prot · GL0947 · 1997-12-15 00:00:00 — Man får haklart för sig att en utredning inte är ett politiskt beslut.Det skall tas hänsyn i den politiska behandlingen tillbåde reservationer från olika partiet, deltagare i ut-redningen och särskilda yttranden från experter. Se-dan tar man också stor hänsyn till remissvaren. Dethar gjort att majoritetens förslag sänktestill fyra.Jag är inte helt nöjd med det. Men jag, och helaMiljöpartiet, är oerhört nöjda med att det har kommiten tidsgräns. Det är helt klart ett stort framsteg, ochjag är övertygad om att det fanns en ganska stor enig-het om att vi ville ha en tidsgräns. Den finns nu.Men vi ville ha en lägre tidsgräns. Det är natur-ligtvis en variation. Vi i , har fäst oss vid . ärockså en hög gräns. Då jämför man en asylsökandemed en grov brottsling. De kan redan få uppehålls-tillstånd. Falsk urkund räknas inte som ett grovt brottsåvida det inte finns synnerliga skäl. Det gäller kanskedold grov brottslighet, mord, knarklangning ellersådana saker. Därför har vi fastnat även ompreskriptionstiden för svenskar är enbart två år.Vi har reservationer. I min egen reservation undermom. 1 talar jag om att barnens ställning måste skyd-das och stärkas. Man måste tänka även på ungdomarsom kanske har överskridit barnaåldern och som harförlorat viktiga år under sin väntan här. Man bör tän-ka också på dem även om de har råkat fylla 19 år.Sedan har i reservation 1 tagit medvår åsikt om inkorporering av barnkonventionen.Därför kommer jag att yrka bifall till den i stället förvår. Men jag står naturligtvis bakom vår reservationockså.En sak skall jag beröra. stod det i utlän-ningslagen något som jag själv var med och reserve-rade mig emot för länge sedan. Det stod att viseringav uppehållstillstånd och arbetstillstånd skall återkal-las om utlänningen medvetet har lämnat oriktigauppgifter. har man ändrat det till får återkallas.Det är en oerhört stor skillnad. Det kommer inte attbli samma beslut som tidigare när man har ändratskall till får.Med den här utredningen känns det som om vi hartagit ett stort steg framåt när det gäller humanism ochmänskliga hänsyn till människor som har varit härlänge, som har skött sig, som visserligen ljög, kanskeav en sådan orsak som ledamot taladeom.Anf. 149 ():Fru talman! Vi behandlar nu två betänkanden. ISfU2 behandlas utgiftsområdet på det här avsnittetoch skrivelsen från regeringen. När det gäller betän-kande SfU2 har vi kristdemokrater inga yrkanden,eftersom vi har våra anslagskrav i ett särskilt yttrande.När det gäller betänkande SfU7 har det redan yr-kats bifall till alla de reservationer som vi kristdemo-krater är med på. Så om jag avstår tjänar inte kamma-ren någon tid på det. Jag kan därför med gott samveteyrka bifall till alla fyra reservationerna, nämligen 4, 5,6 och 8.Inom utgiftsområde 8 i statsbudgeten behandlar vibåde migrationspolitik och integrationspolitik. Somen del andra talare har sagt har vi debatteratintegrationspolitiken ganska ingående här i kamma-ren. Det kan man nog säga utan att överdriva. Så jagtänker inte uppehålla mig vid detta heller.Men jag vill ändå ta upp frågan om ,som ju berör integrationspolitiken. Det har också attgöra med utgiftsområdet. Vi kristdemokrater varstarka motståndare till det ursprungliga regeringsför-slaget att involvera DO i ett nytt integrationsverk.Jag vill gärna framhålla att när det gäller att fåfram en motor i arbetet mot rasism och främlingsfi-entlighet vill vi i stället stärka DO-ämbetet.Det finns några saker som krävs. Det ena är attDO måste få ett rejält verktyg som DO kan använda.Det hoppas vi att DO skall få i och med det förslagsom har framförts nu när det gäller en lag mot etniskdiskriminering i arbetslivet. Den blir möjlig att an-vända på ett helt annat sätt än den urvattnade lag somgäller . Så det verkar väl ganska lovande. Mensedan behövs det också mer resurser i form av pengarän de som JO har . Därför vill vi tillföra ytterli-gare 5 miljoner till till det nygamla an-slag som finns med i