prot · GL0939 · 1997-12-03 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1997/98:39Onsdagen den 3 decemberKl. 11.00 - 18.0519.00 - 20.03Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 27 november.2 § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionenAndre vice talmannen meddelade att följandefaktapromemoria om förslag från Europeiska kom-missionen inkommit och delats till kammarens leda-möter:Förslag till rådets förordning om förlängning av denperiod som föreskrivs i artikel 149.1 i anslutnings-fördraget för , och SverigeKOM (97) 5363 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återFinansutskottets betänkande 1997/98:FiU9Bostadsutskottets betänkande 1997/98:BoU14 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 2 decemberLU6 Förlängd tid för ökning av aktiekapital iprivata aktiebolagMom. 1 (förlängd tid för ökning av aktiekapitalet)1. utskottet2. 1 (fp, v)Votering:266 för utskottet37 för res. 146 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 73 m, 24 c, 12 mp, 13 kdFör res. 1: 21 fp, 16 vFrånvarande: 17 s, 7 m, 3 c, 5 fp, 6 v, 6 mp, 2 kdMom. 2 (kompensationer)1. utskottet2. 2 (m)Votering:229 för utskottet73 för res. 247 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 24 c, 20 fp, 16 v, 12 mp, 13 kdFör res. 2: 73 mFrånvarande: 17 s, 7 m, 3 c, 6 fp, 6 v, 6 mp, 2 kdSfU6 , framtiden och mångfalden - fråninvandrarpolitik till integrationspolitikMom. 1 (mål för integrationspolitiken)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (c)4. res. 3 (fp)5. res. 4 (mp)Förberedande votering 1:21 för res. 313 för res. 4271 avstod44 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Förberedande votering 2:23 för res. 221 för res. 3261 avstod44 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering 3:72 för res. 124 för res. 2208 avstod45 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:161 för utskottet73 för res. 171 avstod44 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 16 vFör res. 1: 73 mAvstod: 24 c, 21 fp, 13 mp, 13 kdFrånvarande: 16 s, 7 m, 3 c, 5 fp, 6 v, 5 mp, 2 kdMom. 2 (inriktning på integrationspolitiken)1. utskottet2. 6 (kd)Votering:287 för utskottet14 för res. 62 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 71 m, 23 c, 21 fp, 16 v, 12 mpFör res. 6: 1 mp, 13 kdAvstod: 2 mFrånvarande: 17 s, 7 m, 4 c, 5 fp, 6 v, 5 mp, 2 kdMaud () anmälde att hon avsett att rösta jamen markerats ha avstått från att rösta.Mom. 4 (minoriteter)1. utskottet2. 8 (mp, kd)Votering:262 för utskottet40 för res. 847 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 72 m, 24 c, 21 fp, 2 vFör res. 8: 14 v, 13 mp, 13 kdFrånvarande: 18 s, 8 m, 3 c, 5 fp, 6 v, 5 mp, 2 kdMom. 9 ()1. utskottet2. 12 (fp, mp)Votering:270 för utskottet34 för res. 1245 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 73 m, 24 c, 16 v, 12 kdFör res. 12: 21 fp, 13 mpFrånvarande: 16 s, 7 m, 3 c, 5 fp, 6 v, 5 mp, 3 kdMom. 21 (modersmålsundervisningen i övrigt)1. utskottet2. 30 (v, kd)Votering:189 för utskottet42 för res. 3072 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 1 m, 24 c, 20 fpFör res. 30: 16 v, 13 mp, 13 kdAvstod: 71 m, 1 fpFrånvarande: 17 s, 8 m, 3 c, 5 fp, 6 v, 5 mp, 2 kdMom. 25 (samverkan om introduktion)1. utskottet2. 38 (v)3. res. 39 (mp)Förberedande votering:Kammaren biträdde res. 38 genom uppresning.Huvudvotering:197 för utskottet28 för res. 3879 avstod45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 23 c, 18 fp, 13 kdFör res. 38: 16 v, 12 mpAvstod: 2 s, 73 m, 3 fp, 1 mpFrånvarande: 16 s, 7 m, 4 c, 5 fp, 6 v, 5 mp, 2 kdMom. 29 (introduktionsersättning)1. utskottet2. 42 (v)Votering:201 för utskottet17 för res. 4287 avstod44 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 24 c, 21 fp, 12 mpFör res. 42: 16 v, 1 mpAvstod: 1 s, 73 m, 13 kdFrånvarande: 16 s, 7 m, 3 c, 5 fp, 6 v, 5 mp, 2 kdMom. 32 (ny myndighet för integrationsfrågor)1. utskottet2. 