prot · GK09111 · 1997-05-30 00:00:00 — Ni satsar miljarder på kommunerna inomområden där kommunerna själva skall bära ansvaretoch drar ned på de viktiga anslagen för kalkning, ettområde som staten faktiskt har huvudansvaret för.Anf. 67 Miljöminister ():Herr talman! Här visar sig en mycket intressantskillnad i hur och jag ser på miljöfrå-gorna. Jag tycker naturligtvis att det är viktigt medkalkningsinsatser, men jag vill absolut inte förringadet viktiga arbete som sker för att det skall bli rätt ochrent från början. Det handlar om att komma åt grun-derna till problemet, att komma åt själva sjukdomenoch inte bara försöka ge en smärtstillande medicinmot den.Syftet med de pengar regeringen har aviserat attkommunerna bör få för miljöpolitiska insatser är justatt stötta det oerhört aktiva lokala arbete som vi harsett , att ge kommunerna möjlighet attta ytterligare steg för att uppnå ett ekologiskt hållbartsamhälle. Det kan handla om att bygga om bostads-områden, det kan handla om att sanera förorenadmark, eller det kan handla om utbildningsinsatser. Detskall ge bra effekter på miljön, det skall gärna handlaom ny teknik, och det skall ge nya jobb. Det handlaralltså om att försöka lösa framtidens problem och attsvenska kommuner och gärna svenska företag skallkunna gå före och visa hur vi får en ekologiskt hållbarteknik som inte ger oss de stora miljöproblem vi harkunnat se hittills.På samma sätt handlar det i första hand om att vifaktiskt måste komma till rätta med försurningensorsaker. Vi måste minska utsläppen från de storaanläggningarna, vilket har gått ganska bra, men vimåste också minska utsläppen från jordbruket ochtrafiken, och det har inte gått lika bra. På de områdenavisar tyvärr inte samma engagemang närdet gäller att komma åt försurningens orsaker.Vi måste naturligtvis också fortsätta att ge densmärtstillande medicinen, att se till att motverka effek-terna och därmed att fortsätta med kalkningen. Mendet är oerhört viktigt, herr talman, att vi ser till attbekämpa miljöförstöringens orsaker, att vi går in föratt se till att det blir rätt och rent från början, att viminskar de sura utsläppen. Det gäller då både enklaåtgärder och litet svårare åtgärder, som riktar sig motjordbruket och trafiken.Det krävs också att vi försöker arbeta med nyametoder för framtiden, för att komma åt de mindreoch litet diffusare utsläppskällorna. Det är också där-för som regeringen i lagrådsremissen om ny miljöbalkaviserar att vi t.ex. skall kunna arbeta mer med gene-rella föreskrifter och miljökvalitetsnormer. Det kanockså användas i kampen mot försurningen. Jag förut-sätter därför att i sitt arbete mot försur-ningen också aktivt kommer att stötta den nya miljö-balken.Vi kommer naturligtvis också att fortsätta vårt ar-bete inom EU. Med det förslag som ligger skullede försurade områdena i minska ,vilket naturligtvis är ett stort steg framåt. Jag förutsät-ter därför att kommer att stötta även detarbetet mycket aktivt.Anf. 68 ():Herr talman! Vi moderater är de som drivit fråganom luftföroreningar generellt allra starkast i riksda-gen. Det måste känna till.Detsamma gäller EU. Även i det sammanhangethar vi drivit den här frågan. Också detta känner AnnaLindh till. Det finns ingen motsättning i detta. Vad jagskulle önska är att också kräver att EU ärmed och betalar läkande insatser i . Det hartydligen inte ministern gjort, och det tycker jag ärallvarligt i det här sammanhanget.Vad gäller pengarna till kommunerna har jag ing-en annan uppfattning än statsrådet i fråga om att insat-serna skall göras. Vad det handlar om är att vi måstehålla isär var kompetensen ligger. T.ex. reningsverkoch vattensystem ligger inom det kommunala ansvaretoch finansieras via avgifter. Då skall inte staten behö-va gå in och ge bidrag för att kommunerna inom sittkompetensområde driver en verksamhet som ligger ilinje med övergripande miljömål, som de-partementet och ministern drar ned anslag till viktigamiljöåtgärder som ligger inom det statliga