prot · GK0982 · 1997-03-20 00:00:00 — Socialdemokraternas istadiga vägran att geprivata alternativ en chans hindrar effektiviseringaroch förnyelse. Åter är det medborgarna, konsumen-terna, som får betala - här i form av högre skatter,sämre välfärd och minskad valfrihet.Dessvärre är det inte enbart i riksdag och regeringman finner bristande förståelse för vad effektiv kon-kurrens betyder för den ekonomiska utvecklingen.Också företrädare för näringslivet är skickliga på atthitta invändningar mot åtgärder som är till för attskärpa konkurrensen.Jag har haft anledning att gåtillbaka till mina anteckningar från det kommittéarbe-te som föregick den nya konkurrenslagen. Vi hade dååtskilliga diskussioner med näringslivets organisatio-ner och med företag och branscher som berördes avvåra förslag till en skärpt konkurrenslagstiftning. Föratt uttrycka mig litet försiktigt: De synpunkter vi fickta del av hade inte särskilt mycketgemensamt med det som brukar sägas vid högtidligatillfällen i näringslivssammanhang om behovet aveffektiv konkurrens. Dessvärre är det inte svårt attockså nu hitta motsvarande exempel på dubbelspel.Fru talman! Ett ständigt återkommande diskus-sionsämne är hur kooperativa företagsformer skallbehandlas i konkurrenslagstiftningen. Den här pro-blematiken tas upp i ett antal motioner från moderateroch centerpartister i ganska likalydande ordalag ochmed den gemensamma nämnaren att kooperationenskulle vara förfördelad i det här hänseendet.Bakgrunden till motionerna är Konkurrensverketsbeslut att förbjuda viss samver-kan inom . Men principdiskussio-nen är som sagt inte ny. Producentkooperationen har imånga olika sammanhang agerat för att få en särbe-handling i konkurrenslagstiftningen och hävdat attderas samarbete är mindre skadligt än motsvarandegrad av samarbete i andra företagsformer. De modera-ta och centerpartistiska motionerna bygger alltså påden - felaktiga - grundtanken.Att olika företagsformer skall behandlas lika är encentral princip i konkurrenslagstiftningen. Och detframgår tydligt när man läser Konkurrensverketsbeslut i det aktuella ärendet att det inte är företags-formen som har invändningar motutan omfattningen av prissamverkan.Det saknas inte utredningar på det här området.Åtminstone en - den som heter Jordbruk och konkur-rens - har utförligt behandlat just de här frågeställ-ningarna, och det alldeles . Den ger, såvitt jagkan se, inte underlag för påståendet att kooperativaföretag skulle vara förfördelade. Utredningens slutsatsblev snarare den motsatta - den genomgång mangjorde gav inte anledning att ändra utformningen avkonkurrenslagstiftningen.Folkpartiet har självklart ingenting emot vare sigSödra Skogsägarna eller kooperationen i övrigt. Sve-rige behöver mångfald - inte bara när det gäller före-tag utan också i fråga om företagsformer. Det vi starktreagerar mot är de försök som görs att mjuka uppden konkurrenslag som vi har skärpt ochanpassat till EG-rätten. Att fila ned tänderna på gagnar inte svensk ekonomi och inteheller svenskt näringsliv.Folkpartiets tydliga markering innebär inte att viblundar för de svårigheter som finns. Jag började medatt peka på de avvägningsproblem som konkur-renslagstiftningen innebär. Ett sådant är att bedömaden relevanta marknaden. Det är därför det uttryckli-gen i lagens motivtext sägs att de här gränsdragning-arna i enskilda fall måste ankomma på rättstillämp-ningen, dvs. precis det som sker i Södra-ärendet.Att i det läget, under pågående process, gå in medpolitiska beslut och förändra konkurrenslagstiftningenvore enligt uppfattning fel.Jag hade hoppats att skulle förklarahur han på det här området kommer till en annanslutsats. Det finns ingen sådan förklaring i reservatio-nen. Det är också frestande att be om ennärmare förklaring till varför backar frånden motivreservation vi har lagt gemensamt, men jagtror inte att det behövs.Fru talman! Ett annat återkommande diskussion-sämne är det s.k. gruppundantaget för kedjor i detalj-handeln. Också det tas upp i ett