prot · GK09118 · 1997-06-11 00:00:00 — Det är ocksåenskilda människor. Regeringen har konsekvent höjtskatterna sedan valet . Skattehöjningarna är nettoungefär så stora som Socialdemokraternavågade visa upp i valmanifestet . Ivalmanifestet stod det att skatterna skulle höjas nettomed 27 miljarder, men det blev så mycket.Skattetrycket, dvs. skatterna som andel av BNP, upp-gick 1996 till . Det skall jämföras med attskattetrycket inom och EU i genom-snitt är . "Tänk om du visste hur hög skatt du egentligenbetalar! ", utropade i en ledarrubrikden . Det är i högsta grad en etikfråga, dvs. I många sammanhang talas det om ge-nomskinlighet och öppenhet. De begreppen gälleralldeles uppenbart inte svensk skattepolitik. Den tota-la skatten är hög för medborgaren, även för personermed relativt låga löner.En vanlig familj betalar i skatt. Alltflermänniskor lever ur hand i mun utan möjlighet attspara ihop en buffert för oförutsedda utgifter. Möjlig-heten att förbättra sin ekonomiska situation genomegna insatser, exempelvis genom utbildning, byte avjobb eller extraarbete, är liten. Följden blir ett extremtberoende av politiska beslut såsom förändringar iskatte- och bidragssystemen. Tvärtom syftet, lederdagens politik till otrygghet och osäkerhet.Det är intressant att det har uppstått en diskussionom att skatten borde sänkas för låg- och medelin-komsttagare. Det kanske är så att t.o.m. regeringeninsett att det inte är någon framkomlig väg att höjaskatterna för höginkomsttagare.Regeringsföreträdare, inte minst skatteministern,har i olika sammanhang uttalat att skatten bör sänkasför låg- och medelinkomsttagare. Jag delar den upp-fattningen. Mot den bakgrunden är det märkligt attregeringen kommer att höja skatten för allalöntagare. Regeringen kommer nämligen att höja dens.k. egenavgiften till sjukförsäkringen med en procen-tenhet 1998. Om regeringen menar allvar med attsänka skatten för låg- och medelinkomsttagare, skallman väl inte börja med att höja skatten?Egenavgifterna är en betungande utgift för allalöntagare - speciellt för dem som har lägre inkomstereftersom de får en lägre avdragseffekt. Man kan för-ledas att tro att dessa pengar går direkt till sjukvård.Men så är det inte. Överskottet i sjukförsäkringen är istorleksordningen 27 miljarder och kommer attstiga till ca 38 miljarder . Egenavgiften är inteen riktig avgift utan en förklädd skatt. Dessutom ur-holkar den skattebasen för kommuner och landsting,eftersom egenavgifter är avdragsgilla vid den kom-munala beskattningen. Egenavgifter som inte motsva-ras av förmåner skall kallas för vad de egentligen är,dvs. en skatt med orimlig fördelningsprofil.Kristdemokraterna vill sänka skatten för låg- ochmedelinkomsttagare genom att de s.k. egenavgifternatill sjukförsäkringen sänks med 2 ½ procentenheterfr.o.m. Denna sänkning ger allainkomsttagare , vilket kom-mer att öka konsumtionen. En sänkt egenavgift gerockså kommuner och landsting mer resurser till bl.a.vård, omsorg och skola.Hur ser skatteministern på sänkta egenavgiftersom ett sätt att sänka skatten för låg- och medelin-komsttagare? Om regeringen menar allvar med attsänka skatten för låg- och medelinkomsttagare, är detdags för regeringen att tala om på vilket sätt det i såfall skall ske.Fru talman! En annan skatt som drabbar enskildamänniskor hårt är fastighetsskatten. Kristdemokrater-na vill avskaffa den statliga fastighetsskattenoch i stället ge kommunerna rätt att ta ut en avgift förtäckande av kostnader för service koppladtill fastigheten. Som ett första steg har Kristdemokra-terna i sitt budgetalternativ krävt att skatten skallsänkas till 1 ½ % av taxeringsvärdet och anslagit 500miljoner kronor för att lindra skatten för de värstdrabbade.Höjda skatter på boende och fastigheter är inte braför ekonomin. I längden gynnar det inte budgetsane-ringen att på grund av höga skatter göra alltfler män-niskor beroende av bidrag från stat och kommun. Detär en helt felaktig politik att beskatta människor så