prot · GK09115 · 1997-06-05 00:00:00 — Därför känns det fel att vi haren tredje variant, en ordning som inte tillämpas iövriga nordiska länder.Min uppmaning till regeringen i samband medbudgetarbetet är att den ser över att det är en likartadhantering när det gäller partipolitiskt stöd.Nordiska rådets reformarbete består i att formule-ra innehåll och i att koncentrera sig på en större ratio-nalitet. Det är viktigt att vi i använder våraresurser på bästa sätt och att vi inte dubbelarbetar. "Nordisk nytta" är att samarbeta på områden där varjeland för sig är för litet, men där länderna tillsammanskan nå ett bättre resultat. Det är alltså hög tid att vinu, i stället för att vi diskuterar formerna för samarbe-tet, diskuterar substansen i samarbetet.Nordiskt TV-samarbete har varit på tal , dvs. redan innan TV fick fotfäste i Sverige.Nordiskt TV-samarbete har dessutom varit föremålför ett stort antal utredningar. Alla synes vara överensom att TV är ett bra instrument för att öka språkför-ståelsen och kunskaperna om grannländerna.I en nyligen av ambassadör utredning fastslås att det inte finns vare sigtekniska eller upphovsrättsliga hinder för att sändanorska och danska TV-program i . Det endahindret är de svenska kabelföretagens ovilja att erbju-da programmen. Om vi nu menar att vi fortsatt villvärna om den nordiska samhörigheten också inomramen för EU-medlemskapet är det hög tid att vipolitiskt löser frågan om vilka möjligheter som finnsför de nordiska länderna att se varandras TV-program.Sedan några mera specifika kommentarer till be-tänkandet, som ger en bra bild av både regerings-samarbet och parlamentarikernas samverkan i Nor-den. Man kan ha synpunkter på den nya organisatio-nen i . Jag tror att många upplever attde, sett till antalet ledamöter, stora utskotten kan hasvårigheter att fungera som arbetsgrupp. Det har manlöst genom att tillsätta särskilda undergrupper som tarsig an vitala och viktiga frågor. är det inte tid föratt alltför mycket reflektera över organisationsmodel-len. I stället gäller det att satsa på innehållet. Per OlofHåkansson reste i och för sig intressanta frågor somdet kan vara värt att fundera kring. För oss politikeroch parlamentariker gäller det att ta sig an genuinaoch praktiska samarbetsfrågor där det finns ett poli-tiskt ansvar för att lösa nämnda frågor.I motion U20 siktar man in sig på informa-tionsverksamhet genom Arena , som är enviktig informationskälla för den stora allmänheten.Det är ett med mycket material,också på originalspråket. I ett Europaperspektiv ärnordiskt samarbete ett viktigt referensobjekt som vihar anledning att värna och utveckla. De penningin-satser som behöver göras kanske inte skall lösas isärskild ordning, utan inom ramen för upprätthållan-det av ett större och, som jag ser det, mera anständigt,samlat budgetförslag inför kommande år.I motion U701 argumenterar man för ett utvidgatNordsjösamarbete. Detta är det värt att observera. Detsker ju en stor aktivering i samt i ochkring . Det är i och för sig fråga om vikti-ga insatser, men de får inte spelas ut mot ,som för de skandinaviska länderna i dessa centralaområden är utomordentligt viktigt. Symtomatiskt äratt begränsar sin kommentar i miljö-frågorna till att gälla just Östersjösamarbetet. Det ärsjälvfallet viktigt, men det får inte stå i motsats tillandra nödvändiga insatser. Detta har vi motionärerpåpekat. Dessutom måste miljöinsatser göras i allamiljöutsatta områden. I detta viktiga miljöarbete bor-de också nordiska regeringar starkare aktualiserasådana frågor i EU-samamanhang med avsikten attlösgöra gemensamma pengar därifrån. Då skulle ock-så de arktiska områdenas nyckelroll i ett globalt kli-mat- och miljösystem kunna beaktas, som motionä-rerna önskar sig i motion U702.I motion U704 som jag väckt tillsammans medAnne m.fl. pekar vi motionärer också på ettpar andra vitala områden som behöver aktualiseras.Nordiskt samarbete är en del av ett bredare euro-peiskt samarbete, inte ett alternativ till ett sådant. Vimenar