prot · GL0930 · 1997-11-19 00:00:00 — Balansen mellan skattehöjningar ochbesparingar måste bli rätt. Men tyvärr har den sittanderegeringen förlorat känslan för fördelningspolitiken.Man vill sänka barnbidraget för alla familjer, såvälrika som fattiga, försämra assistentersättningen förfunktionshindrade och slopa änkepensionerna. Det ärsanningen.Efter vad jag förstår instämmer i att sänktaskatter i tjänstesektorn skulle minska arbetslösheten.Tyvärr fick jag inte något svar på frågan hur länge dearbetslösa skall behöva vänta på ett svenskt förslag.Jag tycker jag märker en låsning i synen på privatoch offentlig tjänstesektor. I ett uttalande har Östrossagt att det för honom är otänkbart att satsa på denprivata tjänstesektorn före den offentliga. Men vadgäller de äldres behov av hjälp i hemmet går ju deoffentliga och privata tjänsterna hand i hand. gerinte den privata hushållssektorn några skatteintäkteratt tala om. Att öppna tjänstesektorn ger mer offentli-ga resurser, inte mindre.Frågan kvarstår: Vad säger skatteminister till äldre som vill ha kompletterande hjälp medstädning, skottning och annat?Anf. 98 Statsrådet ():Fru talman! Regeringen avfärdar inte eventuellaframtida stimulanser till tjänstesektorn, men det måsteske i ett läge då det finns ekonomiskt utrymme för attgöra det. Det får inte ske på bekostnad av äldreom-sorgen, skolan och vården. Där befinner vi oss inteännu.Nu finns en öppning inom den europeiska unionensom också är intressant, en möjlighet att användamomsen på ett annat sätt. Det är vi beredda att tittavidare på.Michael säger att det finns ett gemen-samt alternativ. Innebär det att har över-gett sin skattesänkningspolitik? Så låter det inte närjag träffar moderater i debatter ute i landet. Då är detfortfarande 80 miljarder som gäller. De motsätter sigfortfarande de 8 miljarderna extra till kommuner ochlandsting. Vad är det för ett gemensamt alternativ? Nihar hittat 17 punkter där ni är överens, men alla andrapunkter återstår. Ute i buskarna kan ni sedan tala omsaker som ni också vill genomföra.Michael säger att vi vill sänka barnbi-draget. Har han inte läst budgeten? Vi föreslår därhöjda barnbidrag. Anledning är just att ekonomin ärpå väg upp och att det är viktigt att barnfamiljerna,som har dragit ett tungt lass under saneringen, nu fårlitet ökade resurser.Jag vill ställa en fråga till det här med huruvida ni verkligen ställer upppå de 200 miljarderna och att avveckla välfärdssam-hället står det i den gemensamma reservationen att detsom är mindre angeläget i kommuners och landstingsverksamhet skall prioriteras ned. Där skall ni tjänamycket pengar. Vad är det kommunen gör som intebehövs? Är det kollektivtrafik, barnomsorg, ung-domsverksamhet, räddningstjänst, miljö- och hälso-skydd, bibliotek eller kultur? Det finns en myt om attdet pågår en massa verksamheter i kommuner ochlandsting som kostar pengar men som inte behövs.Tala om vad det är som skall tas bort!Anf. 99 ()replik:Fru talman! Det där med barnbidragen var intres-sant. Det var ju tur att det fanns ett sänkt barnbidragså att det fanns någonting att höja inför valet. Minpoäng var nämligen att man sänkte barnbidraget likaför alla, både för rika och för fattiga, i stället för attsom vi kristdemokrater föreslog rikta in en del av depengarna till de sämst ställda barnfamiljerna, de somuppbär bostadsbidrag. Det var vår modell: att inte hasamma syn på alla barnfamiljer, både rika och fattiga.Det är fördelningspolitik.Sedan vore det intressant att höra om delarmin uppfattning att det i princip inte finns någonhushållssektor och inga skatteintäkter att tala om. Serinte det här sambandet? Om man öppnartjänstesektorn, om man får folk att ur egen plånboklägga upp en del pengar tillsammans med statligastimulanser i någon form av bidrag, frigör man resur-ser och får pengar in i systemet. Då får man mer of-fentliga resurser som man kan ha till vård, omsorgoch skola. Ser inte det sambandet?Anf. 100 Statsrådet ():Fru talman! säger ingentingom vilka krav