prot · GK0953 · 1997-01-22 00:00:00 — Jag vill gärnacitera ur talet:"Denna militarism, den är kulturfientlig, och det ärmin fullkomliga övertygelse, att den stat kommer attfå ett försprång framför de andra staterna, som föredem bestämmer sig för att kasta en väsentlig del av demilitära anslagen helt och hållet över bord för att istället höja landets materiella och andliga odling ochdärigenom med ett språng få landets kultur i ett sådantskick, att det kan gå om de närgränsande staterna. Jagär viss, att om man beslutsamt sloge in på en sådantaktik, så skulle man finna, att detta kunde vara ettvärn för självständighet och frihet, fullt så gott somoch kanske betydligt överlägset åtskilliga regementensoldater och åtskilliga mordverktyg, som icke hinnaanskaffas, så att de finnas fullständigt inne, förr än deäro föråldrade och behöva ersättas med nya dyrbarhe-ter av samma slag. "Detta sade alltså se-dan i . övergick så till att kraftfulltplädera för att pengarna som enligt budgeten lagts påförsvaret i stället skulle användas till sociala ochkulturella åtgärder, bl.a. för finansiering av folkför-säkringen. blev det inte så som han önskade då.Det sade kännsaktuellt och skulle lika gärna kunna hävdas i dag.Kanske är det rent av ännu mer aktuellt i dag.Sveriges försvar får över 40 miljarder i bi-drag för driften. Därtill kommer inköp av vapen ochmateriel. Bara kostar mer än hela för-svaret . Det handlar alltså om mycket storakostnader. vet vi att det saknas resurserinom äldreomsorg, sjukvård och skola. gör rege-ringen stor affär av ett extra engångstillskott om 3miljarder till kommunerna för detta. Visst är det bra,men det är en relativt liten summa för landets allakommuner att dela på. Det handlar om några få hund-radelar av vad man vräker ut på försvaret bara i år.Det kan också vara värt att uppmärksamma att försva-ret disponerar närmare 4,5 miljarder för forsk-ning. Forskningen har ju diskuterats under de senastemånaderna i . Det är så mycketsom de statliga forskningsråden har tillsammans.I dag är alla överens om att det militära hotetknappast motiverar ett försvar av den omfattning ochden inriktning som vi har. Miljöhotet är ett stör-re hot än det militära hotet.I stället för att lägga pengar på att köpa enormtdyrbara vapensystem borde pengarna användas till enförstärkning av sjukvård, äldreomsorg och skola. Därfinns behovet, och det skulle återföra människor somnu går arbetslösa till s.k. riktiga och viktiga arbeten.Försvaret har också en stor kompetens inom enrad olika områden som borde kunna utnyttjas bättre.Inte minst gäller det teknik som lätt kan överföras tillt.ex. Om FOA:s resurser kunde ställastill näringslivets förfogande för miljöanpassning avprodukter skulle det bli ett mycket viktigt tillskott tillsvensk industris konkurrenskraft på den internationel-la marknaden och för det internationella miljöarbetet.Avdelningen för sensorteknik vid FOA har utvecklatsensorsystem för upptäckt av små mängder av gas iluft som lätt kan utvecklas för kontroll av utsläpp vidstörre industrier, kraftverk, stadsmiljöer etc., någotsom bl.a. landets miljökontor skulle vara betjänta av.Man har på FOA teknik för upptäckt av små olje-mängder på vatten som skulle kunna utvecklas till etteffektivt övervakningssystem för oljeutsläpp i . FOA har också en bred kompetens när det gällerspråkinlärning, datorteknik, kognition m.m., en kun-skap som skulle kunna användas t.ex. för att utvecklahjälpmedel för den stora grupp svenskar som har läs-och skrivsvårigheter eller för utveckling av operatörs-system för processindustrin.En successiv omställning av försvaret till civilverksamhet skulle kunna innebära ett kraftfullt bidragtill omställningen av landet i riktning mot en långsik-tigt hållbar utveckling. De exempel som jag nämnt ärtagna från förslag i olika motioner. Därfinns mer att hämta. Det är förvånande att inte flerpartier kan ställa upp på en sådan omställning, och detär beklagligt att regeringen inte vidtar åtgärder i den-na riktning för att bättre utnyttja resurserna i ett eko-nomiskt trängt läge. Jag tror, fru talman, att jag vågarmig på gissningen att tanken att försvarskulle lära svenska folket att läsa antagligen skulle hatilltalat . 