att de nationella, liksom de nordiska och euro-peiska, intressena måste hanteras i rätt sammanhangför att undvika dubbelarbete. I det avseendet har Nor-dens samarbetsministrar ett behov av en starkareposition - detta inte sagt som en vänlighet till samar-betsminister , som vi för övrigtgärna hade sett här . Jag skulle önska att detkunde bli ett realt och starkare utbyte när det gäller"den nordiska nyttan", ledord som borde bli merasynliga i såväl riksdagsarbete som regeringsarbete.En fråga som känns påträngande är frågan om denordiska ländernas behandling av flykting- och asyl-politiken. Här är länderna fortfarande mycket ojämna.I har vi sammanträffat med olikaflyktingministrar och försökt att aktualisera nödvän-digheten av att de nordiska länderna sammantaget tarpå sig större uppgifter. Det skulle fördela bördornamellan våra länder mera rättvist.Trots många motionsyrkanden har utrikesutskottetbehandlat våra motioner vänligt. Det kan vara enriktningsgivare för det kommande arbetet.Fru talman! Allra sist: Jag tror att den verkligastyrkan i det nordiska samarbetet ligger i just 600 årav praktisk erfarenhet. Frivilligt och folkligt engage-mang är ett positivt tillskott i samarbetet, något somstatsmakterna och bör värna och upp-muntra.Anf. 55 PER () re-plik:Fru talman! gav ett exempel på hurpraktisk nordism är när den är som sämst - dessutom ikombination med lätt populism. Verksamheten harpolitiserats, vilket har betytt att en del verksamhet harflyttats från den administrativa sidan till de politiskapartierna, dvs. från den formella sektorn till den in-formella sektorn.Elver säger att vi inte skall ha partistöd iSverige. Det finns inte i de andra länderna. : Manskall inte gå före, man skall inte driva på, man skallinte tycka något. Det är den som vill minst som skallbestämma. Det är ett utmärkt exempel på när praktisknordism är som sämst.Elver ställde sig tveksam i sakfrågan. Detleder mig fram till att ställa frågan: Vill eller inte ha ett partistöd för det politiska arbetet inordiska frågor som sker i ?Anf. 56 () replik:Fru talman! För att undvika missförstånd är mittsvar att självfallet värnar jag om möjligheten att arbe-ta partipolitiskt i de former vi har och kan få framöveroch att det finns pengar. Min point - om Per OlofHåkansson hade lyssnat - var inte penningnivån. Denkan man diskutera. Förmodligen skulle det behövasmer. Det handlar mer om att ha ett nytt konto somandra länder inte har. Om vi tycker att vi skall hamera partipolitiskt stöd för nordiskt samarbete, gårdet att lägga in i det partistöd som utgår till de politis-ka partierna i riksdag. Det är inga andrapartier som deltar i den formen av nordiskt samarbeteän just riksdagspartierna.Anf. 57 PER () re-plik:Fru talman! Tolkar jag rätt, omtveksamheten är en kameral, inte en faktisk, fråga?Anf. 58 () replik:Fru talman! Jag kan gå med på att frågan kan varaav kameral art. Men den har en principiell räckviddsom i sin förlängning kan bli svårhanterlig. Därför börregeringen fundera på den principiella uppläggningen.Anf. 59 () replik:Fru talman! kommenterade i ett an-förande den motion som jag hade väckt om ökadeinformationsresurser för nordiskt samarbete. Jag kon-staterade tidigare i min inledning att det behövs merakunskap om det nordiska samarbetet. Det är inget somger sig självt. Det påverkas naturligtvis starkt av att vihar viktiga saker att avhandla i det nordiska samman-hanget. Det beror mycket på regeringarna.Jag vill undanröja ett missförstånd som riskerar attligga på lut. Jag har visserligen nämnt Arena ett nytt initiativ inom ramen för Föreningen . Det är ett exempel på en ny informationspunkthär i huvudstaden. Vi har ett samarbete etableratmellan svenska delegationen med Arena föratt samordna informationen. Men detta är inte helaproblemet. Hela problemet handlar om hur mycketinformation vi är beredd att stödja med för hela landetnär det gäller . harinte riktigt förstått vidden av problemet.Efter att ha undersökt saken, tycker jag att det ärviktigt