området,t.ex. Skall vi få respekt för enövergripande miljöpolitik måste vi hålla isär kompe-tensområden. Var och en skall sköta sitt inom ramenför långsiktiga mål och inom ramen för de lagar ochregler som gäller i det här sammanhanget.Statsrådet tar sedan upp jordbruket och trafiken.Jag vet att statsrådet har talat om jord-brukets negativa miljöpåverkan. Låt oss då sätta dettai relation till kalkningsverksamheten. De föroreningarsom kommer från jordbruket, framför allt kväve, ärvattenbaserade och har inte alls samma påverkan somluftbaserade kvävenedfall på våra sjöar och vatten-drag. Volymmässigt rör det sig också om små voly-mer, vilket statsrådet vet. I fråga om trafiken har visamma uppfattning, nämligen att det gäller att minskautsläppen.Den intressanta frågan är: Var ligger miljöminis-terns ambition i den konkreta frågan, dvs. hur mycketpengar som behövs för att vi skall klara de viktigabiotoperna i sjöar och vattendrag i ? Tyvärrhar jag inte fått något besked på den punkten.Anf. 69 Miljöminister ():Herr talman! vet att vi kommer attdiskutera anslagen i samband med att vi diskuterarbudgetpropositionen.När det gäller möjligheterna att få bidrag av EUtill kalkningsinsatserna bedömer jag att det är mycketviktigare att vi får EU att minska utsläppen än attbetala för att få göra utsläppen. Jag vill därför först haen tydlig och klar EU-strategi för hur vi skall få nedutsläppen innan jag går in i en diskussion med EU omatt vara med och betala kalkningen. Annars riskerar viatt få en situation där man inte gör insatser mot ut-släppen utan i stället går in och köper sig fri genomatt vara med och betala kalkningsinsatser. Först skallvi har åtgärder mot försurningen, och sedan skall vidiskutera insatser och pengar för kalkningen.Herr talman! Låt mig återgå till kommunpengarna.Göte tar upp exemplet med reningsverken.Men där handlar det ju just om den traditionella tek-niken när man renar i efterhand. Vitsen med densatsning som regeringen gör är ju att reningsverkenskall spela en betydligt mindre roll därför att det skallbli rätt och rent från början. Det är detta som är skill-naden i vår miljösyn. Det skall bli rätt och rent frånbörjan. Vi skall inte koncentrera oss på den renandetekniken i efterhand.Jag tror att det finns en mycket stor potential här.Om staten, kommunerna och de svenska företagenhjälps åt, finns det en stor potential för att vi gemen-samt skall se till att vi får fram teknik, utrustning ochmetoder som inte bara går att använda i , utanäven går att använda internationellt. Då kan vi hjälpatill att lösa internationella miljöproblem och därmedockså hjälpa till att få mer sysselsättning och bättremiljöteknik i Sverige.Slutligen kan vi konstatera att intevill kännas vid problemen med försurningen i jord-bruket. Där kan jag bara hänvisa till att den rapportfrån revisorer som jag har tagit delav påpekar det mycket stora problemet med de fort-satta utsläppen från jordbruket. Jag hoppas att ävenModeraterna kommer att bli mer aktiva för att få nedutsläppen från jordbruket.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellation 1996/97:354 omändring i jaktförordningen efter ändring i jaktla-genAnf. 70 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig omjag, i anledning av förslaget i proposition 1996/97:75Skydd av hotade arter och aktionsplaner för biologiskmångfald att ändra 5 § i jaktlagen (1987:259), avseratt ta initiativ till en översyn och revidering av jakt-förordningen.Jordbruksminister är inom rege-ringen ansvarig för jaktlagstiftningen. Jag har därförsamrått med henne om detta svar.5 § jaktlagen innehåller förbud mot att störa vilt.Det är dock tillåtet för markinnehavaren att vidtalämpliga åtgärder för att motverka skador av vilt. Iartikel 9 i EG:s fågeldirektiv och i artikel 16 i art- ochhabitatdirektivet anges bl.a. de villkor som måste varauppfyllda för att undantag från direktivens förbud motjakt eller annan störning av vilt skall få ske. Ett av degrundläggande villkoren är