259 MARGARETAANDERSSON (c):Fru talman! En hållbar samhällsutveckling pålängre sikt är dagens tema. Det kräver trygghet föralla medborgare. Kvinnor och män, unga och gamlamåste kunna känna trygghet. Vi behöver vad vi iCentern länge har talat om som en gemenskap där allabehövs. Ingen skall behöva känna fruktan på gatoroch torg, på dansställen eller hemma, utan alla skallkunna uppleva respekt för sitt liv och sin egendom.I dag får vi rapporter om att unga invandrarkvin-nor blivit mördade eller illa misshandlade av sinabröder eller andra anhöriga. Vad beror det på? Ärvåra invandrare mera våldsbenägna än svenskarna?Nej, det tror jag inte. Jag tror att skälet ofta är osäker-het om sin roll i en ny kultur, där man inte vet vilkaregler och normer som gäller. Man känner sig osäker isin roll i förhållande till både det svenska samhälletoch inte minst de egna landsmännen. Då blir kultur-kollisionen brutal.Nästan samma sak kan hända för svenska män närde svartsjukt bevakar sina hustrur och sambor. Sam-tidigt som tragedierna inträffade i och här iStockholmstrakten i jultiden, där en flicka blev mör-dad och en illa skadad, hände någonting ungefär lik-nande i i mitt hemlän, där en svensk kvinnaknivhöggs illa av sin svenske f.d. sambo. Här var detalltså en kollision mellan en förlegad mansroll ochden svenska kvinnans krav på att själv få bestämmaöver sitt liv.Fru talman! Det finns ingen religion, inget landslagstiftning och ingen kultur som accepterar att manmördar en annan människa. Men en del män känneratt deras mansroll är en kulturyttring som kräver att dekontrollerar "sina" kvinnors framför allt sexualitet.Vi måste göra någonting för att komma till rättamed dessa problem. Det är inte bara att skrapa demunder mattan och tycka att det här inte var någonting,för det är allvarligt.Det här är alltså ett kulturellt betingat problem.En viktig utgångspunkt för att lösa problemet äratt vi skapar fler kontaktpunkter mellan människor.Svenskar och invandrare måste mötas för att de skallkunna förstå varandras kulturer. Invandrarna måste fåbättre kunskaper om hur det svenska systemet medumgänget mellan kvinnor och män går till. De måstelära sig att svenska flickor inte är fullständigt utannormer och regler. Här i har en flicka rätt attsäga nej och bli respekterad för det när hon får eninvit av en man.Människor slåss inte heller så ofta om de kännervarandra. Därför är det viktigt att det finns mötesplat-ser där de kan träffas och utbyta tankar, funderingaroch erfarenheter. Man måste skapa utrymmen, fysiskalokaler, för dessa mötesplatser där människor medolika tro, etniskt ursprung och kultur kan träffas.Detta är inte minst viktigt för svenska unga pojkarsom behöver dessa kulturmöten. De behöver positivakontakter med vuxna män för att de skall kunna ut-vecklas i en bra mansroll. finns det många ungapojkar som, innan de har kommit långt upp i tonåren,knappast har träffat vuxna män. Det är ingen bra bak-grund för människors fortsatta utveckling.Skolan och har också sina givnaroller. De har ett stort ansvar för att förmedla olikakulturyttringar och för att få människor att förstå vadsom ligger bakom olika sätt att leva och att uttryckasin tro. Allt detta behövs för att vi skallkunna skapa ett samhälle med en gemenskap där allabehövs.Anf. 260 ():Fru talman! I denna sena timme och som sista tala-re här vill jag börja med att göra en kort reflex-ion. Den nya debattordningen där vi fritt kan replikeravarandra har ännu inte övertygat mig om att vi ärmogna för det. Jag är besviken över att man inte harkunnat hitta några bra former för politiska debatter.Om vi som ledamöter här i vill ha en levan-de debatt måste vi faktiskt se över formerna ännu enomgång. Vi måste se till att vi får en debatt så att intevar och en av oss bara läser upp ett anförande, hur bradet än kan vara.Temat för dagens debatt, En hållbar samhällsut-veckling på , är nog så angeläget för ossalla. Det är viktigt att vi tänker längre än de frågorsom vi har på bordet och som ändras från annan.Många andra - och framför allt -har tidigare här tagit upp frågan om att en håll-bar samhällsutveckling kräver ett globalt ansvar. Vikan inte bara se till hur resurserna fördelas och hur enmiljöomställning skall ske i vårt eget land. Jag behö-ver därför inte ta upp dessa argument och föra dendiskussionen vidare.Jag vill understryka att en hållbar samhällsutveck-ling bygger på ett samhälle där klyftorna minskar, därdet sociala avståndet mellan människor upphör ochdär vi respekterar varandra. Jag håller med MargaretaAndersson om att det gäller att skapa trygghet i vårteget land och skapa respekt för varandra.Vi kan aldrig uppnå en hållbar samhällsutvecklingom vi inte ser till de grupper som far väldigt illai vårt land. Jag tänker framför allt på flyktingbarnensom har ett stort ansvar för.Före jul debatterade vi och