par motioner som villminska restriktionerna för det här samarbetet. Menden egentliga orsaken till att den frågan diskuteras såintensivt just nu är att en arbetsgrupp i Regerings-kansliet har föreslagit det motsatta: att skärpa kravet iundantaget.När det gäller gruppundantagen är det regeringensom fastställer dessa. Det är alltså egentligen inte enriksdagsfråga. Inför den beslutsprocess som pågårinom har utskottet ändå - enigt -slagit fast några viktiga utgångspunkter.För det första måste eventuella förändringar av detaktuella gruppundantaget föregås av en ordentliganalys av samarbetets effekter. Det har inte skett. Jagtror för min del att det är alldeles nödvändigt. Den härsamverkan - det är ju framför allt ICA-rörelsen dethandlar om - har flera olika inslag. När det gällerprissamverkan är den villkorad och omges redan i dagav betydande restriktioner. Den inköpssamverkan somsker gör att man kan hålla nere priserna också för demindre butiker som annars inte skulle ha så mycket attsätta emot de ofta starka och dominerande leverantö-rerna.För det andra, säger utskottet, måste man ta hän-syn till vad den föreslagna förändringen skulle betydaför handeln i glesbygder. Där finns det ofta en butik,med relativt litet kundunderlag. Affären betydermycket för bygden - inte bara för den service den gerutan också som mötesplats. För att den skall ha enchans att klara sig, ge konsumenterna en fullgod ser-vice och kunna erbjuda konkurrenskraftiga priserkrävs att man har möjlighet att samarbeta, framför alltnär det gäller inköpen.När man gör en ordentlig genomgång av det härsamarbetets olika inslag blir slutsatsen med all säker-het att den form av samarbete i detaljhandeln vi nudiskuterar med de begränsningar som gäller snarare ärtill gagn för konkurrensen än tvärtom. Det var juockså skälet till att gruppundantaget för detaljhandelnkom till och fick sin nuvarande utformning. Därför ärdet bra att ett enigt näringsutskott ger den här tydligasignalen till regeringen: inga förändringar utan enordentlig analys av samarbetets effekter!En annan fråga - också den principiellt viktig -handlar om de kollektiva hemförsäkringarna. Detfinns flera skäl till invändningar mot denhär företeelsen. Den invändning som är aktuell i dethär sammanhanget är att det på ett allvarligt sätt in-skränker konkurrensen på försäkringsmarknaden.Väl fungerande konkurrens stimulerar förnyelse avnäringslivet och leder till en effektiv användning avsamhällets resurser. Den medför inte bara mångfaldoch större valfrihet när det gäller varor och tjänsterutan också en mångfald i företagande. Brister i kon-kurrensen innebär naturligtvis det motsatta. Producen-terna stimuleras inte till att förbättra kvalitet och pro-duktionsmetoder. Graden av konkurrens på olikamarknader spelar alltså en central roll för marknadse-konomins funktionssätt och för den ekonomiska till-växten.Men konkurrensen upprätthåller inte sig själv -den är ständigt hotad. Därför krävs det en effektivkonkurrenspolitik och en effektiv konkurrenslagstift-ning, och att vi som politiker har förmåga att stå emotstarka producentintressen.Anf. 111 () replik:Fru talman! När det gäller ICA-frågan synes vi va-ra överens, sade , likaså när det gällerkollektiva sakförsäkringar. När det gäller ekonomiskaföreningar har vi litet olika uppfattning.Det här handlar inte på något sätt om att vi skallfila ned tänderna på . Min uppfatt-ning är att lagen inte har fått den effekt vi önskade attden skulle ha, och den har också varit till men för eneffektiv försörjning inte minst av skogsråvara tillindustrin. Vi har ju ett stort företag som Södra Skogs-ägarna, som samverkar på så sätt att många småskogsägare därigenom får sin service tillgodosedd.Som jag sade är skogsägarna mycket olika. En delär gamla, en del är unga, en del bor på sin gård, andrabor inte där. Det rör sig om små eller stora fastigheter.Men genom den samverkan som har skett med skogs-ägarföreningen har man på ett effektivt sätt kunnatsköta fastigheterna och få ut virke