prot · GK09103 · 1997-05-15 00:00:00 — Regeringen sätter stoppför detta med motiveringen att det räcker med de länsom i och med dagens beslut får bli försökslän för enutvärdering. Mångfald är bättre än enfald. Det ärnaturligtvis viktigt att fler vår chansen, om de så öns-kar. Det är dessutom en diskriminering av stora delarav , eftersom alla försöken skall pågå i Göta-land.Länsstyrelserna i försökslänen blir av med sinafolkvalda styrelser. Det är olyckligt,eftersom även i fortsättningen kommeratt hantera en rad frågor som berör länets utvecklingoch myndighetsutövning, som t.ex. polisväsendet.Länsstyrelseinstruktionen i försökslänen bör därförändras så att den föreskriver obligatoriska samråds-grupper i frågor som starkt berör invånarnas vardags-liv.För att markera den förändring som försöksverk-samheten är en inledning till tycker attlandshövdingetiteln skall avskaffas i försökslänen.Landshövdingen får delvis en ny roll, och länetsfrämste företrädare blir i fortsättningen den i regionenfolkvalde landstingsfullmäktigeordföranden. Dettamarkerar en ny tid, där den centrala makten får ståtillbaka för ett mer decentraliserat ansvar i landetsolika delar.Sedan kan man ju fatta beslut som inte retar uppmedborgarna i onödan, och det gäller namnfrågan.Riksdagen frångår regeringens förslag när det gällerlänsnamnet. Man har lyssnat på de regionala företrä-darna, och namnet blir nu . Val-kretsarna skall benämnas efter den geografiska place-ringen i stället för att vedertagna begrepp som redanfinns i den nuvarande länsindelningen och deras val-kretsar används.Varför göra saker och ting krångligare än de be-höver vara? Varför kalla en södra älvsborgare försödra västgötalandsbo, eller en skaraborgare för östravästgötalandsbo när man kan använda redan gångbarabenämningar? Det kan vara nog svårt ändå att få för-ståelse för alla de förändringar som skall ske iförsökslänet. Följ förslag i dennafråga! Det kostar varken pengar eller skapar onödigförvirring bland det nya länets invånare.Till sist, herr talman, vill jag kommentera det mo-derata ställningstagandet i denna fråga. iSkaraborgs län framställer sig som demokratinsstörsta beskyddare. Beslutet anses vara odemokratisktoch skall inte genomföras. Vad de dock inte vill talahögt om i detta sammanhang är inställningen till denregionala demokratin. De vill inte ha någon försöks-verksamhet med större ansvar och inflytande för denregionalt folkvalda nivån, utan vill avskaffa den helt.Omtanken om demokratin är inte lika välvillig här. delen avslås även propositionen i sin helhet.Sedan kan jag personligen tycka att det hade varitbra att skilja på frågorna om försöksverksamheten ochden geografiska länsindelningen. Den uppfattningendelar jag med Per i vårt parti. är dettainte möjligt. Propositionen är inte utformad på dettasätt. Därför har vi i vår partimotion ansett utveckling-en av den regionala demokratin så viktig att den fåttgå före frågan om länets storlek och utformning.Väljer man sedan att följa reser-vation, där vi kräver möjlighet att ompröva länetsgeografiska utbredning, är möjligheten öppen förförändringar även där.Herr talman! För att spara tid nöjer jag mig medatt yrka bifall till reservationerna 3 och 7. Men jagstår naturligtvis bakom samtliga våra reservationer.Anf. 4 () replik:Herr talman! säger i sitt anförandeatt vi moderater inte är intresserade av den lokalademokratin. Då vill jag gärna påpeka att min uppfatt-ning är precis den motsatta. Till skillnad från OweHellberg hävdar vi att med ett helt nytt sjukvårdssys-tem skall den enskilde själv kunna påverka t.ex. densjukvårdsverksamhet som sker ute i länen. Detta äralltså en felaktig uppfattning.Den behandling av frågeställningen som sker i dagär ju på de villkor som då gäller. Vi tycker att det ärett uttryck för den djupaste demokrati att man gårtillbaks till folket och frågar hur de ser på denna frå-ga. Sedan tar man ställning med anledning av detresultat som då framkommer.Anf. 5 () replik:Herr talman! I den här frågan har