrandeåtgärder.Det finns en viktig skiljelinje mellan Moderater-nas miljöpolitik och andra partiers, t.ex. Miljöpartietssom vill föra en solidarisk miljöpolitik. Sverige ärÖstersjöns absolut största kväveutsläppare per capita.Det är ett relevant mått för oss, för det handlar omlivsstil.Min fråga till är om hantycker att det är ett relevant mått.Anf. 191 ():Fru talman! När det gäller och förore-ningarna skulle jag vilja hävda att det inte är Sverigesom är den största förorenaren, utan det är ländernapå andra sidan Östersjön.Beträffande vår trafikpolitik försökte jag precispeka på några åtgärder som vi har drivit i riksdagen,t.ex. det här med katalysatorerna, där vi drev fram enskattefrihet för gamla bilar när man installerade kata-lysator på dem innan det blev ett krav. Det är ett ex-empel. Det andra exemplet är det som jag försökte drahär och som jag tycker skulle kunna ligga grund förvidare resonemang, nämligen att höja bränsleeffek-tiviteten och således få ned koldioxidutsläppen.Anf. 192 ():Fru talman! Jag har inte påstått att står förde största kväveutsläppen, utan jag sade att det måttsom jag talade om ur ett solidariskt perspektiv visaratt per capita har de största utsläppen. Perperson släpper vi ut mest. Jag antar att också är bekant med ett sådant mått. Detinnebär att även om det finns andra länder som släp-per ut totalt mera kväve, har vi ändå en livsstil somgör att vi släpper ut väldigt mycket till . Detär en fråga som vi bör ta itu med om vi är intresseradeav den solidariska utvecklingen runt Östersjön.När det gäller förslag vill jag sägaatt jag har suttit i , och jag kan fortfa-rande inte minnas att man i trafikutskottet har vidtagitnågon miljöåtgärd. Jag kan inte komma ihåg det. Jaghar kanske problem med minnet. Senast argu-menterade en moderat kollega till för en höjning av viktgränserna inom for-donsbeskattningsklasserna. Det skulle göras av trafik-säkerhetsskäl, men det skulle knappast leda till någotslags bränseleffektivitet. Hur är det egentligen med detrafikpolitiska resonemangen i ?Anf. 193 ():Fru talman! Jag skulle vilja uppehåll mig litetgrand vid frågan om kväveutsläpp. Jag har precis talatom hur vi menar att man skall minska dessa utsläpptill havet, inte minst. Vi har förbunditoss att halvera kvävemängderna till hav. Vi har intekommit någonstans - åtminstone inte när det gällerSydsverige. Detta kan vi tydligt utläsa ur vattendrags-organisationernas mätstatistik under . Devariationer vi ser i statistiken är egentligen bara atthänföra till klimatvariationer.Vi har vidtagit olika mått. Vi har lagt olika re-striktioner på jordbuket vad gäller handelsgödsel ochkväve. Vi har sänkt antalet djurenheter per hektar. Vihar förbjudit stallgödselspridning . Vi harkrav på vinterbevuxen mark osv. Detta leder ingenvart. Det är det vi konstaterar. Vi menar att man måsterestaurera det vattenhållande landskapet. Där behövsmera medel. Detta är vårt recept.Jag hade varit oerhört glad om ochäven andra partier ställde upp på detta och jobbadeför det när det gäller den vidare utformningen avmiljöstödsprogrammet till jordbruket från EU.Jag vill ta upp ytterligare en fråga, nämligen soli-darisk politik när det gäller kväveutsläpp. Barse-bäcksavvecklingen, , är inte sär-skilt solidarisk. Vi har begärt att få en ökning av kol-dioxidutsläppen till luft, medan andra länder har kravpå sig att sänka sina koldioxidutsläpp - detta för att visannolikt skall börja elda med en massa fossilt bränsleför att klara av avvecklingen.Anf. 194 ():Fru talman! När det gäller solidaritet och kärnkraftkan ringa till aboriginerna iAustralien eller ursprungsbefolkningen i ochfråga om de tycker att det är mysigt med uranbrytningi deras trakter. Det har också med solidaritetsmått attgöra, fast det ligger kanske för långt bort.Vi skall inte ta debatten om den femprocentigahöjningen av koldioxidutsläppen här. Det finns olikasätt att analysera frågan, och jag går inte in på det.Men jag konstaterar att ingen av de åtgärder somPeter räknade upp drivs av Mode-raterna i trafikutskottet. Jag konstaterar också vadgäller solidarisk miljöpolitik att måttet per capita-utsläpp inte är intressant för Moderaterna.Anf. 195 ():Fru talman! Då får jag konstatera att en höjning avkoldioxidutsläppet i tydligen inte heller ärnågonting att diskutera. Jag tycker själv att det ärväldigt intressant. Detta ger oss en sänkt trovärdighetnär vi utomlands i internationella sammanhang skallställa krav på andra länder. har alltid varit ettföredöme - tror vi själva, i alla fall - på miljöområ-det, men jag tycker att detta sänker vår trovärdighet.Det beklagar jag.Anf. 196 ():Fru talman! Jag måste bara understryka att Sveri-ges koldioxidutsläpp ökade med mellan1993 och 1995. Detta var innan vi beslutat om stäng-ning av något kärnkraftverk. Då talar vi bara om väg-trafiken. Tittar vi totalt ser vi att koldioxidutsläppenhar ökat . Vi missade för länge sedan detuppställda målet för koldioxidutsläpp. Det kommer viinte att kunna klara. Vi kan inte skylla det på kärn-kraftsavvecklingen. Största boven när det gäller ökadekoldioxidutsläpp är trafiken.Vill vara med och minska koldiox-idutsläppen måste man helt enkelt ha enmer offensiv trafikpolitik.