prot · GK0954 · 1997-01-23 00:00:00 — Då kommer dessa eleveraldrig att hamna på högskola eller universitet.Anf. 162 Utbildningsminister ():Fru talman! Det är som bekant inte mitt ansvar-sområde, utan det är skolministern som har ansvar fördetta. Det vill jag betona i enlighet med de regler somgäller för frågestunden.Jag vill ändå säga att det är självklart att det är enviktigt fråga för regeringen att följa utvecklingen iskolan. Jag kan inte gå in på detaljer, för det är intemitt ansvarsområde, men självklart är det en centralfråga för regeringen att följa väldigt uppmärksamt.Anf. 163 ():Fru talman! Det hela bottnar kanske först ochfrämst i problemen i . Men det är ocksåett problem för högskola och universitet. Man får intede elever som man skulle vilja ha, när det ser ut så härpå gymnasiet.Anf. 164 Utbildningsminister ():Fru talman! Det framgick inte klart av första frå-gan att den verkligen gällde detta. Då kan jag lugnafrågeställaren.Vårt problem när det gäller höskolorna i Sverigeär inte att det är för få sökande. Problemet är att detinte finns tillräckligt med platser och resurser för attta emot alla kvalificerade sökande. avvisas30 000-35 000 behöriga sökande.Kvaliteten i högskolan hålls uppe. Vi har fåttin en utvärdering som vi har begärt av Högskolever-ket. Det påstås ofta att kvaliteten i högskolan harsjunkit. Hur bemöter då det? Jo, förstoch främst säger man att det är väldigt svårt att mätakvaliteten och att man gärna vill forska mera - ett intehelt ovanligt svar. Därutöver säger man: I den månsom det går att iaktta och att mäta en utveckling ärtendensen snarare den motsatta. Det finns inga teckensom tyder att på att kvaliteten i den svenska högsko-lan skulle ha sjunkit.Återvändande bosnier med kroatiskt passAnf. 165 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet 27 februari börjar bussarna att rulla frånKarlskrona till . I bussarna finns bosnier medkroatiska pass som kom hit till 1994.För dessa bosnier, vilkas kroatiska medborgarskapendast var en formalitet som var framtvingad av detsvenska visumtvånget, blir situationen ohållbar. Dekan inte återvända till sina hem i Bosnien. I ställetutvisas de till under förevändning att de ärkroatiska medborgare och att har lovat att tahand om dem.Det har genomförts en omfattande rensning avserber från olika städer. I dessa städer behöver man enny befolkning, och dit kommer dessa bosnier attskickas. Vi bidrar alltså till en gigantisk etnisk rens-ning.Jag besökte i går. Den förtvivlan somdessa människor känner går inte att beskriva. Deberättade om blandäktenskapsfamiljer och att ingen-ting har ändrats i kroatisk lagstiftning när det gällerkravet på osv.De som blir utvisade har inte haft en chans attförbereda sig. Regeringen ger dem för attförbereda en permanent flytt till ett helt främmandeland. Fullständigt utblottade skall de bygga upp ettnytt liv där de genom sin situation bidrar till en etniskrensning.Min fråga är: Anser statsrådet att detta är ett hu-mant sätt att behandla krigsskadade människor på?Anf. 166 Statsrådet ():Fru talman! Efter alla stora krig söker man skapaen internationell ordning för återuppbyggnad ochäven för återvändande av flyktingar. Efter andravärldskriget följde strikt Genèvekonventio-nen. Efter kriget i är det Daytonavtaletsom är styrande.Sverige har med största noggrannhet och stor hu-manitet försökt att komma fram till en ordning somskall vara rättvis och i enlighet med folkrätten. Då harvi styrt våra beslut mycket efter FN:s flyktingkommis-sarie och de rekommendationer som gäller.När det gäller är det förenligt med FN:sflyktingkommissaries rekommendationer att återsändapersoner med kroatiskt medborgarskap och kroatiskapass.Det finns nu en lagstiftning i . Man har enmottagningskapacitet. är medlem i . Det kommer att hållas en mycket stark be-vakning av hur detta land sköter sig. EU har en mis-sion där och vi har en ambassad. Vi har också varit ikontakt mänskliga rättighets-organisationer i bejakar denna typ av förfarande.Anf. 