utskottets betänkande. Det tyck-er vi naturligtvis är bra.Så till migrationspolitiken. Jag skall inte uppehållamig länge vid det temat eftersom vi får anledning attåterkomma , skulle jag tro, med de specifikayrkanden som vi i motion har haft på det här området.De kom inte med i behandlingen av utgiftsområdet.Jag vill framhålla det som ändå är det grundläg-gande för oss kristdemokrater, det som är den princi-piella grunden för oss i vår syn på migrationspoliti-ken. Vi ser den demokratiska utvecklingen som vi harhaft i under hela det här århundradet och somhar varit styrt av humanistiska och kristna grundvär-deringar som det som även fortsättningsvis skall liggatill grund för svensk migrationspolitik.Jag har sagt och säger igen att vi kristde-mokrater anser att det är vår plikt att bistå människor inöd därför att vi skall respektera alla människors likavärde. Att detta är vår plikt är ett moraliskt ställnings-tagande. Vi skall därför ha en generös, tydlig ochuthållig migrationspolitik.Denna politik kommer att utsättas för påfrestning-ar av olika slag under olika tider och förhållanden iSverige. Det gäller inte minst i samband med det somvi har upplevt , nämligen de ekono-miska påfrestningar som den kris som vi har gåttigenom medfört för vårt land och vårt folk. Man kaninte ge efter för dem som utnyttjar detta tillfälle tillkraftiga angrepp, utan det gäller att hålla stånd motangreppen på migrationspolitiken.Man får inte börja bli populistisk och förloragrunden för sina ställningstaganden utan måste dåverkligen stå fast. Man kan möta angrepp av typen attvarenda krona i statens budget till just det här politi-kområdet skulle vara lånad. Sanningen är naturligtvisatt lika stor del på det området är lånad som på allaandra politikområden, även dem som mest berör baraetniska svenskar. Det finns i det läget naturligtvis enskyldighet för våra politiska partier tillsammans medfrivilliga organisationer m.fl. att föra ut de demokra-tiska grundvärderingar som vi har byggt vårt land på.Det finns inte rena matematiska samband mellanvad vi bör göra vid ett visst givet tillfälle i flyktingin-satser och statens inkomster och utgifter på andraområden. Vi måste också bygga på en folklig förank-ring. Det betyder att vi har en storuppgift framför oss. Vi har haft under de år som hargått - och jag tror att så är fallet också ett tag tillframöver - en stor uppgift i att förankra en sådangrundläggande syn som jag har velat ge uttryck för, såatt vi kan upprätthålla viljan till insatser för männi-skor i nöd och för människor på flykt i vårt land. Detär oerhört viktigt.Jag vill också säga någonting om det betänkandesom berör återkallelse av uppehållstillstånd. Jag skallinte bli mångordig utan vill bara säga att vi precis somi utredningsbetänkandet står fast vid att börgälla som preskriptionstid. Vi har funderat igenomfrågan vilken tidsperiod som man bör räkna ochkommit fram till att det är rimligt att räkna vistelseti-den från tidpunkten för ansökan om uppehållstill-stånd.Vi kristdemokrater har också övertygats om att detär rimligt att ha övergångsbestämmelser. Vi stöderdärmed motion med det kravet.Anf. 150 ():Fru talman! Innan jag börjar mitt anförande villjag gärna ge och en eloge, inte för deras åsikter men för att detta ärderas fjärde debatt här i dag.Det är en debatt med anledning av två betänkan-den. Det första betänkandet handlar om budgeten förinvandrar- och flyktingpolitiken och det andra gälleråterkallelse av uppehållstillstånd. Jag tar först uppbudgetbetänkandet.När utskottet behandlade propositionen ,framtiden och mångfalden gjordes vissa förändringari förhållande till propositionen. tiden för statsbidraget till ochansåg dessutom att Diskrimineringsombudsmanneninte skulle inordnas i den nya integrationsmyndighe-ten. Budgetförslaget har anpassats till utskottets änd-ringar.Det finns vid betänkandet särskilda yttranden frånflera partier som avvisar förslaget om att inrätta ensärskild integrationsmyndighet. har dockfattat sitt