att redovisa vilka enorma resurser som an-vänds för det europeiska samarbetet och vilka smånålpengar som används för det nordiska. Någon rela-tion får det väl ändå finnas.Jag tycker att vi skall ta debatten när frågan ombudgetanslagen kommer upp. Då skall vi begära attregeringen ordentligt redovisar hur relationerna ser ut.Vi som tycker att det är viktigt att arbeta i haranledning att lyfta fram den jämförelsen - det nordis-ka och det europeiska. Vi är alla medvetna om att dehänger ihop. Men det skall finnas någon sorts relationmed de pengar som anvisas för information.Anf. 60 ():Fru talman! De nordiska frågorna är otroligt vikti-ga. De väcker också ett stort engagemang. Det inservi dels av denna debatt, dels när vi läser utrikesutskot-tets betänkande om nordiskt samarbete.Vi hade att ta ställning till en regeringsskrivelse.Det var en verksamhetsberättelse över det nordiskasamarbetet. Det är en bra berättelse som speglar verk-samheten i det nordiska samarbetet.Jag blev något förvånad för att vi i samband meddenna skrivelse fick behandla många motioner. Det ärinte för att det är dåliga förslag. Det är bra motioner.Min undran gäller i stället på vilken nivå det nordiskasamarbetet skall vara. Hur skall vi egentligen få kraftför de bra förslagen som vi har behandlat?Fru talman! har ändrat sitt arbets-sätt. Fr.o.m. det här verksamhetsåret läggs större viktpå partigruppstillhörighet i . Det inne-bär att representanter från olika länder med liknandepartifärg bildar grupp och utformar medlemsförslagoch strategier för nordiskt samarbete. Det är inte somtidigare där man utgick från ländernas delegationeroch parlament. Det har stärkt den politiska ställningenoch försvagat patriotismen i Norden.Jag tror att det är bra och kan vitalisera debatten.Jag tror att det kan ge större kraft åt förslagen. För-slagen behöver inte, som förr, bli urvattnade. kan istället ideologin genomsyra debatten. Det kan varabra.Det är tydligt i och med att det har kommit såmånga förslag på bord att vi inte har hittatden rätta arbetsformen . Det är förslag som i mångafall skulle behandlas direkt i utan att vihär på grund av en regeringsskrivelse skall behöva taställning dem.Jag hoppas verkligen att när vi har hittat rätt ar-betsform återigen i det nordiska samarbetet får tillba-ka förslagen som finns i motionerna.Till betänkandet har fogats två reservationer ochett särskilt yttrande.I reservation 1 vill man att även EU-parlamentariker skall kunna ingå som valda ledamöteri de nationella delegationerna. I reservation 2 vill manpröva direktval till tror inte på någon av modellerna.Vi tror på den modell som prövas där ledamöternautses av respektive parlament till ett nordiskt råd därpartisamarbetet har intensifierats.Åtminstone min egen partigrupp har ett starktsamarbete med de ledamöter som representerar vårtparti i . Jag tror att det är bra. Jag troratt samarbetet skall föras på den politiska nivån. Menman behöver inte för den delen välja in folk i Nordis-ka rådet för att det samarbetet skall komma till stånd.Jag möts ofta med följande fråga: "Jaså, du sitter . Vad skall man med det till? Ni harfaktiskt ingen beslutanderätt. Det är upp till ländernasregeringar att ta till sig av resolutioner eller förkastadem. "Då brukar jag säga: "Det är okloka regeringar sominte tar till vara de ofta mycket kloka förslag som vihar kunnat enas kring. "Jag skulle vilja höra mig för om någon represen-tant för regeringen kan kommentera det förslag somantogs på sessionen 1996 angående sexuellt missbrukav barn. Förslaget innebär att vi skall prioritera åtgär-der för att minska sexuellt missbruk av barn genom attse över lagstiftningen. Vi skall också se över polis-samarbetet, öka informationen och samarbetet osv.när det gäller sexuellt missbruk av barn.Jag undrar om regeringens representant vet hur re-geringen har handskats med frågan. Kommer detnågra förslag om samarbete framöver? I det nordiskasamarbetet lyfts ofta barnperspektivet fram. Dennafråga har också uppmärksammats