prot · GL093 · 1997-09-18 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1997/98:3Torsdagen den 18 septemberKl. 14.00 - 15.07Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § FrågestundAnf. 1 TALMANNEN:Vi inleder detta första muntliga fråge-stund. Frågor besvaras av statsminister , justitieminister , statsrådetPierre , inrikesminister ,kulturminister , statsrådet och försvarsminister . Ar-betsmarknadsministern är på grund av sjukdom för-hindrad att närvara.Statsministern besvarar allmänpolitiska frågor.Frågorna till övriga statsråd förutsätts beröra derasansvarsområden inom regeringen.Jag vill påminna om att vi har delvis nya reglerfr.o.m. , som bl.a. innebär att frågeställaren kanfå ordet för en avslutande replik om det finns godaskäl för det.Jag lämnar ordet fritt för frågor.Kommunernas ekonomiAnf. 2 ():Fru talman! Jag har en fråga som jag hoppas attstatsministern kan svara på.Det finns en stor oro i vårt land för kommunernasoch landstingens ekonomi. Frågan diskuterades ocksåpå i Sundsvall.Men det finns ute i verksamheterna en känsla av attdet är en klyfta mellan politikernas verklighetsbildoch den verkliga verkligheten. Man säger att de utlo-vade pengarna inte räcker och att de kommer för sent.Det finns t.ex. en kvinna i som är 77 åroch som har väntat på att få sitt knä ope-rerat. Både hon och personalen som hon vänder sigtill undrar om man inte skulle kunna utnyttja försäk-ringspengar för att korta vårdköerna. De nya pengarsom ni har utlovat kommer ju först och 2000.Skulle man inte snabbt kunna göra en reform, så attförsäkringskassans pengar skulle kunna användas föratt korta vårdköer, t.ex. för i Värm-land?Anf. 3 Statsminister ():Fru talman! Jag trodde först att frågan handladeom kommunernas ekonomi. Jag vill rätta på en punkt. De pengar som vi tillför avser inte1999 och 2000 utan , 1998, 1999 och 2000.Tillsammans handlar det om ,vilket motsvarar i utdebite-ring. Det är mycket pengar, och det är möjligt att detkan behövas mer. Vi är fast förvissade om att svenskafolket vill ha en bra standard i skolan, i vården och iomsorgen. Det skall åstadkommas med riktiga ochegna pengar, inte med lånade pengar, vilket skeddetidigare. Det kan vi nu ställa i utsikt.Det som efterlyser är en reformdär man utnyttjar försäkringspengarna för att exem-pelvis korta vårdköer. Jag törs inte ha en direkt upp-fattning om det. Min minnesbild säger mig att detpågår försök av det slaget i några landsting. Om jagskall svara generellt på frågan så är jag positivt in-ställd till försöksverksamhet av sådant slag.Anf. 4 ():Fru talman! Det är riktigt att det har lagts framförslag i om resurser ,men de är ju numera inräknade i landstingens ochkommunernas bedömningar, och det visar sig ju ändåatt kommuner och landsting fortsätter att säga upppersonal. har ungefär 1 000 vårdanställda imånaden fått gå från sina jobb, trots att behoven helatiden växer.Det är riktigt att det har gjorts försök med en så-dan här samordning. Men det är också riktigt att dessaförsök har utvärderats med mycket gott resultat. Där-för har vi föreslagit att det är dags att fatta beslut omatt försäkringspengar generellt nu skall få användasför att korta vårdköer. Men det har Socialdemokrater-na här i gått emot.Socialdemokraterna leder 25 av 26 landsting iSverige där vårdköerna växer. Skulle inte detta varaett sätt att snabbt kunna korta vårdköerna? Jag tror attmånga skulle uppskatta ett sådant besked från stats-ministern här i dag.Anf. 5 Statsminister ():Fru talman! Som jag sade förut kan jag inte svarapå frågan om hur försäkringspengarna skall användas.Men mitt allmänna svar är att jag inte ser några hinderför att bedriva en sådan försöksverksamhet vidare.Och varför skall vi hindra detta om den är positiv?Det tillsammans med riktiga egna pengar i landsting-en och i kommunerna kan säkert ge en del av denlösning som vi eftersträvar. Jag noterar bara att det ärmer resurser som behövs i denna verksamhet - intemindre. Det är där som den