prot · GK09116 · 1997-06-09 00:00:00 — Där ligger ett intresse i att stödja den om-vandling som pågår i och i alla andra län-der och se till att vår försvarsindustri överlever i denstora strukturomvandling som jag är övertygad omredan nu pågår och kommer att utvecklas allt snabba-re. Vi kommer att se dramatiska förändringar av för-svarsindustrins ägande och struktur i under denärmaste åren, och då måste vi vara med.Jag tycker att jag har svarat positivt på interpellation. De synpunkter som han har fram-fört är väl värda att överväga.Anf. 143 (m):Herr talman! Jag delar näringsministerns uppfatt-ning att det inte skall tillskapas någon särskild organi-sation för detta. I den mån som man skall satsa pååtgärder i exportfrämjande syfte skall den i så fallvara av mera flexibel art. Därför undrar jag hur nä-ringsministern ser på t.ex. roll, betydelseoch funktion i det här sammanhanget. Kan Exportrå-det med sin kompetens, kunskap och erfarenhet avdelar av dessa frågor - motköpsaffärerna är ju inte sågamla, men har försökt att bearbeta demlitet - spela någon betydande roll i mera projektorien-terad form för att stödja exportfrämjan-de åtgärder bland de företag som har civila produkteratt erbjuda i den större motköpsaffären? Det är frå-gan.Precis som näringsministern säger förestår storastrukturomvandlingar inom europeisk försvarsin-dustri. Därför är det viktigt att kan medverkat.ex. inom WAG:s ram och också inom EU:s ram. EUhar t.o.m. ett program, Konver, som är till för attstödja försvarsindustrins civila omvandling till civilproduktion. Där skall naturligtvis också varamed.Mot slutet av sitt svar blir näringsministern litetkryptisk. Han säger: "Det är enligt min mening ange-läget att i den fortsatta hanteringen av denna frågasträva efter att nå sådana lösningar att även de småoch medelstora företagen, t ex i underleverantörsle-det, ges möjlighet att tillvarata de affärsmöjlighetersom svenska försvarsmaterielbeställningar utomlandsskapar för att på så sätt ytterligare stärka den försvars-teknologiska basen." Jag efterlyser litet mera konkretavisioner och synpunkter från försvarsministern om hurdetta lättast och på bästa sätt kan främjas.Sedan vill jag till näringsministern säga att det ärviktigt att och näringsministernhåller koll på den totala bilden av de planerade ochingångna motköpsavtal som vi står inför, t.ex. påförsvarsmaterielsidan, så att vi inte förlorar de in-komster som nationen så väl behöver och för att manskall kunna slå vakt om den sysselsättning som rege-ringen inte helt har lyckats med att skapa. Det gälleratt bevara sysselsättning, inte minst i glesbygd där endel av dessa företag med spetsteknologisk kompetensfinns. Om exportförutsättningarna för dessa företagökar på den civila sidan, då kan det kanske ocksåskapas ny sysselsättning.Anf. 144 Näringsminister ():Herr talman! Först vill jag bara säga att det avslu-tande stycket i interpellationssvaret rymmer ett svarsom ett statsråd lämnar när det inte fungerar riktigtbra. Då brukar man linda in det så där. Jag anser attdet finns en del övrigt att önska när det gäller densmåindustri som borde ha möjlighet att delta i mot-köpsaffären med Leopard. I den meningen är HenrikJärrels synpunkter korrekta. Det krävs mer av oss föratt understödja småindustrin. måste småfö-retagen vara mer aktiva och ta till sig en sådan häraffär som är mycket intressant för dem, vilket de intehar lyckats speciellt bra med.Vad kan vi då göra mera? Jo, en sak som vi görför att understödja handeln är arrangerandet av Inter-price-mässor som EU anordnar. En sådan mässakommer att anordnas i ihöst. Den vänder sig då till försvarsindustrin ochförsvarsindustrins civila del.Sedan måste man naturligtvis använda den kompe-tens som finns i . Jag delar att det går att använda kun-skaper mycket mer för att stödja de små och medel-stora företagen. Men dessa företag måste också själva- t.ex. i fallet Leopard - mera alert söka affärer på ettmer aktivt sätt.Anf. 145 (m):Herr