i samarbetet med debaltiska länderna för att försöka stärka barnens rättig-heter där. Det är mycket bra.Vänsterpartiet och har ett gemensamtsärskilt yttrande. Vi ärkritiska och oroliga inför . Vi anseratt och dess utskott liksom utskotten ide parlamentariska församlingarna borde analyserakonsekvenserna av en anslutning till Schengenavtaletför att bli medvetna om de långsiktiga effekter somdet kan innebära.Det är viktigt att vi diskuterar och analyserarSchengenavtalet. Det kan nämligen komma att påver-ka den nordiska passfriheten. Den skall vi inte äventy-ra.Jag vill med kraft understryka det som tidigaretalare har sagt angående medelstilldelningen till . I tidningen i kan vi bl.a.läsa att sviker sina nordiska grannar. Där stårföljande: "bantning av generella samar-betet. mindre åt Nordiska Industrifonden.Sverige sätter på smalkost. "Jag tycker att vi gemensamt, när budgetproposi-tionen kommer, skall verka för att vi lever upp tillvåra åtaganden och ger de pengar som behövs till detnordiska samarbetet.Anf. 61 ():Fru talman! Dagens debatt förs med anledning avNordiska rådets svenska delegations berättelse angå-ende verksamheten och regeringens skri-velse om nordiskt samarbete 1996. Att regeringenavger en redogörelse för det nordiska samarbetet är ennyhet för året. Det är glädjande att konstatera att de-legationens länge uttalade önskemål om en redogörel-se från regeringen om det nordiska samarbetet nublivit verklighet.Verksamheten har i stor utsträckningpräglats av de beslut om omorganisation och nyauppgifter för rådet som antogs . Jag skallnågot beröra kontrollkommitté somär ett resultat av omorganisationen.Kontrollkommittén består av fem medlemmar, enrepresentant för varje land. Kommitténs huvudsakligauppgift är att granska och kontrollera Nordiska minis-terrådets verksamhet och att utöva den parlamentaris-ka kontrollen över de nordiska institutionerna samteffektivitetskontroll av . Kommitténhar vidare ett ansvar när frågor av konstitutionellkaraktär uppstår i rådets verksamhet.I samband med behandlingen av revisionsberättel-sen för 1995 påtalades frånkommitténs sida att ministerrådet borde strama uppsina administrativa rutiner och rätta till brister i styr-ningen av verksamheten. Vi har därefter erfarit att denordiska samarbetsministrarna följt upp denna kritikoch beslutat om skärpta rutiner. Bl.a. har en särskildkontrollfunktion vid ministerrådets sekretariat inrät-tats. Detta är en positiv utveckling.Vid behandlingen av ministerrådets förslag tillbudget fann kommittén att förslaget på enrad punkter inte kunde anses vara tillfredsställandesom beslutsunderlag för rådets ställningstagande tillbehovet av omfördelningar. Jag förutsätter att minis-terrådet även på den punkten hörsammar rådets syn-punkter. Kommittén har dock beslutat att en av kon-trolluppgifterna skall vara att undersöka i vilken utsträckning ministerrå-det uppfyllt rådets begäran om justeringar och andraåtgärder i anledning av ministerrådets budgetförslag.Detta arbete är i full gång, och avsikten är atten rapport skall läggas fram vid rådets fyrtioniondesession i november.Som jag nämnde är en av våra uppgifter att grans-ka de nordiska institutionernas verksamhet. Intrycketfrån besökta institutioner är att den verksamhet sombedrivs är effektiv. Detta behöver inte nödvändigtvisbetyda att slutprodukten alltid är den önskade. Vadsom ytterligare kan förbättras är den politiska styr-ningen. Här har givetvis vi politiker ett mycket stortansvar. En målsättning måste vara att kriterierna förs.k. nordisk nytta får genomslagskraft och att detnordiska samarbetet även inom institutionernas ramkoncentreras till verksamhet inom de politiskt priori-terade områdena.Fru talman! En fråga som har hög politisk prioritetoch aktualitet inte bara i utan också i Nordenoch i vår omvärld är sysselsättningen.I mars 1996 var 1 100 000 människor utan arbete ide nordiska länderna - ett oerhört slöseri med mänsk-liga resurser.I spåren av arbetslösheten försvagas den