stora vattendelaren kom-mer att vara framöver. I fråga om detta får väl LarsLeijonborg välja sida.Anf. 6 ():Fru talman! Jag tror att det finns en ganska bredenighet, i varje fall en bred majoritet, i riks-dag för att egentlig vårdverksamhet måste ha störreresurser. Jag hoppas verkligen att de socialdemokratersom sitter i utskott tar del av det somstatsministern här har sagt. De har nämligen haft enmycket skeptisk inställning till att man skall gå vidaremed dessa försök, trots att utvärderingen av det s.k.FINSAM-försöket har visat på mycket positiva resul-tat. Jag hoppas därför verkligen att detta kan leda tillatt vi nu kommer vidare i denna viktiga fråga för attkorta vårdköerna.Anf. 7 Statsminister ():Fru talman! Det handlar inte bra om försäk-ringspengar, . Det handlar också omriktiga pengar till skolan, till vården av äldre, inteminst i kommunernas regi, och till sjukvården ilandstingens regi. En del av detta problem kanske kanunderlättas med försäkringspengar. Men kommer ju inte förbi den stora och grundläggan-de frågan om vi skall ha mer resurser eller mindreresurser till detta.Och visst är det enighet när alla talar om vikten avatt bedriva vård. Men enigheten sträcker sig fram tillden punkt då man skall avgöra om man skall tillförapengar eller inte. Och där har ju lierat sigmed de krafter som vill minska resurserna.Anf. 8 ():Fru talman! Jag har en fråga till finansministernom nettoeffekten av dessa 16 miljarder. Finansminis-tern, förlåt statsministern, kommer inte runt frågan atthan leder den regering som har skurit ned mestav alla regeringar inom vård och omsorg.De 16 miljarderna är ju ett bruttobelopp. När jagtittar i statistiken räknar RRV i sin prognos för intäk-terna 1998 på inkomstavsnittet 1260 med att minsk-ningen av kommunernas tillgängliga skattemedel är ca15 miljarder kronor om man tar hänsyn till de iökade avdragsgilla egenavgifter som denna regeringhar fattat beslut om. Min fråga är: Vad blir nettoeffek-ten för kommunerna, när man har tagit hänsyn till dehöjda egenavgifternas undandragande av skattein-komster till kommunerna?Anf. 9 Statsminister ():Fru talman! Jag riskerar , hör jag, att bli fi-nansminister igen, men det blir jag gärna när jag hörMats Odells häpnadsväckande opportunism. Härbörjar han angripa egenavgifterna; mycket väl medve-ten om att de står för en intäkt i statskassan på i stor-leksordningen . Ta bort denintäkten, , och det blir återigen räntekaos,inflation och statsfinansiellt moras - det som MatsOdell en gång var med om att åstadkomma!Det finns inget viktigare för kommuner och lands-ting än att vi nu har fått ordning på landets ekonomioch att vi kan börja på att tillföra nya pengar igen,riktiga pengar, egna pengar - inte lånade som på MatsOdells tid.Anf. 10 ():Fru talman! Jag noterar att jag inte får något svarpå frågan om vad nettoeffekten blir.För övrigt vill jag gärna upplysa statsministern omatt budgetalternativ innehåller enfullt finansierad sänkning av egenavgifterna med2 ½ % som netto, efter andra förändringar i vårt bud-getalternativ, innebär ytterligare ca 2,5 miljarderkronor till kommuner och landsting för att klara upp-gifterna. I Kommun Aktuellt läser vi att man räknarmed att det är ytterligare ca 100 000 människor somskall få gå från den offentliga sektorn inom de när-maste fem åren.Jag frågar återigen: Vad blir nettoeffekten av deutlovade 16 miljarderna för kommuner och landsting?Anf. 11 Statsminister ():Fru talman! Jag måste säga att jag skulle ha sattvärde på om hade klarat av att lägga dentyp av budgetar i regeringsställning som han nu lyckasmed i oppositionsställning. Det hade i så fall varit litetlättare att hantera kris.