167 ():Fru talman! Egentligen fick jag inte svar på minfråga. Jag skulle vilja veta om statsrådet anser attdetta är ett humant sätt att behandla krigsskadademänniskor på.Också jag vet vad UNHCR säger och vad somsägs i . Ändå är det en sak som jagundrar över.När det gäller bosnier med kroatiska pass och de-ras situation sade statsrådet här i kammareatt vi i skulle ha ett ordentligt repatrierings-program. Jag skulle vilja veta på vilket sätt man avseratt hjälpa dessa människor när de skickas till Kroati-en.Anf. 168 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill starkt motsätta mig beskyll-ningen att vi skulle medverka till etnisk rensning. Detär precis det som vi inte gör. Det visar vi också ge-nom våra beslut när det gäller bosnier som kom hitefter kriget.Beträffande krigsskadade skall det tas individuellaoch humanitära hänsyn även för bosnienkroaterna.Och det har regeringen också gjort genom ett av deriktgivande besluten angående ett par personer frånVukovar som var traumatiserade av kriget.Vi har denna ordning efter . Det ärinte den bästa av alla fredsuppgörelser, men det ärden enda möjliga. inriktas det internationella arbe-tet på att hjälpa och bistå återvändande, inklusivebosnienkroaterna. , EU och ärmed i detta arbete. Jag undrar vad harför annan ordning att rekommendera i så fall. Jag kangarantera att den nuvarande ordningen är den bästa.Den är human, och vi skall följa upp den på ett kor-rekt sätt.Anf. 169 ():Fru talman! Att skicka dessa människor till Kroa-tien när vi vet att de kommer att bli placerade i städersom är bortrensade från serber är detsamma sometnisk rensning.Jag har ett omfattande förslag till vad man i ställetskulle kunna göra. Men jag avser att återkomma tilldet i en interpellationsdebatt. "Den gröna miljarden"Anf. 170 ():Fru talman! Jag har en fråga till miljöminister angående den gröna miljard som ministernredogjorde litet grand för i går här i kammaren. Mankan nu ansöka om medel från Miljardkontoret för attkunna starta olika projekt för att få i gång de grönajobben. Ministern sade också att det skulle kunna blifråga om pilotprojekt, eftersom den gröna miljardeninte skulle räcka till att bygga om helt ochhållet. Pilotprojekten skulle visa på hur avfall, bygg-material och energi för ett ekologiskt uthålligt bo-stadssamhälle kan hanteras.Jag skulle vilja veta mera om på vilket sätt mankan söka medel för miljöcertifiering av mindre företagför att matcha EU-medel och för avfallshantering såatt man kan få ut metaller ur avfallshögar. Då menarjag inte enbart bostadsområden utan jag avser äveninfrastrukturer och kommunikationer.Anf. 171 Miljöminister ():Fru talman! Den s.k. gröna miljarden är tänkt attgå till projekt som ger bättre miljöteknik, fler jobboch bättre miljö. Information och ansökningsblanket-ter har gått ut till alla länsstyrelser. Infor-mation har också gått ut till väldigt många andra par-ter som kan vara berörda och intresserade av pengar-na.Tanken är att mindre projekt får beslutas av läns-styrelserna. Större projekt skall beslutas av regering-en. Det kan handla om den sortens projekt som Moni-ca nämnde, men särskilt prioriteras upprustningav gamla traditionella bostadsområden så att de blirekologiskt anpassade och kretsloppsanpassade. Viprioriterar också skolor och daghem för att verkligenstötta de nya generationerna.Anf. 172 ():Fru talman! Jag vill passa på att ställa en följdfrå-ga.För några minuter sedan fick vi höra att miljömi-nister har blivit utnämnd som ordförandei en delegation för att hon skall kunna fortsätta arbetetmed de gröna jobben och med att skapa ett ekologisktuthålligt samhälle.Det är möjligt att statsministern eller delegatio-nens ordförande här i kammaren vill deklarera påvilket sätt delegationen skall arbeta.Anf. 173 Miljöminister ():Fru talman! Delegationen skall arbeta för att delsta fram riktlinjer för arbetet med det ekologiskt uthål-liga , dels se på om man kan utforma ett inves-teringsprogram för investeringar i infrastrukturupp-byggande och liknande för ett ekologiskt uthålligtSverige.Det är en väldigt spännande uppgift. Riksdagenkommer att få se det första resultatet i samband medvårpropositionen.FörvärvslagstiftningenAnf. 