44 (m, fp, v, mp, kd)Votering:168 för utskottet136 för res. 441 avstod44 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 24 cFör res. 44: 73 m, 21 fp, 16 v, 13 mp, 13 kdAvstod: 1 sFrånvarande: 16 s, 7 m, 3 c, 5 fp, 6 v, 5 mp, 2 kdMom. 33 (övriga myndigheters ansvar)1. utskottet2. 47 (fp)Votering:173 för utskottet21 för res. 47108 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 2 c, 1 v, 13 mp, 13 kdFör res. 47: 21 fpAvstod: 73 m, 20 c, 15 vFrånvarande: 17 s, 7 m, 5 c, 5 fp, 6 v, 5 mp, 2 kdMom. 36 (uppgifter)1. utskottet2. 49 (v, mp, kd)Votering:263 för utskottet42 för res. 4944 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 73 m, 24 c, 21 fpFör res. 49: 16 v, 13 mp, 13 kdFrånvarande: 16 s, 7 m, 3 c, 5 fp, 6 v, 5 mp, 2 kdMom. 38 (romer)1. utskottet2. 50 (v, mp, kd)Votering:260 för utskottet44 för res. 5045 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 71 m, 23 c, 21 fpFör res. 50: 2 m, 16 v, 13 mp, 13 kdFrånvarande: 16 s, 7 m, 4 c, 5 fp, 6 v, 5 mp, 2 kdGustaf och (båda m)anmälde att de avsett att rösta ja men markerats haröstat nej.Mom. 39 (äldre invandrare)1. utskottet2. 51 (c, fp, v, mp)Votering:231 för utskottet74 för res. 5144 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 72 m, 1 mp, 13 kdFör res. 51: 1 m, 24 c, 21 fp, 16 v, 12 mpFrånvarande: 16 s, 7 m, 3 c, 5 fp, 6 v, 5 mp, 2 kdPeter () anmälde att han avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Meddelande om samlad voteringAndre vice talmannen meddelade att skatteutskot-tets betänkanden SkU1, SkU10, SkU9, SkU7 ochSkU6 skulle avgöras i ett sammanhang efter avslutaddebatt.5 § Anslag till skatteförvaltningen och betänkande 1997/98:SkU1Anslag till skatteförvaltningen och (prop.1997/98:1 delvis)Anf. 1 ():Fru talman! Dagens första betänkande från skat-teutskottet behandlar anslagen till skatteförvaltningenoch tullen, samt även frågan om regionalisering avskattemyndigheterna och vissa motioner med anknyt-ning till tullens verksamhetsområde.Jag avser att i det här anförandet i första hand be-röra regionaliseringen av skatteförvaltningen.Till att börja med finns det anledning att påpekaatt den formella hanteringen av ärendet i den delenhar varit något märklig. I propositionen står det vis-serligen under rubriken förslag från regeringen att detskall bildas nya skattemyndigheter. Det har dockvållat viss förvirring genom att det inte finns någonhemställanspunkt eller antydan till hur regeringenformellt avser att slå fast sina intentioner i denna del,med undantag för lagförslaget om . Många har säkert haft uppfattningen att riksdageni dag skall fatta ett slutligt beslut i frågan. Så är nuinte fallet, utan regeringen får göra det något längrefram. Vi får således avvakta regeringens ställningsta-gande, även om vi har anledning att tro att det kom-mer att överensstämma något så när med det somriksdagen också uttalar.Enligt den moderata uppfattningen är det viktigtatt den statliga verksamheten styrs med tydliga mål-sättningar, som skall ställa upp. Därefter ärdet myndigheternas sak att bedriva verksamheten påett sådant sätt att medborgarperspektivet kommer icentrum och att de uppställda målen uppnås. Riksda-gen har därefter att kontrollera att målen förverkligas ienlighet med de intentioner som man har fastslagit.När det gäller utvecklingen av de statliga regiona-la förvaltningarna upplever jag att det just saknasmålstyrning. I stället är det ofta myndigheterna själva,som t.ex. i fallet med , som på egetinitiativ föreslår ett nytt sätt att organisera sig på. Detär naturligtvis bra att myndigheterna är aktiva om manupplever att någonting behöver ändras. Men det voreännu bättre om regeringen hade haft en övergripandeidé kring utformningen av den statliga regionala för-valtningen.Nu går man fram steg för steg, utan att helhetenfått spela någon framträdande roll. I hardet bildats ett nytt