på ett bra sätt tillindustrin.Det har, som jag också sade, varit ett baspris manhar förhandlat om. Det är inget toppris, utan ettbaspris. Det har inneburit att försörjningen med virketrots allt har kunnat hållas ganska jämn under året.Nuvarande ordning har också lett till att det blir väl-diga toppar och dalar och att det är svårt att få virkes-försörjning.Jag tror att det skulle vara bra om man kundekomma tillbaka till den ordningen att sågverksföre-ningar och skogsägarföreningar förhandlade om olikadelar igen. Jag vet att det är många sågverk som hardet på det här viset också. På så sätt kunde de få sittvirkesbehov tillgodosett.Man får nästan uppfattningen att Södra skulle varaen stor stark jätte, som är farlig på något vis. Jag vill istället säga att det är en förening som gör många brainsatser. Ta som exempel andra stora företag, Stora,, , de är verkligen dominerande. Mende är aktiebolag. Dem är det inget att göra åt, för deprissamverkar inte. Det finns skillnader i hur manhanterar olika företag. Därför hoppas jag att man kanse över den här lagen så fort som möjligt och att manmedger prissamverkan i fortsättningen för skogsägar-föreningar.Anf. 112 Tredje vice talman () replik:Fru talman! får det att låta som omSödra Skogsägarna är en liten aktör på marknaden. Såär det ju inte. De är väldigt dominerande på denmarknad där de finns, i södra vore det att fila ned tänderna på om man med politiska beslut skulle gå inoch säga att här har ni gjort fel. Vi tillämpar inte detvi har sagt, nämligen att låta de svåra avvägningarnaske i rättstillämpningen. Vi har tydligt sagt, konkur-renslagstiftningen förutsäger det och de utredningarsom det nu har gjorts flera stycken av poängterarockså att det inte finns något annat sätt.Det finns också, som även vet,motparter i den här diskussionen. Det finns köpsåg-verk, som vi har lyssnat till i utskottet och som harredovisat vilka men det är för deras del, vilka kostna-der de får med det massiva samarbete som de möter iSödra. Visst vore det att i det här fallet gå just produ-centintressena till mötes, till gagn för helheten i eko-nomin och till gagn för deras motparter.Jag tycker dessutom att det vore mycket konstigtom det inte gick att hitta andra former för de fördelarsom nämner och som jag säkert trorfinns för skogsägare med mindre arealer. Det måstegå att göra begränsningar i det här samarbetet som göratt det kan accepteras också från konkurrenslagstift-ningens utgångspunkt.Anf. 113 () replik:Fru talman! är mycket bestämd ide här frågorna. Det känner jag till. Det får mig atttänka på en liten episod som inträffade när jag var uteoch vandrade i skogen . Jag träffadepå en man som höll på att rensa upp vindfällen. Trä-den låg kors och tvärs i skogen, högt och lågt. Mannen, som normalt var en mycket gud-fruktig man, var svettig, han var sliten och litet grinig.Han yttrade sig så här: Ja, sade han, är bra påväldigt många saker, men fälla skog skall han låta bli,för det kan han inte me .Litet av det kanske jag skulle vilja säga till Chris-ter Eirefelt. Han är i många avseenden en mycket klokoch förståndig karl, som jag har stor respekt för. Menjust när det gäller ekonomiska föreningars verksamhetinser han inte alla gånger hela vidden.Jag vill ändå komma tillbaka till att det i de härskogsägarnas fall är fråga om många små fastigheter,små företag. Om man skulle splittra upp föreningen,vem skall man neka? Vem skall man kasta ut ur före-ningen? Var skall man dra gränsen? Skall man delaSödra i fler olika föreningar?Jag tycker ändå att det är ett ganska bra sätt somman har klarat upp situationen på, och man får en braförsörjning. Och det är ingen monopolställning. Varjemedlem har rätt att sälja sitt virke vart han vill, närhan vill och till vilket pris han vill. Det här är bara ettsätt att underlätta virkesförsörjningen till industrin.Anf. 114 Tredje vice talman () replik:Fru talman! Om man skulle överlåta de avväg-ningar som måste ske enligt konkurrenslagstiftningenenbart till experter i