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 15 §. )15 § betänkande 1997/98:JoU6GenteknikAnf. 197 ():Fru talman! Vi har haft väldigt många intressantadebatter denna kväll. Frågan är till slut vem som be-stämmer över vår gemensamma framtid. Är det politi-kerna? Är det experterna eller tjänstemännen? Är detstora ekonomiska intressen?I skenet av den situation vi befinner oss i ,med en stor press från de jordbruksföretag och deandra företag i där attityden till GMO:er är heltannorlunda än i , är det klart att multinationellaföretag inom EU känner en stor press att få ut sinaGMO:er på marknaden och konkurrera med dem. Ioch med inträde i EU förbinder sig landet tillett harmoniserat tillståndsförfarande beträffande fält-försök och utsläppande av GMO:er.I finns två nationella tillstånd förfältförsök. Det ena rör en herbicidresistent raps meden s.k. hansterilitet. Man kan bara spekulera i vilkenrisken är för att den korsas med en vild släkting - idetta fall är närmaste vilda släkting åkerkålen - ochvilken effekt det skulle ge långsiktigt såväl för ekosys-temet i sin helhet som för den biologiska mångfalden.Mest av allt bör man rikta in sig på frågan om det äretiskt och ekologiskt riktigt att satsa på en kemikalie-anpassad produktion över huvud taget. Det är faktisktdet herbicidresistens innebär. Är det något som viskall uppmuntra? Det kommer också att ge konsek-venser för miljö och hälsa.Det andra tillståndet rör en potatis. Man har mani-pulerat stärkelsenivån och dessutom, vilket jag tyckerär desto allvarligare, infört antibiotikaresistens som ens.k. Det har diskuterats om det över hu-vud taget var nödvändigt. Det är väldigt uppseende-väckande med tanke på att antibiotikaresistens blandbakterier har blivit ett allvarligt problem i världen.Det förs många internationella diskussioner om hur viskall hantera detta i fortsättningen. Det är anmärk-ningsvärt därför att man i laboratoriestudier gjortvissa observationer av att antibiotikaresistens i enpopulation av t.ex. bakterier kan överföras utan cell-delning. Det är inget bevisat eller vedertaget faktum,men vi måste ändå titta på riskerna och erkänna att viinte har alla svaren.Vem bestämmer vilken risk vi skall ta? Är detpolitikerna, experterna eller de ekonomiska intresse-na?Miljöpartiet och har i en reserva-tion uttryckt att vi måste ha ett stopp eller ett morato-rium när det gäller utsläppande av genmanipuleradeorganismer i den naturliga miljön, därför att det finnsen stor okänd riskfaktor. Vi yrkar därför bifall tillreservation nr 1.Anf. 198 ():Fru talman! Jag börjar med att berätta att jag skallvara så otroligt generös att jag inte skall yrka på nå-gonting. Det skulle nämligen belasta kammaren. Detfinns ingenting i utskottets text. Skall jag yrka pånågonting måste jag yrka bifall till motioner och göradet litet mer komplicerat för kammaren. Det skall jagalltså inte göra.Jag vill kort beröra den motion som jag själv harundertecknat som första person. Fyra av yrkandena imotionen är behandlade i detta betänkande.Det första anknyter till det som reser-verar sig till förmån för, utsättandet av genetiskt mo-difierade organismer. Vi kristdemokrater har i ställetför att tala för ett förbud drivit tanken på ett moratori-um. Vi menar att vi skulle sätta stopp, taen time out skulle man väl säga numera, och få tid atttänka efter, få tid att få vissa frågor besvarade, få tidatt söka kunskap där det finns kunskapsluckor ochbedöma risker som vi inte har bedömt färdigt . Detmoratorium som vi begärde i motionen från förraallmänna motionstiden vill vi fortfarande ha, men vihar inte ställt samma krav på lagstiftning om ettsådant moratorium, eftersom vi har problem mednationella särregler.Däremot tror vi fortfarande att vi i praktikenskulle kunna få ett stopp. Vi kristdemokrater vill haen översyn av lagstiftningen på det här området. Denfrågan kommer att behandlas, för dettafinns med i en motion som har väckts .