attde tvingas överge sina hem. Låt i stället folk bo kvar.Människor måste få känna trygghet i boendet.Fru talman! Jag står bakom samtliga reservationerfrån i betänkandet, men yrkarbifall endast till reservation 128 om skattepolitiken.Anf. 92 ():Fru talman! Kanske känner en eller annan igen endel av den skattedebatt vi skall föra . Socialde-mokratins hållning i att gemensam verksamhet måstebetalas med intjänade pengar och inte med lån är välkänd. I det ligger också svaret till K-G : Detär inte möjligt att sänka skatter för låg- och medelin-komsttagare med hjälp av lånade pengar. Skattesänk-ningar måste finansieras, annars far de människor somhar det allra jobbigast allra mest illa.Moderata samlingspartiets ambition att sänkaskattekvoten, även om det sker till priset av en raseradsamhällsekonomi, är lika känd om än inte välkänd.Ändå är det mycket, fru talman, som förändrats sedande första skattedebatterna fördes i kammaren efterregeringsskiftet. var i kris. Bud-getunderskottet riskerade att äta upp framtida utrym-me för välfärden. Många människor kände bådeskräck och oro för höga räntor, ett gigantiskt budge-tunderskott och framtida krav på försakelser. Det harvarit, och det är, tuffa år för många.En kraftfull och konsekvent budgetsanering harlagt en god grund för den svenska välfärden och fören gynnsam ekonomisk utveckling för vårt land. In-vesteringsviljan är hög och den privata konsumtionenbörjar ta fart. görs en intensiv insatsför jobben. Skattepolitiken är en del i den. Satsning-arna på jobben kommer att fullföljas. Statsskuldenökar inte längre. kan vi börja avbetalningenpå statsskulden också i nominella tal. Ändå bör detredan 1999 finnas ett ekonomiskt utrymme i storleks-ordningen för att öka rättvisanoch jämlikheten i vårt land. Då finns det möjlighet attöverväga inkomstskattelättnader för låg- och medel-inkomsttagare, som en av flera åtgärder med fördel-ningspolitisk inriktning.Skattepolitiken har varit viktig för att göra budget-saneringen möjlig. Dels har åtgärder som värnskatten,höjd kapitalskatt och återinförd förmögenhetsskattvarit nödvändiga för att förhindra så dramatiska be-sparingar i välfärden att de inte skulle gå att försvara.Dels har kombinationen av besparingar och skatte-höjningar spelat en viktig roll för att säkra att bördor-na av saneringsprogrammet burits solidariskt. Olikamiljöskatter spelar en viktig roll i den omställning tillett mer uthålligt samhälle som är ett villkor för över-levnad. Slutligen har vissa skattehöjningar varit nöd-vändiga för att finansiera de avgifter som hör sammanmed det svenska medlemskapet i EU. De senare riktarsig i första hand mot näringslivet. Detvar på de premisserna som svenska folket sade ja tillEU.Det har varit tuffa år för många vanliga hushåll.Familjer med små marginaler har tappat en viktig delav sina barnbidrag. Bostadsbidragen har minskat.Förtidspensioner, arbetsskadeersättningar och andrainsatser som har stor betydelse för dem som har detjobbigast har naggats i kanten. Självfallet har ocksåegenavgifterna haft betydelse för vanliga människorskonsumtionsstandard.Därför är det så viktigt att erinra om att kombina-tionen av skatter och besparingar ändå kunnat betydaatt saneringspolitiken fått en anständig profil, att de20 % som har det bäst kunnat bidra avinsatserna för budgetsaneringen, medan de somhar de lägsta inkomsterna bidragit med . Utanvärnskatten, förmögenhetsskatten, kapitalskatten ochförändringarna av skattevillkoren för pensions- ochkapitalförsäkringar hade utfallit varit dramatiskt an-norlunda.Därför klingar det så fel och så osant när partiersäger: Spar mer! Gräv ur välfärden mer för att undvi-ka skattehöjningar och för att kunna sänka skattekvo-ten!De skatteförslag som behandlas i vårpropositionenberör i första hand företagsskatterna och miljöskatter-na. Här finns också förslag om att frysa omräkningenav taxeringsvärdena för bostäder i avvaktan på denutredning som gör en grundlig analys av fastig-hetstaxeringen och