prot · GL0913 · 1997-10-09 00:00:00 — Det är därförvi har prioriterat dem, och det är därför vi redan harföreslagit att 16 nya miljarder skall tillföras dessaområden . Sedan får vi se om det behövs meroch väga det mot andra anspråk som finns. Jag är inteberedd att sätta ned foten nu och tycker inte heller attnågon annan skall göra det.GenteknikutredningAnf. 63 ():Herr talman! hade vi en särskild debatt omden moderna biotekniken, och då utlovade utbild-ningsministern en omfattande utredning med en radkonkreta målsättningar. Jag undrar hur långt utbild-ningsministern har kommit med den.Anf. 64 Utbildningsminister ():Herr talman! Regeringen kommer att tillsätta den-na utredning nästa torsdag.Anf. 65 ():Herr talman! Det var ett mycket bra och glädjandesvar. Jag undrar också om utredningen kommer attrymma mer än det man kallar genteknik, alltså ävendet som kallas bioteknik. Utbildningsministern ser utatt ha ett bra svar också på den frågan.Anf. 66 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag önskade i korthetens intresse va-ra synnerligen kortfattad, men jag kan tala utförligtom dessa direktiv.Detta är en oerhört central fråga, som inte bara be-rör det som i sträng mening kan kallas genteknik utanäven den moderna biotekniken över huvud taget -dess roll i samhället, dess påverkan på samhället ochde möjligheter som skapas på många sätt. Det är frågaom både medicinska och kommersiella möjlighetermen också om de risker och etiska problem somofrånkomligen är förknippade med en utvecklad bio-teknik.Jag är övertygad om att kommeratt uppfatta direktiven som ganska alltäckande. Detkommer att bli en parlamentarisk utredning, somutlovats.Arbetsmarknadspolitiska åtgärderAnf. 67 ():Herr talman! Jag har en fråga till finansministerErik som inte rör något viktigare än arbets-lösheten. Den har förvånansvärt nog inte varit uppehär . Vi behöver en större mängd jobb.I morse råkade jag få ett anförande som jag är sä-ker på att också har läst. Det var nämli-gen tal till de europeiska socialdemo-kraterna. Han talar om behovet av handling, handlingoch handling nu! Annars missar vi chansen att få nedarbetslösheten.Tyvärr fanns i det här anförandet inte några för-slag till handling. Men det har förts fram en del för-slag till handling av andra och faktiskt också av . Det gäller bl.a. litet lägre skatter påarbete. Jag tror att man i detta parlament kan räknamed alla riksdagspartier utom Socialdemokraterna närdet gäller olika varianter av lägre skatt på arbete.Min fråga är: När avser finansministern uppfyllakravet från statsministern på handling, handling nu föratt få flera jobb?Anf. 68 Finansminister ():Herr talman! Det kravet uppfyller jag redan ge-nom att lägga fram en rad olika förslag. Vi har gjortdet tidigare , nu senast i bud-getpropositionen och vi kommer säkert att vidta yt-terligare åtgärder. Jag skall inte här nu räkna upp denlånga listan på åtgärder inom arbetsmarknadspoliti-ken, inom utbildningspolitiken och när det gällerstimulanser till företagande, infrastruktur, energisek-torn och mycket annat. Åtgärderna har i vissa fallgenomförts och kommer i andra fall att genomförasvid kommande årsskifte. Jag är övertygad om attdessa åtgärder sammantaget kommer att leda till bety-dande förbättringar av sysselsättningsläget.Det är viktigt att dessa frågor får större uppmärk-samhet inom EU-ramen, inte minst efter att Sverigevarit pådrivande . Ett toppmöte kommert.ex. att äga rum där dessa frågor stårhögst på dagordningen. Vi får se vad det leder framtill. Det är bra att man fokuserar mer på detta, men jagmenar också att huvudansvaret även i fortsättningenligger på nationell nivå och inte på EU-nivå.Det är vi i som har huvudansvaret för atthantera sysselsättningsfrågorna. Ingen annan skallgöra det åt oss. Jag tror inte, om nu detta ligger under-förstått i fråga, att det är av svensktintresse att utforma något slags överstatlig skattepoli-tik som medlemsländerna skall rätta sig efter. Jagmotsätter mig den tanken. Skattepolitiken skall