prot · GL0940 · 1997-12-04 00:00:00 — Hela frågan om avreglering av långväga busstra-fik ses över i samband med den trafikpolitiska pro-position som regeringen avser att lägga på riksdagensbord i februari nästa år.Rolf säger att det här är en miljöfråga.Det är också en konsumentpolitisk fråga, vill jaghävda. För många personer är det naturligtvis bra attkunna åka billigt även om det blir mindre bekvämt attåka buss.Jag är väldigt mycket för att vi skall kunna kommaså långt som möjligt vad gäller avregleringen av denlångväga busstrafiken. Men det måste kombinerasmed det ansvar som framför allt länstrafikhuvudmän-nen har för att vi skall ha en linjetrafik inom respekti-ve län. Därför måste vi klara det. Men gränssnittetmellan SJ och de långväga busstrafikbolagen är inteen så stor fråga att det av den anledningen kommernågra åtgärder i propositionen.Anf. 75 ():Herr talman! Jag tackar kommunikationsministernför svaret. Men jag tycker att det här med den gamlaregeringen låter som en ganska raspig grammofonski-va.Jag vill än en gång fråga om det är vettigt. Skulleman inte, i stället för att besluta om omvägar för debussar som finns och har tillstånd, t.ex. kunna hadet så att bussen får stå på tomgång och spyut gaser? Så skulle man nå målet att bussen kommerlika sent till och konkurrerar med SJ. Detskulle ge samma effekt. I stället behöver man nu gåöver eller . Så säger kanske någon attdet är bra att gävleborna kan åka med den bussen.Nej, det kan de inte, för bussen får inte ta upp passa-gerare i fastän den tvingas över . Är dethär vettigt? Det är en miljöpolitik som inte rimmarmed någonting.President var här för att lära sig om densvenska skattepolitiken. Man kan tro att kommunika-tionsministern har varit i och lärt sig om denryska kommunikationspolitiken.Anf. 76 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag tycker faktiskt att det här är enalltför allvarlig fråga för att man skall raljera med denpå det vis som nu gör. Den nuvaran-de regeringen tar den här frågan på allvar och tar upphela problemet med den långväga busstrafiken i dentrafikpolitiska propositionen. Det kommer en mycketlångtgående avreglering där. Det vet jag att ocksåRolf är väl medveten om. Men dettamåste kunna kombineras med det ansvar som länstra-fikhuvudmännen har för att vi skall kunna åka mellanflera orter inom samma län. Det ansvaret ligger pålänstrafiken, och det måste kunna kombineras med enbra konkurrenssituation för de långväga bussbolagen.Det finns ingen anledning att raljera med vare sigJeltsin eller i det här mycket viktiga konsu-mentpolitiska spörsmålet.ESO-rapportAnf. 77 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tilljämställdhetsminister med anledningav den som kom som heter:Lönar sig arbete? Den visar det som har visat sigmånga gånger , nämligen att tröskeln för de ar-betslösa till att ta ett jobb ekonomiskt är väldigt hög.Framför allt för många kvinnor och småbarnsföräldrarär marginalskatteeffekterna i jobb . Viddiskussionen inför den stora skattereformen tyckteman att det var förfärligt att högavlönade män hademarginalskatter på den nivån, men för vanliga lågav-lönade småbarnsmammor är detta fortfarande vardag.Den här rapporten visar att det här skapar eko-nomiska fällor som drabbar kvinnor både om man ärarbetslös och går till ett jobb och också om man harett jobb och vill påverka sin egen ekonomiska situa-tion. Det blir fattigdomsfällor och marginalfällor. Deekonomiska fällorna tillsammans med det socialatryck som kan uppstå gör det mycket svårt för kvinnoratt välja jobb. Detta tillsammans med att det på ar-betsplatserna mentalt blivit allt svårare för mångapappor att kräva delat ansvar gör att trycket ökarytterligare.Anna skriver i förordet i rapporten: Detär min förhoppning att de intressanta fakta som pre-senteras kan leda till en debatt om hur de inkomstprö-vade stöden bör utformas för att det skall löna sig attarbeta också för kvinnor.Med anledning av det som framkommit i rappor-ten undrar jag vad jämställdhetsministern har tänkt attvidta för förändringar och förslag för att vi skallkomma bort från den här situationen.Anf. 78 Statsrådet ():Herr talman! Jag delar uppfatt-ning att det är viktigt att debatten fortsätter. Jag läserden rapport som hon har gjort. Jag tycker också attdet är bra att man har kartlagt de problem som finns.Jag tror att det finns en del problem här som vi måstelösa i framtiden.Jag skall läsa rapporten mer noggrant och åter-komma till med förslag till åtgärder.Trovärdig statistikAnf. 