enavvikande åsikt. Ni vill inte ha regionalt folkvaldaparlament. Däremot accepterar ni med full kraft att enregional demokrati skall skötas från . Det ärdet kommuner, länsstyrelser och andra får ägna sig åti dag för att försöka få till regional demokrati och lösaregionala frågor den vägen. Det sker alltså inte frånStockholm utan omvägen via . Är det någon-ting att stå efter? Är det inte bättre att föra maktennärmare människorna, från och ut i landet,än att gå via ?Anf. 6 () replik:Herr talman! Vi behandlar inte frågan om Brysseli dag. Vi behandlar en rent demokratisk fråga. Vi hardå att ta ställning för en folkomröstning i Skaraborgslän. Detta är en fundamental del i en demokratiskprocess.I valet mellan ett regionparlament och den enskil-des möjligheter till direktpåverkan, som kan ske ex-empelvis i vårt sjukvårdssystem, väljer vi det senare.Det är mer demokratiskt att besluta själv än via om-bud.Anf. 7 () replik:Herr talman! Det är faktiskt så att det här innehål-ler två beslutsdelar, dels den geografiska utbredning-en, dels begreppet försöksverksamhet. Det är den delsom vi stöder fullt ut. Sedan finns det funderingar ochtankar runt det andra. Jag har försökt att redovisa vårtställningstagande i den här frågan. Men frågan omförsöksverksamheten och den regionala demokratin idet nya västsvenska länet är naturligtvis minst likaviktig som frågan om utbredningen geografiskt.Anf. 8 PER ():Herr talman! Enligt kan det finnasanledning att se över gränsdragningarna för länen iVästsverige, men inte för att skapa något storskaligtutan för att göra gränserna mer rationella och efterfolkets vilja och känsla av tillhörighet. Det är väl ändåingen som inbillar sig att ett samarbete stärks genomatt man skall försöka administrera fram det. Varjeförändring av länsgränserna måste underställas folk-omröstningar i berörda kommuner enligt vår mening.Miljöpartiet har också arbetat för enförändring av läns- och regionorganisationen, bl.a.med beslutande regionfullmäktige i länen som taröver landstingens och en stor del av den nuvarandelänsstyrelsens uppgifter och som dessutom har be-skattningsrätt. uppgifter bör begränsastill att utgöra statens förlängda arm. Närhetsprincipenskall självfallet vara ledande. Kommunernas roll skallstärkas så långt det bara är möjligt inom regionerna.I ett storlän som det föreslagna kan tyvärr detmesta av den eftersträvade demokrativinsten med ettregionfullmäktige gå förlorad på grund av den glesarepresentationen och för stort avstånd mellan beslutoch berörda.I vår partimotion har vi krävt avslag på regering-ens proposition i första hand. Vi ser förslaget som etthafsverk där grundförutsättningarna, folkets vilja, harnonchalerats. I en så stor fråga borde det vara själv-klart med en folkomröstning. Detta faktum är inteminst tydligt i . Där ställer sig bara 5kommuner av 17 positiva till Regionberedningensförslag att även skall ingå i ett väst-svenskt storlän.För övrigt har tidigare opinionsmätningar visat attstorlänet saknar folkligt stöd, och klara yttringar ge-nom skrivelser har kommit från t.ex. Gullspångskommun och aktionsgruppen för folkomröstning iÅmåls kommun.Man kan inte administrera fram kreativitet ochsamarbete. Det går inte heller att besluta om det ge-nom att skapa nya gränser. Men det går att skapanödvändiga förutsättningar, sådana som växt fram urbehoven underifrån och inte sådana som kommer somen pålaga från ovan.I de två kommuner i , , där folkomröstningar genomförts gällde intefrågan storlän eller inte utan vilket län man ville till-höra.Fortfarande finns det stora frågetecken kringlänsstyrelsens uppgifter och hur förändringen av denregionala förvaltningsorganisationen skall se ut, ochdet saknas konsekvensanalyser. Det är ett genomgå-ende drag i den här propositionen.Vad händer med demokratin när många besluthamnar i ett regionfullmäktige med 149 ledamötersom skall representera ungefär 1,5 miljoner männi-skor. kommer t.ex. bara att få ha fyra leda-möter i det nya fullmäktige. Är det en vettig