län, liksom i . I andra länförekommer försök av olika slag avseende ändradansvarsfördelning mellan stat och län/landsting. Sam-tidigt påbörjas en statlig utredning, som skall utvärde-ra försöksverksamheten och som dessutom har rättfria mandat att överväga den framtida regionala or-ganisationen. Bilden för medborgaren blir naturligtvisminst sagt otydlig.Jag är medveten om att det finns önskemål, fram-för allt från ledningen inom , om attregionalisera skatteförvaltningen. Man pekar på flerasäkert välgrundade skäl till detta. Man vill t.ex. uppnåbättre ledning och styrningsförhållanden, bättre flex-ibilitet och anpassningsförmåga, bättre förutsättningarför kompetensförsörjning.Riksskatteverket och skattemyndigheterna är organisation vars verksamhet i princip påverkaralla medborgare och företag i landet. Ett stort antalanställda berörs dessutom. Kontaktytorna mellanskattemyndigheterna och andra myndigheter är omfat-tande. I ett sådant läge tycker jag att det finns anled-ning att gå varsamt fram vid förändringen.I direktiven till den utredning om den regionalasamhällsorganisationen som började sitt arbete tidiga-re står det bl.a.:"Kommittén bör särskilt uppmärksamma de pro-blem - inte minst för länsstyrelserna - som följer avatt det inom förvaltningarna finns ett stort antal regio-nala indelningar, vilket bl.a. påverkat möjligheternaatt samordna och samutnyttja statliga resurser. "I direktiven säger regeringen vidare att man senaretänker ta ställning till den statliga förvaltningsstruktu-ren i sin helhet, bl.a. i samband med beredningen avden förvaltningspolitiska kommissionens betänkande.Den slutsats jag drar av detta är att det just nu på-går en hel del arbete på olika håll, som kommer attpåverka skattemyndigheterna. Det kan säkert finnasskäl att tro att det kan finnas fördelar medregionalisering. Det finns dock lika starka skäl att troatt ytterligare fördelar kunde ha vunnits om erfarenhe-terna av pågående försöksverksamhet och utrednings-arbete kring de här frågorna hade tillvaratagits. Dåhade man också haft anledning att avvakta utredning-ens slutbetänkande.Ett viktigt skäl för regionalisering anses vara öka-de möjligheter att få en bättre likformighet över riketnär det gäller bedömningen av deklarationerna. har i en skrivelse till skatteutskottetfört fram tanken på en för hela landet gemensammyndighet för de större företagen. Syftet skulle varaatt få till stånd en enhetlig taxering. Denna tanke harprövats av . Regeringen kommenterarden inte i propositionen. Hade man inte gått så fortfram som blir fallet, hade det kanske varit möjligtatt ytterligare analysera konsekvenserna av en sådanlösning.Förändringstrycket inom skatteförvaltningen harvarit mycket starkt . Personalen harfått hantera ny lagstiftning och nya organisationsfor-mer. kommer skattekontot att börja verka.Det är en av de största reformerna på länge och berörväldigt många. Denna reform kommer att påverka ettstort antal medborgare.Detta kommer att kollidera med förberedelser-na för regionaliseringen.Fru talman! Sammantaget anser vi således att detfinns flera goda skäl att nu avslå förslaget om regio-nalisering av skatteförvaltningen. Jag yrkar därförbifall till reservation 4 under mom. 4.I enlighet med vårt särskilda yttrande under mom.1, 5 och 6 kommer vi att avstå från ställningstagandetill sätesorterna.Det finns emellertid anledning för mig att kom-mentera ett av delförslagen i propositionen. Regering-en hade föreslagit en delning av på såsätt att de tre nordligaste kommunerna skulle föras tillVästra och de tre sydligaste till . Detvar det enda fallet där regeringen valde att göra enförändrad länsdelning. Det är bra både för hallänning-arna i allmänhet och personalen vid Skattemyndighe-ten i att skatteutskottet till slut kom till denslutsatsen att skall behållas helt i den nyaorganisationen.Risken hade annars funnits att