visjälva bestämma över i . Det skall ingen annangöra.Anf. 69 ():Herr talman! Jag delar uppfattningatt vi själva skall bestämma över skattepolitiken. I deolika EU-dokumenten står också att detta skall ge-nomföras på nationell nivå. Men jag vill veta när densvenska regeringen avser uppfylla den svenske rege-ringschefens, statsministerns, krav på handling, hand-ling nu för att åstadkomma flera arbeten. Kravet bor-de ju rimligen vara väl förankrat i regeringen.Det är en sak att säga att man har gjort saker ochting - en del är förvisso bra, men ganska mycket ärdåligt - men jag utgår ifrån att regeringen inte är nöjdmed resultatet. Vi har människor som ärarbetslösa, och bland människor i arbetsför ålder äröver utan jobb. Det är en katastrof! När rege-ringschefen i ett socialdemokratiskt tal uppmanar tillhandling, handling , borde man kunna vänta sig attdetta också återspeglas i regeringens politik. Det vardärför jag frågade.Nu finns en enormt stor möjlighet att få bred upp-slutning i kring ett förslag till lägre skatt påarbete. Varför är då den socialdemokratiska regering-en så förbaskat sölig?Anf. 70 Finansminister ():Herr talman! Jag tror inte att lyssna-de på mitt svar. Då hade det inte varit nödvändigt attupprepa frågan som jag redan har svarat på. Jag peka-de på att vi redan har vidtagit en lång rad åtgärder.Jag har inte räknat upp dem alla, eftersom det tar förlång tid, utan jag har pekat ut ett antal områden.Jag kan lägga till vad som kanske är allra vikti-gast. Det är budgetsaneringen. Vi har i stort settlyckats eliminera det enorma budgetunderskott AnneWibble och andra lämnade efter sig 1994. medverkat till att vi har halverat räntenivån. Detär en oerhört kraftfull stimulans till svenska företagför att bygga ut, investera och anställa fler människor.Vi ser att resultaten nu börjar att komma. Vi ser envändning på arbetsmarknaden. Det har än så längevarit , och det är mycket kvar. Men vi serhelt klart en uppgång på arbetsmarknaden. Det är inte- som sades i denna kammare av LarsLeijonborg - något fiffel med statistik.Det är inte så att AMS-chefen är ute i ogjort vädernär han konstaterar uppgången. Det borde AnneWibble, som sitter i , vara medveten om.Det är en reell uppgång. Det är en uppgång som vinaturligtvis skall stödja alla sätt och vis.Vi skall jobba vidare med att på olika sätt se tillatt vi kan möta också de bristproblem som kan upp-komma framöver när ekonomin börjar växa. Vi måstese till att vi får fram fler människor på rätt plats ochpå rätt jobb.Det är intressant att vi har en sådan diskussion. Nuhandlar det om att i vissa fall möta brist på arbetskraftpå vissa områden. Det är en diskussion som natur-ligtvis hade varit otänkbar om det inte är så att vi nustår i en uppgång på svensk arbetsmarknad. Vi kanglädja oss åt att den utvecklingen nu har inletts.Anf. 71 ():Herr talman! Jag har anmält mig i förväg till enfråga. Jag vill anknyta till det som sadeom handling och förslag för att minska arbetslösheten.Den är trots allt fortfarande hög. Alla klutar måstesättas till för att lösa den frågan.En dellösning som vi från länge harfört fram är att införa ett friår. Många kommuner harnappat på det när regeringen nu i två budgetproposi-tioner har talat om otraditionella medel.I har man fått lov att införa friåret. Enarbetslös träder in i den lediges ställe och får en riktiglön och ett riktigt arbete.I de 30 kommuner som ansöker om att få prövafriåret snubblar man nu på målsnöret. Man säger attden arbetslöse som träder in måste vara föremål föråtgärder, och därför kan inte kommunen införa detta.Jag har hört att frågan om att kanske ändra dessaregler så att kommunerna kan införa friåret i dagligger på regeringens och finansministerns bord. Tän-ker finansministern medverka till att dessa reglerändras?Anf. 72 Finansminister ():Herr talman! Vi ser naturligtvis ständigt över ar-betsmarknadspolitiken, olika medel inom den och hurvi kan utveckla dem och anpassa dem efter nya om-ständigheter. Det kommer säkert att ske också