som kommer att ställas i en framtidaborgerlig regeringskoalition. Han hänvisar till de 17punkter som finns i reservationen. De 17 punkterna ärså tunna att de säger väldigt litet om den verklighetsom väntar medborgarna om ni skulle komma att styraefter valet. närmar sig valet. Det är tio månaderkvar. Det måste bli litet tydligare.Jag hörde säga i en TV-intervju att hanvillkorade kd:s medverkan i en borgerlig regering motatt man skulle satsa mer på vård, skola och omsorg.Sedan säger moderata representanter som Karl-GöstaSvenson här att man inte skall göra det. Vad innebärdet här? Det skall sänkas skatter, det skall satsas meroch ni börjar villkora. Det är en räntehöjarkoalitionsom börjar formeras. Känner sig inte litet rädd för vad som kommer att ske med alladem som har stora lån, får höjda räntor och tvingaslämna hus och hem när ni inte kan få ihop till en an-svarsfull politik?När det gäller tjänstesektorn är det klart att det ärden sektor som växer i en expansiv ekonomi. Det ärdit mycket av efterfrågan riktas när människor känneratt de törs, vågar och får disponibla inkomster attbörja efterfråga igen. Frågan om stimulanser är viktigatt analysera ordentligt, och vi har utredningen frånDan i botten. Men att genomföra ofinansi-erade skattesänkningar slår hårdast mot de verksam-heter som är beroende av människors privata kon-sumtion. Ty när det blir ofinansierade skattesänkning-ar, underskott och höjda räntor håller man i pengarnaigen, och så faller de här sektorerna ihop. Det har , och det skulle vi från regeringenssida aldrig ge oss in på.Anf. 101 PER () replik:Fru talman! Först vill jag uttrycka den oerhördabesvikelse jag kände när statsrådet bekände att hanhade platåskor . Jag trodde inte att Östrosinnefattades i den kategori som faller för slika mo-denycker, men man upphör aldrig att förvånas.Jag går så över till frågan. anklagade deborgerliga och sade: Lyssna inte på kraven på skatte-sänkningar från höginkomsttagare! Fall inte undan fördet! Jag erinrar mig då en intervju med Industriför-bundets , där han fortsatte att ställa kra-vet att ta bort värnskatten fullt ut. Jag har därförsamma uppmaning till : Fall inte undanför de här kraven från Bo Berggrenoch andra höginkomsttagare och sänk värnskatten!Känns det inte litet underligt som socialdemokratatt nu sänka skatten för höginkomsttagare med 5 000kr/år medan låginkomsttagarna däremot knappt fårnågonting? I vissa fall blir det t.o.m. skattehöjningar ioch med att man höjer egenavgifterna.Känns det inte litet underligt att sitta som skatteminis-ter i en socialdemokratisk regering och genomföraden här typen av politik?Anf. 102 Statsrådet ():Fru talman! skall ju alla politiker öppetredovisa hela sin historia. Det är lika bra att göra detfrån början; annars hittar någon annan de här liken igarderoben. Om mitt lik är de här platåskorna tyckerjag att det skulle vara spännande att höra vad PerRosengren gjorde på 70-talet.När det gäller värnskatten var det en skatt som vivar väldigt tydliga med i valrörelsen. Vi sade: Vi infören värnskatt under de här saneringsåren, en tillfälligskatt som kommer att drabba medelinkomsttagare ochuppåt. Det behövs för att få en rimlig fördelningspoli-tisk profil i saneringen. Löftet var klart och tydligt:När vi har sanerat statsfinanserna skall värnskattenbort. Det fullföljer vi. når vi balans, och den1 avskaffas värnskatten. Det tycker jagär viktigt. Värnskatten bidrog med 20 miljarder tillsaneringen. är denna fullföljd, och då fullföljer vilöftet.Sedan skall vi också se till att fullfölja de löftensom gavs i samband med skattereformen. Det fannsen del centrala saker där: enkelhet, mindre krångeloch mindre fusk. Allt detta föll väl ut, och vi har i dagett bra skattesystem. Men det fanns också ett fördel-ningspolitiskt villkor knutet till skattereformen, ettvillkor som sällan tar upp men som varviktigt för oss. Skattereformen blev underfinansierad,och därmed kunde inte fördelningspolitiken uppfyllasfullt ut. Vi inför alltså ett tredje steg