att undantag inte får med-ges om det finns någon annan tillfredsställande lös-ning. Regeringen har föreslagit att 5 § i jaktlagenkompletteras så att det direkt av lagtexten framgår attstörningsåtgärderna endast får vidtas om sådana ska-dor inte kan motverkas på annat tillfredsställande sätt.Det bör härvid särskilt nämnas att 5 § i jaktlagen inteinnefattar något särskilt tillstånd till skyddsjakt.Skyddsjaktsbestämmelserna i jaktförordningen hari ändrats så att de nu överensstämmer medundantagsreglerna i fågeldirektivet och art- och habi-tatdirektivet.De exempel på skyddsjaktsföreskrifter som Gud-run tar upp i sin interpellation finns i jaktför-ordningens 26 § och i den därtill hörande bil. En-ligt 23 a § i jaktförordningen är en grundläggandeförutsättning för all sådan skyddsjakt att det resultatsom eftersträvas med jakten inte kan uppnås på någotannat tillfredsställande sätt. De ändringar i jaktför-ordningens bil. 4 som efterlyser harsåledes redan genomförts.Som påpekar medgerskyddsjaktsbestämmelserna att skyddsjakt t.ex. kankomma att riktas mot fåglar under häckningstid, motdäggdjur som har ungar samt mot hotade arter. Denövergripande regeln i 23 a § i jaktförordningen attskyddsjakt endast får bedrivas om det resultat someftersträvas inte kan uppnås på något annat tillfreds-ställande sätt inskränker dock sådan skyddsjakt till ettminimum, eftersom det i sådan fall oftast finns en mertillfredsställande lösning på det aktuella problemet,och skyddsjakt därmed inte får bedrivas.Eftersom skyddsjaktsbestämmelserna i jaktför-ordningen således redan nu står i överensstämmelsemed bestämmelserna i är det inte ak-tuellt för mig att ta initiativ till en översyn och revi-dering av nämnda förordning.Anf. 71 ():Herr talman! Jag vill först tacka för svaret. Jag ärmycket glad att miljöministern vill ge sig in i diskus-sionen om jakten. Vi i anser att detta ären fråga om biologisk mångfald. Det är inte en frågaom areell näring. Vi anser alltså att jakten egentligenhör till miljöministerns departement och Naturvårds-verket.Så fort man börjar diskutera jakt uppstår mycketstarka känslor. Ett av de problem som finns är att visom företräder naturvården ofta beskylls för att inteha tillräckligt mycket praktiskt kunnande. Jag villhävda att ett av problemen är att det kommermånga nya typer av jägare. Jägare som kommer frånskytteföreningar ser jakten som ett sätt att utvecklasitt . De har egentligen inte alls någon natur-känsla. De är aldrig ute annat än under jakttid och kanegentligen inte läsa naturen. Detta gör att det blir alltangelägnare att jaktlagstiftningen ärmycket precis.Det finns alltså stora motsättningar mellan natur-vård och jägarintressen. Jag vill klart deklarera att jaginte tillhör dem som anser att vi skall förbjuda jakt iSverige, men jag vill ha en etisk jakt. Jag vill att viskall titta på den jakt vi har. Jag menar att vi inte haren etisk jakt i på de områden som jag har tagitupp här.De förändringar som vi gjorde när vifattade beslut innebär att det står i texten att regering-en avser att vi skall se till att fågeldirektivet bättreinförs i . Man skriver att det framgår tydligareatt fågeldirektivets samt art- och habitatdirektivetsbestämmelser har genomförts i landet. Det står ocksåatt det skall förtydligas att skadeförebyggande åtgär-der som kan leda till störning eller resultera i avliv-ning endast får vidtas om det inte finns någon annantillfredsställande lösning.Miljöministern hävdar att vi har gjort förändringarden . En av de förändringar vi har gjort är att viflyttade fram jakten på morkulla från den första mån-dagen till . Såvitt jagförstår är regeringen nu på väg att backa när det gällerden förändringen. Det innebär i praktiken att vi inteflyttar fram positionerna när det gäller fågeldirektivet,utan vi börjar backa.Om det är så som miljöministern säger, att denförändring som vi nu har gjort i 5 § i jaktförordningeninte betyder någonting, kan jag bara konstatera attdetta alltså bara var ett