79 ():Herr talman! ifrågasättsden socialdemokratiska kampanj där man bl.a. häv-dar: "gick 100 företag i konkursvarje arbetsdag. Den här hösten startas 150 nya före-tag varje arbetsdag. "Redaktionen anser att statistik saknas för en sådanuppgift. Vid förfrågan hos socialdemokraternas parti-högkvarter om källan uppger man bl.a. tal vid partikongressen.Min fråga är till näringsministern: närings-ministern bekräfta att relevant statistik finns och attuppgiften är rätt?Anf. 80 Näringsminister ():Herr talman! Jag kan bekräfta att betydligt fler fö-retag gick i konkurs än och att det går mycket bättre för . Däremot kan intejag bekräfta hur många fler som gick i konkurs då,men det var många fler.Anf. 81 ():Herr talman! Det drabbar oss alla i det politiskalivet om statistiken används på ett så slarvigt sätt atttrovärdigheten kan ifrågasättas.En forskare hävdar i artikeln i tidningen att denstatistik som används är från SAF:s hemsida ochStiftelsen och att man där räknar inockså ombildningar, namnbyten på företag och dot-terbolag.Min kompletteringsfråga till näringsministern är:Är det inte bättre etik att man bestämmer sig för attjämföra nyföretagande med nyföretagande och kon-kurser med konkurser?Anf. 82 Näringsminister ():Herr talman! Man kan jämföra det också, men detsom är viktigt är verkligheten. Och verkligheten är juglädjande nog för både mig och attdet nu går mycket bättre för än under 1994.LänsmusikenAnf. 83 ():Herr talman! Jag vill rikta en vädjan till kulturmi-nister . Jag undrar om kulturministernkan tänka sig att se över det stipulerade sparbetingetsom har ålagts länsmusik.Principen om delfinansiering mellan stat ochlandsting som ligger till grund för sparbetinget är enbra princip. Men läget just nu är inte sådant att vi kankräva att landstingen skall gå in. De måste försöka attklara det som de är till för, nämligen sjukvård. I deflesta fall befinner sig landstingen i en akut situation.I kulturutskottets budget ingår det s.k. krispengar.Regeringen och utskottet har hjälpttill för att försöka lindra sparbetinget. Krispengarnastår till regeringens förfogande, och det är upp tillregeringen att ta initiativ.Jag undrar om inte kan tänka sigatt lätta på den börsen och rädda landets länsmusikoch tillsätta den för musiklivet så efterlängtade mu-sikutredningen.Anf. 84 Kulturminister ():Herr talman! Jag tycker att det har varit ett väldigtgott samarbete mellan och kul-turutskottet. Alla har ansträngt sig över partigränsernaför att försöka att göra de omfördelningar som drab-bar länsmusiken så skonsamma som möjligt.Det är klart att man inte kan göra alla nöjda. Menutläggen av pengar ur den s.k. kriskassan har betyttväldigt mycket. Vi har i flera olika omgångar mycketprestigelöst bantat de krav som vi ställde på omför-delning när det gällde länsmusikmedlen. Efter det attvi lade fram budgetpropositionen har vi också åstad-kommit ytterligare lättnader. På många håll har ävenlandsting och kommuner gått in och stöttat länsmusi-ken på ett sådant sätt att förändringarna blir ganskasmå på de flesta håll. Det är utmärkt därför attlänsmusiken är av stor betydelse.Sedan håller jag inte med och inteheller de moderata partiföreträdarna som brukar häv-da att det enda som landstingen skall syssla med ärsjukvård. Det är mycket viktigt att landstingen ärengagerade i regionernas kulturpolitik och att delägger pengar på kultur. Jag vet att många landstinghar klarat detta, särskilt som staten ju går in medkraftigt höjda statsbidrag till både kommuner ochlandsting.Anf. 