prot · GK09115 · 1997-06-05 00:00:00 — Förslagetöverlämnades till det dåvarande irländska ordförande-skapet i början av september.En väsentlig beståndsdel i förslaget är att en prin-cip om handlingsoffentlighet införs för EU:s allainstitutioner och att rådet skall förpliktas att anta enövergripande förordning som närmare reglerar denhär nya principen.Enligt det svenska förslaget skall i denna rådsför-ordning uttömmande anges nödvändiga inskränkning-ar i den allmänna principen om handlingsoffentlighet.Rådet skall också besluta om regler om skyldighet förinstitutionerna att registrera handlingar i offentligaregister. Reglerna om handlingsoffentlighet skallenligt det svenska förslaget gälla för EU:s hela arbete,alltså även för dokument som kan hänföras till detmellanstatliga samarbetet i andra och tredje pelaren.De olika utkast till fördragstext om öppenhet somordförandeskapet på regeringskonferensen har utarbe-tat sedan presenterade sitt förslag har succes-sivt kommit att bli mer och mer lika vårt svenskaförslag.I ett utkast som ordförandeskapet häromdagenöverlämnade till medlemsstaterna sägs som en ut-gångspunkt att medborgarna har rätt att få tillgång tillhandlingarna i de tre största institutionerna, dvs. rå-det, kommissionen och . Dettaöverensstämmer med det svenska förslaget, bortsettfrån att samtliga institutioner inte är uppräknade.I det aktuella utkastet sägs vidare att rådet skall haen skyldighet att anta en förordning som reglerarprinciperna för och anger begränsningarna i hand-lingsoffentligheten. Detta innebär att institutionernainte som själva kan hitta på egna sekretessun-dantag, utan att dessa undantag måste definieras i enrättsligt bindande rådsförordning. Om utkastet står sigi den här delen innebär det en mycket stor förhand-lingsframgång för den svenska regeringen.Slutligen innebär det senaste utkastet att denna of-fentlighetsreglering skall gälla inte bara för det tradi-tionella gemenskapsarbetet utan också för samarbetetinom andra och tredje pelaren, dvs. precis som Sveri-ge har föreslagit.Det är glädjande att det svenska offentlighetsför-slaget, att döma av det senaste fördragsutkastet, fått såavsevärd framgång. Men man skall också komma ihågatt det inte finns någon garanti för vad slutresultatetkommer att bli. I slutförhandlingarna kommer Sverigenaturligtvis att bevaka vad som har uppnåtts hittillssamtidigt som vi försöker få igenom också sådanadelar i det svenska förslaget som inte återspeglas iutkastet. Det som framför allt skiljer det senaste utkas-tet från det svenska förslaget är att det inte i grund-fördraget skrivs in en skyldighet för institutionerna attinföra regler om offentliga register.Anf. 20 ():Herr talman! Informationen och hela förhandling-en ger anledning till åtskilliga frågor, men av tidsskälskall jag bara ta upp några enstaka.Justitieministern nämnde de nya beslutsformerna,men jag fick inte klart för mig hur ställer sigtill förslagen i utkasten om rambeslut som skullebinda och ålägga att vidta åtgärder.Jag vill gärna ha besked om hur ställer sig idenna fråga. Kopplat till detta vill jag också har klar-lagt hur eventuella möjligheter till rambeslut påverkarunionens möjligheter att ålägga att insamlarelevant information. Det är ju en av de åtgärder somingår i polissamarbetet.På den här punkten har ju vi i för vår delen kontroversiell situation. Vi vet att regeringen förtillfället arbetar med nya registerbestämmelser, somger möjlighet att insamla betydligt mer och registrerabetydligt mer rörande enskilda individer. Som jaguppfattar det senaste utkastet till fördragstext skullereglerna om rambeslut omfatta även frågan om in-samling av relevant information. Detta skulle kunnainnebära att om riksdag inte antar regering-ens kommande förslag skulle regeringen ändå genområdet formellt kunna binda upp Sverige.En annan fråga jag vill ställa gäller högnivågrup-pens förslag om operativ samverkan. Jag har uppfattatatt det har tagits in i