den analys av fastighetsskattensom pågår i . Det är viktiga ge-nomgångar - viktiga för att få ett rättvist system menockså viktiga med hänsyn till enskilda människorssituation. Det finns, som K-G säger, männi-skor som dem han har beskrivit för vilka fastighets-skatten är väldigt jobbig. Men de utgör inte huvudde-len. Merparten av dem som gör de stora markeringar-na mot fastighetsskatten har en i övrigt god ekono-misk situation.Slutligen ingår förslag om höjning av tobaksskat-ten i finansutskottets betänkande. Det är en relativtkraftig höjning - - som innebär att Sverigelever upp till de åtaganden om punktskatter på to-baksområdet som gjordes under förra mandatperio-den.Fru talman! I vårpropositionen görs en strategisksatsning på riktade skattesänkningar till förmån förjobben i de små och medelstora företagen. De kostaroffentlig sektor i storleksordningen 1 300 miljonerkronor. I går fattade beslut om s.k. skatte-konton. Dessa är ett bra exempel på det arbete med attförenkla reglerna och minska byråkratin för företagaresom pågår i Regeringskansliet.Jag kan också med stor glädje och stolthet säga attdet pågår ett mycket bra jobb ute på landets länsskat-temyndigheter och lokala skattekontor med att hittabra och enkla sätt att arbeta tillsammans med småföre-tagarna. Det är en gemensam ambition att alla myn-digheter skall hitta arbetssätt att informera på och attjobba tillsammans med småföretagarna som gör attbyråkratin blir ett stöd och inte en belastning i jobbet.Fru talman! Det beslut som fattadehösten 1996 om nedsättning av arbetsgivaravgiftenmed för företagen var strategisk. För en ensamfö-retagare med en beskattningsbar inkomst på 15 000 kri månaden betyder det minskade arbetsgivaravgifterom . Det är kännbara pengar förhonom eller henne. För den företagare med tre fyraanställda som vill nyanställa är nedsättningen en vik-tig stimulans. är taket för företagen 30 000 iminskade arbetsgivaravgifter per företag och år. Närden lönesumma som nedsättningen får räknas på höjsmed blir det sammanlagda avdraget upptill . av de företag somhar mindre än tio anställda får minskade marginal-kostnader när de nyanställer.Det andra området där det i betänkandet byggs vi-dare på tidigare förbättringar är ägarbeskattningen ismå och medelstora företag. Det löneunderlag somskattelättnaden beräknas på höjs från 70 till 100 %.Valet att markera lönesummans betydelse för denskattefria avkastningen är ytterligare en stimulans tillanställningar i småföretagen. De generösa reglerna försmåföretagens avkastning syftar till att öka intressetför att förse småföretagen med riskkapital. De harmånga gånger svårare än de stora etablerade börsföre-tagen att fånga detta. I konsekvens med förändringarför de onoterade bolagen förbättras villkoren föregenföretagare i handelsbolag genom en ökning avräntesatsen vid positiv räntefördelning med två pro-centenheter.I vårpropositionen aviseras den lagrådsremiss omkapitalförluster som damp ner här hos fören tid sedan. Småföretagarna har med rätta klagat påatt de inte fått göra avdrag för förluster i sambandmed rån och andra brott. kommer en lösning påproblemet, som företagarna får vissa andraavdragsmöjligheter som har samband med rörelsen.Fru talman! Skattelagarna innehåller en del stopp-regler för fåmansföretag. De tillkom en gång för atthindra skatteflykt. kan många av reglernaslå fel och bli till hinder för seriösa företagare. Därförär det bra, herr skatteminister, att man tagit initiativtill en översyn av stoppreglerna. Så långt det är möj-ligt bör och vill regeringen låta allmänna skattereglerta över reglerna för fåmansbolagen.Fru talman! I flera motioner tas beskattningen avtjänstesektorn upp. har anledning att åter-komma till den svåra och viktiga diskussionen omskattekilar i de mest arbetsintensiva delarna av tjäns-tesektorn. Det gäller framför allt s.k. hushållstjänster.Det gäller också restaurangnäring, reparationer, un-derhåll och hemtjänster av olika slag samt kollektiv-trafik. Det