kompetens hadetappats helt i onödan. Vidare är det så att de kontaktersom regeringen påstår finns mellan södra ochSkåne inte till närmelsevis är lika tydliga som de somfinns i den norra länsdelen i förhållande till Göte-borgsområdet. Ett sammanhållet län utgör därför enbra grund för det fortsatta arbetet och de fortsattakontakterna mellan myndigheterna och de skattskyl-diga. Det är därför med tillfredsställelse jag noteraratt utskottet har ändrat i propositionen och i sak till-mötesgått motioner bl.a. av mig själv.I betänkandet behandlas också en moderat motionom samarbetet mellan tull och polis. Vi har liksomvid tidigare riksmöten föreslagit att skalluttala att regeringen bör inleda en försöksverksamhetmed ökad myndighetssamordning mellan Tullen ochPolisen. Majoriteten avvisar åter denna tanke, medhänvisning till pågående utredningsarbete.Jag hoppas att det när denna utredning presente-ras, vilket förmodligen sker , kommer attfinnas möjligheter att öppna vägen för ett fördomsfrittövervägande av de lösningar som är bäst lämpade föratt bekämpa framför allt narkotikabrottsligheten. Vikommer i det sammanhanget naturligtvis att på nyttåterkomma med våra förslag.När det gäller kontrollen av punktskattepliktigavaror har vi föreslagit ett tillkännagivande om enutredning avseende ökad samordning av uppbörds-funktionerna mellan skatte- och tullmyndigheterna.De tankar som finns om att bygga upp en ny funktioninom skatteförvaltningen för att bekämpa skatteun-dandragande för ett antal punktskattepliktiga varorkan framstå som resursslöseri. Kompetensen finnsredan inom tullen. En utredning om på vilket sättdenna kompetens bäst tillvaratas av skattemyndighe-ter och tull gemensamt bör därför påbörjas.Fru talman! Vi står naturligtvis bakom alla de re-servationer vid betänkandet där det förekommer mo-derata namn, men jag nöjer mig med att yrka bifallendast till reservation 4, i enlighet med vad jag tidiga-re anförde.Anf. 2 ():Fru talman! I det här betänkandet behandlas an-slagen till skatteförvaltningen och ochdärmed sammanhängande frågor. När det gäller dessamyndigheters verksamheter hävdas det ofta att ökaderesurser ger förbättrad kontroll och därmed ökadestatsinkomster, inkomster som ofta bedöms överstigakostnaderna. Ökade kostnader som motsvaras av ännustörre intäkter skulle ju vara en god affär för samhäl-let.Ett sådant resonemang låter vid en första anblickbestickande men gäller i själva verket endast vid enoförändrad effektivitet vid arbetets utförande. som har under senareår varit föremål för omfattande rationaliseringar, bl.a.i form av omorganisationer. Förenklingar och föränd-ringar i regelverk och arbetsformer har starkt bidragittill en rationellare hantering. Vi anser från Centerpar-tiets sida att det även fortsättningsvis finns förutsätt-ningar för en ökad effektivitet inom de ekonomiskaramar som anges i budgetpropositionen och har därförställt oss bakom dessa.I propositionen anger regeringen som sin avsikt attgenomföra en regionalisering av skattemyndigheternapå likartat sätt som tidigare beslutats för kronofogde-myndigheterna. har på principiellagrunder motsatt sig en sådan regionalisering.Vi har noterat att en lång rad av statliga verk ochmyndigheter har genomfört regionaliseringar de se-naste åren. Det har förvisso resulterat i lägre kostna-der för ledning av dessa enheter. Det har emellertidsamtidigt sannolikt resulterat i sämre service ochtillgänglighet för den allmänhet som betjänas av re-spektive verk och myndighet. Det har dessutom resul-terat i en över landet mycket spretig, oenhetlig ochsvåröverskådlig organisationsstruktur.Detta förhållande har också uppmärksammats avregeringen, som därför tillkallat en parlamentariskutredning om den regionala samhällsstrukturen. Vianser att denna utredning bör inväntas innan ytterliga-re regionaliseringar beslutas. Det har dock inte varitmöjligt att