utkastet till fördragstext. Samti-digt har vi ju Europolkonventionen som förutsätterimmunitet. Jag vill gärna höra justitieministernskommentar när det gäller immuniteten och begräns-ningar med tanke på en eventuell framtida utökningav Europols operativa funktioner.Anf. 21 Justitieminister ():Herr talman! Den första frågan gällde rambesluten och beslutsfattandet i frågaom rambeslut.Den uppfattning i förhand-lingarna har varit - det tänker vi fortsätta atthävda - att rambesluten skall fattas under enhälligheti rådet. Det här innebär att vi inte, genom rambeslut,kommer att kunna åläggas någonting som vi inte gårmed på. Framför allt vill jag understryka att rambeslu-ten inom tredje pelaren är ett mellanfolk-ligt samarbete som inte direkt binder . har att ta ställning till och i frågor somär reglerade i svensk lagstiftning är det fortfarandeden svenska nationella rätten som avgör vad som skallgälla i Sverige.När det gäller Europols operativa funktioner inne-bär det förslag som föreligger om inriktningen avEuropols arbete att man skall använda sig av Europolsexpertkunskap till att i större uträckning än i daganvända sig av de nationella polismyndigheterna isamband med utredningar och andra åtgärder somman vidtar i sitt eget land. Europol skall också kunnaha en samordnande funktion när det pågår operativverksamhet i flera länders polismyndigheter, där Eu-ropol kan fylla en funktion som samordnare och för-medlare av information mellan de nationella myndig-heterna.Förslaget innebär inte i något avseende att Euro-pol skall få operativa funktioner som innebär myndig-hetsutövning, alltså ett utövande av polisiär funktion iett enskilt land.Mot den bakgrunden har vi gjort bedömningen attEuropols tjänstemän är tjänstemän i internationellorganisation och jämställda med alla andra tjänstemäni EU:s olika institutioner. Dessa har en viss immunitetav tradition. Europols tjänstemän bör icke undantasfrån den regeln, som gäller alla tjänstemän.Om det däremot skulle bli aktuellt -vilket alltså icke är fallet under dessa förhandlingar -att ge Europol operativa funktioner som innebär utöv-ande av någon form av polisiära befogenheter, myn-dighetsutövning, kan det enligt vår mening aldrigkomma i fråga att dessa tjänstemän omfattas av någonform av immunitet. Men frågan är alltså icke aktuellför närvarande.Anf. 22 ():Herr talman! När det gäller rambeslut sägs det, ivarje fall i det senaste utkast till fördragstext som jaghar tagit del av, att rambeslut skall vara bindande förmedlemsstaterna när det gäller de resultat som skalluppnås. Däremot har nationerna rätt att välja form ochmetod.Det innebär alltså, om jag förstår det rätt, att rådetformellt kan ålägga att skapa en lagstiftningsom utökar våra möjligheter och även våra skyldighe-ter att insamla och registrera viss typ av information.När det gäller immuniteten är det enligt min upp-fattning helt korrekt att man i Europol, med den funk-tion man kommer att ha när fördraget väl är antaget,skall ha samma typ av immunitet som andra EU-tjänstemän.Vad jag däremot reagerar mot är att interedan nu markerar att denna immunitet begränsar sigtill de nu aktuella funktionerna. Jag har uppfattat attdet framöver skall finnas en rätt att förhandla omförändringar av immuniteten. Men det är också fulltmöjligt att kräva att immuniteten begränsas till de nuaktuella funktionerna.Anf. 23 Justitieminister ():Herr talman! Jag tror att det är viktigt att under-stryka för att införandet av det somkallas rambeslut i tredje pelaren inte i något avseendeförändrar den rättsliga statusen och beslutsfattandet itredje pelaren. Rambeslut får ingen direkt effekt i ettland. När det gäller rambeslut fordras också nationelltgenomförande. Det är inte fråga om någon form avnormgivning eller återgivning.Om ser framför sig att rådet kanålägga att göra någon viss sak påbasis av detta, är det ett förhållande som redan gäller . Det finns ingen skillnad i vilka möjligheter ochvilken effekt rådets