finns ett gediget utredningsunderlag somLO-ekonomen har ansvaret för. Det ärnu föremål för en rejäl remissbehandling. Det är vik-tigt att så sker.Skattereformen ledde till enkla tydliga regler ochgemensamma skattesatser. En differentiering av skat-tesatserna kan ge samhällsekonomiska vinster, menden kan också skapa svåra avgränsningsproblem ochlåsa in arbetskraften i mindre produktiva branschereller i jobb där det är svårt att få en anständig lön.Från socialdemokratins sida välkomnar vi en ödmjukoch prövande diskussion i de här frågorna. Däremotär vi inte beredda att förekomma en rejäl analys ge-nom förhastade beslut. Frågan är inte färdigtänkt påoppositionssidan heller. Det märks inte minst genomde många och spretiga förslag om beskattning avtjänstesektorn som återkommer i olika reservationer.Fru talman! Skattepolitiken spelar en viktig rollför att göra ekonomi långsiktigt ekologiskthållbar. Miljöskatternas roll får en viktig belysning iden utredning från som nuär på remiss. Inom EU pågår arbetet med ett minera-loljedirektiv som kan bli ett principiellt genombrott isynen på energiskatter över hela Europa.I betänkandet aviseras den avfallsskatt som kom-mer att träda i kraft . Därmed fårSverige ännu ett instrument för att stimulera till kom-postering, återvinning och återanvändning. EU hargett klartecken för nedsättning av koldioxidskatten förenergiintensiv industri. Därmed kan höjningen avkoldioxidskatten för industrin träda i kraft den 1 janu-ari utan att det äventyrar den industri som är mestenergiberoende.Fru talman! I går såg vi 17 eller 18 moderater defi-lera förbi här i talarstolen. Som uppträdda på pärlbanddeklarerade de att koldioxidutsläppen var den störstamiljöfaran för vårt land. För någon timme sedan fickvi höra K-G yrka avslag på en höjd koldiox-idskatt som har till syfte att minska användningen avfossila bränslen. Så allvarligt menad var alltså gårda-gens föreställning!Ett försäkranssystem förbereds för växthusnäring-en och yrkesfiskarna. Syftet är att långsiktigt underlät-ta företagens likviditet. Det lönar sig allt, SverrePalm, när envetna politiker från som vetvad de talar om tjatar om och driver frågor som rörderas näringsliv.Regeringen och finans- och skatteutskotten gården elintensiva industrin till mötes genom sänkning avproduktionsskatten på el. Skatten på vattenkraft mins-kas från 3,42 till . Det är ett betydelsefulltbeslut. Det är ett uttryck för det allvar med vilketSocialdemokraterna och ser på behovet avenergiskatter, och på vikten av att de utformas så attde inte slår ut den basindustri som är så viktig förjobben i stora delar av landet.Produktionsskatterna behandlas i den genomgångav energiskatternas utformning som pågår i Rege-ringskansliet. Avsikten är att regeringen inför 1999skall lägga fram ett stabilt, samlat och långsiktigthållbart energiskatteförslag som är väl förankrat i denpraktiska verklighet som företag som lever i.Slutligen, fru talman, så går det viktiga skiljelinjeri skattepolitiken. föreslår skattesänk-ningar om 37,7 miljarder , 70 miljarder år1999 och 86 miljarder . Det får allvarligakonsekvenser i människors vardag. Utgiftstaket sänksmed över 40 miljarder . Besinna att debesparingar som ingått i saneringsprogrammet ochgenomförts med så mycket smärta för många medbor-gare motsvarade . Detta är inte riktigt,men nästan, lika mycket till.Det finns inga gratisluncher, K-G . På deområden där ni har presenterat konkreta förslag tillnedskärningar är effekterna dramatiska. Det gällerförslaget om nära 8 miljarder mindre till kommunsek-torn och det gäller er vilja att begränsa arbetslöshet-sersättning . På andra områden är dunk-let större. Kommunalskatterna skall sänkas med 1:50kr och . Kompensationen skallske via statsbudgeten, men det ges ingen bild av hurden kompensationen skall genomföras.