i inkomstskatte-skalan för att se till att det fördelningspolitiska villko-ret i skattereformen uppfylls. Detta kommer vi ocksåatt göra i samband med starten 1999.Anf. 103 PER () replik:Fru talman! Om det hade varit så väl att värnskat-ten hade givit 20 miljarder hade det varit bra.Det kanske skulle uppfattas som sammanlagt undermandatperioden. I så fall stämmer siffrorna med mina.Men vi behöver ju de här pengarna till verksamhe-terna. Vi ser hur verksamheter i kommuner ochlandsting blöder. Att i det läget sänka skatten förhöginkomsttagare känns litet underligt. blireffekten att man sänker för höginkomsttagarna medanlåginkomsttagarna inte får särskilt mycket sänkt skatt.Det är där vi egentligen behöver öka köpkraften.Vad man gör är väl att höja gränsen för närman skall börja ta ut värnskatt. Sedan kan man kalladet något annat, men om jag inte är helt felinformeradtänker ni nu ta ut på inkomster istället. Jag vet inte om man kan kalla det att inte brytaett löfte. vill inte jag sälla mig till den debatten,för jag vill naturligtvis gärna ha kvar värnskatten därden är. Men jag måste säga att skatteministerns reso-nemang haltar litet. Man håller egentligen inte ettlöfte. Man kan förstås kalla den nya skatten någotannat än värnskatt, men den har ju samma effekt ävenom den ligger på litet högre inkomster.Jag återkommer dock till frågan: Känns det intelitet underligt att ge skattesänkningar åt höginkomst-tagare som låginkomsttagare får en ökadbeskattning, eller i alla fall ingen skattesänkning?Anf. 104 Statsrådet ():Fru talman! Det blir 20 miljarder. Jag läste liksomKarin , och 4 gånger 5 blir 20.Det lärde vi oss. Det är alltså ungefär den inkomst vihar fått.Det här handlar inte om någon skattesänkning. Viinförde en tillfällig skatt, en värnskatt, som skullefinnas . Den har bidragit del av saneringen, och fasas den ut automatiskteftersom det är ett sådant beslut har fattat.Den 1 januari 1999 finns värnskatten inte längre.När det gäller skattereformen var det mycket tyd-ligt i samband med genomförandet att det skulle görasen utvärdering av skattereformen. Hur väl uppfylldeman villkoren? Utvärderingarna visar att det fördel-ningspolitiska villkoret inte uppfylldes, framför allt pågrund av att reformen var underfinansierad. Den un-derfinansieringen gjorde att man inte kunde fullföljaambitionerna på barnbidrags- och bostadsbidragsom-rådet, vilket innebar att det ändå var de som hade bästinkomster som fick det bästa utfallet av skatterefor-men. Då är det rimligt att införa ett tredje steg för deverkliga höginkomsttagarna. Den gränsen kommer attgå någonstans kring , skriver vi i budgetpro-positionen, men vi återkommer med ett konkret för-slag till . Det är att se till att skattereformenfaktiskt uppfylls.Det gäller också barnbidragshöjningen. Den in-gick som en integrerad del av skattereformen. När vinu höjer barnbidragen ser vi till att de grupper somhaft det jobbigast , de som fick löf-ten om målsättningen att höja barnbidragen, nu ocksåfår en höjning av barnbidragen. Det är också viktigt iperspektivet av skattereformen. Den skattepolitikenkommer att ge oss ett skattesystem som fortfarande ärväldigt konkurrenskraftigt, som har en rättvis fördel-ningsprofil, som har förhållandevis låga marginalskat-ter och som kommer att vara viktigt när vi går in iuppgångsfasen i ekonomin.Anf. 105 ():Fru talman! Den svenska ekonomin utvecklar sigför närvarande och tillbaka i gynnsamriktning. Räntan har i stort setthalverats. Kronan har kraftigt stärkts och stabiliseratssedan kronfallet 1992. sjunker arbetslöshetenmycket påtagligt. Inom vissa branscher och yrken ochpå vissa orter uppstår nu rekryteringsproblem när detgäller arbetskraft. Det svenskanäringslivet har trots förstärkningen av kronan kunnatbehålla och t.o.m. förstärka sina marknadsandelar påexportmarknaderna. Den inhemska konsumtionenstiger.Grunden för denna positiva utveckling är att vi nuhar en statsbudget i balans och en stabilt låg inflation.Denna grund har krävt ett ofta tufft