represen-tation för fem kommuner? Avståndet blir långt frånlänets ytterområden in till centrum. Det demokratiskaunderskottet blir helt enkelt uppenbart. Var finnskonsekvensanalyserna av detta?Regeringen har backat ifrån den utlovade bespa-ringseffekten på 60 miljoner efter Johans-sons utredning. nöjer man sig med 20 miljonerunder inledningsskedet. Det kommer att bli mycketsvårt att nå längre än det. Stort är nämligen dyrt, ochinte lika med framgång.Trots att regeringen erkänner att svårigheter meden stor organisation inte skall underskattas påstår mansamtidigt att det finns avsevärda möjligheter till ratio-nalisering och ökad effektivitet. Hur, frågar jag mig,och framför allt för vem skulle det vara mer ratio-nellt?Jag tycker mig se länen som företag som skall slåsihop för att bli ett storföretag. Det är inte ett sådantstorlän jag vill bo i. Effekterna för den enskilde indi-viden redovisas nämligen inte. Det finns inga kon-sekvensanalyser.I propositionen hävdas att utvecklingen på den eu-ropeiska kontinenten lett till att den regionala nivånfått ökad betydelse i såväl ekonomiskt som politisktavseende. Regeringen vill t.o.m. EU-anpassa länsin-delningen. Men man missar en viktig sak, nämligenatt regionerna i EU ofta är oändligt mycket störrebefolkningsmässigt än vad ett västsvenskt storlänskulle bli. Det är skrämmande om det är själva EU-anpassningen som skall styra de nya administrativagränserna inom Sverige.Det är definitivt en bakvänd tanke för mig att troatt man kan stärka småskalighet, lokala engagemangoch beslut genom att centralisera.Vi i är övertygade om att den föränd-rade världsbilden - det paradigmskifte - som vi stårinför, och på många sätt är mitt uppe i, innebär attutvecklingen kräver småskaliga enheter, mer av del-aktighet och självtillit och ett ökat samarbete mellanmänniskor för att skapa ett mindre sårbart samhälle.Vi saknar konsekvensanalyser på det här området.Visst behövs det en motvikt till , tillStockholms suveräna ekonomiska och maktpolitiskaposition. Men det sker inte enligt vår mening genomatt slå ihop och göra större regioner, utan genomkvalitetshöjning. Vi lever i då storskaliga sys-tem och centrala lösningar fungerar allt sämre. Alter-nativet är faktiskt småskalighet och flexibla nätverk.Herr talman! Jag vill här och yrka bifall till detåterremissyrkande som lades fram av moderaterna.Anledningen för vår del är inte att obstruera eller attpå något sätt vara opportunistiska. Det är ett sistahalmstrå, som vi ser det. Det är en extra liten betän-ketid för att försöka få till stånd en vettigare demo-kratisk beslutsprocess med folkomröstningar i berördakommuner.Om återremissyrkandet faller yrkar jag bifall tillMiljöpartiets reservation nr 2. Den innehåller delsavslagsyrkande, dels ett yrkande - om avslagsyrkan-det faller - om att folkomröstningar skall hållas, dels- som tredje hemställanspunkt enligt motionen - attutvärderingskommittén får större befogenheter ochmöjligheter att föreslå återställare av både länsgränsoch förvaltningsorganisation.Jag kan kanske också i det här sammanhanget sägaatt vid omröstningen kommer jag att stödja Vänsternsreservation nr 3, som handlar om en omprövning avförsöket. Det ligger helt i linje med Miljöpartietsmotion.Anf. 9 ():Herr talman! skall vi fatta ett historiskt avgö-rande här i kammaren. Den sedan mycket länge disku-terade frågan om länsindelningen i västra äntligen beslutas. Den geografiska indelningen ilänet är inte rationell, och vi behöver en organisationinför det nya regionala tänkandet.När regionberedningen 1993 lade fram sitt förslagtill förändring av länsstrukturen i landet var detmånga som sade att det nog går med , men intemed . Men är vi där. En majoritet avutskottet står bakom förslaget att och Bo-huslän, och utom Habooch kommuner läggssamman till ett län, att de nuvarande länsstyrelserna idessa län läggs samman till en länsstyrelse samt attGöteborgs län skall vara residensstad i det nya länet.Det blir ett stor län, det näst största i landet, med49 