Återigen: vet att hela den gemensam-ma sektorn har varit med om att skära ned, helt enkeltdärför att vi inte har haft inkomster som täckt vårautgifter. har vi gjort det och klarat balansen, fåttbort inflationen, fått ned räntorna och fått upp förtro-endet för . får vi litet pengar över. Dåtillför vi dem direkt till vården, skolan och omsorgen.Om vi står inför en situation där kanske fler männi-skor riskerar att bli uppsagda inom den här verksam-heten får vi se här i , , vilka al-ternativ som orkar tillföra nya pengar. ochKristdemokraterna har ju lierat sig med den högersom prioriterar skattesänkningar.Anf. 12 ():Fru talman! för oss in på förramandatperioden. Han säger att det skulle ha varitlättare om vi hade orkat med. Jag vill gärna påminnaom att det skulle ha varit ännu lättare om då hade stått i denna talarstol och sagt: Den somär satt i skuld är icke fri. Men då hade han ett annatbudskap. Han ville sänka momsen. Han ville höjainfrastrukturinvesteringarna. Han röstade nej till bud-getförstärkningar på . Det skulle,fru talman, ha gjort det lättare att börja med budget-saneringen tidigare om han hade haft samma inställ-ning då som han har nu.Anf. 13 Statsminister ():Fru talman! Det är klart, , att vi kanborra i föregående mandatperiod. Jag gör det gärnaoch kan redovisa budgetalternativ från sombl.a. innehöll ett nej till det något sanslösa vårdnads-bidrag som infördes månaderna före valet med lånadepengar, men det är spilld mjölk. ser vi framåt. Detär klart att vi här i återigen kommer att ståinför ett läge där vi har att välja mellan nya riktigapengar till verksamheten eller stora skattesänkningar.Då får och välja. Vadni väljer politiskt vet vi. Om ni slår vakt om vårdenåterstår att se.Anf. 14 MARIANNESAMUELSSON (mp):Fru talman! Det skulle vara ganska upplyftandeom vi i denna kammare under frågestunden kunde fåen seriös debatt om kommunernas ekonomi i ställetför detta ständiga käbbel om det var eller förra mandatperioden som orsakade denekonomiska krisen i kommunerna.Vi vet att väldigt många människor går påknäna på grund av situationen i kommunerna samt attvården, omsorgen och skolan inte fungerar som deskall. Det är vällovliga ord som statsministern hade iregeringsförklaringen, där skallräcka till väldigt mycket. Jag önskar verkligen att dekunde göra det. Men kan man titta på1998 års budget för kommunerna. Egenavgifternakostar ca för kommunerna, somstaten tar tillbaka. Det blir alltså en höjning för 1998.Dessutom är bidragen inte inflationsskyddade, vilketinnebär ytterligare 1 miljard i förlust. Vidare gick1996 års budget back med påkommunsidan på grund av minskade skatteintäkter.Det blir alltså en ännu större minskning under näst-kommande period. Hur skall statsministern klara attförbättra skolan och omsorgen med den ekonomin?Anf. 15 Statsminister ():Fru talman! Jag kan hålla med om att vi inte behöver mera käbbel.Det är som jag förut har sagt. När vi nu skall han-tera den situation vi har så har det förvisso genom-förts en mycket smärtsam anpassning i avvåra offentliga utgifter till våra inkomster. Jag skulleönska att jag hade sluppit att medverka till det, men vihar varit tvungna att göra det för att rädda basen och,inte minst, den här församlingens rätt att besluta öververksamheten.Det är möjligt att de här pengarna inte räcker. I såfall är jag tacksam för om den debatt som vi nu harkan fortsätta och om kritiken kan komma från det härhållet. Vad jag upplever är ändå att i i dagriktas den mest högljudda kritiken mot att vi har förhöga skatter. I valet mellan ett skatteuttag som skallsänkas och kvaliteten i vården, skolan och omsorgenväljer vi kvaliteten. Jag hoppas att också är med i det valet och orkar hålla emothögerkrafterna.Anf. 16 MARIANNESAMUELSSON (mp):Fru talman! Som statsministern vet har Miljöpar-tiet hävdat att vi måste tillskjuta resurser tilldet som är de viktigaste delarna i den verksamhet somingår i vårt gemensamma ansvar: skolan, barnomsor-gen, äldreomsorgen osv. För mig har det aldrig gåttatt få ihop detta med att vi betalar människor föratt inget göra i samhället, som vi skrikerefter fler människor inom vård, skola och barnom-sorg. Vi har hört rapporter om alldeles för stora klas-ser osv. Detta är naturligtvis en ekonomi som inte ärhållbar. Vi måste självfallet använda