beslut har i detta avseende.När det gäller frågan om immunitet vill jag erinraGun om att vid föredragningen i , när det handlade om att anta protokollet tillEuropolkonventionen, uppgav jag att kommeratt göra en markering i det sammanhanget. Vi anseratt frågan om immunitet måste ses över om någonförändring sker av Europols befogenheter. Dennamarkering har gjorts och finns inskriven i protokollettill Europolkonventionen. Det är där det hör hemma,inte i IGC-förhandlingarna.Anf. 24 BO ():Herr talman! Det är värdefullt att justitieministernhar kommit till kammaren och berättat om de förslagom nu ligger på bordet inför de avslutande förhand-lingarna i . Hon nämnde också att frågorsom har att göra med det rättsliga samarbetet har fåttallt större betydelse under förhandlingarna.Så har jag också uppfattat det. Jag har dock inteuppfattat att har spelat någon större roll föratt lyfta upp de här frågorna, utan att framför alltandra länder har gjort det.Oavsett hur det är med det, är det ju väldigt värde-fullt att de för medborgarna så viktiga frågorna harlyfts fram och kommer att spela en stor roll de när-maste veckorna.På ett område har den , tyckerjag, spelat en mycket förtjänstfull roll inom den delsom hör till . Det gäller förståsfrågan om öppenheten. Det som förefaller varamöjligt är klara framsteg i förhållande till det somtidigare har gällt inom EU. Jag tror att regeringen kanta till sig en stor del av berömmet för detta.På en punkt blev jag något bekymrad. När justi-tieministern pekade på vad som saknas i de nu före-liggande utkasten nämnde hon inte, om jag hörde rätt,frågan om huruvida inkommande handlingar till insti-tutionerna skall omfattas av offentlighetsprincipen.Det är ju en erfarenhet vi har gjort i underden långa tid vi har haft en offentlighetsprincip att dethär är en mycket central del. Jag har fått intrycket attde svenska förhandlarna tänker arbeta vidare med det.Men jag skulle gärna vilja få det bekräftat av justi-tieministern.Alla tycks ju vara överens om att det finns storabrister i samarbetet i tredje pelaren och därmed ibrottsbekämpningen i . Justitieministern varväl något svalare på den punkten och använde formu-leringen att hon till viss del instämde i det hela.Som jag sade inledningsvis tycker jag att det ärbra att vi och därmed allmänheten har fått den härredovisningen. Jag skulle dock vilja ha några flerkommentarer av justitieministern om inriktningen avförslagen. På några konkreta punkter har vi redan fåttkommentarer. Men jag undrar om justitieministern gör bedömningen att det som ligger på bordet ihuvudsak går åt rätt håll.Anf. 25 Justitieminister ():Herr talman! Jag tror jag kan lugna Bo Könbergsoro för att vi inte har varit tillräckligt aktiva när detgäller - om jag förstod saken rätt - att öka effektivite-ten i arbetet i den tredje pelaren. Det kan man nogdefinitivt säga att har varit.Vår ambition har varit att de åtgärder som vidtasför att förändra arbetsformerna i tredje pelaren verkli-gen skall leda till en ökad effektivitet. Vi har kanskeinte varit ute efter att finna radikala lösningar som viinte tror leder till någon egentlig, ökad effektivitet. Vihar inriktat våra krafter och vår kreativitet på att hittaformer som innebär att man faktiskt ökar effektivite-ten. Därvid tror jag att har spelat en stor roll ide diskussioner som har varit.Bo Könberg efterlyser en konkretisering av åtgär-der i det här avseendet. Jag vet inte riktigt vad denkonkretiseringen skulle gå ut på. I ett avseende kanjag dock konkretisera mig. Samarbetet i tredje pelarenär ju mellanfolkligt, och även om vi ändrar formernaför hur det arbetet skall bedrivas i visst avseende,anser vi att utgångspunkten skall vara att det skallråda enhällighet för de beslut man fattar. Skälet tilldet är just att det ökar effektiviteten i arbetet om manär överens om vart man skall. Därigenom finns detförutsättningar för en ökad aktivitet hos vart och ettav medlemsländerna.När det gäller