fram-över.Det finns inga planer från regeringens sida att läg-ga fram något förslag om friår. Jag tror också att Bar-bro får se att läget på svensk arbetsmark-nad är på väg att förändras. Vi står i början av enuppgång. Men det är helt klart en uppgång som är påväg.Nu handlar det inte om att diskutera olika ledighe-ter för människor. handlar det om att få fram folktill expanderande näringar och yrkesområden somväxer. Det handlar helt enkelt om att förse de mestdynamiska och mest växande delarna av svensk ar-betsmarknad med kvalificerad, utbildad arbetskraft.Det är där våra ansträngningar skall sättas in. Detär där de från regeringens sida, från Arbetsmarknads-styrelsens sida och från andra håll kommer att sättasin. Det gäller att få fram folk till där det efterfrågasarbetskraft, och där vi ibland har svårt att möta detta.Det handlar inte om att plocka bort människor frånarbetsmarknaden.Anf. 73 ():Herr talman! De 30 kommuner som väntarpå besked, bl.a. , blir nu väldigtbesvikna. De anser att de nuvarande reglerna är käpp i hjulet för dem för att kunna få in männi-skor på arbetsmarknaden.Det har visat sig att människor som har kommit inpå arbetsmarknaden genom friåret har fått ett arbeteefteråt. Ett fyrtiotal privata näringsidkare har ocksåanvänt sig av friåret. I har man nu en tvåårigförsöksperiod. Där har 7 000 personer fått jobb pådetta sätt. Likadant är det i Danmark.Jag hoppas att man inte skall göra dessa kommu-ner besvikna.Anf. 74 Finansminister ():Herr talman! Vi gör stora insatser som ocksåkommer dessa kommuner till del. Jag har redan talatom de generella förbättringarna som kommer steg försteg . Det finns en rad andrainsatser som förutsätter kommunernas medverkan.Det kan vara resursarbeten, åtgärder för att möjliggö-ra för unga arbetslösa att få jobb, eller åtminstone bliföremål för en åtgärd.Det handlar inte minst om våra jättelika satsningargenom . Det handlar över huvud tagetom att förstärka utbildning och kompetens. Det ärnågot som i hög grad berör landets kommuner. Vi görmycket stora insatser, vi tillskjuter mer pengar, och viger kommunerna en viktig roll i detta sammanhang.När det gäller friår kommer regeringen inte attlägga fram något förslag. Det är inte den typen avåtgärder som vi behöver nu när utvecklingen på ar-betsmarknaden är uppåtgående. handlar det om attfå fram folk till de växande näringarna och de yrkendär det snart råder en bristsituation. Det är där vi skallrikta in våra ansträngningar.Det är så vi kommer att arbeta från regeringenssida framöver.Nya medlemsstater i EUAnf. 75 ():Herr talman! Jag skall vända mig till utrikesminis-tern. Utvidgningen av EU är i alla avseenden enmycket central fråga. Den svenska linjen är att vi skallha en gemensam förhandlingsstart ansökarländerna.Jag såg nu att de nordiska länderna har tagit ini-tiativ till ett arbete med en verksamhetsplan för attstärka det rättsliga arbetet i de baltiska länderna. Detär ett välkommet initiativ. Planen skall läggas fram igod tid före toppmötet där man skall ta ställning tillvilka ansökarländer som skall få vara med i förstaförhandlingsrundan.Min fråga är: Vilken bedömning gör utrikesminis-tern av möjligheterna att åstadkomma gemensamförhandlingsstart? Det är oerhört viktigt utifrån vårutgångspunkt.I det sammanhanget vill jag också ta upp minföljdfråga. ställde tidigare upp på densvenska linjen. De har anslutit sig till kommissio-nens uppfattning att man skall låta vara med iförsta omgången och alltså lämna och Litau-en utanför.Min fråga blir då: Kommer ageran-de att försvåra möjligheterna för oss att driva kravetpå en gemensam förhandlingsstart för ansökarländer-na?Anf. 76 Utrikesminister ():Herr talman! Det är viktigt att vi gör allt vi kan föratt denna historiska uppgift med processen att öppnaEU också för länderna i östra nu får en lycko-sam inledning och ett avslut.I inget av de länder som knackar på EU:s dörrär man färdigreformerad, så att de kan bli med-lemmar. Alla behöver fortsätta sitt reformverk. Därförär det olämpligt