174 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till jordbruks-ministern.Utlänningar förvärvar alltmer fast egendom i Sve-rige. Det är bl.a. fråga om jordbruksfastigheter ochom hus för permanentboende som omvandlas tillfritidshus. Detta för med sig en rad negativa konsek-venser.Jag saknade i propositionsförteckningen en pro-position om förvärvslagstiftningen. Jag vill därförfråga hur regeringen ser på problemet. Är regeringenberedd att vidta några åtgärder i linje med för att förhindra den här typen av utarmningav vissa bygder?Anf. 175 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag blev inte riktigt klar över vad Ag-ne syftade på för negativa effekter av attutlänningar förvärvar fast egendom. I Jordbruksdepar-tementet följer vi naturligtvis fortlöpande utveckling-en när det gäller t.ex. förvärv av jordbruksfastigheter.Det är vår bedömning att det inte finnsbehov av en förändring av jordförvärvslagstiftningen.Vi följer frågorna fortlöpande för det fall att ett sådantbehov skulle uppstå, men jag bedömer inte att beho-vet finns nu.Anf. 176 ():Fru talman! Jag tror att det är angeläget att rege-ringen följer denna fråga, därför att förvärven sker ju iannan avsikt än boende och brukande. Därmed inne-bär det att vissa delar av landet mörkläggs på verk-samhet och på boende under vissa tider av året, vilketnaturligtvis inte är bra. Därför är det angeläget kan vidta åtgärder i förvärvslagstiftningen på ettsådant sätt att detta förhindras.Anf. 177 Jordbruksminister ():Fru talman! I den mån jordbruksfastigheter för-värvas i annat syfte än att drivas vidare och därmedockså bidra till landsbygdens överlevnad är det natur-ligtvis beklagligt. Dock är det lika beklagligt om deförvärvas av svenskar som av utlänningar, enligt minuppfattning. Det är inte heller med nödvändighet såatt det är just själva förvärvslagstiftningen som ärredskapet för att åstadkomma en förändring, utan detfinns ju också många andra sätt att arbeta på för attåstadkomma en god landsbygdsutveckling.Forskning vid högskolorAnf. 178 ():Fru talman! Jag har en fråga till utbildningsminis-tern.Det har förekommit en debatt omforskning vid mindre och medelstora universitet. Idebattartiklar i och GöteborgsPosten menar man att forskningen vid dessa universi-tet är av sämre kvalitet och att det är lågt i tak så attsäga. Jag undrar om det stämmer.Anf. 179 Utbildningsminister ():Fru talman! Det skrivs förvisso mycket i tidning-arna, och allt är inte sant.Just denna sak är en gammal intressekonflikt, kanman säga, mellan de etablerade stora universitetenoch de framväxande högskolorna. Jag beklagar dennakonflikt. Den naturliga och sedan lång tid tillbakagällande principen är ju att undervisning och utbild-ning å ena sidan och forskning å den andra hör ihop.Inte minst företrädare för de stora universiteten harvarit väldigt angelägna om att understryka detta. Detmåste naturligtvis gälla också de mindre högskolorna.Det finns ingenting som tyder på att forskningen därskulle vara av lägre kvalitet eller att de forskare ochlärare som arbetar där, varav flertalet kommer från destora universiteten, skulle ha lägre kvalitet eller att deinte skulle kunna hävda forskningens frihet och kravpå intellektuell utveckling.ArbetslöshetenAnf. 180 (m):Fru talman! Jag har en fråga till statsministern.När den borgerliga regeringen trädde till 1991 för-svann ungefär tusen jobb . När regerings-makten överlämnades tillkom ca tusen jobb omdagen och arbetslösheten var på väg att efter den nuvarande regeringens tillträdeökar åter arbetslösheten, och till rekordnivåer, trotsatt socialdemokraterna brukar utmåla sig som syssel-sättningens främsta garanter och dessutom har ut-nämnt arbetslöshetsfrågan som den allt överskuggan-de och viktigaste frågan.Från sida brukar det heta att viförst måste sanera ekonomin och att vi sedan kan vi taoss an arbetslösheten. Detta är ett fyrkantigt synsätt,som väl få går på vid det här laget.