de branscher som berörs, skullevi snart få dominerade marknader inte bara när detgäller skogen, utan överallt annars också. Där finnsdet ingen förståelse för allmänintresset och intressetfrån andra kunder och leverantörer.Anf. 115 PER ():Fru talman! Konkurrens är inte lätt. När man hörmoderaterna förstår man att de inte har lätt för det härmed konkurrens. Jag är mest verksam inom andraområden, t.ex. skatter och skattemyndigheternas möj-ligheter att revidera verksamheter. När jag diskuterarmed företrädare för olika branscher vill de faktiskt avrena konkurrensskäl ha skärpta regler för skattemyn-digheterna, så att de kan utföra revisioner.Detta är nämligen inte den viktiga konkurrensfrå-gan i samhället . Vi kan tycka att det här är vik-tigt, men jag tror ändå att den svarta sektorn,ekobrotten, är betydligt farligare. Då är det väldigtinkonsekvent att göra som , plädera föratt det är kommunerna som är den viktigaste delen attkonkurrensutsätta, om man förstår dem rätt.Men när man skall tillåta skattemyndigheterna attt.ex. göra överraskningsrevisioner, nej, då är intemoderaterna med. För övrigt inte , Folkpartietoch heller, om jag har förstått dethela rätt. Det kan ha ändrat sig . Jag haren viss känsla av det. I så fall välkomnar jag det.Det är mycket intressant som sagts i den borgerli-ga reservationen, när man pratar om effektivare an-vändning av skattemedel genom att konkurrensutsättaoffentlig sektor. Jag är av den uppfattningen att kom-munerna skall syssla med sådana saker som de tradi-tionellt sysslat med. De skall inte ge sig in i solarie-verksamhet, de skall inte ge sig in i det som är tradi-tionellt privat verksamhet. Där kan vi nog vara eniga.Men på de områden som tillhör de traditionella kom-munala verksamheterna, vård och omsorg, tror jagnog att kommunerna bör fortsätta med sin verksam-het.Naturligtvis bör det här kompletteras med diverseentreprenadverksamheter, inom renhållning, städning,gatuhållning osv. Men det går oftast ut påanbud.Problemet med är att de inte har nå-got som helst förtroende för kommunalpolitiker, trotsatt det är deras egna som innehar pos-terna. Visst har det genomförts experiment, t.ex. iWaxholm. Det blev inte så bra. Det blev inte billigare.Man sparade inga pengar. Läser man nederst på s. 36i reservation 1 ser man att det står: "Om flera aktörertillåts komma in på områden som är stängda förprivata alternativ kommer detta att leda till nya ar-betstillfällen som ökad konkurrens innebären effektivare användning av skattemedel. "De verksamheter ni pratar om består till avpersonalkostnader. Hur kan man föreslå detta, medden begränsade mängd pengar som finns i dekommunala budgeterna, för jag antar att det fortfaran-de är över de kommunala budgetarna som man skallbetala och bekosta. Eller menar ni att de privata skallgå in och också stå för samtliga kostnader, med kon-sekvensen att de som utnyttjar det här skall betaladet? Men jag förstår inte hur det skall kunna skapasfler arbetstillfällen och kunna sparas påkommunala skattepengar. Förklara det för mig, OlaKarlsson. Det är personalkostnader i de verk-samheter som ni pratar om.Jag kan också ge några exempel. Kriminalvårdengick ut offentligt och begärde in offerter när det gäll-de utbildning för intagna. Komvux hade haft denunder . Man skrev specifikationskrav där mantalade om att det skulle vara en utbildad lärare. kom in med ett oerhört lågt anbud. Detvar så billigt att det t.o.m. låg under lönen för en ny-utexaminerad lärare.Vad hände? Ja, när man skulle starta stod det pri-vata företaget där. De hade inte hittat någon till verk-samheten och visste inte ens vilka avtal som gällde.Vad innebar det? Jo, det innebar ökade kostnader förKriminalvårdsstyrelsen. Vad hände därefter? Jo,kommunen och komvux fick ta hand om det hela. Detfinns många exempel på att man nog skall vara litetförsiktig med att komma med bombastiska uttalanden.Det har gjorts försök med vård och äldrevård dåprivata företag har anlitats. Vi hade ett känt fall då ettprivat företag