kraftfullt slag i luften. I prakti-ken har vi inte på något vis förbättrat det hela. Jaghävdar att fågeldirektivet inte alls är implementerat iSverige. Som exempel kan man då nämna skyddsjak-ten. Anser verkligen miljöministern att det är etisktförsvarbart att ha jakt på fåglar under häckningstid?Vi har jakt på gråsparv, pilfink, stare, koltrast osv.Hur skall man kunna veta att man har försökt medandra åtgärder om det inte ens krävs i skyddslagstift-ningen att det uppkommer ett problem? Det står: föratt förhindra problem, för att förebygga skada, för atttillgodose lantbruk och viltvård, om det behövs medhänsyn till viltvården, kan orsaka skada eller annanolägenhet.Hur vet man då att de som skall bedrivaskyddsjakt har försökt att vidta några andra åtgärder?Som förordningen ser ut behöver man baramisstänka att man kan få problem för att få skyddsja-ga. Det är fullkomligt oacceptabelt. Det här visar attvi verkligen behöver ha en översyn. Jag skulle viljahöra om miljöministern anser att detta är acceptabelt.Är det acceptabelt att vi har jakt på hotade arter?Anf. 72 Miljöminister ():Herr talman! Fågeldirektivet är implementerat iSverige. Det som ger oss mycket stränga regler närdet gäller skyddsjakt är implementerat i . Mankan inte bara säga att man är orolig för problem ochdärmed få tillgripa skyddsjakt. Man har faktiskt be-visbördan för att det inte finns några andra lämpligaåtgärder. Det är alltså en mycket sträng regel. Det är idefinitiva undantagsfall, när det inte finns några andramöjligheter, som man får tillgripa skyddsjakten. Inästan samtliga fall finns det ju andra åtgärder. Mankan jaga än häckningsperioden t.ex.och man kan vidta en mängd andra åtgärder. Det ärbara i yttersta undantagsfall som man får användaskyddsjakten. Det framgår ju klart av både fågeldi-rektivet och av jaktlag och jaktförordning.Anf. 73 ():Herr talman! Den här diskussionen är ganska ab-surd. Var någonstans kontrolleras att någon har vid-tagit andra åtgärder innan man vidtar skyddsjakt? Detfinns inte ens någon rapportskyldighet av hur mycketsom jagas av dessa arter. Det finns ingen statistik,dvs. ingen vet hur många gråsparvar vi skjuter. Grå-sparven är ju faktiskt en art som håller på att försvin-na i . Den har gått tillbaka kraftigt under desenaste decennierna. Jag hävdar att skyddsjakt pågråsparv och pilfink härrör från då vi hade enöppen hantering av brödsäd som vi inte har . går sädeskornen direkt från fältet till Lantmän-nens silo. Det finns alltså inget behov av någon sådanskyddsjakt.Anser miljöministern att jakt på dykänder medicke flygga ungar är acceptabel? börjar jaktenpå dykänder i fjällen . Då ruggar fortfa-rande honorna, därför att ungarna inte är flygga. Debehöver alltså inte ha sin fjäderdräkt intakt. Det be-drivs jakt på alfågel, svärta, sjöorre, vigg och knipaunder den tid då ungarna inte är flygga. Är det accep-tabelt? Är det i enlighet med fågeldirektivet? Och ärdet i enlighet med fågeldirektivet att bedriva jakt påstjärtand? Mellan 1 000 och 2 000 par häckar i Sveri-ge. Den senaste jaktstatistiken som jag har hittat visaratt man skjuter 1 500 fåglar. Är det i överensstämmel-se med fågeldirektivet och med den svenska regering-ens syn på jakt att jakt på och ekorre bedrivsunder den tid då det kan finnas ungar i boet?Det finns ingenting i skyddsjaktlagstiftningen somkräver att man skall visa att man vidtagit några andraåtgärder innan man börjar skjuta. Faktum är att mankan säga att de här arterna är totalt fredlösa i Sverige.Det finns en risk för att detta inte handlar om jakt,utan om prickskytte på levande föremål. Både mil-jöministern och jag har väl träffat på barn som prick-skjuter på fåglar. Det är naturligtvis någonting som vimåste få bort.