offentlighetsfrågan och frågan ominkommande handlingar är det vår uppfattning attoffentlighetsprincipen i EU:s institutioner också böromfatta inkommande handlingar. Det är den stånd-punkt vi har hävdat , och vi fortsätter atthävda den. Jag har svårt att ha någon bestämduppfattning om hur vi kommer att landa där, men detförefaller som om vi har ett visst gehör för den upp-fattningen.Anf. 26 BO ():Herr talman! Vad gäller öppenhetsfrågan är detglädjande att inför slutförhandlingarna fort-sätter att driva den viktiga frågan om att även inkom-mande handlingar skall omfattas av öppenhet somgrundval för inriktningen.Den fråga jag ställde handlade närmast om den radav informationer som vi fick av justitieministern ochsom har delgivits , om att fleraområden enligt förslaget skall föras från tredje tillförsta pelaren, om vilka frågor som blir kvar i tredjepelaren, om beslutsformerna, om institutionernas roll,om Europols vissa operativa funktioner etc. Jag tyckteatt det kunde vara rimligt att i en information till riks-dagen tala om åt vilket håll regeringen strävar underde sista två veckorna.Anf. 27 Justitieminister ():Herr talman! Eftersom det förslag till fördragstextsom nu föreligger är ett resultat av ganska långa för-handlingar, där som sagt har varit mycketaktivt, överensstämmer det i stora delar med det somvi anser är vår ambition. Jag har bara understrukit inågra avseenden där vi på något vis avviker, och i dedelar där det fortfarande inte är klart var man kommeratt hamna har jag markerat åt vilket håll strä-var. I övrigt anser vi att det är ett bra förslag som harväxt fram. Det innebär just det vi har eftersträvat,nämligen en effektivare hantering av konsekvensernaav fri rörlighet och bekämpande av brottslighet.Anf. 28 ():Herr talman! Också jag vill instämma i lyckönsk-ningarna till justitieministerns framgångar när detgäller offentlighetsprincipen. De är väldigt glädjande,och jag hoppas verkligen att det här också kommer attbli EU:s beslut.Det tar upp om de inkommandehandlingarna är naturligtvis oerhört viktigt, men det ärju också viktigt att man vet vad det finns för hand-lingar. Kommer man också att föra diarium över dehandlingar som finns tillgängliga? Det är en viktigprincip.Sedan har jag i massmedier läst att ärbekymrat för att Schengen skall föras över till förstapelaren. har på den punkten sagt- fortfarande enligt massmedierna - att kanrevidera en del uppfattningar för att gå tillmötes. Är det vi har fått höra av justitieministern härtecken på detta, dvs. att man arbetar för att bara enbegränsad del av Schengen tas in så att intestörs av en alltför stark övergång mellan tredje ochförsta pelaren?Anf. 29 Justitieminister ():Herr talman! Den fråga som upp är den som bekymrar mig mest i förhandling-arna när det gäller offentlighetsprincipen. Det gälleralltså frågan om registrering av handlingar. Enligt denerfarenhet vi har i är en förutsättning för folksmöjlighet att se handlingar och ta del av dem att definns registrerade. Annars är det svårt för allmänhetenatt hitta nödvändig information. Jag markerade därförsärskilt att detta inte finns med i det förslag som ord-förandeskapet nu senast har lagt fram. Vi tänker docki förhandlingarna framöver fortsätta att driva denfrågan, just med argumenteringen att värdet av deninsyn man i övrigt lägger fast i fördragstexten annarsblir begränsat. Men var vi hamnar i den frågan går detnaturligtvis inte att säga något om i dag.När det gäller Schengen och problematiken kringdess införlivande i EU finns det en rad olika svårighe-ter att övervinna och lösningar att finna. harett internt problem i samband med det, och sedan harvi problematiken med och . Vår utgångs-punkt i förhandlingarna är att vi vill ha Schengen-samarbetet. Vi gick med i därföratt vi tror att det är en värdefull utveckling av den friarörligheten och för möjligheten att i samband därmedbekämpa brottslighet. Men vi har också markerat attdet för oss är helt avgörande