85 ():Herr talman! Jag vill tacka för den positiva ochprestigelösa inställningen som kulturministern har.Det är bra att man försöker se till den konkreta aktuel-la verkligheten.Jag vill ta upp ytterligare ett exempel. För Musik iUppland innebär neddragningen 2 ½ miljoner kronor.En ensemble - Omnibus, som har hållit på -tvingas att lägga ned sin verksamhet. Det här drabbarockså kammarorkester.Kort: förebyggande verksamhet ärbehjärtansvärd. i står införett sparbeting på och ytterligarebesparingar förväntas . När relationerna ärsådana i ett län tycker jag att det finns anledning attsärskilt beakta dessa.Anf. 86 Kulturminister ():Herr talman! Det är bra att och rege-ringen tillsammans markerar vår syn på länsmusikensbetydelse. Det gör vi bl.a. genom att se till attlänsmusiken har så högt statsbidrag som allannan regional kulturverksamhet.Den s.k. kriskassa som fortfarande finns kvar inomKulturdepartementet måste vi använda för teatrar ochandra kulturinstitutioner som befinner sig i en betyd-ligt sämre situation än länsmusiken.Det är också viktigt för den regionala förankringenoch för långsiktigheten i länsmusiken att regionernaoch kommunerna tar ett något större ekonomisktansvar än vad man har gjort tidigare. Jag tror att detvore bra för framtiden.Anf. 87 TREDJE VICE TALMANNEN:Jag erinrar om att det skall vara korta svar ochkorta frågor.Ny registermyndighet i SöderhamnAnf. 88 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till jord-bruksministern.Regeringen föreslår att det skall inrättas en nymyndighet i för att registrera underlag förursprungsmärkning av kött. är det enda landsom har beslutat att djurägarna själva skall betalakostnaderna för myndigheten. Staten har beslutat skall använda registret hos Svensk husdjurssköt-sel, SHS, och det är bra. Nästan alla lantbrukare meddjur är anslutna dit.Jag vill då fråga: Vilken nytta har man av enmyndighetsstab i , förutom att ett antalpersoner får jobb? Registret hos SHS fungerar redanalldeles utmärkt och där lagras all statistik som be-hövs för att man skall kunna visa varifrån djurenkommer.Anf. 89 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag upphör aldrig att förvåna migöver den fanatiska glöd med vilken företrädare förModerata samlingspartiet hävdar att böndermåste ha stöd från staten för varje åtgärd som skallvidtas.Det djurregister som skall införas ären förutsättning för att vi skall kunna ha ursprungs-märkning på kött till nytta för butikskonsumenter.Såvitt jag vet är det ett starkt intresse också från Sve-riges bönder att vi skall kunna ha en sådan märkning.Det ger naturligtvis svensk produktion en stor fördelatt man kan garantera konsumenterna att det ärsvenskt kött som de köper.Man skulle kunna säga att för en marknadsfö-ringsåtgärd som kostar ett jordbruksföretag mellan500 och får man alltså chans att mark-nadsföra sitt kött till konsumenter.Att man sedan kan förlägga den utökning av an-ställda som behövs för verksamheten till en sådan ortsom som har drabbats av kriser arbetslös-het kan jag inte förstå att någon kan ha någonting attinvända emot.Anf. 90 ():Herr talman! Det är väl inte så konstigt att man ärförvånad, fast kanske inte på det sätt som jordbruks-ministern är det. Men är det enda land därdjurägarna själva skall betala för den här statistiken,en statistik som redan finns i stor utsträckning. Dethar fungerat mycket bra. Vi är i förskonadefrån BSE - galna ko-sjukan - från salmonella ochandra djursjukdomar. Det visar med all önskvärdtydlighet att man klarar av detta med nuvarande kon-troll och statistik. Vore det inte bättre att i stället föratt inrätta en ny statlig myndighet som djurägarnaskall betala för koncentrera sig på import av kött frånländer där det verkligen finns stora problem ,problem som saknas i ?Anf. 91 Jordbruksminister ():Herr talman! Vi får nu till stånd en gemensam ur-sprungsmärkning i den europeiska unionen somkommer att avse, inte bara svenskt kött utan ocksåkött producerat i EU:s andra medlemsländer. Det ärjag oerhört