beslut, och jag tycker inte att det finns an-ledning att upprepa den debatt som vi hade här ikammaren . Jag tycker ändå att det ärviktigt att understryka att det är ytterst angeläget attregeringen mycket noga följer både utvecklingen avhandläggningstiderna och antalet asylsökande. Jag villdärför peka på att det finns en viss osäkerhet när detgäller medelsberäkningen för Statens invandrarverkfrån , när den nya integrationsmyndig-heten beräknas starta sin verksamhet.Detta framkom när utskottet hade sin utfrågninginför arbetet med integrationspropositionen. och regeringen har såvitt jag kan förståanvänt olika beräkningsmetoder. Invandrarverketsgeneraldirektör framhöll då att man från sida anser att den nya myndigheten helårsvisbör ha 43,5 miljoner av medel, intesom regeringen anser 59,3 miljoner.Skillnaden i beräkningen beror på att regeringenanser att 19,7 miljoner av overhead-kostnader skall läggas på den nya myndigheten. anser att det räcker med 6 miljonerkronor. Det motsvarar den procentandel av overhead-kostnaderna som fått när det övertagituppgifter från polisen. Enligt generaldirektören lederbesparingskraven till att asylprövningen måste mins-kas . Detta leder i sin tur till att handlägg-ningstiderna blir längre i bl.a asylärenden.Antalet asylsökande har från att havarit lågt stadigt ökat. Finns det intetillräckligt med resurser, ökar handläggningstiderna.Vi vet att långa handläggningstider för asylsökandeförutom problem för den asylsökande också medförökade kostnader för samhället.Utskottet föreslår inte någon ändring i budgetför-slaget, men jag vill ändå belysa den situation som kanuppstå.Fru talman! I betänkandet finns några reservatio-nen som handlar om hälso- och sjukvård och som jagvill kommentera.Reservation nr 1 från och Miljö-partiet handlar om sjukvård för vuxna asylsökande.Reservanterna vill att begränsningen till att endast fåakut sjukvård skall tas bort. Utskottsmajoriteten uppfattningen att fullständig sjukvård inte skallerbjudas vuxna asylsökande, utan samma begränsningsom bör gälla.I reservation nr 2 vill samma partier att sekre-tessslagen skall ses över så, att utlänningar som göm-mer sig i skall våga anlita sjukvården.Den tredje reservationen, även den från Vänster-partiet och , gäller hälso- och sjukvård förbarn. Reservanterna vill bl.a. att regeringen skall gelandstingen i uppdrag att skyndsamt kartlägga om-fattningen av behov av särskilt stöd för flyktingbarnsom utsatts för traumatiska upplevelser och föreslånödvändiga åtgärder. Enligt reservationen skall varjelandsting åläggas att inrätta ett centrum för tortyrska-dade, vilket skall ge hjälp åt både barn och vuxna.Fru talman! Enligt den överenskommelse somfinns mellan och regeringen ochsom gäller från skall landstingenge vuxna asylsökande både akut sjukvård och tand-vård och sådan vård som inte kan anstå, som manuttrycker det. Landstingen skall också svara för möd-ravård, förlossningsvård, preventivmedelsrådgivning,vård vid abort samt också för den vård och de åtgär-der som behövs enligt smittskyddslagen.Alla asylsökande barn skall få sammahälso- och sjukvård och tandvård som våra egna barnfår. Landstingen ersätts av staten för detta. Detta ärden huvudregel som gäller. Beträffande uttrycket vårdsom inte kan anstå är det den läkare som den sjukeasylsökande vänt sig till som avgör om vården kananstå eller ej och ingen annan.Sjukvård för gömda utlänningar är en mycket svårfråga, speciellt när det gäller barn. Barnkommitténföreslog med hänvisning till attäven barn som vistas illegalt i skall ha rätt fullgod hälso- och sjukvård. Sjukvårdshuvudmän-nen är i och för sig skyldiga att lämna akut sjukvårdtill alla som vistas inom sjukvårdsområdet. Frågan ärbara om gömda familjer vågar ta kontakt med sjuk-vården på grund av risken att polisen får veta var definns.Men frågan är mer komplicerad än så. Det är klartatt vi tycker att sjuka människor skall få hjälp om debehöver kvalificerad vård. Som förälder är man na-turligtvis beredd att göra vad som