talman! Det är riktigt som näringsministernsäger att mässan inom projektet skall äga rumunder beteckningen DECIDE, dvs. DiversificationEuropéenne des Industries de Defence. Det är ettprojekt som EU stöder just för att underlätta för för-svarsindustrins gradvisa omställning till civil produk-tion. Eftersom mässan hålls i blir det svensktvärdskap, och det är ju bra att vi syns där.Jag delar näringsministerns uppfattning om att desmå och medelstora företagen måste vara med ocharbeta för att själva visa sig på styva linan för att fåvara med i affärer. Men - och det framhöll jag också iinterpellationen - flera av de företag som kanskeskulle vilja expandera och exportera har inte möjlig-heter att bearbeta en marknad som de vill komma inpå just därför att de inte har tillräckliga personella ochekonomiska resurser för att klara ett sådant arbete.Det är därför som exportfrämjande åtgärder kan varaav godo och påkallade i de sammanhangen. Det rörsig om bra företag som vill expandera men som förnärvarande inte har resurser för det.Slutligen vill jag med stor kraft understryka att detgäller för dessa företag att arbeta helt på kommersiel-la, hållbara och konkurrenskraftiga grunder. Nä-ringsministern och jag är helt ense om vikten av attdetta sker helt på kommersiella grunder, och det ärockså dessa företag helt inställda på, tror jag mig veta.Exportrådet har skickat ut kataloger osv., men sedanblir det inte mera. Man följer inte upp och bearbetarinte den presumtiva kundkretsen i utlandet, och där-med faller det hela.Överläggningen var härmed avslutad.22 § Svar på interpellation 1996/97:326 ombehovet av insatser för att förbättra elevernaskunskaper i matematikAnf. 146 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig - motbakgrund av befarad stor kunskapsbrist i bl.a. mate-matik hos elever som i vår lämnar -frågat mig på vilket sätt regeringen kommer att följaupp elevernas kunskaper i matematik och vilka åtgär-der som planeras för att bättre tillgodose behovet avlärare med goda kunskaper i matematik i grundskolan.Beatrice har vidare frågat vilka initiativ jag avsermedverka till för att utveckla matematikundervisning-en och ifall regeringen avser att i särskild ordningtillse att årets avgångselever med otillräckliga kun-skaper i matematik får det stöd som krävs för studier igymnasieskolan.Jag vill först säga att jag bedömer goda kunskaperi matematik som mycket viktigt. Att ha otillräckligakunskaper i matematik är ett handikapp i sig för denenskilde eleven och utgör dessutom ett hinder förmånga vidareutbildningar där kunskaper i matematikär en förutsättning för ett gott studieresultat. Vi fick ihöstas resultaten från TIMSS-undersökningen somvisade att låg på en internationell medelnivå.I jämförelse med en liknande undersökning om ele-vers kunskaper i matematik och naturvetenskapligaämnen, som gjordes 1980, har dock konstaterats att desvenska barnens prestationer är bättre , i synnerhet imatematik.När man värderar resultaten från TIMSS-undersökningen skall man vara medveten om svårig-heten att göra rättvisa jämförande studier. I TIMSS-redovisningen jämfördes elever i samma åldersgrupp.Resultatbilden visade då att svenska elever presterademindre bra i algebra och geometri. En djupare analysgjord vid visar, att om man jämförelever i olika länder som gått lika i skolanoch dessutom jämför innehållet i läroböcker mellanländerna, blir resultatet bättre.Den nya timplanen för medför en vä-sentligt ökad satsning på naturvetenskapliga ämnen.