glad över och faktiskt också litet stolt övereftersom det någonting som vi från svensk sida medstöd från såväl konsumenter som producenter harslagits mycket för.Att en sådan lagstiftad kontroll skall utföras underansvar av en myndighet är också förutsättningen föratt vi med myndigheternas objektivitet skall kunnagarantera att det verkligen rör sig om en korrekt ur-sprungsmärkning. Jag tror inte att det är riktigt accep-tabelt i något annat sammanhang att man låter enbranschorganisation stå för den här typen av myndig-hetskontrollerad verksamhet.Anf. 92 ():Herr talman! Jordbruksministern svarade inte rik-tigt på frågan. Frågan gäller varför det skall bli en nymyndighet i när det redan finns ett regis-ter i Eskilstuna.Jag antar att jordbruksministern har läst lands-hövding utredning och där sett att lönsamhetenför svenskt jordbruk har minskat drastiskt. Kommerdetta som en övverraskning för jordbruksministern?Anf. 93 Jordbruksminister ():Herr talman! Som svar på den senaste frågan kanjag bara säga att enligt de analyser som gör ökar driftöverskottet i jord-bruk för . Som , som ju självär jordbrukare och innehavare av ett tämligen stortjordbruk, vet har regeringen med bifall av riksdagenbeslutat att införa ett tämligen omfattat utökat miljö-stöd. Så visst har vi en medvetenhet om förhållandenainom jordbruket. Vi är också mycket aktiva för attbidra till att förhållandena skall förbättras.De två andra frågorna har jag faktiskt redan svaratpå. Jag har sagt att om en verksamhet kräver en utök-ning av antalet anställda, ser jag inget fel i att denutökningen förläggs till en ort som är drabbad avarbetslöshet. Jag kan inte heller riktigt förstå att manfrån något parti eller någon intresseorganisation kanha en annan uppfattning.Jag har också sagt att det enligt min uppfattning ärviktigt att någonting som man garanterar med lag-stiftning och myndighetsgarantier inte utövas av enbranschorganisation där faktiskt alla bönder inte ärmedlemmar, även om det naturligtvis är så att bonde-kooperationen har en mycket stark ställning i vårtland.Anf. 94 ():Herr talman! Jordbruksministern glider på svaretvad gäller lönsamheten. Vi talar här om en djurdata-bas. Det är alltså animalieproduktion som vi diskute-rar. Animalieproduktionen har en klart försämradlönsamhet i , och det är mycket bekymmer-samt. Om jordbruksministern nu har vetat om dettakan man ju undra varför regeringen inte har gjortnågonting åt det.Att man sedan bygger upp en helt ny databas i Sö-derhamn torde vara helt onödigt, när det finns enfungerande anläggning som skulle drivas mycketbilligare än den som regeringen har föreslagit.Anf. 95 Jordbruksminister ():Herr taman! Vi talar nu om en åtgärd som faktisktär bra för bönder. Om man kan marknadsfö-ra svenskt kött med en garanterad ursprungsmärkninghos konsument, är jag övertygad om att det är ett brasätt att få en bättre lönsamhet för det svenska jordbru-ket. Jag är också övertygad om att detta med att få enbättre lönsamhet i mycket stor utsträckning handlarom att producenter och de som förädlarråvarorna från jordbruket har förmågan att vända sigtill konsumenter för att marknadsföra sina produkterpå ett bra sätt. Av det skälet tycker jag att Sverigesbönder borde välkomna möjligheten att få en garante-rad ursprungsmärkning. Den kommer nämligen atthjälpa dem med det som de själva ursprungligen intehar klarat av, nämligen att marknadsföra sig hos kon-sumenterna.Jämställdhet i arbetslivetAnf. 