Är det fromma förhoppningar, , atten skattefinansierad AMS-politik och en svällandeoffentlig sektor nödtorftigt skall maskera Socialde-mokraternas i det närmaste totalhavererade arbets-marknads-, närings- och tillväxtpolitik?Anf. 181 Statsminister ():Fru talman! Jag vet inte hur många debatter jaghar haft med moderater i den här frågan under min tidsom finansminister och som statsminister.Först, Järrel, de tusen jobb som försvann och detusen som kom till. Glöm inte att det däremellan varen period då ni lyckades med bedriften att tredubblaarbetslösheten upp över tioprocentsnivån. Detta talarni aldrig om.Det fyrkantiga resonemanget, som jag anses ståför - att man inte skall låna till offentliga utgifter, inte skall låna till Polisen, att man inte skall lånatill försvaret, att man inte skall låna till skolan och inte skall driva en politik som kör räntorna i taketoch knäcker industriinvesteringarna - står jag för ochär stolt över.Detta har resulterat i att vi nu har ordning i eko-nomin. Räntorna är rekordlåga, industriinvesteringar-na är högre än någonsin, reallönerna stiger, hyrornaligger still, matpriserna sjunker. Vi har goda förut-sättningar nu att pressa tillbaka arbetslösheten, inte påkonstlad väg utan på ett riktigt sätt. Men, visst, det hartagit tid. Å andra sidan var arbetsuppgiften efter arveträtt aktningsvärd.Anf. 182 (m):Fru talman! Senast i gårdagens partiledardebatthade mage att påstå att regeringen fören solidarisk och förankrad politik. Det kan av somli-ga möjligen uppfattas så i denna kammare men knap-past ute bland alltfler arbetslösa, gamla, sjuka, handi-kappade, änkor, låg- och medelinkomsttagare, somefter hand har fått se sina ekonomiska och andra vill-kor alltmer urholkade av en socialdemokratisk rege-ring som har det tvivelaktiga omdömet att utge sig föratt vara den s.k. välfärdspolitikens främsta företrädareoch uttolkare.Höga skatter t.ex., , stjälper justvanliga inkomsttagare och gör dem beroende av bi-dragsbyråkratin. De redan svaga drabbas än mer. HarGöran möjligen något anständigt svar kvar attge på frågan hur hans regering skall stimulera ökadtillväxt i ekonomin och tillkomsten av nya okonstladejobb för att över huvud taget få något att fördela förden s.k. välfärden framöver?Anf. 183 Statsminister ():Fru talman! är en god illustration pådet fiasko som den borgerliga regeringsperioden re-presenterar. Här lyckas han i en och samma replik fåin kravet på mer av resurser för vården och de gamlaoch sjuka med kravet på ytterligare skatte-sänkningar. Ni prövade ju den politiken. Det slutademed ett nätt underskott på . Detslutade med skyhöga räntor. Det slutade med en tre-dubblad arbetslöshet.Jag har tillsammans med kollegerna i regeringenhaft det tvivelaktiga nöjet att röja i detta. befinnervi oss i en situation där vi ser att ekonomin växerigen. Visst, vi kommer att få nya jobb i privat sektor,men också jobb i kommuner och landsting är riktigajobb. Lärare, sjuksköterskor och äldreomsorgsperso-nal gör sådant som jag tycker är riktigt och viktigt,finansierat med egna pengar, Järrel, inte med lånadekulor.Flyktingar från UgandaAnf. 184 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillPierre Schori.Vi får nästan rapporter om hur oroligt detär i det stora sjödistriktet i . Oroligheter försig-går också i , dels i den södra delen som grän-sar till och , dels i den norra delen. Jagundrar om statsrådet anser det försvar-ligt att i det läget sända tillbaka flyktingar till Uganda.Anf. 185 Statsrådet ():Fru talman! Det beror helt och hållet på den en-skilda individens berättelse och öde. har mankunnat återsända personer utan asylskäl, personer sominte är berättigade till skydd i . I en del fall harman inte gjort detta på grund av personens berättelseoch öde. Man kan inte generalisera. Man kan inteheller rent allmänt säga att skulle vara undan-taget från