människor tilldet som de är bra på.Jag skulle önska att vi kunde få regeringens stödför att faktiskt se till att pengarna används på ett eko-nomiskt mera försvarbart sätt, nämligen för att se tillatt människor får vara kvar och jobba med det som deär bra på i stället för att låta neddragningarna innebäraatt människor mår dåligt av arbetslösheten, samtidigtsom man mår dåligt inom barnomsorgen osv.Så till huvudpunkten: Kommer den budget somregeringen tänker lägga fram att ekonomiskt gå ihop?Anf. 17 Statsminister ():Fru talman! Ja, den kommer att gå ihop. Vi kom-mer att klara de mål som vi har satt upp för statsfinan-serna och förhoppningsvis också för de kommunalafinanserna, men ingen kan svära på det. Skulle detvisa sig att vi kommer i ett läge där det behövs merapengar, får vi ta den debatten. Men låt oss inte dra iväg nu i ett slags norsk stämning i svensk politik därdet blir överbuden som gäller och där man försökeröverträffa varandra om nya pengar till den gemen-samma sektorn!Jag tänker inte medverka till, och den regeringsom jag leder medverkar inte till, att vi nu återigenbörjar släppa loss och slå sönder ekonomin. Vi harkämpat hårt för att komma så här långt. De pengar vinu får över använder vi för vården, skolan och omsor-gen. bör fundera på de signalersom skickade ut se-dan, att man tänkte sig att regera ihop med det alter-nativ som skulle sänka skatterna med 100 miljarderkronor. Det är väl där som hennes problemligger.ÄnkepensionernaAnf. 18 ():Fru talman! Statsministern har varit påsitt bästa återställarhumör, först på kongressen ochsedan i regeringsförklaringen. Jag skulle vilja frågastatsministern hur det står till med viljan att återställavillkoren när det gäller änkepensionen.Statsministern har tidigare i denna kammare sagtatt han inte var inläst i frågan; detta enligt protokollet.Det kan man ha all respekt för. Men har det gått entid - det var - och jag skullevilja fråga statsministern vad han har för svar attge änkorna. Det är inte så som det sägs, nämligen attdet bara handlar om lyxänkor. Det är många somlever under små omständigheter som våndas ochkämpar och som upplever sin dagliga verklighet somutomordentligt påfrestande. förväntar vi oss ettsvar från statsministern på frågan: Vilken framtid haränkorna när det gäller den pension som de trodde attde hade säkrat?Anf. 19 Statsminister ():Fru talman! Jag är icke socialförsäkringsministeroch kan rimligen inte anses kunna svara på detaljerom änkepensionen. Men i den fråga vi diskuterade ivåras, huruvida de privata pensionsförsäkringarnaskulle räknas in i underlaget eller inte, hänvisar jag tillmorgondagens presentation av budgeten.Anf. 20 ():Fru talman! Det kan inte vara rimligt att statsmi-nistern står här i kammaren och säger: Jag är intesocialförsäkringsminister. Det visste vi i och för sig.Men vi har fått besked om att vi kan få ställa allmännafrågor till statsministern. Vi skulle också få svar pådem. Men det är alldeles signifikativt att det här är enfrågestund och ingen svarsstund. De här frågorna harställts till statsministern utanför parlamentets dörrarvecka efter vecka. Det är inte anständigt i en demo-krati att statsministern inte levererar ett konkret svar.Anf. 21 Statsminister ():Fru talman! Jag tror att lyssnadeväldigt dåligt på mitt svar. Jag sade att den fråga somhar diskuterats besvaras vid morgondagens budgetde-batt. Det är inte orimligt att budgetpresentationenfaktiskt får fullföljas på den punkten. Sedan hade hanen allmänn reflexion om min uppgift här i frågestun-den. Någonstans går gränsen också för den. Men härhade jag tur därför att det så engagerattalade om var just det jag svarade på - om nu AlfSvensson hade lyssnat och inte haft den förutfattademeningen att jag skulle säga någonting annat.Anf. 22 TALMANNEN:Jag vill erinra om att det inte är tillåtet att här iplenisalen ha med sig mobiltelefoner eller annanutrustning som kan störa överläggningarna.Anf. 23 ():Fru talman! Det tycker jag att man