96 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till jämställd-hetsminister . Arbetslösheten minskarju , och det är glädjande. Men nya arbetstillfällentillkommer främst inom typiskt manliga yrkesområ-den. Det finns också finns brist på yrkesutbildadepersoner inom industrin, s.k. flaskhalsar.Ett sätt att se till att kvinnor får varaktiga jobb ärbl.a. att försöka få in kvinnor på de typiskt manligaområdena, där det finns s.k. brytprojekt. Men de an-vänds inte i så förfärligt stor omfattning, åtminstoneinte i en sådan omfattning som jag skulle önska. Jagundrar vilka möjligheter respektive hinder jämställd-hetsministern ser när det gäller att utöka den verk-samhet som finns inom brytprojekten.Anf. 97 Statsrådet ():Herr talman! Jag tror att de största hindren för attbryta den könsuppdelade traditionella arbetsmarkna-den som vi har i vårt land är just traditioner. Kvinnorväljer typiskt kvinnliga yrken, och män väljer typisktmanliga yrken, ibland genom påverkan utifrån ochibland kanske av födsel och ohejdad vana. Men nusjunker arbetslösheten både bland kvinnor och blandmän. Arbetslösheten bland kvinnor är lägre än blandmän. Den utvecklingen är positiv.De som är mest benägna att påverka sin egen si-tuation på arbetsmarknaden - att förändra sig, vida-reutbilda sig och våga flytta - är kvinnor. Det är ingentillfällighet att av de som går i kunskapslyftetär just kvinnor. Vi diskuterar bl.a. med AMS om hurvi kan öka trycket på de brytprojekt som genomförstillsammans med arbetsförmedlingarna, för att fåalltfler män att söka sig till traditionella kvinnoyrkenoch tvärtom. Jag tycker att det är en väldigt viktigfråga.Anf. 98 ():Herr talman! Jag håller med omatt det gäller att hjälpas åt med att bryta traditionerna.Arbetslösheten bland kvinnor är lägre, men det berorjust på att de går till . Det är inget fel idet, men det ger ju kanske inte varaktiga jobb påsamma sätt som för män som går direkt ut i yrkeslivet.Det är därför som jag ser just brytprojekten som enfantastisk möjlighet för att få ut kvinnor på arbets-marknaden. Men det hinder som jag ser är bl.a. vo-lymkravet, som har varit så hårt. vet jag attdet här i diskuteras en uppluckring av vo-lymkravet. Hur snabbt skulle det kunna ske? Jag stäl-ler min fråga mot bakgrund av att Arbetsmark-nadsstsyrelsen har skrivit till regeringen och bett omen ändring av volymkravet. Det skulle öka möjlighe-ten att använda brytprojekten.Anf. 99 Statsrådet ():Herr talman! Det är också så att alltfler kvinnor nuväljer de tekniska utbildningarna på högskolor ochuniversitet, vilket naturligtvis är positivt.När det gäller hur fort man kan se över olika sys-tem får jag nog be att återkommatill ansvariga ministrar, eftersom vi i regeringen ärväldigt noga med att var och en av oss på våra ansvar-sområden skall vara ansvariga också för jämställd-hetsfrågorna. Jag har det övergripande ansvaret ochser att utvecklingen går åt rätt håll. Det kanhandla om system, om lagar och regler och ibland ombrytprojekt. Jag tror också att det handlar om allas vårinställning till att debattera dessa frågor och att helatiden se till att positionerna skjuts framåt.Vi upplever ju då och då bakslag, när vi får sådanafruktansvärda rapporter som t.ex. om det som hände iKarlstad med en man i barnomsorgen. Då är det oer-hört viktigt att också vi som är politiker och ansvarigastår upp och understryker vikten av ännu fler män ibarnomsorgen t.ex.StudiemedelssystemetAnf. 100 ():Herr talman! Jag har en fråga till utbildningsminis-tern.Det finns ju många studenter som har studiemedel.En del av dessa uppnår av olika skäl inte tillräckligtmånga poäng för att få studiemedel nästkommandetermin. Det kan ju handla om att livssituationen harförändrats och en massa andra olika skäl till att maninte klarar av de sista tentorna. Därmed är de i prakti-ken utkastade från fortsatta studier, eftersom det är fåsom har möjlighet att i princip studera gratis en ter-min för att komplettera poängen och därmed kunna fåstudiemedel därefter. Resultatet kan exempelvis bli attde hamnar i arbetslöshet. Min fråga är om utbild-ningsministern kan tänka sig att se över någon formav dispensregler, exempelvis med ett extra motkravav något slag, för att de som har hamnat i situationenatt de har en halvfärdig utbildning har möjlighetatt fullfölja den.Anf. 101 Utbildningsminister ():Herr talman! Det är helt riktigt att det finns ettkrav i studiemedelssystemet på att man skall upprätt-hålla en viss studietakt, och det tycker jag är riktigt.Det måste finnas ett sådant krav. Det går inte att ac-ceptera att