att dela upp länderna i dem som fårbörja förhandla och dem som får stå utanför i ett vänt-rum. Det är den synen som en gemensam förhand-lingsstart handlar om.Det har varit en väldigt stor styrka att vi har variteniga om detta i partierna emellan. tycksvi inte vara det längre, eftersom moderatledaren haranfört en annan åsikt. Jag beklagar det. stårmycket starkare om vi är eniga.Vi kommer ändå att fortsätta att driva den linjen.Det handlar om en principiell syn på reformarbetet iöstra . Det behöver stimulans och stöd. Detbehöver inte att vi bygger upp trösklar som är svåraför länderna att kliva över. Det är dessutom osjyst att inuet dela upp länderna.Det är en dynamisk utveckling som pågår. Ingenkan förutse hur det ser ut i dessa länder inom en tre-,fyra- eller femårsperiod.Försäkringskassans situationAnf. 77 ():Herr talman! Jag har en fråga till socialförsäk-ringsministern. Ett enigt socialförsäkringsutskott harbl.a. i ett yttrande till finansutskottet uttalat oro över situation.Detta baserades bl.a. på uttalanden från JO när vihade en hearing . Då sade han ordagrant attförsäkringskassorna har en hög och ökande andelhandläggningsfel i jämförelse med annan verksamhet.Det finns med andra ord brister i rättssäkerheten förmänniskor. Vi vet också att Arbetarskyddsstyrelsen påsenare tid har gått in och sett över den omöjliga ar-betssituationen. Min fråga är: Vad tänker socialför-säkringsministern göra för att lösa administrations-problemen inom - inte bara kort-siktigt utan på litet ?Anf. 78 Statsrådet ():Herr talman! Tack för en fråga inom mitt ansvar-sområde, !Det här är naturligtvis en fråga som också har en-gagerat mig som ordförande i utskottet.Det har ju varit en besvärlig situation för försäkrings-kassornas administration . Kortsiktigt,för att svara på det först, , har vi jutrots det svåra statsfinansiella läget nu ändå lyckatsdestinera till kassornas administ-ration. De hade begärt 200 miljoner. Vi klarar avhälften. Det är ett viktigt led i att klara det kortsiktigabehovet. Självklart, , kan vi aldrigacceptera att förvaltningslagen inte följs. Det handlarförstås mycket om kompetens. Det handlar också omledning i arbetet ute på kassorna.Långsiktigt ser jag flera utvecklingsmöjligheterför kassorna. Det gäller inte minst informationstekni-ken som ju nu med all kraft utvecklas under ledningav . Det kommer att bli ett vik-tigt led i att effektivisera arbetet på kassorna. Men dethandlar också om fortsatt kompetensutveckling ochledningsarbete för att uppnå en bättre situationför kassorna.Anf. 79 ():Herr talman! De 100 miljonerna hittade vi eftermycket letande. Det är faktiskt inga nya, fräscha mil-joner, utan det är egentligen pengar som borde använ-das till rehabilitering. Men det här är bara en liten delav bekymren. Det finns nämligen stora ackumuleradeunderskott. Det finns ett som beräknas till 274 miljo-ner kronor 1997, och om vi ser på 1999 är vi snartuppe i . Här har vi alltså en tick-ande bomb.Jag kan inte hålla med om att det är så förfärligtsvårt med den ekonomiska situationen när vi hörfinansministern uttala sig som om vi vore i den bästaav världar. Jag hoppas att alla i den här salen har klartför sig att om vi sparar för hårt på den, trots allt lilla,del som är administration, så kommer de människorsom är beroende av de olika reformer som regeringennu är beredd att tillstyrka att kosta oerhört mycketpengar. Det blir fel. Det här är alltså en rättsosäkerhetför människor, och det kostar skyhögt mycket när dethandlar om de 330 miljarderna. Det här är ändå små-pengar i det stora hela.Anf. 80 Statsrådet ():Herr talman! När det gäller att säkra situationen påkassorna är det naturligtvis viktigt att vi nu kan läggade här 100 miljonerna för att lindra bespa-ringseffekterna. är det så att med dettamycket ansträngda statsfinansiella läge, där vi hargjort mycket klara prioriteringar på vård, omsorg ochskola, har administrationen fått stå tillbaka. Det jagändå inte kan undgå att reflektera över i det här lägetär att det skall bli mycket intressant att ta del av hurModeraterna tänker lösa detta med det långsiktigabehovet av resurser till kassorna.Kommunernas ekonomiska lägeAnf. 