Även ämnet matematik fick utökad tid, dock enbartmed . Däremot syftar den nya kurspla-nen till ett bredare matematikämne med både generel-la och områdesspecifika mål. Större vikt läggs vid attutbildningen utvecklar elevernas problemlösnings-förmåga och förmåga att se mening och sammanhangoch att resonera sig fram till slutsatser. Samtidigtbehålls de krav på vardagskunskaper i matematik sombetonades starkt redan i den tidigare läroplanen, Lgr80. Kraven i matematik har fått särskild tyngd efter-som betyg i matematik nu krävs för de olika nationel-la programmen i gymnasieskolan. De elever somvåren 1997 lämnar har läst matematikhuvudsakligen efter Lgr 80.Det ingår i uppgifter att följa upp ochutvärdera undervisningen i landet. harsenast i Bilden av skolan 1996 visat att matematik ärdet skolämne som elever i femte årtycker är viktigast. De flesta har också god tilltro tillsina kunskaper i matematik. Avståndet mellan medelpresterande eleveroch de lägst presterande eleverna ökar för varje års-kurs. har matematikämnet delvis skiltinnehåll för olika elevgrupper i avslu-tande år. Jag har i Utvecklingsplanen (skr.1996/97:112) redovisat att jag är oroad över de teck-en som finns på att eleverna inte når upp till de natio-nella kunskapsmålen. Det gäller i synnerhet ett ämnesom matematik. Regeringen har därför i den ekono-miska vårpropositionen anvisat särskilda medel tillskolan. Dessa resurser avser huvudsakligen barn ochungdomar med behov av särskilt stöd. Resurserna börge kommunerna bättre förutsättningar att göra insatserför de här aktuella eleverna, t.ex. fler speciallärareoch/eller mindre klasser. Att följa upp och utvärderamatematikämnet är ett fortsatt prioriterat område förSkolverket.När det gäller tillgången på lärare med goda kun-skaper i matematik är detta en fråga om grundutbild-ningens dimensionering. I budgetpropositionen 1997ställde regeringen tydliga krav på att minst hälften avde examinerade lärarna skall ha en inriktning motmatematik, naturvetenskap och teknik. Beträffandelärares kunskaper i matematik, liksom i andra ämnen,är detta ett delat ansvar mellan stat och kommun.Lärarutbildningen måste ge goda grundläggande kun-skaper. Grundutbildning för lärare är en fråga för dennyligen tillsatta lärarutbildningsutredningen att be-handla. Kompetensutveckling av lärare eftergrundutbildningen är ett ansvar för kommunen somarbetsgivare. Jag vill erinra om den storasatsningen på fortbildning i matematik av klasslärare igrundskolan, som staten gjorde i slutetav och i början av 1990-talet.Undervisningen i skolan måste bedrivas på ett så-dant sätt att eleverna känner att det är meningsfullt attlära sig nya saker, att de har inflytande över sitt arbetei skolan och att det är roligt att gå i skolan. Jag uteslu-ter inte att särskilda utvecklingsprojekt, vid skola ellerhögskola, kan bidra till att utveckla matematikunder-visningen. Men det är lärarna själva som utifrån sinakunskaper och sin lärarprofessionalism har de bästaförutsättningar att tillsammans med eleverna utvecklaundervisningen och skapa en stimulerande undervis-ning, som i stor utsträckning bör utgå från elevernasegen vardag och verklighet. Matematiklärarna harockså själva bedrivit mycket utvecklingsarbete, bl.a.genom matematikbiennaler och andra fortbildnings-konferenser. utarbetar somförsta ämne kommentarmaterial i matematik till stödför lärare i matematik. Kommentarerna handlar bl.a.om att förstå hur barn lär och tänker om matematik.Kommunerna har ansvaret för att bedriva verk-samheten på ett sådant sätt att alla elever ges förut-sättningar att nå de nationella målen. En likvärdigutbildning kräver att arbetet med att bedöma, värderaoch förbättra kvaliteten i skolan stärks på alla nivåer.Den kvalitetsutveckling som måste komma till ståndär ett gemensamt ansvar för staten och kommunerna.Kommunernas och statens uppföljnings- och utvärde-ringsarbete behöver effektiviseras och i högre grad äni dag inriktas mot att genomföra regelbundna bedöm-ningar av skolverksamhetens kvalitet. Så som presen-terats i Utvecklingsplanen kommer Skolverketatt få ett tydligare ansvar att säkra kvalitet och lik-värdighet i utbildningen. Detta kommer bl.a. att skegenom särskilda kvalitetsgranskningar utförda avstatliga utbildningsinspektörer.Anf. 147 (m):Fru talman! Jag vill börja med att tacka skolminis-tern för svaret.Bakgrunden till min interpellation är de signalersom kommer om elevernas brister när det gäller ma-tematikkunskaper. Det ligger