man uppbär studiemedel under en längretid utan att prestera någonting i studierna.Nu är det också så att om man har misslyckatsmed någon tentamen har man en viss respit för atthämta hem det. Det är inte så att man sedan inte kankomma in i systemet igen om man ändå skulle hamisslyckats ytterligare, utan man harchansen att komma in om man kan visa prestationsre-sultat. Men det är klart att den ekonomiska situationendå kan bli besvärligare. Det är obestridligen så, mendet är en följd av - och det har varit en allmän enighetom det - att man har ett visst prestationskrav inomstudiemedelssystemet.Vi skall nu se över själva studiemedelssystemet,vilket vi har ju haft tillfälle att diskutera tidigare. Detär klart att även de här frågorna måste vägas in i detnya förslag som regeringen förbereder, men jag anserabsolut att det även i det nya studiemedelssystemetmåste finnas ett visst prestationskrav.Anf. 102 ():Herr talman! Jag tror att vi är överens om grund-principen, att man behöver ett motkrav och att detskall krävas en prestation för att få studiemedel. Ty-värr har jag förstått att det efterlängtade förslaget omnytt studiemedelssystem lär dröja. Det lär dröja ettantal år innan förslaget blir omsatt i praktiken. Detfinns ju trots allt en och annan som är arbetslöspå grund av att de inte har kunnat slutföra sin utbild-ning och som ser en chans att slutföra den för attsedan komma in på arbetsmarknaden igen.Jag tror inte att lösningen är att man t.ex. skall haa-kassa och studera . Men de här människor-na sitter i en rävsax och har väldigt svårt att kunnagöra detta gratis, som det ju i praktiken blir, för attkomplettera sina utbildningar. Jag undrar om man kanse över möjligheterna till en dispens för att underlättaför den här kategorin människor.Anf. 103 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag har sagt tidigare - och det stårockså i regeringens budgetproposition - att det nyastudiemedelssystemet skall träda 2000.När det gäller just den här specifika frågan tror jaginte att det kommer att bli någon principiell föränd-ring i det nya studiemedelssystemet. Däremot är jagemot det som har föreslagits från annat håll - dockinte från parti - nämligen att manytterligare skall öka prestationskravet i studiemedels-systemet. Det anser jag skulle vara olyckligt. Dess-utom skulle det gå ut över kvaliteten. Men ett visstprestationskrav måste finnas, och det är därför intemöjligt att ha mycket omfattande dispensregler. Dåuttunnar man ju prestationskravet. Som jag sade tidi-gare är det fullt möjligt att komma tillbaka in i syste-met. Men det kräver naturligtvis en extra ansträngningfrån individen.Avgångsfrekvensen i det svenska högskolesyste-met - det gäller dem som vi ibland brukar kalla föravhoppare eller drop outs - är inte specifikt hög. Vistår alltså inte inför något mycket stort problem. Mensjälvfallet kan detta vara besvärligt för individen - detvill jag inte alls bestrida.SJ:s informationssystemAnf. 104 HANS ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till kommuni-kationsministern. Vi känner alla till att SJ hade bety-dande problem som gick - dels i tors-dags, dels . Det går kanske inte att förebyggaalla tänkbara tekniska missöden, även om det skullevara önskvärt. Det kanske också går att göra mer.Min fråga handlar om informationen och informa-tionsbehovet. Det var väl litet si och så med informa-tionen här i , men jag haren bild som är värre. Den handlar om i lör-dags. Efter att ha fått sitta i ute på banankom passagerarna in till och konstaterade attde kom till en station som var obemannad - och dettapå , och i en ort som inte är sådär alldeles liten. Motivet från SJ är att man inte harråd att ha bemanning eftersom man då inte kan kon-kurrera med de bussar som ochkommunikationsministern debatterade för en stundsedan.Jag frågar kommunikationsministern om hon ärberedd att vidta några åtgärder för att få en bättreinformation för SJ:s passagerarna vid sådana härtillfällen.Anf. 105 Kommunikationsminister ():Herr talman!