81 ():Herr talman! Jag har en fråga till finansministern.Jag vill återkomma till kommunernas ekonomiskaläge. Finansministern talade om finansieringsprinci-pen. Det är en bra princip, men tyvärr har inte rege-ringen följt den. Det gäller t.ex. höjningen av ege-navgifterna till sjukförsäkringen. Ni har höjt dessaavgifter i flera omgångar, vilket lett till en sjukför-säkring som är överfinansierad. Det är alltså en renskattehöjning. Värre ändå är att detta drar bort resur-ser från kommuner och landsting i och med att det härär avdragsgillt mot kommunal- och landstingsskatten.Bara innebär detta 16 miljarder minus förkommunsektorn. Man ger alltså med den ena handenoch tar med den andra.Min fråga till finansministern är konkret: Hurmycket resurser försvinner enligt finansministernsberäkningar från kommuner och landsting genom dehöjda egenavgifterna 1998?Anf. 82 Finansminister ():Herr talman! Grunden för den politik som vi harfört är ju att reda upp i kon-kursboet. Glöm inte detta. Vi fick överta industrivärl-dens största budgetunderskott. Det gick inte att trollabort detta 1994. Vi var tvungna att hantera detta. Detär väldigt lätt hänt att yran nu breder ut sig när manser att statsfinanserna börjar komma i ordning igen.Vi hade ett absolut nödvändigt sparbeting att genom-föra.Sedan är jag litet förvånad över de här påstående-na om att det finns stora överskott i sjukförsäkringar-na. vet ju att det där mer är enbokföringsteknisk fråga. Vi har en bristande överen-stämmelse mellan utgifter och avgifter på olika områ-den som vi nu kommer att rätta till. Men skapa inteden här totalt falska bilden av att det finns ett stortöverskott någonstans som vi inte har tagit i bruk ochsom vi kan sätta i gång att spendera! Det är faktisktfelaktigt. Varenda krona som vi får in använder vi. Vihar en budget som fortfarande går med under-skott, men den är i balans och visar överskottför perioden därefter.Michael tar även upp det här medegenavgifterna. Jag trodde att det fanns en överens-kommelse mellan fem partier, och dit hör ocksåKristdemokraterna, om att vi skall ha egenavgifter idet nya pensionssystemet. Det krävs t.o.m. en någothögre nivå än vad egenavgifterna ligger på . Jagvet inte hur jag skall tolka de här påståendena. HållerKristdemokraterna på att hoppa av från pensionsupp-görelsen eller vad är egentligen innebörden av deangrepp på egenavgifterna som jag har fått höra -senast nu i denna fråga?Anf. 83 ():Herr talman! Är det någon som håller på att över-ge pensionsuppgörelsen är det väl i så fall regeringen,som lägger fram en förändrad avgiftsstruktur utan attha förankrat detta hos alla de inblandade parterna, defem partierna.Jag noterar att finansministern undviker udden ifrågan när det handlar om hur mycket resurser somförsvinner från kommuner och landsting. Han vill integå in i någon diskussion om att det handlar om 15-16miljarder . Jag tycker att regeringenbehandlar finansieringsprincipen mycket lättvindigtnär man inte inser att det försvinner resurser frånkommunerna. Jag skulle vilja se att man sänkte ege-navgifterna för att ge mer pengar till kommunerna ochtill hushållen, för egenavgifterna slår hårt mot lågin-komsttagarna.Anf. 84 Finansminister ():Herr talman! Det är oerhört märkliga påståendensom man får höra. Egenavgifter är ju ett krav som harförts fram från och andra borgerli-ga partier. Det var ju ni som mer än några andra kräv-de detta - och ville ha mer än vad vi har . Nuplötslig får man höra hur orättfärdiga och olämpligaegenavgifterna är. Ni får faktiskt bestämma er. Vill niha egenavgifter eller vill ni inte ha det? Man kanfaktiskt inte driva båda ståndpunkterna . Detär inte heller så att vi bryter mot någon finansiering-sprincip. Det är helt klart att egenavgifterna är beak-tade i detta sammanhang.Vad vi nu gör hade inte varit möjligt utan sane-ringen av det konkursbo som vi fick överta efterkristdemokrater och andra som regerade fram till1994. Vad vi gör är att vi skapar ett ekonomiskt ut-rymme så att vi kan tillföra nya resurser till vården,skolan och omsorgen. Det var inte möjligt med stats-finanser i total katastrof. Det är möjligt nu när vihåller på att få ordning på finanserna.Det handlar om riktiga resurser som vi inte lånarupp av utländska bankirer. Det är resurser som viskapar genom att få ordning på svensk ekonomi. Detär den enda hållbara grunden för välfärden nu och iframtiden.Fler män inom barnomsorg och skolaAnf. 