också nära till hands atttro att just brister i matematik är en bidragande orsaktill att naturvetenskapliga och tekniska utbildningsvä-gar uppfattas som svåra och väljs av för få. Vi har pånågot sätt hamnat i en ond cirkel. Det är t.o.m. svårtatt rekrytera lärarkandidater som vill läsa matematikoch naturvetenskaplig inriktning i sin utbildning.När skolministern och jag diskuterade matematik-frågorna lovade statsrådet be-redskap att noga följa utvecklingen och medverka iinsatser för att kvaliteten på matematikkunskapernaskulle höjas. Då uttalade skolministern också oro föratt av de som undervisade i matematik sak-nade utbildning i ämnet.Tyvärr är skolministerns svar mer långt äninnehållsrikt. Jag skulle t.ex. vilja veta hur det står tillmed lärarnas utbildning i matematik . Harläget förbättrats när det gäller rekrytering till lärar-utbildningen och till aktuella tjänster? Vet vi att detgår framåt med de här frågorna, eller tror vi bara? Attläget när det gäller elevernas studieresultat är allvar-ligt har vi kunskap om.Av senaste redovisning framgår att iförra årets avgångsklasser i var det bara iallmän engelska som lika många elever hade detlägsta betyget som i matematik. Andelen elever medde då näst sämsta betyget, en tvåa, var absolut högst iämnet matematik. Den var hela 26,3 %.Jag vet att de relativa betygen innebar att en vissprocent skulle ges de lägre betygen. Lärarna användedessbättre inte normalfördelningskurvan som bok-stavstroende, utan det fanns en tydlig bedömning attdet just i matematik var ovanligt många elever somvar väldigt svaga. Som skolministern påpekar ökarklyftorna i matematik fortfarande, och jag har inte settnågonting än så länge som tyder på att förhållandenahar ändrats.Med det här som bakgrund tycker jag inte att detär tillräckligt att, som statsrådet gör i svaret, hänvisatill vårpropositionen och fortbildningssatsningar un-der 80-talet och . Det är inte hellerrimligt att hänvisa till kommunernas ansvar. Verklig-heten kräver ju insatser, för våra elever tycks ha onö-digt svårt att räkna.Om det dessutom fanns någon redovisning av demedel som finns kvar för specialundervisning, skulleden med stor sannolikhet visa att huvuddelen avpengarna går till läs- och skrivträning, inte till mate-matikstöd. Jag vill inte nödvändigtvis att pengarnaskall tas från de läs- och skrivsvaga. Men jag tror attmånga behöver stöd i matematik och att vi måste setill att elevernas matematikintresse i de lägre årskur-serna inte ersätts av leda och dåligt självförtroendesenare, för så är det i dag.Dessutom, och det är kanske det viktigaste, be-hövs det ju lärare med matematikutbildning. I detfallet är det ju regeringen och högskolorna som har ettansvar. Vi måste helt enkelt göra något, så att detfinns tillräckligt många kompetenta lärare som kanutveckla och förnya undervisningen. Om det fortfa-rande är så att var femte lärare som undervisar i ma-tematik saknar utbildning i ämnet, är det ju litet svårtatt hoppas och tro att de helt plötsligt skall poppa uppoch utveckla den pedagogiska inriktningen av den därundervisningen som alla tycker är litet komplicerad.Därför undrar jag: Hur många lärare med mate-matikutbildning har vi i våra skolor ? Hur ser detut med rekryteringen till lärarutbildningen med dennainriktning? Har det blivit bättre? Är vi nöjda? Om inte skolministern är nöjd,vad tänker regeringen göra för att vi skall få någonförändring till stånd?Anf. 148 ():Fru talman! Det är en intressant diskussion. Jag ärlika oroad som både skolministern och klyftorna mellan eleverna.Men det pågår ju ett utvecklingsarbete i matema-tik. Vi är ju helt överens om att det huvudsakligen ären pedagogisk fråga. Men det pågår ju utvecklingsar-bete på många håll i . Jag läste en helt nytidskrift, ett pedagogiskt magasin som tar upp mate-matiken. Vi har också tidigare kunnat läsa om detutvecklingsarbete som pågår, dvs. att man ser mate-matik och bild som en kreativ process där matten harmycket inslag av svenska och