nästan aldrigskall ha med sig.Jag hörde mycket väl vad statsministern sade.Samtidigt som statsministern sade att man inte härskall avslöja vad som står i budgeten skulle ändåsvaret vara ett avslöjande, såvitt jag begrep. De 8miljoner som det här handlar om är inte det endaänkorna vill ha besked om. Jag tycker att de skall haett ärligt och komplett svar på de frågor de levereratvecka efter vecka. har de dessvärre inte fåttdet.Anf. 24 BO ():Fru talman! Jag skulle vilja fortsätta debatten enstund till. När statsministern vid ett par diskussioner ivåras nämnde att han då inte hade satt sig in i frågantrodde vi att han skulle göra det under den långa skö-na sommaren. Till detta har kommit den ganska rosigabild av ekonomin i landet som statsministern måladeut både i och framför allt här i kammaren itisdags. Utan att begära att statsministern skall avslöjadetaljer i budgeten, som presenteras , kundejag kanske få ställa frågan om hans funderande översommaren och den rosiga ekonomin har gett till resul-tat att han skall återställa mer än någon hundradel avbesparingen på änkepensionerna.Anf. 25 Statsminister ():Fru talman! Den rosenröda bilden eller rosiga bil-den, eller vad det nu var för uttryck som Bo Könberganvände, av ekonomin är delvis rätt. Det går klartbättre för svensk ekonomi, det har vänt uppåt. Arbets-lösheten sjunker, inflationen är förhoppningsvis ut-stampad och vi har allt bättre offentliga finanser.Samtidigt är det naturligtvis fortsatt ansträngt budget-läge, där vi skall prioritera hårt mellan utgifterna.Den fråga som här diskuteras och som jag i vårasfick från, tror jag, och vilken jag senareockså svarade på, nämligen hur man såg på den härpensionsinkomstens ställning när det gäller att jämkaänkepensionen, återkommer vi till när vipresenterar budgeten.Anf. 26 BO ():Fru talman! Jag har uppfattat det. Den fråga jagställde var mera allmän. Är det så att den bild somstatsministern ger av ekonomin, och förmodligenockså har av ekonomin, har föranlett honom att göranågot mer än att lägga tillbaka en hundradel av denbesparing som skedde på en utsatt grupp i samhället?Det var det jag ville veta.Skatterna och sysselsättningenAnf. 27 BO ():Fru talman! har världens högsta skatte-tryck, men har inte världens bästa välfärd.Lars gav ett upprörande exempel på det.Det beror naturligtvis på att de extremt höga skatternai bromsar tillväxtkraften och leder till färrearbetstillfällen än annars. som svenskamedborgare blir mer beroende av att den politiskasektorn klarar sina många åtaganden urholkas basenför just dessa åtaganden.Jag skulle vilja fråga om statsministern skullekunna tänka sig att åtminstone medverka till att åter-ställa det som var målet för skattereformen en gång itiden, att vanliga löntagare inte skall betala mer än30 % i inkomstskatt och ingen skall betala mer än50 % i inkomstskatt vid genomsnittlig kommunal-skatt, som den offentliga sektorns kärnupp-gifter prioriteras så att vi med den stora offentligasektor vi har ser till att åtanganden vad gäller sjukvårdoch äldreomsorg samt andra åtaganden som är vä-sentliga skall kunna uppfyllas.Anf. 28 Statsminister ():Fru talman! har vi hela provkartan: Krav påutgifter, sedan toppar vi med litet kraftiga skatte-sänkningar, och så är vi snart tillbaka i det moras igensom gav oss en gigantisk statsskuld som vi - det kanvi avslöja - kommer att behöva betala 111miljarder kronor i räntor på.Varför, , har vi inte världens bästavälfärd när vi har höga skatter? Det beror bl.a. pådetta enkla förhållande. i räntapå en statsskuld som exploderade under ett visst antalår då inte var helt utan inflytande. Dettavill jag ha sagt.Var finns det belägg för påståendet att vårt skat-teuttag bromsar tillväxten i ekonomin? Vi kan tvärtomredovisa en god utveckling vad gäller tillväxten. Detär troligen så att vi kommer att få en mycketbra utveckling i svensk ekonomi utan att vi, Bo Lund-gren, låter klyftorna öka, utan att vi låter motsättning-arna öka i samhället. Det här tror jag blir en av val-årets intressantaste debatter. Vi hävdar att det går attklara en tillväxt och god ekonomi utan att för denskull öka klyftorna.Anf. 29 BO ():Fru talman! måste naturligtvis varamedveten om att det moras i statsfinanserna somSverige fick uppleva har sina rötter i det 80-tal därspekulationekonomin frodades. När statens bankförlorade och människorna fickbetala tillbaka 80-talslånen föll den inhemska efter-frågan. Allt detta vet . 