att vi kan behålla dennordiska passunionen. Därför måste de lösningar mankommer fram till, både i fråga om problematiken medNorge och och i fråga om proble-matik, leda fram till att vi får en bevarad nordiskpassunion, men om möjligt också ett bevarat samarbe-te inom ramen för Schengen. Hur man skall hitta delösningar som tillgodoser alla dessa krav är det förtidigt att säga något om. Det pågår arbete med det.Anf. 30 ():Herr talman! Jag vill gärna uttrycka min upp-skattning av den information vi här har fått ta emot.Jag skulle bara vilja ställa några frågor i samman-hanget.Justitieministern nämnde att det finns förslag omändrade beslutsformer när det gäller tredje pelaren. Min fråga blir: I vilken ut-sträckning utnyttjas den faktiska vetorätt som finns ? Detta kan nämligen säga någonting om betydel-sen av den förändring som kan komma att inträffa.Den andra frågan gäller . Jagtycker att det är utomordentligt positivt att haranslutit sig till det här samarbetet, även om jag måstesäga att man som enskild resenär ibland har en känslaav att man ute i visar sitt pass fler gånger ännågonsin tidigare. Men det kan möjligtvis vara enskenbar uppfattning. En förutsättning för att Sverigeskulle gå med i var dock attockså och fullt ut skulle kunna delta föratt, som justitieministern sade, vi skulle kunna bevaraden nordiska passunionen.Jag skulle vilja fråga: Ser justitieministern någonreell risk för att det skulle kunna kärva på det härområdet så att , mer eller mindre,skulle hota att om inte falla sönder så åtminstonenaggas i kanterna?Anf. 31 Justitieminister ():Herr talman! I vilken utsträckning har länder ut-nyttjat sin möjlighet att inte delta i ett beslut somkräver enhällighet, frågar . Ja, det ärinte så lätt att svara på den frågan. Det är ju det somde överläggningar som pågår, först i arbetsgrupper,sedan i Coreper och till slut i rådet, ofta handlar om.Det gäller att hitta lösningar som gör det möjligt föralla att acceptera det resultat man kommer fram till.Det är nog mera regel än undantag att länder har olikauppfattningar och är oense. Hela proceduren, somibland kan vara ganska långvarig, handlar ju om attundanröja dessa hinder för den som har utnyttjat rät-ten att vara emot ett förslag från ett annat land.Hittills har vi lyckats. I alla de avseenden där vihar kommit fram till beslut - och de är, som jag sade imin presentation, inte få med tanke på den korta tidsom det handlar om - har vi lyckats komma fram tilllösningar som alla har kunnat acceptera. Men detgenerella svaret är att alla utnyttjar sin rätt att hävdasin uppfattning, tills man når fram till ett resultat somär acceptabelt.Men det finns , skulle jag vilja tillägga,en påtaglig vilja hos alla länder att hitta lösningen.Där tycker jag att kravet på enhällighet visar sig ef-fektiviserande. Det tvingar alla att vara konstruktiva.Man kommer nämligen inte i mål förrän man är över-ens.När det gäller frågan om gränskontroller och pass-frihet i är det inte så konstigt att upplever att det är väldigt mångapasskontroller i Europa.Det beror ju på att vi icke har genomfört den friarörligheten av personer. Det är därför så angeläget attgå vidare med för att människoräntligen skall uppleva att vi faktiskt lever i en gemen-skap i . Men enligt de planer som vi har närdet gäller kommer det att vara ipraktisk funktion 1999. Det är den arbetsplan som nuföreligger. Det är först då som kommeratt ha glädjen av att kunna passera gränser utan attbehöva visa upp sitt pass.Vad finns det då för risker när det gäller diskus-sionerna kring och integreringenav detta? Jag är en försiktig general härvidlag och villinte ta ut någonting i förskott. Mot bakgrund av att detnaturligtvis ändå finns en problematik i att införlivaländer som inte är medlemmar i i ett EU-samarbete, tror jag inte att man skall underskattasvårigheterna. Men vill jag inte heller un-derskatta den vilja som finns på alla håll att finna enlösning för detta. Samma sak gäller de