kommuner och 1,5 miljoner invånare. Det blir detstörsta industrilänet i landet, med stora areella näring-ar samt både glesbygd och storstad.Det har varit en lång och svår process att kommatill ett beslut, men efter mycket utredande och samar-bete i de berörda länen finns det stor enighet om detförslag som ligger på bord.Till utskottets betänkande finns elva reservationer,en från och en från samt niofrån . och Miljöpartietyrkar avslag på propositionen, men med delvis olikamotiveringar. har synpunkter på bered-ningen av ärendet och säger sig inte viljaha ett storlän med ökad toppstyrning.Utskottets majoritet anser att det har skett ett yt-terst noggrant beredningsarbete och att de förberedel-ser som pågår i de västsvenska länen bådar gott fören bra organisation med ett bra medborgarinflytande.Moderaterna och anser att det skulle hagenomförts folkomröstningar i berörda kommuner.Den möjligheten har funnits, och den har använts iHabo och med känt resultat.Vänsterpartiet vill genomföra försöket, men harreserverat sig på nio punkter. Men eftersom utskotts-majoritetens förslag är väl motiverade i betänkandetkommer jag inte att gå in på alla detaljer.När det gäller reservation 3, om en omprövning avförsöket, undrar jag hur egentligentänker. Hur kan man tro att det skall gå att avbryta ettså stort och omvälvande försök när det väl trätt ikraft? Vissa förändringar kan och kommer naturligt-vis att göras i samband med den aviserade utvärde-ringen, och det är klart att detta kommer att bli ett braförsök ur demokratisynpunkt om alla inblandadeverkligen vill och strävar efter det.I reservation 5 vill ha skyldighet förlänsstyrelsen att inrätta samrådsgrupper. En sådanbegäran andas en omotiverad misstänksamhet mothela försöket. En försöksverksamhet skall inte frånbörjan bindas upp av en massa måsten. Självklartskall man pröva olika vägar för att fördjupa demokratioch närhetsfrågor. Den ambitionen finns hos samtligainblandade och förhoppningsvis även hos Vänster-partiet.När det gäller den budgetbesparing som Vänster-partiet har reserverat sig mot anser jag att man harblivit tillgodosedd, eftersom det inte sker en så storbesparing i början. Vi har dessutom möjlighet attåterkomma till frågan , när budgetpropositionenläggs fram.Den fråga som typiskt nog har diskuterats mest imedierna är det nya namnet. Kanske beror det på attdet är en lätt fråga att skriva om. Men det kan ocksåhöra ihop med att namnet är en del av identiteten.Västra var det namn som föreslogs avregionberedningen. Det var för att det nya länets geo-grafiska utsträckning avspeglas i det namnet. Näravgörandet för det nya länet närmade sig blev denmediala debatten het, och det är många namn somprövats i den debatten.När propositionen lades fram var det nya namnetVästergötlands län, men det är ett namn som inte harvunnit vare sig opinionens eller utskottets bifall. Or-saken är att det nya länet består av flera landskap. Endalslänning och en bohuslänning har av förståeligaskäl svårt att identifiera sig med det namnet. I denskrivelse som utskottet har fått från Ortnamnsrådetpåpekas också att namnet skulle geen dubbelsyftning, dels på landskapet, dels på länet,och det rekommenderar man inte.Bland de förslag som diskuterats är Västsverigeslän och - ett namn som är väl känt iinternationella sammanhang, men kanske inte detnamn som känns hemtamt för alla i länet.Väststyrelsen som har tillsatts av de politiska par-tierna i för att förbereda införandet av detnya länet har vid omröstning i namnfrågan med röst-siffrorna 14-12 fastnat för namnet . Utskottet hardärför beslutat föreslå att besluta att namnetskall vara . I namnfrågan finnsinga reservationer.Om det skulle visa sig att det nya nam-net inte fungerar, om det finns en majoritet som villändra på det och om man är enig om det, finns möj-ligheten för att begära ändring av namnet,precis som för som begärdeoch fick ett nytt namn - . Ingenting är förevigt, inte ens efter ett riksdagsbeslut.När beslutet sedan är fattat återstår ett stort