få majoritet för denna vår uppfattning.Fru talman! Efter många, långa och delvis sorg-lustiga turer har det ändå varit möjligt att skapa ma-joritet för att ge regeringen anvisningar om att ändrasitt förslag på en viktig punkt, nämligen när det gällerdelning av skatte- och kronofogdemyndigheten i . En delning av län i detta hänseende fram-står som uppenbart befängd. Det blir än mer befängtnär delarna föreslås bli tillförda respektiveVästra , de tillsammans medStockholm ojämförligt största av de blivande regio-nerna. Det står dessutom i strid med de riktlinjer somRiksskatteverket haft för sina ställningstaganden.I har regeringsförslaget om en delning avlänets skatte- och kronofogdemyndigheter uppfattatssom en signal om en delning av länet i en framtidalänsindelning. För en klar majoritet av hallänningarnahar detta varit en oroande signal. Sakligt sett finns detnaturligtvis inget skäl att betrakta just den här regio-naliseringen som en signal avseende en framtida län-sindelning. Ingen tidigare regionalisering av verk ellermyndighet har lett till någon motsvarande åtgärd. Detär enbart regeringens hantering och förslag som givitdenna signaleffekt, som har samband med uppfatt-ningen hos en del framträdande Hallandspolitikerinom regeringspartiet.Det känns därför angeläget att påpeka att inte hel-ler det kommande beslutet om den nu aktuella regio-naliseringen kan tas till intäkt för hur en kommandelänsindelning avseende kommer att te sig.Under skatteutskottets behandling av Hallandsfrå-gan har kommit att spela en nyckelroll.Från att ha stött regeringsförslaget i en omröstning iutskottet svängde partiets representant inför betän-kandets justering. Då fann även regeringspartietsledamöter för gott att ansluta sig till den enighet sombetänkandet på denna punkt nu uppvisar. Miljöparti-ets agerande i denna fråga leder rimligen till slutsat-sen att man bör vara försiktig med samarbete meddetta parti. En sådan försiktighet kan motiveras delsav miljöpartitalesmannens bristande vilja att lyssna,dels av visad opålitlighet efter intagen ståndpunkt.Fru talman! Vid bildandet av länträffades en överenskommelse mellan det nya länetsintressenter om att ledningen för skattemyndigheten iVästra skulle placeras i . Vi anseratt det hade varit naturligt att fullfölja denna överens-kommelse. Någon majoritet för denna uppfattning hardock inte gått att nå. Vi har därför inriktat vår kraft påatt åstadkomma en utfästelse om att 30-50 tjänsterinnefattande såväl baspersonal som kvalificeradehandläggare förläggs till Mariestad.Fru talman! Jag ber avslutningsvis att få yrka bi-fall till reservation 4 och i övrigt till utskottets hem-ställan.Anf. 3 ():Fru talman! Vi har från sida motsattoss Socialdemokraternas och utvidgning avden s.k. generalklausulen i lagen om skatteflykt. Den-na klausul står enligt vår uppfattning i strid med fun-damentala principer som syftar till att förhindra god-tycklig maktutövning.Den här klausulens tillämpning är också mycketsvårbegriplig och helt oförutsägbar för de skattskyldi-ga. I ett rättssamhälle måste reglerna vara så klara ochtydliga att medborgarna kan förstå och förutse kon-sekvenserna av sitt handlande. Vi menar däremot attdet ligger i alla medborgares intresse att skattemyn-digheterna har en hög ambition att motverka skatte-fusk och att de har förutsättningar för att beivra skat-tefusk i de fall där sådant förekommer.En förutsättning för ett fungerande skattesystem äratt det finns en tillfredsställande kontroll av skatteun-derlaget. Vi menar också att det omfattande moms-fusket bör kunna motverkas mer effektivt än vad somsker . För den delen föreslår vi 50 miljoner kro-nor extra i anslag för ökade insatser mot skattefusket.Vi ställer oss bakom förslaget om regionindel-ningen av skattemyndigheterna. Vi tycker en myndig-het tillräckligt ofta måste möta arbetsuppgifter avolika slag för att