interna pro-blem som har.Men jag är inte beredd att utgå från att det blir lättatt finna lösningarna. Men jag utgår från att viljan attfinna dem är stor. Jag hoppas att förmågan motsvararviljan.Anf. 32 (mp):Fru talman! Strävan med det nya fördraget är ju attdet skall bli mer effektivt, och det är ju samma saksom att vi går mot ökad överstatlighet. Förutsättning-arna i det nya fördraget ändrar ju de gamla utgångs-punkterna.Vi har regeringens proposition och att ta ställning till. Motioner skall väck-as innan regeringskonferensen har fattat sitt beslut.Anser då inte justitieministern att det är väsentligt attpåverka det mellanstatliga samarbetet, t.ex. inomEuropolkonventionen? Kan vi i det läget accepterakonventionen innan den nya fördragstexten är färdig?När det gäller rambeslut handlar det ju också om,som vi ser det, vår egen regeringsform 10:2, att rege-ringen får ingå vissa internationella överenskommel-ser endast med godkännande.Även om tredje pelaren fortsättningsvis skall varaav mellanstatlig natur kan förslagen sägas innebära,om än inte ett formellt överförande av beslutskompe-tens så åtminstone en förskjutning av kompetens frånriksdagen i riktning mot EU. Jag har förstått av mångaartiklar att frågan är öppen. Innebär detta att den nyafördragstexten kommer att kräva svensk grund-lagsändring?Anf. 33 Justitieminister ():Fru talman! Ja, har rätt så till vidaatt de förändringar som föreslås när det gäller samar-betet i den nuvarande tredje pelaren innebär en ökadöverstatlighet, men bara när man flyttar över samarbe-tet från tredje till första pelaren. Det är icke fråga omnågon form av överstatlighet i det som blir kvar itredje pelaren. Även om det som föreslås genom-förs, är tredje pelaren fortfarande helt och hållet ettsamarbete mellan självständiga länder.Eftersom rambesluten fordrar nationella genomfö-randeåtgärder är det enligt regeringsformens meninginte fråga om någon normgivning som överlämnas.Genomförs det som föreligger i förslaget till för-dragstext innebär det inte några behov av några somhelst grundlagsändringar, för den grundlägganderättsliga karaktären har icke förändrats inom tredjepelaren.När det gäller Europolkonventionen invänder jagabsolut mot synsätt. Det som Sveri-ges riksdag skall ta ställning till är en konvention somvi har träffat överenskommelse om, och det är baraden som skall ta ställning till. Det finnsingen anledning att förhindra genomförandet av dennakonvention mot bakgrund av att det pågåren utveckling av de ämnesområden som konventionenomfattar. Till den frågan återkommer vi därefter.Anf. 34 (mp):Fru talman! Det blir ändå en viss överstatlighetnär vi har skrivit på konventionen, därför att vissabeslut skall fattas med kvalificerad majoritet. Detinnebär mer inflytande för kommissionen, mer infly-tande för och mer inflytande förEG-domstolen. I konventionen stadfästs att vi skallinrätta en polismyndighet i . De nya förslagenkommer ju att få stor betydelse och tangera varandra.Jag förstår inte hur man kan reda ut detta. I och medatt vi har inrättat denna myndighet kommer de nyaförslagen att få betydelse för den nya myndigheten.Dessa förslag är mycket mer långtgående än de somskrivs i dag.Anf. 35 Justitieminister ():Fru talman! Jag skulle vilja erinra vad internationellt samarbete över huvud tagetinnebär.Vi har i eftersträvat ettalltmer utvecklat internationellt samarbete. Det harinneburit att vi har tagit ställning till att uppdra åtinternationella organ av olika slag att fatta beslut ochagera, bl.a. för vår räkning. Har upp-fattat det som att vi har infört överstatlighet när vi påett aktivt sätt har medverkat i FN, i FN:s olika organoch i europeiska organ?Det samarbete som vi har av mellanstatlig karaktärinom ramen för tredje pelaren inom EU är icke avnågot annat slag än det traditionella internationellasamarbete som vi i har varit så oerhört månaom. Aldrig hörde jag då någon tala om något slagsöverstatlighet som man uppfattade negativt.