möjligheten att sända tillbaka personer sominte har rätt till asyl i och Europa.Anf. 186 ():Fru talman! Just nu befinner sig en pojke på po-lismyndigheten i och fruktar för att bli sändtillbaka till . Han har varit här ,och han har ansökt om asyl på grund av anhörigskäl.Han har haft hushållsgemenskap med sin bror, som ärpolitisk flykting i , sedan har var . Detblev ett avbrott för att brodern var tvungen att fly hit,och brodern fick uppehållstillstånd här i Sverige.Pojken skall utvisas . Jag vet att PierreSchori är informerad om fallet. Jag undrar om detverkligen är rimligt att utvisa en pojke under dessaomständigheter. Hans bror är alltså politisk flyktingoch anses inte kunna vistas i . Det är brodernsom har ansvar för pojken. Jag förstår till att börjamed inte varför pojken inte redan har fått uppehålls-tillstånd. Brodern har haft hand om honom sedan hanvar fyra år.Till sist vill jag fråga: Anser statsrådet att Angeredsgymnasiets elever återigen skall fåuppleva att en av deras kamrater skickas ut på det härsättet, precis som skedde i fråga om ? Dettyckte alla var orättvist och otillständigt.Anf. 187 Statsrådet ():Fru talman! Frågorna om flyktingskap, asyl ochicke-asyl är ju utomordentligt svåra och upprivandeibland. Jag vet att känner till lagstift-ningen, processen för hur man skall hantera sådanahär svåra fall. Det gagnar inte saken, det gagnar inteförståelsen för flyktingproblematiken, för flyktingska-pets helvete, att med mig eller andra regeringsledamö-ter på detta sätt ta upp frågor som vi inte kan hanteraoch som jag inte har kunskap om eftersom de liggerpå myndigheterna.Vi behöver förståelse, inte förbittring. Vi behöverinsikt, inte förvirring, i denna fråga.Seminarium om våld mot invandrarkvinnorAnf. 188 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet . Jag måste börja med att säga att jag tycker attdet var oerhört positivt med det snabba initiativ somstatsrådet tillsammans med statsrådet togapropå de familjehändelser där det utövades våld motkvinnor i invandraranknutna familjer.Jag har dock saknat invandrar-föreningarna, och även religionsföreträdare, i debat-ten. Jag undrar om de finns med i den här konferen-sen. Har ni en dialog med dem? Jag tycker att det ärväldigt viktigt att vi hjälps åt med att försöka urskiljavad som är våld och vad som inte kan gömma sigbakom kultur och religion. Det är en väldigt svårdebatt, men vi löser inte det här genom att läggalocket på. Vi måste alla hjälpas åt att föra en nyanse-rad debatt. Därför vill jag höra vad statsrådet har förkontakter och vad han gör på det här området.Anf. 189 Statsrådet ():Fru talman! Senast i förrgår hade vad vi kallar fördet bjudit in till en heldag.I detta råd ingår de invandrarföreningar som finns påriksplanet. Också trossamfund, kyrka och andra fri-villigorganisationer i ingår. Då kom fråganupp. Vi kommer också inför seminariet att ha omfat-tande kontakter med företrädare för de olika etniskagrupperna i det här landet, och även med trosriktning-ar. Jag tror att vi kan gå in det här seminariet med gottsamvete och med förvissningen att vi har haft en väl-digt bra förberedelse med alla parter som rimligen börvara inblandade i den här typen av dialog.Anf. 190 ():Fru talman! Det tycker jag är en bra inledning. Jagtycker att det är väldigt positivt att ni tar de här kon-takterna och att ni för den här dialogen. Det är möjligtatt det kan leda till att vi får en dialog utanför depar-tementets väggar, en bredare samhällsdebatt. ärdet som sagt väldigt svårt att få till stånd den härdialogen ute bland folk.Anf. 191 Statsrådet ():Fru talman! Jag tycker också att det är väldigtviktigt när man ser på vad som har hänt under senaretid, och som har upprört väldigt många människor, inte gör detta till en invandrarfråga, en religions-fråga eller en kulturfråga. Jag tror egentligen inte attdet handlar om något av detta. Det kan vara fråga omvissa familjetraditioner eller ett visst beteende som ärförkastligt och som jag vet att många människor frånolika kulturer och religionsriktningar kraftfullt taravstånd från - både män och kvinnor. Jag tror att detär väldigt vikigt att det på den här typen av seminarieroch i den här typen av dialog också uppträder mänsom har andra åsikter, uppfattningar och beteende-mönster än förövarna av de våldsdåd och illdåd somvi har sett. Det gäller både kristna och muslimer, bådesvenskar och invandrare.Nya antagningsregler till högskolanAnf. 