man skall kunna upprätthålla denkompetens som krävs för en alltmer avancerad skat-teplanering. Ett mindre antal myndigheter underlättarockså att man får mer enhetlighet över landet när detgäller myndigheternas agerande. Det innebär också attmånga uppgifter som utförs av Riksskatteverketkan läggas ut på skattemyndigheterna. Men det ärviktigt att de lokala skattekontoren får vara kvar.När det sedan gäller sätesorterna är vi till viss delkritiska. Först antar man principer, sedan gör manundantag och därefter gör man som man vill. Utifrånde kriterier som har ställts upp säger man att sätesor-ten skall vara den ort där verksamheten har sin tyngd-punkt. Det skall vara samma ort där kronofogdemyn-digheten finns, men man skall kunna göra undantag ispeciella fall av regionalpolitiska skäl.Vi tycker t.ex. att skall vara sätesortför och . Regionensverksamhetsmässiga tyngdpunkt ligger i kustområde-na söder och norr om . Det är också därsom de flesta företagen och invånarna finns. Kom-munikationerna är bäst i de områdena, och mest re-surser för revision och kontroll finns hos den nuva-rande i . Härnö-sand är också säte för den regionala kronofogdemyn-digheten.Det är likadant när det gäller regionen . Vi tycker att man från regeringens sida pekarpå fel ort. Sätesorten bör vara . Det är regio-nens verksamhetsmässiga tyngdpunkt. I Värmlandfinns sju lokala skattekontor medan det i länbara finns fyra. är den geografiska mittpunk-ten i regionen. har efteromregionaliseringen sitt säte i . Tar manregionalpolitiska hänsyn har de senaste årenåderlåtits på flera tusen statliga anställda medan Öre-bro fick myndighetskontor för for-donsskatteverksamheten.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 2och 5.Anf. 4 PER ():Fru talman! Det föreliggande betänkandet behand-lar anslag till skatteförvaltningen och Tullverket.Ramar för den verksamheten är redan fastställda ge-nom tidigare beslut i . Det innebär attVänsterpartiet enbart har bilagt ett särskilt yttrandedär vi återigen påpekar att vi anser att anslaget tillsåväl Tullen som skattemyndigheterna är för låga.Vi har här tidigare hört nämna attså länge man lägger och får tillbaka är detpositivt för samhället. Man kan i det här samman-hanget inte lägga ut hur mycket pengar som helst, somRolf Kenneryd säger. Marginaleffekten kommer na-turligtvis att bli allt lägre. Men ger fortfa-rande varje krona tillbaka . Vissa hävdaratt man får tillbaka eller t.o.m. upp till 10 kr.Som minst handlar det i varje fall om att få tillbaka för varje krona. Att i det läget fortsätta att dra inmedel tycker jag är ganska olyckligt.En annan fråga som också tas upp i betänkandet ärregionaliseringen. När det gäller synen på regionali-sering har det faktiskt lyckats att bli en reservationfrån en sådan udda konstellation som moderater,centerpartister och vänsterpartister. Det är inte ofta viser den konstellationen bakom en reservation här iriksdagen. Vi är nämligen samtliga negativa till denregionalisering som sker. Det viktigaste är att skatte-myndigheterna inte har fått arbetsro under en lång tid.Det har genomförts organisationsförändringar. Detbörjade med RS-reformenoch fortsatte sedan in med reformenSOL 90.SOL 90 har tolkats på olika sätt. Det har varit to-talintegrerade verksamheter på olika skattekontor,specialistfunktioner, och man har svängt fram ochtillbaka. Kaoset är väl snart totalt inom skattemyndig-heterna. har man fått säga upp mycket per-sonal och har faktiskt inte tid till att göra det manskall göra, nämligen granska. Vi fick ganska negativarapporter om hur man t.ex. i län integranskade avdragsposter . Det ärganska alarmerande signaler. Signaler har ocksåkommit från andra delar av landet.Nu säger man att en regionalisering skall skapamer resurser. Det stämmer egentligen inte, eftersomman säger att regionaliseringen skall skaparesurser för att införa skattebrottsenheter.