Är det pensionerna som skall skäras ned? Är detsjukförsäkringen som skall bli ännu sämre än i detsparförslag ni tar upp i budgeten? Eller är det, K-GSvenson, precis som tidigare att ni presenterar ettantal skattesänkningar, men ni har egentligen intetänkt igenom hur de skall finansieras? Ni har prövatdet tidigare. Det gick inte bra. vill ni pröva detigen. Men samma krav måste ställas som tidiga-re, K-G . Man kan inte låna till skattesänk-ningar. Skattesänkningar kan bara betalas med pengarsom finns i verkligheten.Fru talman! Jag yrkar bifall till finansutskottetsförslag och därmed avslag på samtliga reservationer.Anf. 93 () re-plik:Fru talman! Våra skatteförslag är finansierade tillvarje krona, . Det finns också angivet ivår motion hur dessa skattesänkningsförslag har fi-nansierats till varje krona.Jag ställde ytterligare ett par frågor till , bl.a. om fastighetsskatten och de människor somtvingas gå från sina hus på grund av de höga fastig-hetsskatter som de får betala. Jag vill upprepa denfrågan till . Är det en mänsklig rättighetatt statens krav på boendeskatt inte får leda till attmänniskor tvingas flytta? Jag vill gärna ha den fråganbesvarad innan dagens debatt är slut.Före valet utlovade ni att ni skulle höjaskatterna med 3,7 miljarder. Det har blivit 80 miljar-der i skattehöjningar. Det är i huvudsak skatten påarbete som ni har höjt. Det har inneburit att arbetslös-heten, från att ha minskat när vi lämnade regerings-makten, nu har ökat. Antalet jobb har minskat ochminskar fortfarande. Det finns ingen tendens att deökar. Det är den allvarliga konsekvensen av er skatte-höjarpolitik. Den har inneburit detta för människor.Den har inneburit att låg- och medelinkomsttagare lever på marginalen.Jag förstår inte, och Socialdemo-kraterna, att ni inte vill och försöker åstadkommamöjligheter för människor att kunna leva på sin lön.Ur demokratisk synpunkt är det en ganska allvarligfråga som ni driver på det här sättet. Ni låter alltflermänniskor i vårt land bli beroende av politiska beslut.Anf. 94 () replik:Fru talman! Om det vore så väl att K-G Svensonhade finansierat alla sina förslag om skattesänkningar.Ni föreslår kommunalskattesänkningar på1:50 kr. Ni säger att staten skall ta över kostnaderna.Men var finns dessa kostnader på statsbudgeten?Sedan finns det naturligtvis områden där ni har enformell finansiering. Ni föreslår att trafikförsäkring-arna skall ta av sjukvårds-kostnader etc. Om K-G skulle klara av dettill har K-G blivit myckethändigare än vad han och hans regeringskamrater varunder den förra mandatperioden.Nej, K-G , det är nu som tidigare att nilägger fram ett antal skatteförslag som kan vara for-mellt finansierade, men som ni inte har reella möjlig-heter att genomföra.Ett exempel på det är utförsäkringen efter 300 da-gar av dem som har a-kassa. Vad skall de göra efter300 dagar? Många har fått jobb långt innan 300 dagarhar gått. ökar antalet jobb. Under förra veckananmäldes 8 853 nya platser till landets arbetsförmed-lingar. Det är en ökning, den är inte stor, men det ären ökning gentemot veckan tidigare. Det sker succes-sivt en ökning av antalet nya jobb.Men även om vi får en kraftig ökning av antaletjobb, kommer det att finnas ett antal människor, K-GSvenson, som inte har jobb . Vad skallde göra? Ingenting, eller är det kommunerna ochderas socialtjänst som skall ta över ansvaret för dessamänniskor?Anf. 95 () re-plik:Fru talman! Vi har en helhetspolitik som leder tillökad tillväxt och nya jobb. Det innebär förbättringarför dem som är arbetslösa . De får chansen attkunna få ett jobb . Med vår politik får sam-tidigt alltfler människor i vårt land en möjlighet attkunna leva på sin lön. Det är också en viktig angelä-genhet för människor i vårt land.Den 12 juli diskuterade vi arbetslösheten här iriksdagen. Då lovade Socialdemokraterna att detskulle komma förbättringar. De skulle inte kommaunder hösten direkt, men fr.o.m. utlova-de arbetsmarknadsministern. Vi från borgerlig sidaföreslog då att vi skulle göra en satsning på tjänste-sektorn. Vi var överens om det då. Det fanns förslagom att åstadkomma det från genomatt skapa möjligheter