80-talet kostademycket, och just det beskrev . Men låtoss se framåt, , i stället.Den fråga jag ställde är mycket relevant. Det ärnämligen så att vi får genom världens högsta skattersämre förutsättningar för tillväxt. Det finns det ingetbelägg för, säger . Jag föreslår att hangår till , chefen för ekonomiskaavdelningen på och läser hansbok om de snedvridningar skatter ställer till med,vissa skatter mer, andra mindre, men ändå snedvrid-ningar. Det finns en uppsjö av litteratur. Att basen förvälfärden urholkas genom de höga skatterna är givet.Frågan kvarstår: Varför inte återvända till det nien gång stod för för att skapa en bättre bas för denvälfärd som måste finnas och se till attkärnuppgifterna prioriteras?Anf. 30 Statsminister ():Fru talman! tror jag att glider li-tet därför att snedvridande skatter är någonting annatän det totala skatteuttaget. Snedvridande skatter finnsdet, och dem skall man ändra. De är skadliga förtillväxt, och dem rättar man till. Men var hittar BoLundgren den litteratur som talar om att ett högtskatteuttag totalt sett skulle hindra tillväxten och attett lågt skatteuttag skulle vara positivt för tillväxten?Här hittar man alla olika exempel. Det vet Bo Lund-gren om. Men i propaganda i modera-ternas försök att lägga grunden för ett annat Sverigemåste man angripa från någon utgångspunkt, och dåbörjar man här. Det slutar, , med enjättesmäll i vården, skolan och omsorgen.Jag har fått vara med om att röja upp efter BoLundgren en gång. Jag hoppas att jag slipper upplevadet en gång till.Anf. 31 BO ():Fru talman! Jag hoppas att jag slipper reda uppbankkriser efter som jag fick göra ibörjan av 90-talet. Men lämnar vi det förflutna.Sverige drabbades av stora problem till följd av enmängd misstag under några decennier. Det intressantaär nu ifall vi skall göra om dessa misstag igen ellerom vi skall välja en annan väg som kan ge grundenför välstånd och trygghet för människor. Då slipper videt exempel som talade om. Det ärdetta som är det intressanta.Nu medger statsministern, vilket är mycket bra, attdet finns ett antal snedvridande skatter. En sådansnedvriden skatt är skatten på arbete som , och Valutafonden anser vara för hög iSverige. Sänk skatten på arbetsinkomster så att vanli-ga människor kan leva på sin lön! Sänk skatten påarbetsinkomster så att vi kan få fler arbetstillfällen!Tag också bort dubbelbeskattningen som verkligen ärsnedvridande, enligt vad finansministern själv har sagti tidigare tidningsartiklar. Se till att skapa bättre basför tillväxt och trygghet, men gör det med en finansi-ering som inte äventyrar kärnuppgifterna, bl.a. sjuk-vården, äldreomsorgen och stödet till handikappadeoch andra som ni vill spara på.Anf. 32 Statsminister ():Fru talman! Så hör vi det igen: Gärna kraftigtsänkta skatter, men det skall inte drabba skolan, vår-den och omsorgen. Vi vet ju att har sagtnej till de första extra till kom-munerna. Det är väl detta som och andraser framför sig när det handlar om att satsa.Vi vet också att kommer att gå emotdet som vi nu lägger fram som förslag och2000. Det står klart, och det är inget att hyckla om,. När moderater talar om skatter är detinte skatterna i sig som ni har problem med, utan nihar alltid varit motståndare till det välfärdssamhällesom vi har använt skatterna till att bygga upp. Det ärdär som skiljelinjen går.Anf. 33 BO ():Fru talman! Vi moderater är och har varit mot-ståndare till ett samhälle där och andrapolitiker säger till människor: Betala höga skatter såskall vi fixa allt åt er!