socialasammanhållningen och utslagningen ökar. Riskenökar för växande extremism och främlingshat, ochföljden blir att våra samhällen utsätts för stora på-frestningar. Klyftor och otrygghet växer. Solidaritetenfår det allt svårare.Varje människa skall erbjudas ett arbete - kvinnasom man, ung som äldre, nordbo som invandrare.Detta är ett övergripande mål där alla goda kraftermåste samverka.För oss socialdemokrater har frågan om jobben ensärskild dimension också i det nordiska arbetet. Föross är målet att halvera arbetslösheten fram till år2000 inte bara en svensk målsättning. Det målet sättervi också främst i det nordiska arbetet liksom vi gjortdet i det europeiska arbetet.Ytterst är det varje nations ansvar att sätta sitt folki arbete. Men genom en aktiv nordisk samverkan ochkoordinerade insatser kan det nationella arbetet förökad sysselsättning och tillväxt främjas. Ett faktum äratt länder i samverkan kan göra mer än ett enskilt landvilket också betonas i riktlinjerna för förnyelsen avNordiska rådets har tagit en rad initiativpå sysselsättningens område. Det har gällt rekom-mendationer, handlingsplaner och rapporter, liksomseminarier och konferenser. Reformeringen av ger oss nya möjligheter att sätta kampenmot arbetslösheten främst på den nordiska dagord-ningen.Inom nordisk arbetarrörelse har vi målmedvetetarbetat för att höja den politiska ambitionsnivån isysselsättningsfrågorna. På nordiskt plan inledde viprogrammet Sätt i arbete. I programmet fram-hålls behovet av bl.a. en samordnad sysselsättnings-politik, liksom att viktiga medel för fler jobb är engemensam syn på en aktiv arbetsmarknadspolitik samtsamordnade ekonomisk-politiska åtgärder för att mötalågkonjunkturer.Vi socialdemokrater ser både stora utmaningaroch möjligheter i att utnyttja den förnyelseprocesssom genomgår. Inte minst handlar detom att ta till vara ändrade och mereffektiva struktur och nya arbetsformer.Ett steg i den riktningen är den redovisning ochdiskussion som planeras på sessionnu i . Ursprungligen är det ettsvenskt socialdemokratiskt förslag.Vi står nu inför ett svenskt ordförandeskap i 1998. Under detta år ser jag det som na-turligt att frågan om sysselsättningen står högst upp pådagordningen. Sedan instämmer jag, herr talman, i detOlof sade när det gäller informationsinsat-serna kring verksamhet.Anf. 62 ():Herr talman! Jag vill ta tillfället i akt att här ,när vi får behandla regeringensskrivelse, som jag också hälsar välkommen, ta upp defrågor som finns i ett av de tre utskott som vi numerajobbar med i , nämligen Nordenutskot-tet. Jag vill också kommentera, vilket de flesta talarehär redan har gjort, den omorganisation som har skettav Nordiska rådet.Det kan hända att det nu är för tidigt att ha färdigaåsikter om nyttan av förändringen. Men jag är alldelesövertygad om att omorganisationen var helt rätt. Vikan också se att vårt nordiska samarbete har utveck-lats ytterligare, och vi kan framför allt se det på attEuropafrågorna och närområdet har blivit alltmeromfattande i vår verksamhet. Det är en naturlig ochmycket angelägen uppgift.Det har varit en mycket spännande period. Jag troratt den flexibilitet som ligger i själva kärnan av för-nyelsen medverkar till ett mer utåtriktat och ett merpartipolitiskt tydligt arbete. En sådan omfattandeomorganisation som vi har gjort måste få ta sin tid. Enframgångsrik förnyelseprocess förutsätter att allaaktörer kommer att delta aktivt för att nå de nya må-len. Där ser jag det som viktigt att tjänstemän, parti-grupper och kanske framför allt vi parlamentarikeragerar på ett sätt som gör att vi når målen.Jag har aldrig tvekat om att det var bramed den här reformeringen. Organisatoriska struktu-rer måste ständigt diskuteras och vitaliseras. De preci-seringar och de arbetsformer som har lagts fast ger oss möjligheter till ett förnyat ochförstärkt nordiskt samarbete.Reformen har lett till att stora delar av det som harvarit uppgifter nu har blivit uppgifterinom . Av regeringens skrivelse fram-går det att kultursamarbetet