arbetemed att skapa en bra organisation i det nya länet, endemokratisk organisation där medborgarna skall hanära till sina beslutsfattare och där det skall vara lättatt utöva medborgarinflytande.Jag vill avsluta med att yrka bifall till hemställan ibetänkandet, och därmed också yrka avslag på åter-remissen. Den ser jag som en ren demonstration frånModeraterna och Miljöpartiet.Det har ju inte framkommit något nytt sedan riks-dagsbehandlingen. En återförvisning till utskottetskulle inte ge något i sak. Jag kan därför inte förståvarför man ställer ett sådant yrkande.Jag vill också säga att det sade här ikammaren och det man kan läsa i protokollet interiktigt stämmer med hans yrkande. kan-ske kan förklara det längre fram.Herr talman! Jag vill alltså yrka bifall till hemstäl-lan i betänkandet.Anf. 10 PER () replik:Herr talman! Jag kan inte förstå hur man från so-cialdemokraternas sida kan se detta som en demokra-tisk process. Man vet ju mycket väl att folket, enligtde tidigare opinionsundersökningarna, i stora delarhar varit emot ett storlänsbeslut. Framför allt i Skara-borg, men också i . Hur kan man kalla dettaför en demokratisk process när det finns ett sådantinstrument som folkomröstning? Det är ju just i ettsådant här fall man skall använda ett sådant instru-ment. Varför kan man inte erkänna det? Man har körtöver de här kommunernas människor. Jag tycker attdetta visar på ett förakt för folkets vilja.När det gäller omprövning av beslut som tas ellerutvärderingskommitténs möjligheter att föreslå om-prövningar sade alldeles attdet inte går att ompröva. Vad skall man ha en utvär-deringskommitté till om vi inte har några instrumentatt över huvud taget påverka det som sker? Meningenmed att ha en utvärderingskommitté är väl såvitt jagförstår att den skall kunna ändra på det som har blivitfel, både när det gäller länsgräns och innehåll, dvs.förvaltningarna.Marianne nämnde också väststyrelsen,som är en förberedande grupp. Det är väl på plats attnämna att just när det gäller väststyrelsen är könsför-delningen väldigt skev bland dem som beslutar i den.Det är nämligen 19 män och 8 kvinnor i den gruppen.Sammanlagt i de undergrupper som jobbar med dettaär det 78 mot 38. På tjänstemannasidan är det ändåvärre. Där är det 61 män och 18 kvinnor. Hur jäm-ställt kan ett sådant förberedande beslut bli?Anf. 11 MARIANNECARLSTRÖM (s)replik:Herr talman! Visst kan det vara demokrati även iett storlän, Per . Jag vet inte om vi har olikainformation när det gäller jämställdhet. När dethandlar om dem som arbetar med förberedelserna fördet nya länet vet jag att i mitt parti är vi jämställda iden beredningsprocessen.Man får också titta på hur de förbereder. Då finnsmånga tankar om hur man skall bredda demokratinoch närma sig befolkningen. Där har jag inga farhå-gor. Vi har ju dessutom möjlighet att på hemmaplanpåverka besluten.Två kommuner har haft folkomröstningar. Allasom har velat ha folkomröstning under den här tidenhar kunnat ha det. Varför har man inte utnyttjat det?Det är självklart att man skall ha en utvärderings-kommitté som skall titta på försöken. Men man görinte ett storlän och avbryter det och går tillbaka tilldet gamla. Det var det jag menade. Men vissa regle-ringar kan man göra. Om det är någon kommun sominte vill ingå i detta har man alla möjlighe-ter att begära utträde och begära att få tillhöra ettannat län.Anf. 12 PER () replik:Herr talman! När det gäller könsfördelningen lig-ger socialdemokraterna bra till i fråga om själva sty-relsen, men om vi tittar på de övriga grupperna liggerni inte så bra till. Man bör kanske se till helheten.Jag kan också säga att inte alla helt fyller uppkönsfördelningen. Det är många som syndar på denpunkten.När det gäller möjligheten att påverka ett beslut iefterhand, dvs. att i en utvärderingskommitté erfara attsaker och ting går snett eller inte fungerar som deskall och sedan inte ha möjlighet att rätta till detta,vill jag säga att det måste vara fundamentalt fel. Justen sådan utvärderingskommitté