helst för att enssjuka barn skall bli friskt igen. Regeringen har när detgäller förslag sagt att den frågankräver ytterligare beredning eftersom den är såkomplicerad.Vi behöver också fundera på och diskutera vemsom har ansvaret för dem som gömmer sig. Det gällerframför allt ansvaret för de gömda barnen. Vi har häri tillsammans bestämt att vi skall ha enreglerad invandring. Vi har bestämt vilka lagar ochregler som skall gälla för att få uppehållstillstånd ivårt land. Vi har i stort sett varit överens om att det ärde som är i behov av skydd som får stanna.Det betyder att alla som söker asyl i intefår stanna. De flesta finner sig i fattade beslut ochlämnar landet. Men några vägrar att göra det och fårhjälp att gömma sig. Visst kan det fattas felaktigabeslut. Men man kan inte utgå från att alla avslagsbe-slut är felaktiga. Är det då samhällets ansvar, dvs. vårtansvar, att de gömda barnen tvingas att vistas störstadelen av dygnet inomhus utan att kunna gå i skola,utan att kunna träffa jämnåriga kamrater och att debarnen till slut mår så dåligt både fysiskt och psykisktatt de får stanna av humanitära skäl?Frågan som också måste ställas är: Vilket ansvarhar föräldrarna för sina barns hälsa och utvecklingoch för sitt barns bästa? Vilket ansvar har de männi-skor som tagit på sig uppgiften att gömma dessa barn-familjer? Skall människor som vistas illegalt här ilandet ha samma rättigheter som dem som vistas härlegalt måste vi också fråga oss om det behövs uppe-hållstillstånd.Vi har stiftat lagar för att underlätta för människoratt leva tillsammans. Om vi kräver respekt för våralagar måste vi också följa dem. Tycker vi att lagarnaär fel skall vi ändra på dem, inte strunta i dem.Fru talman! Jag yrkar avslag på samtliga reserva-tioner och bifall till utskottets hemställan i betänkan-det.Så gäller det propositionen och betänkandet omåterkallelse av uppehållstillstånd. Möjligheten attåterkalla uppehållstillstånd är inget nytt utan harfunnits i tidigare lagstiftningar. Där var skrivningarnanågot mjukare. I lagtexten stod att uppehållstillståndkunde återkallas på grund av oriktiga uppgifter omidentiteten.I den utlänningslag som trädde i kraft den 1 juli1989 infördes ordet skall. I lagen står att visering,uppehållstillstånd och arbetstillstånd skall återkallasom utlänningen lämnat oriktiga uppgifter om sinidentitet. Lagen innehåller ingen preskriptionstid.Någon större debatt när lagen skärptes på den härpunkten kan jag inte minnas att det blev, varken här iriksdagen eller i massmedierna. Det var andra förslag,t.ex. att ta barn och vuxna i förvar, kroppsvisiteringoch arbete för asylsökande, som var de stora omtvis-tade och omdiskuterade frågorna.Folkpartiet, och hadevisserligen en gemensam reservation som gick ut påatt behålla den gamla regeln. Men så blev det inte.Såvitt jag minns blev det heller inte någon störrediskussion efter beslut.För att förstå varför ordet skall infördes måsteman se till den tidsanda och den debatt som fördes när1989 års utlänningslag antogs. Debatten då bådebland människor och massmedierna handlade mycketom det stora antal människor som sökt asyl i ,och inte minst om alla som saknade pass, biljetter ochandra ID-handlingar.Många var kritiska till att så många kunde få up-pehållstillstånd. Man undrade också om visste vilka det gav upphållstillstånd och omdet verkligen var rätt människor som fick asyl här.Både TV och tidningar skildrade livfullt papperskor-garna på där människor kastat biljetter ochandra handlingar. Även på förekom liknandehändelser. De flesta asylsökande kom då via Kastruptill när de ansökte om asyl.UNHCR var bekymrat och ansåg att asylrätten varhotad. Dokumentlösheten var ett stort och växandeproblem inte bara i utan också i övriga Euro-pa. UNHCR befarade att folkopinionen skulle svängaoch att alltfler länder skulle bli negativa till att ta emotflyktingar om en mycket stor andel människor fickasyl utan att kunna identifiera sig. Dåvarande invand-rarministern såg också svårigheter att