tog över delar av verksam-het. Jo, sade företaget uppavtalet. Man kunde inte fortsätta bedriva verksamhe-ten med de pengar man fick från , för manvar inte van att ta hand om kunder som inte var nöjda- man visste inte hur man skulle agera. Företaget ladened hela verksamheten och sysslade sedan bara medlaboratorieverksamhet.Sedan kommer vi in på diskussionen om ICA-handlarnas samverkan. Jag tror att vi är ganska enigaom - och jag hoppas också att Regeringskanslietkommer fram till det i slutändan - att gruppundanta-gen för kedjor inom detaljhandeln skall ligga kvar ochatt man inte skall ändra på procentsatserna här som äraktuellt. Detta skulle kunna spoliera väldigt mycket avden verksamhet som ICA har byggt upp, och det ärinte bra.Nu är jag i och för sig inte en hundraprocentig fö-respråkare för ICA och dess politik. Den kan ha vissanegativa konsekvenser. Men vi kan ändå se att detdyker upp alternativa livsmedelsaffärer som faktisktkan konkurrera med denna jätte och gör det väldigtbra. Jag tänker på de många ställen där det växer uppföretag som drivs av invandrare och som har annor-lunda sortiment och oftast också faktiskt lägre priser.Men framför allt för glesbygden är det en oerhörtviktig fråga att ICA-handlarna får fortsätta med dentyp av samverkan som de har. Det gäller framför alltmarknadsföringsåtgärder men också den gemensam-ma prissättningen. Det finns ju också exempel påICA-affärer som de facto priskonkurrerar med ex-traerbjudanden. Finns det åtta nio butiker i en kom-mun är det nödvändigt att även internt konkurrera.Beträffande den kooperativa verksamheten ochden prissamverkan som sker inom jag att den typen av prissamverkan faktiskt ärmotiverad. Alternativet om man inte får göra detta ärkanske att bilda storföreningar i stället. Då plötsligt ärdet tillåtet. Bildar man en koncern är det också tillå-tet, men om man samverkar i stället med priser och påmarknaden är det inte tillåtet. Det är ju faktiskt så attsamverkan mellan små företag faktisktkan gynna konkurrens ganska ordentligt eftersom dekan slå sig in på marknader som i princip är mono-polmarknader på grund av att det finns stora domine-rande intressen där . Då kan samverkan mellansmå fria företag i form av en producentkooperationfaktiskt se till att konkurrensen stärks. Jag kan hållamed : Man blir inte så jätteimponeradav producentkooperationen i alla avseenden medtanke på dess centraliseringstendenser osv. Den pris-ledande inverkan den faktiskt har på marknaden kan ivissa fall ifrågasättas. Men jag tycker att man får lösaden typen av problem på ett annat sätt, t.ex. att mangår mer på missbruksbegreppet och använder dettabegrepp i större utsträckning i stället för att slå undanbenen för den typ av samverkan som den kooperativatanken bygger på.I nuläget räcker det naturligtvis inte att sitta medarmarna i kors och hoppas på en positiv lösning påfrågan i . Regeringen måste om-gående i sitt beredningsarbete ta itu med dessa frågor.Det gäller bl.a. som har sagt att lega-lundantaget reformeras så att bestämmelser införs somger tillåtelse till prissamverkan. Det är också väldigtviktigt att man anpassar konkurrenslagen till lagen omekonomiska föreningar.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till reserva-tion 3.Anf. 116 () replik:Fru talman! Det är ett stort problem när kommuneroch landsting med näringsverksamhet slår ut privatasmåföretagare. Man kan räkna upp många exempel påatt solarieverksamhet, gym-verksamhet och annan verksamhet harslagit ut privata företag.Det här tycker jag att man måste göra någontingåt. Vi måste göra det lättare för medborgarna attöverklaga rättsstridig verksamhet i regi. Vimåste förändra konkurrenslagen så att det går attåtgärda detta den vägen. Men här vill inte Vänsternoch Per göra något. I stället väljer Väns-tern att prata om rättsosäkra regler när det gäller attkunna göra snabba revisioner av företag.Per tar också upp frågan om vilkagrupper vi moderater har förtroende för. Jag har för-troende för kommunalpolitikerna - jag har själv variten sådan och sitter fortfarande i fullmäktige - men jaghar ännu mer förtroende för medborgarna och vill låtadem påverka mer av sin vardag.Jag vill fråga Per : Varför vill inteVänstern öppna den konkurrens som gäller etableran-de av lågprisbutiker ute i de olika kommunerna? Var-för är det kommunalpolitikerna som skall avgöra det,och inte medborgarna? Och om det nu är så att PerRosengren har ett sådant stort förtroende för denoffentliga sektorns olika verksamheter, så är det välinga problem att öppna dem för konkurrens? Då kanvi låta dem konkurrera på lika villkor som de privatasmåföretagen. Varför vill inte Per öppnaden möjligheten?Anf. 117 PER () replik:Fru talman! Jag tror inte att riktigtvet vad han talar om. Han talar om att "öppna". Detfinns ju massor av små privata företag inom sola-riebranschen, inom hudvård, skönhetsvård och alltmöjligt. I ett litet antal kommuner har kommunpoliti-kerna valt att t.ex. i samband med val också ha dennatyp av verksamhet. Vissa hävdar då att denna verk-samhet skattefinansieras. Normalt sett är det inte allsså. På något ställe har man kunnat visa detta, men dethär är inte alls någon generell bild, vilket vill göra gällande. Det här är i de flesta kommu-ner inte något problem över huvud taget.Jag kan se problem på vissa ställen där man väljeratt inte gå ut i offentlig upphandling när det gällert.ex. typiska städtjänster, men jag kan också se hur vii vår kommun sparade genom att tahem städningen i regi i stället. Bara för attkommunen gör det behöver det inte innebära ett slö-seri med skattepengar. Det är nästan en naiv uppfatt-ning som företräder här.Ola talar om att medborgarna skall fåbestämma. Det är klart att de skall få bestämma. Deskall få köpa där de vill. Det tycker jag är helt riktigt.Jag är helt emot att man skall skattefinansiera ochdelskattefinansiera verksamheter som gym, solarierosv. och det tror jag att vi kan vara eniga om. Där-emot tycker jag att det är ganska bra att man t.ex.delvis skattefinansierar baden, och jag skulle vilja seden privata entreprenör som går in i den verksamhe-ten.När det gäller centrumplanering tycker jag att detär oerhört viktigt att kommunerna själva får bestämmaom de vill ha en centrumhandel eller en externhandel.I vår kommun har vi total enighet . Centrum dränerades när vi fick viss verk-samhet utanför, och är kommunen på väg att växaupp och börja fungera igen tack vare att vi får möjlig-het att styra denna verksamhet litet grand. En kata-strof kommer att inträffa i småkommunerna om manskall tillåta den moderata politiken.Anf. 118 () replik:Fru talman! Konsumenterna skall få köpa var devill, bara de gör det där kommunalpolitikerna harbestämt. Så ser vardagen ut för dem om Vänstern fårbestämma.Per håller med om att det finns pro-blem, men här i kammaren väljer han att inte göranågonting åt det. Möjligheten att laglighetsprövakommunala beslut har han röstat nej till. Möjlighetenatt göra det lättare att etablera lågprishandel i kom-munen har han röstat nej till. Där går den politiskaklassens vilja och möjligheter före.I min kommun har kommunalpolitikerna slösatbort miljoner på att ägna sig åt tvivelaktig verksam-het, att subventionera restaurangrörelse och bioverk-samhet. Det är verksamhet som skattebetalarna fårbetala.Varför vill inte Per göra någonting åtdetta, om han nu har förtroende för den kommunalaverksamheten? Den är ju i många fall effektiv, väl-skött och kostnadseffektiv. Varför vågar han inteöppna också de stora delarna av den offentliga verk-samheten för konkurrens? Varför vågar han inte låtade privata skolorna, de privata barnomsorgsfirmornaoch de privata omsorgsfirmorna mäta sin verksamhetgentemot den offentliga verksamheten?Varför röstar ni nej?Anf. 119 PER () replik:Fru talman! Det är ganska meningslöst att pratamed . Jag har inte påstått att konsumen-terna skall få köpa bara där politikerna vill. Jag harförklarat för att jag tycker att den typ avverksamhet som traditionellt är privat också skall varaprivat.