har en grundläggande rolli den nordiska verksamheten, och har alltid så haft.Det nordiska samarbetet har sina rötter i vårt gemen-samma kulturarv, i vår språkliga gemenskap och i vårlikartade syn på demokrati, social trygghet och rättvi-sa.Som vice ordförande i och med-lem i socialdemokratiska gruppen ser jag som engrundläggande uppgift att arbeta för ett folkligt Nor-den där kulturarvet hålls levande genom främjande avsamarbete i olika kulturella hänseenden. I dessa tider,när vare sig vi vill eller inte är på väg in iglobal integration, känns det särskilt viktigt att dennordiska integrationen är stark och samverkansfor-merna effektiva för att möta det nya.Vi är över partigränserna ense om att stödja ochutveckla ett som håller kulturarvet levande.För mig och för den socialdemokratiska gruppen ärdet särskilt viktigt att vi bidrar till ett folkligt engage-mang. Vi utgår från människors vardag. I ljuset avdetta ser vi föreningslivet och folkbildningen somsärskilt viktiga att stödja. Här ingår naturligtvis ocksåbarn och ungdom, vår kanske allra viktigaste resursför framtiden. Jag vill särskilt nämna en rapport somNordenutskottet lagt fram till ministerrådet. Den fö-reslår hur kan bli aktivare mot intolerans,främlingsskap och rasism.I mars genomförde ett temakonfe-rens i om nordisk kultur under internationellpress. för kultur och utvecklinghar på FN:s uppdrag lagt fram en rapport som heterVår skapande mångfald. Det är en mycket spännandeoch intressant rapport. Rapporten var ett viktigt un-derlag för konferensen i . kommer detatt arrangeras en stor internationell kulturkonferenshär i . Där kommer vi från natur-ligtvis att agera och följa upp de diskussioner somfördes i Oslo.På kulturkonferensen diskuterades också frågan:Hur kommer de nordiska språken och den nordiskakulturen att kunna hävda sig ? Kommer deatt kunna stå emot det film- och TV-utbud som pro-ducerats av internationella mediejättar styrda av star-ka ekonomiska intressen? Är det , frågadevi, att sätta upp de nordiska språken och den nordiskakulturen på listan över det som är utrotningshotat?Även om det inte är så illa finns det enligt min meningall anledning att känna stark oro för det som sker.Framför allt måste vi se detta på längre sikt.Nu följs konferensen upp bl.a. genom utskottetstvå arbetsgrupper. Den ena arbetar med språket. Därkommer vi att behandla språkets ställ-ning med tonvikt på de västnordiska språken. Denandra arbetsgruppen arbetar med film- och TV-frågorna, som har en central roll för språkgemenska-pen. Bättre möjligheter att se varandras TV är endröm som måste kunna uppfyllas men tar sin tid. Härhar vi också en arbetsgrupp, som jag har sagt,som just nu håller på att titta på vad vi ytterligare kangöra för att höja kvaliteten på de gemensamma pro-duktionerna. Ett fint exempel på detta är filmen , som jag kan rekommendera.Välfärden och välfärdsmodellen är hotade från fle-ra håll och kanter. Där har vi från socialdemokratiskthåll den viktigaste frågan, sysselsättningen, som AnitaJohansson berörde, men också den generella välfär-den.Jag vill avsluta med att säga att förändra verksam-hetsformer och skapa en ny organisation måste få tasin tid. Vi ser nu fram emot ett förnyat och förstärktsamarbete på den nya arenan där parlamentariker ochregeringsledamöter arbetar tillsammans.De förändrade verksamhetsformerna betyder att detendenser till utslätning som fanns i det gamla sättetatt arbeta nu bryts med ett piggare, flexiblare och merframåtsyftande arbete. De politiska skiljelinjernatydliggörs. Men det betyder givetvis inte att samsynenförloras. Vi har i en i grunden gemensammänniskosyn. Den skall vi värna såväl i som idet övriga internationella samarbetet.Herr talman! Jag vill också här i talarstolen svarapå fråga om vad som harhänt med den rapport som lade framför ministerrådet om sexuellt utnyttjande av barn. Jaghåller helt och hållet med att det är viktigt att vi beva-kar det och att vi tar upp frågan med ministrarna vidvarje tillfälle vi har.