berättande.Då är min fråga till : Hur spridsdessa erfarenheter? Hur kan medver-ka till att goda exempel sprids över landet? Jag trornämligen att sitter var och en på sin ort och görjättebra saker, men de gör dem där. T.ex. i vardet inte länge sedan man testade eleverna och upp-täckte att det fanns elever på högstadiet som inte hadeklart för sig talområde noll till tio. Det är klart att detär ett vingligt bygge att sedan bygga vidare på. Mengör man detta bara i , eller finns det någonmetod eller strategi för att också sprida bra metoderoch pedagogiska landvinningar?Sedan verkar det ju, när man tittar ut över skolanoch de många lärare som inte är kompetenta i mate-matik, som om det skulle vara en oerhörd brist påmatematiker. Men det är det faktiskt inte. Det är jag var i på en konfe-rens för kvinnliga matematiker. Det var 300 styckensom samlades i i . Så man kan juundra varför matematiker inte tycker att det är viktigtatt fungera som lärare i grundskola eller gymnasiesko-la.Anf. 149 Statsrådet ():Fru talman! Det är en mycket viktig fråga att viskall ha goda kunskaper i matematik i vårt land ochatt vi skall ge våra ungdomar kunskaperna i skolan.Vi har problem i fler avseenden. De elever som har dåliga kunskaper i matematik och som intenår upp till de krav som ställs i kurspla-ner t.ex. riskerar allvarliga svårigheter framöver.För att stödja de eleverna, tror jag att den nya lä-roplanen, den nya kursplanen och det nya betygssys-temet i sig är viktiga. Dessutom behövs det resurserför att eleverna skall kunna få det stöd om krävs. Detfår de genom de extra anslag till kommunerna somregeringen har föreslagit i vårpropositionen ochtilläggsbudgeten, som jag räknar med att riksdagenställer sig bakom. Det handlar också om att utvecklametoderna och kunskaperna om hur man arbetar medelever med stora svårigheter i matematik. Det får mant.ex. genom att vi stöder utvecklingsprojekt inommatematikområdet och också genom bl.a. uppbygg-nad av en nationell provbank, något som Skolverkethåller på med. Vi får det också genom kommentarma-terial till matematikämnet. Det är det första ämne somSkolverket har prioriterat när det gäller kommentar-material.Men det handlar också som hur vi generellt settskall höja nivån på kunskaperna i matematik. Därligger vi på en internationellt genomsnittlig nivå. Närvi tittar litet närmare på resultaten ser vi, vilket i ochför sig är glädjande, att vi på de områden som Sverigehar prioriterat i läroplaner och kursplaner ligger oer-hört bra till i en internationell jämförelse. Det gällerstatistik, problemlösning, mätningar och taluppfatt-ning. De områden som generellt sett inte har varit likaväl prioriterade i svensk läroplan, och som också iallmänhet kommer senare i årskurserna i än imånga jämförbara länder, t.ex. algebra och geometri -framför allt algebran ligger senare i än imånga andra länder - har vi sämre resultat. Det ärdärför också intressant att se att när vi gör jämförelsermellan elever som har gått lika i skolan, blirde svenska resultaten väsentligt bättre än när vi jäm-för samma ålder. Det beror på att vi har en relativt senskolstart i . Det är bilden när det gäller degenerella kunskaperna.Margitta frågar vad regeringen gör för attsprida de många goda exempel på utvecklingsarbetesom finns inom ämnet. Jag tror att det viktigaste är attstödja det arbete som redan är väl i gång, och somsker med stor entusiasm och på ett imponerande avmatematiklärarna själva. Jag följer regelbundet dis-kussionen i tidningen . Den är en väldigtbra spridare av erfarenheter, idéer och tips när detgäller matematikundervisningen. Jag följer ocksåsådant som skett i t.ex. i Pedagogiska magasinet.Det handlar också om det stöd som kange genom t.ex. kommentarmaterial och genom attsprida exempel och om de erfarenheter som kankomma från den nationella provbank i matematik somhåller på att byggas upp. Den bör rimligen komplette-ras med kommentarer omkring detta. Man kan ocksåsäga att det arbete som sker med de