Är det inte snarare så att det finns ett starkt behovav en översyn? Jägarnas organisationer är mycketstarka i . Men glöm inte, miljöministern, att vijämfört med jägarna är dubbelt så många som är or-ganiserade i miljö- och naturskyddsorganisationer.Trots detta kan man se att de här organisationerna intefår göra sin stämma hörd när vi diskuterar jakt. Detsenaste exemplet är den jaktutredning som finns i dag.Där finns inte miljö- och naturvårdsorganisationernamed.Detta har också uppmärksammats i en utredningsom SNF gjorde . När man infördesmåviltsjakten i hade utredaren till uppdragatt inte höra naturskyddsorganisationerna och samer-na. Utredningen kritiserar mycket skarpt det sätt påvilket småviltsjakten i infördes. Jag hävdar attvi borde se över lagen även i detta fall, se om denverkligen stämmer med fågeldirektivet och framförallt om den stämmer med den allmänna etiska upp-fattningen i . Jag är övertygad om att denallmänna etiska uppfattningen inte är den att vi skallha skyddsjakt på fåglar . Den ärinte heller den att vi skall ha jakt på arter det finns små ungar.Jag anser att om man menar allvar med att vi skallha en modern jaktlagstiftning så behövs en tuff, mo-dig minister som vågar tänka självständigt och somvågar se över lagstiftningen så att den blir modern.Ministern skall se till att man rensar lagstiftningen ochtar bort vissa arter, t.ex. gråsparv, pilfink, stare - frånSverige har vi kritiserat mycket för jakt påstare men vi har själva skyddsjakt på den -, koltrast,och ekorre. Det här är arter som det intefinns någon som helst anledning att bedrivaskyddsjakt på . De bör tas bort ur lagstiftningen.Jag menar att detta är viktiga frågor. Om vi intefår en regering som vågar ta tag i de här frågornafinns en risk att vi får ett ökat jaktmotstånd i Sverige.Då kan debatten bli lika onyanserad som den är imånga andra länder, t.ex. England.Jägarna tycks äga viltet. Så får det inte vara, utanvi måste få en jaktlagstiftning som även tillgodoserdet allmänna intresset av bevarande.Jag frågar återigen: Är det verkligen inte dags fören översyn? Anser verkligen miljöministern attskyddsjakten på fåglar under häckningstid, på artersom är rödlistade och på däggdjur som har ungar äretisk försvarbar? Är det en linje som rege-ring vill ha ?Anf. 74 Miljöminister ():Herr talman! Jag har redan svarat på detta. Jag an-ser inte att den sortens jakt är riktig och jag anser attden jakten normalt sett inte skall förekomma. Där-emot kan man inte för alla möjliga situationer avskri-va möjligheten att jakt kan behövas i formav skyddsjakt. Det är därför vi har så stränga reglerför skyddsjakten, nämligen att man bara får användaden om man inte kan få resultat på något annat till-fredsställande sätt. Den jakt som är alltså inte tillåten. Den kan bara accepte-ras i speciella undantagsfall.Dessutom kan jag inte gå in i den debatt om deallmänna jaktreglerna som nu villföra, eftersom det är jordbruksministerns fråga. Gud-run får återkomma i en debatt om jaktfrågor-na med jordbruksministern. Skälet till att jag svarar påinterpellationen är att direkt hänför-de till den specifika fråga som fanns i propositionen.Däremot tänker jag inte ta över jaktfrågorna här idebatten. De hör helt och hållet till jordbruksminis-tern. får alltså fortsätta att föra dendebatten med jordbruksministern.Anf. 75 ():Herr talman! Jag tackar för det beskedet. Det är ettmycket bra besked. är det nämligen så att destränga regler som påstår finns i jaktför-ordningen inte finns. Jag kan inte tolka det här beske-det på annat sätt än att kommer att se tillatt jordbruksministern aktualiserar en översyn avjaktförordningens bestämmelser. De bör ändras så attdet klart framgår att jakt icke får bedrivas på det sättsom anges om det behövs, för att förebyggaskada osv.Jag hoppas också att svaret innebär att miljöminis-tern är intresserad av att titta över vilka arter det be-drivs skyddsjakt på. Det finns nämligen många artersom det inte finns någon som helst anledning att be-driva skyddsjakt på. Jag tycker att detta är mycketangeläget.Jag hoppas också att miljöministern kan ta initiativ- och här tycker jag faktiskt att miljöministern har ettkonkret ansvar - till att se till att vi får bort jakten påhotade arter. Det är faktiskt