föra en rättvisflyktingpolitik och ansåg att något måste göras åtdokumentlösheten.I dag är diskussionen annorlunda bland de flestamänniskor. Vi har sett konsekvenserna av 1989 årsutlänningslag i de här delarna. Vi har också sett kon-sekvenserna både för enskilda människor och förfamiljer, och vi är beredda att ändra lagen på den härpunkten. En politik som skall vinna förståelse bådebland medborgare i vårt land och hos dem som sökerasyl måste vara tydlig och trovärdig, modern ochmedmänsklig.I samband med behandlingen av propositionenSvensk migrationspolitik i globalt perspektiv behand-lade utskottet ett antal motioner som rörde återkallelseav uppehållstillstånd på grund av oriktiga uppgifter.Utskottet ansåg att det fanns anledning att se överbestämmelserna. Kommittén om ny instans- och pro-cessordning i utlänningsärenden har gjort det medförtur, och det betänkande ligger till grund för denpropositionen som vi just nu behandlar.Huvudregeln är naturligtvis att identiteten skallklarläggas redan när uppehållstillstånd beviljas. Det ärdär som ska satsa sina resurser ochockså gör det. finns en kvalitetssäkring i asyl-prövningen.Från är det också obligatorisktför den asylsökande att lämna fingeravtryck och foto-grafi.Problemet med oklar identitet gäller i huvudsakasylsökande. har också framhållit attdet finns asylsökande som kommer från länder där detär nästan omöjligt att få fram några handlingar och attdet därför förekommer att personer inte har någonmöjlighet att styrka sin identitet hur gärna de än vill.Fru talman! Regeringen föreslår att det precis somi dag måste finnas möjligheter att återkalla tillståndnär utlänningen uppgett fel identitet. Det är huvud-principen. Det är viktigt för att kunna föra en rättvisflyktingpolitik. Att ha fått uppehållstillstånd på enfalsk identitet skapar naturligtvis problem för denenskilda människan. Det är också viktigt inte minst avhumanitära skäl att en människa som bott här längekan känna trygghet och inte ständigt behöver oroa sigför att inte få vara kvar.För den person som inte får behålla sitt uppe-hållstillstånd och därför måste lämna landet får ettsådant beslut svåra följder. Därför ärdet angeläget att man ser på alla omständigheter ochatt de vägs samman innan beslut om återkallelse fat-tas. Hänsyn skall bl.a. tas till familjeförhållanden, tillbarnen och deras hälsa och utveckling och till barnetsbästa. Hänsyn skall också tas till anknytningen till detsvenska samhället och till hur länge man varit i Sveri-ge. Regeringen föreslår att det skall krävas synnerligaskäl för att återkalla ett tillstånd för den som varit häri mer än fyra år.Fru talman! Med detta vill jag yrka bifall till ut-skottets hemställan i betänkandet och avslag på samt-liga reservationer.Anf. 151 () replik:Fru talman! Först vill jag litet grand kommenterasjukvården och anledningen till att vi har skrivit demotioner och reservationer som vi har gjort.De vuxna som befinner sig på flyktingförlägg-ningarna, och som kanske i hemlandet innan de tving-ades fly har gått på kontinuerliga kontroller för attt.ex. undersöka livmodercancer, måste i väntatill dess att cancern har utvecklats fullt. Kostnadernaför att söka läkare täcks nämligen inte av det bidragde får.Vi har bestämt att vi skall ha reglerad invandring -ja, det har vi gjort. Det har också sagt.Trots detta har tregånger fällts för brott mot FN:s tortyrkonvention.Detta visar att misstag kan begås. Detta visar ocksåatt, precis som säger, de flesta avflyktingarna åker tillbaka men några hänger sig kvar.Maud Björnemalm undrar vilket ansvar föräldrar-na har för sina barn. Först och främst har de väl att setill att barnen har ett liv - att de får överleva. Riskenför något annat är ganska stor om man skickas tillbakatill t.ex. eller andra länder där vi vet att omfat-tande tortyr förekommer.De som vistas illegalt här skall inte kunna hängasig kvar, menar . Vad vi talar omhär, och vad vi har talat om, är barnen. Tycker vi attlagen är fel skall vi ändra på den, sägs