85 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillskolministern. Vi behöver fler män inom barnomsor-gen och skolan. Det är viktigt för en bra verksamhetför ungarna. Det kan vara nästan livsavgörande för endel unga pojkar som över huvud taget har väldigt fåvuxna män i sin tillvaro.Den senaste diskussionen om sexuella övergrepphar varit oerhört smärtsam för många ambitiösa ochmycket kompetenta män inom barnomsorg och skola.Den riskerar också att leda till att färre män vill görasina karriärer inom de här områdena.Jag vill därför fråga om skolministern har diskute-rat, eller om hon förbereder, några åtgärder för attstimulera till att det blir fler män inom barnomsorgoch skola.Anf. 86 Statsrådet ():Herr talman! Tack, , för frågan.Detta är ett mycket angeläget område, och jag trorinte att det finns några enkla lösningar på att rekryterafler män inom barnomsorg och skola. Jag tror att detär en riktig bedömning att den senaste tidens inte baradebatt utan faktiska problem med sexuella övergrepp ibarnomsorgen och diskussioner om detta i skolansjälvklart påverkar männen negativt. Därför är detviktigt med den utredning regeringen tillsatte i vårasför att klargöra om vi skall utöka kontrollmöjligheter-na av dem som arbetar inom barnomsorg och skola.Män skall inte behöva utsättas för ogrundade misstan-kar om att vara pedofiler, dvs. en person som begårsexuella övergrepp mot barn.Därutöver behövs det en bredare diskussion, delsför att mäns ansvar inte bara för sina egna barn utanäven för andras barn skall kunna stärkas i vårt samhäl-le, dels för att män skall vilja söka sig till de yrkesom-råden där man arbetar med andras barn. Jag tror attdet behövs vissa åtgärder när det gäller rekryteringentill lärarutbildningen och pedagogutbildningar. Vikanske också skall överväga särskilda lösningar förstora grupper av män, t.ex. att officerare som för-lorar sina arbeten skall söka sig vidare till lärarut-bildningar.Anf. 87 FÖRSTE VICE TALMANEN:Tack. Därmed är frågestunden över. Det finns enrad talare som inte har fått ordet, inklusive förhands-anmälda talare. Jag vill konstatera att det inom denutmätta och beslutade tiden icke är möjligtatt ge alla ordet. Möjligtvis kan fler få ordet vid ettkommande tillfälle om såväl frågor som svar blirkortare.Jag tackar statsråden för att ni har velat komma hitoch svara på kammarens frågor.Frågestunden är därmed avslutad.10 § Information från regeringen om aktuellanärområdesfrågorAnf. 88 Statsminister ():Herr talman! sedanstod jag här i kammaren och informerade om resulta-tet av det första toppmötet för Östersjöstaternas rege-ringschefer som ägde rum i . Jag kunde då kon-statera att det mötet inneburit att ett nytt kvalitativtsteg tagits i samarbetet mellan länderna kring . Mötet skapade förutsättningar för ett än merkonkret och praktiskt samarbete mellan länder ochregioner i vårt närområde.Sedan dessa fina vårdagar på har myckethänt kring . Jag vill informera riksda-gen om huvuddragen i det som har skett och det somplaneras.Den kanske mest glädjande utvecklingen kringÖstersjösamarbetet är att det vardagsnära samarbetetnu är livaktigare . Var och varannan fö-rening i vårt land har aktiviteter i eller Polen.Varje kommun med självaktning har vänorter i Lett-land eller Litauen.Det gladde mig oerhört att se hur t.ex. företag, or-ganisationer och många kommuner ställde upp för deöversvämningsdrabbade polackerna under sommarenskatastrof.