Miljödepartementetsansvar att se till att bevara en biologisk mångfald.I dag bedrivs jakt på stjärtand, som är hotad. Detbedrivs jakt på många dykänder där antalet fåglar ärmycket litet, t.ex. sjöorre. Jakt bedrivs på bläsand,som också är en art som går starkt tillbaka på grundav att arten är väldigt kräsen vad gäller biotop. Skälettill jakten är att jägaren inte kan skilja de här andar-terna från gräsand. Jag tycker att det är ett mycketdåligt skäl till jakt.Jag hoppas också att svaret innebär att AnnaLindh är villig att ta upp en diskussion om när jaktti-derna börjar. Är det acceptabelt att jakttiden för dy-känder i fjällen börjar , trots att vi vetatt ungarna då inte är flygga?Detta är viktiga frågor. Som det ser ut är jä-garorganisationerna mycket starka. Jägarna har dentraditionen att de ser till att tillsätta gamla politikersom ordförande, som har en direkt ingång till rege-ringen. Detta är ett sätt som miljöorganisationernaaldrig har arbetat på. Naturligtvis kan man diskuteraom det är riktigt.De utvärderingar som har gjorts av hur regeringenhanterat jaktfrågorna är mycket nedslående.Man talar om brist på demokrati, om att man inte sattdet allmännas bästa i första rummet osv.Jag hoppas att svaret kan innebära att vi får en re-jäl översyn och en modern lagstiftning. Jag kommeratt fortsätta att engagera mig i de här frågorna, därföratt jag tycker att det är absurt att vi har den lagstift-ning vi har i dag.Anf. 76 Miljöminister ():Herr talman! Regeringen skall naturligtvis på allasätt arbeta för att bevara de hotade arterna. Vi skall haen bra jaktlagstiftning, och det innebär att den ärrestriktiv när det gäller jakten och betydelsen för denbiologiska mångfalden. Det är självklart.Däremot kan jag konstatera att olika intressen harolika uppfattningar. När jag talar med jägarna t.ex. såbrukar de skälla på mig för att de anser att miljöin-tressena väger för tungt i jaktlagstiftningen.När det gäller jakttider och jaktregler i övrigt bru-kar jag hänvisa jägarnas klagomål till jordbruksminis-tern, och jag får därmed även hänvisa klagomål och den fortsatta debatten till jord-bruksministern. De frågorna tänker jag inte gå in påhär.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 1996/97:372 omkosovoalbanerAnf. 77 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omjag avser att vidta någon åtgärd för att tillse att ingafler kosovoalbaner återsänds till . Vidare har riksdagsledamot om jag, mot bakgrund av vad vi vet om detförtryck kosovoalbanerna utsätts för, avser att verkaför en vidgad definition av begreppet humanitära skäl.Herr talman! Låt mig inleda med det följande.Under konflikten som ledde till f.d. Jugoslaviensupplösning kom runt 69 000 asylsökande från För-bundsrepubliken till , det storaflertalet av dem från Kosovo. Ungefär 21 000 fickpermanent uppehållstillstånd, men ett stort antal an-sågs inte ha tillräckliga skäl för att få uppehållstill-stånd i Sverige.Kvar i finns därför en grupp på omkring5 000 personer som tidigare fått avslag på sin ansökanmen som inte tillåts återvända till sitt hemland av detlandets myndigheter. Därför har den situationen upp-stått - som påpekar - att mångakosovoalbaner vistats i under lång tid.Jag förstår att det inneburit svårt lidande för demsom inte kunnat få en lösning på sin situation pågrund av omständigheter som de naturligtvis intesjälva råder över. Den politik som Förbundsrepubli-ken för har inneburit att skäl för beviljan-de av uppehållstillstånd på humanitär grund har upp-stått för vissa av de många som tvingats vänta här iSverige . ochregeringen har tagit ställning till praxisbil-dande beslut i detta sammanhang, och beviljat uppe-hållstillstånd av humanitära skäl för vissa specielltutsatta grupper. En individuell prövning sker alltid.Regeringen har också beslutat om en förordningsom innebär att personer som oförskyllt fått vänta iöver på att verkställighet av avvisningsbeslutkunnat genomföras, kan ansöka om bidrag på upp till30 per familj.