192 (m):Fru talman! Jag har en fråga till utbildningsminis-tern. Vi har nya regler för antagningen till högskolan.En förändring som inte fanns med i det principbeslutvi fattade i var ju att betyg i s.k. utvidgadkurs skulle räknas med. Det innebär gymnasieeleversom läser något mer än de måste, riskerar att få ettsänkt medelbetyg med de konsekvenser det får. Alter-nativt finns risken att de taktikväljer.Nu läste jag under jullovet till min glädje att manplanerar justeringar av de här reglerna. Min fråga tillutbildningsministern är därför: När kommer regering-en att fatta beslut om ändringar? Är det någon regelutöver den som har beskrivits i pressen och som ut-bildningsministern och jag har diskuterat tidigare här ikammaren som också kommer att ändras?Anf. 193 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag kan bekräfta det som . Vi skall ändra det här. Det var inte bra som detblev. Om man läser en utvidgad kurs, skall ett dåligtbetyg i detta inte dra ned medelvärdet av betyget.Denna förändring kommer inom kort.Anf. 194 (m):Fru talman! Då får jag tacka regeringen för dettaomtänkande. Det ligger i linje med de förslag somHögskoleverket ursprungligen lade fram.Anf. 195 Utbildningsminister ():Fru talman! Det är en petitess, men det är inte rik-tigt på det sättet som säger. Det är i allafall helt rätt att vi har ändrat på det här när vi upptäck-te att det inte var bra. Det bör man göra.Miljöstödet till jordbruketAnf. 196 ():Fru talman! Jag skulle vilja återvända till miljö-stödet till jordbruket, och följaktligen ställa en frågatill jordbruksministern. När kan vi förvänta oss attregeringen bestämmer sig för hur de nya utvidgademiljöstöden till jordbruken skall hanteras och förde-las?Anf. 197 Jordbruksminister ():Fru talman! Inom de närmaste dagarna.Anf. 198 ():Fru talman! Kan då inte jordbruksministern lättalitet på förlåten och delge de hårt tryckta bönderna ilandet hur det här skall hanteras och fördelas?Anf. 199 Jordbruksminister ():Fru talman! I detalj kan jag naturligtvis inte be-skriva förslaget, men jag vill gärna understryka att jagtycker att det är mycket glädjande att beslu-tade i enlighet med regeringens förslag, och att vi nukan fördela dessa resurser, , föratt ytterligare förbättra mijöanpassningen inom jord-bruket - framför allt för att utveckla och bevara denbiologiska mångfalden. Jag tycker att det ligger helt ilinje med det arbete som vi nu inleder. När vi talar omdet långsiktigt hållbara samhället är bruket av debiologiska resurserna en oerhört viktig del. Jag tänkerinte lätta på förlåten här , men inom en mycketsnar framtid kommer jag att göra det.Anf. 200 ():Fru talman! Vi har ju förbundit oss att halveramängden kväve som går ut i havet. Detta skulle vi hagjort redan till 1995, och det har inte hänt så värstmycket. Förlåt, fru talman, en nyfiken fråga på dettaområde, alltså miljöstödet: Kommer jordbruksminis-tern att arbeta för att mer miljöstödsmedel kan läggaspå våtmarker och småvatten? Vi vet ju att det är deneffektivaste reningsmetoden. Vi vet också att regel-verket, både det svenska regelverket och , för att anlägga våtmarker och småvatten ärkomplicerat. Det är i många fall ett hinder. Kommerjordbruksministern att arbeta för en ändring av detta?Anf. 201 Jordbruksminister ():Fru talman! Det är inte riktigt sant att vi inte harkommit någon vart på det här området. Vi har uppnåtten reduktion som ligger på mellan och ,men det är inte nog. Det var vi skulle ha nått tillår 1995, och självfallet pågår ett intensivt arbete föratt nå ytterligare bättre resultat.