nationella proveni matematik, och den uppföljning och de kommentarersom lärare ger till detta, i sig innebär en spridning avolika exempel och erfarenheter.När det gäller rekrytering av lärare, kan man intevara nöjd så länge det inte är så att läraryrket är ett avde mer attraktiva yrkena, ett yrke som man gärnasöker sig till. Där har vi ännu en bit kvar. Särskiltgäller det sådana ämnen där det finns en relativt godarbetsmarknad utanför skolan. Det gäller t.ex. mate-matik och naturvetenskap. Där behöver skolan ytterli-gare stärka sin status för att öka rekryteringen tilllärarutbildningen. Det är inte bara en fråga för lärar-utbildningen i sig. Det är lika mycket en fråga somhandlar om den generella utvecklingen i skolan.Anf. 150 (m):Fru talman! Det är väldigt många frågor man be-höver diskutera när det gäller det här problemet, somjag tycker är väldigt stort. Det värsta när man studerarSkolverkets senaste rapporter, är att vi beräknaratt det kommer att saknas ungefär 2 000 matematik-och NO-lärare i . Om prognoser-na håller i sig blir det ännu värre 2003 och 2008.Skolverket har redovisat att det mellan1993 och 1998 fanns ett examinationsbehov när detgäller matematik- och NO-lärare på ca 3 400 lärare.Men man förväntade sig ett resultat på 1 300. Därtill kommer ju då motsva-rande problem på gymnasiet. Det är då jag blir be-kymrad.Det spelar ingen roll om läroplanerna är bra ochom vi har ett utvecklingsarbete hos matematiklärare.De som inte är matematiklärare, men ändå undervisari ämnet, vågar sig väl knappt på att läsa de här tid-skrifterna. Om man inte själv känner sig någorlundasäker i ämnet, vågar man inte heller utvecklas, förman kan inte. Därför måste vi få fram matematiklära-re om vi skall lösa problemet.Jag håller med om att en väldigt viktig och akutsak är att jobba med de elever som tappar mark imatematiken och som successivt gör det under skolti-den. Då undrar man: Vad görs nu för dem som intehar fått något matematikbetyg i vår som skall in pågymnasiet? Försäkrar vi oss om att de får stöd undersommaren eller att de tas emot i gymnasiet med någontyp av insatser? Har vi något grepp om hur man harföljt upp dem som i årskurs 8 fick ett betygsom inte var något betyg i matematik? Vet vi att mannu använder tre terminer för att se till att försökarädda så mycket som möjligt? Det här är ju sådantsom vi måste ta tag i.Jag tycker att skolministern som matematiklärareborde ta det här med kommentarmaterialtill intäkt för att göra en riktig och åka runtpå seminarier i landet och propagera för matemati-kens vikt och för det som man kan göra så att vi får enspridning på goda exempel. Det är möjligt - jag vetinte, för forskningen är ganska otillräcklig - att manbehöver göra en del matematik redan i förskolan, därman leker sig fram till en förståelse av vad matematikär. Här finns väldigt litet gjort. Jag tror att vi måstelösa det här om vi skall ändra på problemet med bris-ten på naturvetare och tekniker i det längre perspekti-vet.Jag tror också att det är dags att se till att vi verk-ligen får en utvärdering av den specialundervisning imatematik som finns i t.ex. . Jag är intesäker på att våra pedagogiska forskare och andraverkligen har satt sig ned och gått igenom de erfaren-heter man har, så att det här verkligen kan få enspridning, och så att det kan ske en kompetent ut-veckling på området.Det är dags . Vi kan inte ha de här bekymren.Jag tycker att det är en sorglig historia när man läserSkolverkets redovisningar. Det är inte nog med att detsaknas tusentals lärare och att det kommer att blivärre och värre. Dessutom skrev så sentsom att det är en tydligt vikande tendens ifråga om antalet examinerade när det t.ex. gäller ma-tematisk-naturvetenskapliga ämneslärarlinjen. Det gårinte ens bra på högskolorna. Då kan vi inte, tyckerjag, bara hänvisa till pengar som skall komma i rege-ringsförslaget till alla de uppdämda behov som finns ikommunerna och skolorna. Vi kan inte heller nöja ossmed det som är gjort.