fattade beslut om änd-ringar i utlänningslagen. Vi diskuterade då flyk-tingskapet ur ett globalt perspektiv. Jag vill under-stryka att vi i var och är fortfarandemycket negativa till de flesta försämringar som ge-nomfördes i utlänningslagen. Men det som var positivvar att man förde in ett barnperspektiv och att barnetsbästa skulle styra de beslut som fattas när det gällerflyktingar. Vi var och är fortfarande många som troratt detta mest var ord som inte förpliktar till särskiltmycket. Men det är ändå min förhoppning att dettaskall kunna leda till ett resultat.Under senare tid har jag tyvärr fått alltför mångaexempel på flyktingbarn som far mycket illa. Jag villbara nämna några konkreta fall.Redan hösten 1995 träffade jag en peruansk familjdär mamman ensam utvisades tillbaka till medanpappan och fyra barn - varav tre var gravt handikap-pade - fick stanna i . Jag återsåg familjen efternyår, och då var man i samma mycket dåliga kondi-tion. Mamman är fortfarande kvar i , och familjenhar ännu inte fått något positivt besked.En 20-årig pojke från , ,har varit här . Det är ett mycket upprörandefall. Det är fullständigt klarlagt att han kom hit innanhan blev vuxen.I dag har jag fått höra om en ugandisk familj somfinns i . Ett avvisningsbeslut har fattatsoch man har splittrat familjen. Man har gått in påUlleråkers sjukhus för att avvisa pappan ensam tillba-ka till . Mamman, som är helt ur stånd att tahand om sina tre barn, skulle ha lämnats ensam här,men utvisningen har tillfälligt stoppats. Men fallet äroerhört upprörande. Ett sexårigt barn har fått ta ettföräldraansvar som han definitivt inte klarar av.Avvisningar sker på mycket inhumana sätt. Detfinns också andra konkreta exempel. En colombianskfamilj med tre barn har fått irra runt i världen underfyra innan familjen under förödmjukandeformer har utvisats tillbaka till Colombia.Även om man inte tar upp någon diskussion omanledningen till avvisningen skall avvisningen ske påett humant sätt.Det finns alltså otaliga fall och exempel där andraflyktingfamiljer far mycket illa.Min förhoppning är att jag och alla andra som an-såg att detta nya i utlänningslagen med barnperspekti-vet och barnets bästa inte skall vara tomma ord. Jaghoppas att regeringen faktiskt ser till de konkretasituationerna för de barn som har farit oerhört illa.Om regeringen vill se till en hållbar samhällsutveck-ling på måste den också skapa förutsätt-ningar för att man skall kunna leva upp till FN:s kon-vention om mänskliga rättigheter och till barnkonven-tionen så att flyktingbarn kan ges det skydd som dehar rätt att begära i vårt land.(forts. 54)8 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 22 januari1996/97:114 av () till kulturminis-ternKabel-TV1996/97:115 av () till statsrådetPierre SchoriMångkulturella samhället1996/97:116 av () till justitieminis-ternNyårsfyrverkerier1996/97:117 av () till justitiemi-nisternKriminalvårdspersonalenInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 28 januari.9 § Anmälan om fråga för skriftligt svarAnmäldes att följande fråga för skriftligt svarframställtsden 22 januari1996/97:221 av () till social-ministernPsykiatrireformenFrågan redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 28 januari.10 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att följande skriftliga svar på frågor in-kommitden 21 januari1996/97:199 av () till social-ministernÅtgärder mot förgiftning med metanol och förorenadalkoholden 22 januari1996/97:202 av () till justitieministernPyrotekniska produkter1996/97:203 av () till statsrådet i skolan1996/97:207 av () till näringsmi-nisternArbetsmarknadsläget i kommun1996/97:210 av () till kommunika-tionsministernUtbyggnad av E 221996/97:211 av Skånberg (kd) till statsrådetYlva JohanssonRekrytering till Industriprogrammet1996/97:212 av () till miljöministernKonsumtion och miljön1996/97:214 av () till kommunika-tionsministernForskning om elektromagnetisk strålning1996/97:216 av () till inrikes-ministernBostadsbidragSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 28 januari.11 § Kammaren åtskildes kl. 22.30.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 2 §anf. 35 (delvis),av förste vice talmannen därefter till ajourneringen ,av andre vice talmannen därefter t.o.m. 7 § anf. 97(delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. anf. 153(delvis),av talmannen därefter t.o.m. anf. 165 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. anf. 219(delvis) ochav andre vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.