det här. Ja,men snälla , det är ju det vi harförsökt sedan den dagen jag kom in i riksdagen.Jag skall också kommentera övergångsreglerna.De som har fått sina uppehållstillstånd indragna, somuppfyller kriterierna för den nya lagstiftningen ochsom fortfarande finns kvar i landet - är det MaudBjörnemalms uppfattning att de fortfarande skallutvisas?Anf. 152 () re-plik:Fru talman! Det finns överenskommelser mellanregeringen och om läkarvården.De asylsökande skall få akutvård och vård som intekan anstå. Sedan är det den behandlande läkaren, dvs.den läkare som den asylsökande uppsöker, som har attavgöra om man skall göra något åt den sjukdom somden asylsökande har. Det är läkaren, och ingen annan,som avgör detta.När det gäller problemet med de familjer somvistas här har regeringen på förslagsagt att den vill utreda detta ytterligare. Men, UllaHoffmann, de här människorna har ju fått sina an-sökningar prövade inte bara av utanförmodligen också av . Man harfunnit att de inte har skäl att stanna i . De harinte skyddsskäl för att få uppehållstillstånd. Därförskall de lämna landet. Om de sedan väljer att gömmasig ställer jag frågan: Vem har ansvaret för barnen, förbarnens bästa och för barnens hälsa? Är det föräldrar-na? Vilket ansvar har de? Vilket ansvar har de somgömmer barnfamiljerna? Detta kan inte vara samhäl-lets ansvar, och det kan inte vara allom givet att fåstanna i bara för att man är en barnfamilj.Barnens bästa innebär nämligen inte alltid att stanna iSverige.Anf. 153 () replik:Fru talman! Jag skulle önskaatt vi på något sätt kunde göra det hela klart och tyd-ligt för de behandlande läkarna när de avgör sådanahär fall. Men jag skall göra mitt för att se till att detsom står i utskottsbetänkandet kommer ut till de olikalandstingen via landstingsledamöter.Vi skall utreda barnens - de barn som befinner sigpå flyktinganläggningarna - situation ytterligare, sägsdet . Jag tycker att det har utretts tillräckligt! Helabetänkandet andas att barnens situation har utrettstillräckligt. Men vi skall alltså vänta ytterligare! Vibegär bara en sådan enkel sak som att Invandrarverketskall få i uppdrag att ta fram ett åtgärdsprogram föratt medvetandegöra sin personal om den anmälnings-skyldighet till osv. som finns vad gällermisstankar om sexuella övergrepp. Inte ens det kanutskottsmajoriteten säga är angeläget! Vi vet ju att detsker sexuella övergrepp på flyktingförläggningar.Men inte ens det, !Anf. 154 () re-plik:Fru talman! Jag anser att det är Landstingsförbun-dets sak att informera de läkare som finns inomlandstingen om vad som gäller i sjukvården för deasylsökande.Ulla ! Man kan inte hänga upp allt på attnågon av tjänstemän inte kände tilldetta. Det ingår naturligtvis i personalens utbildningatt ha kännedom om när övergrepp på barn skall an-mälas.Anf. 155 () re-plik:Fru talman! Varför gömmer de sig? De har ju oftagett uppgifter och lämnat papper. Läkare och advoka-ter har skrivit, men betraktats som icke trovärdiga.Det är det som är haken i detta - att man inte hellertror på svenska ämbetsmän som sätter sin yrkesheder ipant.De här människorna tar naturligtvis ansvaret försina barn. De är mycket väl medvetna om att det inteär någon dans på rosor att vara gömd. Många av demhar redan flytt. De valde inte flykten, utan flyktenvalde dem. Det är likadant här - de väljer inte attgömma sig, men de törs inte åka hem. Jag kan intesäga att det gäller , men det gäller de allra fles-ta. De vet nämligen att det verkligen inte är någontingbra att gömma sig.Miljöpartiet reserverade sig också mot detta attändra "kunde" till "skall". Det var Mil-jöpartiet satt i . Nuhar vi fått igenom detta. Man har tagit bort "skall".Det är en stor seger för dem som det gäller - inte förvår del.Ju mer restriktiv politiken mot invandrare är, destomer sticker rasismen upp sitt fula huvud. Det är fak-tiskt så! Jag säger inte motsatsen, dvs. att om politikenär öppnare finns inte rasismen. Men restriktivitetengör att rasismen och invandrarfientligheten växer.