skall kunna göra dessaförändringar.Vi har ju ett folkomröstningsinstitut som vi inteanvänder alltför ofta precis. Det är just när det gällersådana här stora förändringar, som kommer att gällaunder , som det är plats för folkomröstningaroch framför allt när det är osäkert vad människortycker i förhållande till sina representanter i kom-munstyrelser osv.Jag säger detta eftersom utredaren for omkring ikommunerna och vi hade ett annat läge efter det atthan hade farit omkring. Han hade inte talat med fol-ket, det är en sak som är säker. Reaktionerna är oer-hört starka ute i kommunerna. Just därför skall mananvända ett folkomröstningsinstitut.Anf. 13 () re-plik:Herr talman! Man har ju haft möjlighet. De somvelat folkomrösta har kunnat göra det. Men jag tyckeratt man skall vara medveten om att det finns anled-ningar till att vi är försiktiga med folkomröstningar.Det kräver ett ganska stort arbete. Det är inte så lättatt som enskild medborgare sätta sig in i vad som ärbra och inte. Det är klart att man vill ha en demokrati.Men hur skall jag veta om jag får en bättre demokratiinom eller utom ett storlän? Är det det som är detviktiga? Jag tycker att politikerna är bra lämpade attta de här besluten. Men man har som sagt haft möjlig-het att folkomrösta om man ville.När det gäller Socialdemokraterna är könsfördel-ningen 50 - 50 i de olika grupperna.Anf. 14 () replik:Herr talman! Jag blev litet skrämd av MarianneCarlströms definition av försöksverksamhet. Perma-nentning, lät det som. Jag skulle vilja ha det klargjorti dag: Skall det vara möjlighet för en kommun attefter försöksverksamheten 2002 kunna lämna länetoch gå över till ett annat län? Det är en viktig centralfråga inför försöksverksamheten.När det gäller länsstyrelserna är vi inte misstänk-samma. Vi är oroliga för att de förtroendevalda styrel-serna försvinner. Vi vet att de fyller en mycket viktigfunktion när det gäller t.ex. polisväsendet, polisfrågoroch annat som fortfarande kommer atthantera.Vi tycker inte att det är bra att det blir på det sät-tet.När det gäller namnfrågan vill jag veta motive-ringen till norra, södra, östra och västra. En skarabor-gare blir en östra . Skall det varanödvändigt?Anf. 15 () re-plik:Herr talman! Jag tycker inte att den namnfrågasom tar upp är något stort problem. Jagkan inte se något problem med det, och det kan inteutskottet i övrigt heller eftersom ärensam om att ha reserverat sig på den här punkten.Det är inte någon stor fråga.När det gäller försöksverksamheten och att övergåtill ett annat län finns alltid möjligheten. Det är ju inteså att vi uppmanar någon. Man har möjlighet att begä-ra utträde . Det är två kommuner som har gjortdet hittills.I utskottet är vi medvetna om att det finns ettmotstånd, eller en osäkerhet inför det här nya beslutet.Men trots allt har de flesta sagt att de vill vara medom det blir ett storlän. Det är där vi är . Låt oss gåin i detta försök och se till att det blir så bra som möj-ligt för alla parter.Anf. 16 () replik:Herr talman! När det gäller namnfrågan är svaretganska enkelt. Ni har inte funderat på den frågan närdet gäller valkretsarna. Så enkelt är det.Det har tidigare inte varit så lätt att kunna träda uteller inte. Det har sett ganska lika ut under de 350 årsom detta har funnits. Det är väl bra om det går att fåett klargörande för dem som är oroliga. Jag trormöjligheten till sådana förändringar bidrar till detpositiva inslaget i försöksverksamheten.Sedan var det länsstyrelserna. Det finns ingen somhelst garanti för att tar initiativ till attbilda samrådsgrupper eller använder något annatförfarande att samtala med de förtroendevalda i regi-onen i dessa viktiga frågor. De flesta frågorna liggerkvar på och hamnar inte i det regionaltvalda parlamentet.Anf. 17 () re-plik:Herr talman! Jag tycker att har litetförtroende för länsstyrelserna. Det är klart att manockså där är angelägen om att det här skall bli en braverksamhet. Vi kommer alla att kunna var med ochpåverka så att det blir så bra som möjligt.