för detta inom hushållstjänster-na. Vi är lika överens . Det finns i vår reservationi finansutskottets betänkande. Vi vill starta upp dettafrån för att skapa möjligheter till nyajobb i tjänstesektorn.Med den politik som ni har bedrivit har vi fått lågtillväxt och ökad arbetslöshet. Vi ser effekterna av attdet offentliga inte orkar med. Jag läste senast i sön-dags om , , offer för vårdkrisen med deökade vårdköer som finns. Jag hörde ett reportage iTV om ett litet barn somvar autistiskt. Han fick inte den vård som han behöv-de omgående. Där ser nieffekterna av den svaga tillväxt som er politik hargett. Det beror på att ni inte har kunnat bemästraarbetslösheten. Detta är allvarligt för svensk ekono-misk utveckling och framtid.Anf. 96 () replik:Fru talman! Det hedrar K-G att han tarupp enskilda människor som har det jobbigt i sjuk-vårdsköer och på andra sätt. Det kan vi politiker ald-rig fjärma oss ifrån.Men det hedrar inte K-G att han svärtarned svensk sjukvård. hade enserie där man kanske hade lyssnat på sådana som K-GSvenson och det allmänna talet om att svensk sjuk-vård är så usel. Reportrarna blev förvånade när de varute. De satte rubriken: Världens bästa sjukvård.Vi har en gemensam sektor i det här landet som vihar anledning att vara stolta över. Den har sina skön-hetsfläckar. Det har frestat på den när vi har tvingatstill indragningar på olika områden. Det skulle frestaoerhört mycket på den om kom tillmakten igen och genomförde sina nedskärningar på 8miljarder kronor. behöver dessa pengarför att ta bort förmögenhetsskatten, ta bort avkast-ningsskatten på aktier och minska beskattningen avdem som har det allra bäst. K-G kallar dettillväxt.Nästan det första den moderata regeringen gjordevar att lägga fram en proposition som hette Skattepo-litik för tillväxt. Den gick sedan under namnet - de ofinansierade skattesänkningarna.Efter det att den propositionen hade lagts fram hade av negativ tillväxt, av tillbakagång, i vårtland.Anf. 97 () replik:Fru talman! Det är mänskligt men ändå inte sär-skilt ansvarsfullt av de ansvariga politikerna att ägnasig åt historieskådning och dessutom en viss myt-bildning. Jag förstår att hellre villdiskutera hur hon upplevde situationen förut. Men nugäller det och framtiden.Ingen människa som är arbetslös får ett endajobb av att ni står här och träter år ut och år in om hurilla ni tycker att det var förut.För det första vill jag påminna om era egna förslagunder . De socialdemokratiska budgetalter-nativen var inte precis i balans. För det andra lånar nifortfarande pengar. Det tycker jag tillhör ärlighetenatt säga. I den här budgeten lånar ni premiereserven,mina pensionspengar. Det är också lånade pengar. Fördet tredje luras ni när ni i övrigt går ut och säger attnu behöver ni inte låna mer. I själva verket betyderdet enligt att ni hoppas att ni snart inte skallbehöva låna mer - tror ni.Budgetsaneringen har präglats av ett kameralt tän-kande, av frågor om vem som bidrar med vad, av atttabellerna skall stämma, men inte av vad det får föreffekter. En del kanske inte kan bidra alls. inte att de handikappade skulle behöva bidra allsgenom indragningar av deras assistans. Andra kanskereagerar fullt mänskligt genom att inte bidra såmycket till nya jobb och tillväxt som de skulle kunna.Man kanske inte tycker att det lönar sig att göra enextra insats. Det är en mänsklig reaktion.Det är det som är problemet. Med ert kameralatänkande, med kolumner som stämmer, krymper Sve-rige, och då får vi inga nya jobb. Era framtida utlova-de kanske-skattesänkningar bygger ju just på att vi fårnya jobb. Därför vill jag bara ställa en enkel fråga tillInger : Vad tänker ni göra för att det skallbli nya jobb?Anf. 98 () replik:Fru talman! När säger att det är gi-gantiska budgetunderskott har hon inte tagit reda påatt årets upplåning beräknas bli betydligt mindre äntidigare. Den beräknas bli i storleksordningen 1-10miljarder kronor - alltså betydligt lägre än vad mantidigare har räknat med.