saneringsarbeteunder en följd av år. Det har krävt samling, samarbeteoch stabilitet över tiden. Det har också krävt kontinui-tet över mandatperioder. är det partisom har visat mod och förmåga att delta i det nöd-vändiga saneringsarbetet under nästan hela 90-talet.Vi har samarbetat i regering under förra mandatperio-den och med regering under större delen av den nuva-rande mandatperioden. Detta tålmodiga och ofta på-frestande arbete kan vi nu alla skörda frukterna av.Nu gäller det att inte tappa greppet över dennapositiva utveckling. gäller det i stället, för attanvända ett militärt språkbruk, att hålla tagen terrängoch att förstärka det brofäste som uppnåtts. Det bety-der bl.a. att vi under ett antal goda år framöver måsteförbereda oss för och skapa resurser inför den kon-junkturella nedgångsfas som därefter kommer. Vimåste under dessa goda år använda en del av vårtsamlade produktionsresultat till att betala av på vårgemensamma skuldbörda.Centerpartiet kommer inte under de närmaste årenatt medverka vare sig till lättsinniga skattesänkningareller till vidlyftiga bidrags- eller transfereringsökning-ar. Vi kommer att se till att våra förslag till skatte-sänkningar ligger inom ramen för en balanserad bud-get efter en planmässig amortering på statsskulden.Våra förslag till förbättringar av de låga pensionernaoch för ökade resurser till vård, skola och omsorgkommer att ha samma inriktning.Vi kommer alltså inte att i förväg inteckna olikaslag av dynamiska effekter när vi lägger fram våraskattesänkningsförslag. Erfarenheterna såväl frånskattereformens genomförande som från förra man-datperioden visar att förtida inteckning av dynamiskaeffekter är en ytterst riskabel och oftast inte fungeran-de metod.Egentligen är det även teoretiskt en självklarhet.Låt oss tänka oss att vi t.ex. vid nästkommande års-skifte gör en kraftig sänkning av arbetsgivaravgifternautan att anvisa samtidig finansiering. Det kommer i såfall att innebära att den statsfinansiella kostnadenbörjar ticka på successivt . De dyna-miska effekterna av de sänkta arbetsgivaravgifterna iform av framför allt ökad sysselsättning och så små-ningom ökad köpkraft uppstår med en betydandefördröjning. urholkas statsfinanserna pånytt genom höjda räntor och andra skadeeffekter,vilket i sin tur gör att de förväntade dynamiska effek-terna kanske aldrig uppstår eller i vart fall kraftigtdecimeras.Våra skattesänkningsförslag inför kommandemandatperiod är alltså avpassade så att de ryms inomen balanserad statsbudget efter planmässig avbetal-ning på statsskulden. De har dessutom inriktningen attde skall gynna arbete och kunskap.Men de skall också medverka till en rättvis för-delning. Det är därför det är viktigt att sänka inkomst-skatten för låg- och medelinkomsttagare under nästamandatperiod. Det bör enligt vår mening ske genomen höjning av grundavdraget för dessa inkomstgrup-per.Det är också viktigt att vi nästa mandatperiodåterställer skattesatsen för fastighetsskatten till 1½ %.Ännu viktigare och ännu tidigare bör vi dock rätta tillde skevheter som finns i underlaget för fastighetsskat-ten, dvs. fastighetstaxeringsvärdet, framför allt förfastboende i attraktiva fritidsområden. Vi har i avvak-tan på förslag från pågående utredning lagt fram för-slag om slopande av den s.k. belägenhetsfaktorn ochlättnader när det gäller tomtstorlekarna men inte fåttmajoritet för dessa åtgärder.Vi kommer att hålla blåslampan brinnande föratt förmå regeringen att sätta tryck på utredningen attlägga fram sina förslag i denna del så att de kan be-handlas . Vi kom-mer att sträva efter att de förändringar som kommertill stånd får retroaktiv verkan och alltså blir gällandeäven taxeringsvärde. Det framstårmed mycket stor tydlighet att regeringspartiet behöverdenna blåslampa för att kunna agera med kraft.Fru talman! Det finns säkert de som hajar till omjag säger att förmögenhetsskatten bör avskaffas avfördelningspolitiska skäl. Jag medger att påståendet ärnågot tillspetsat, men det har i korthet följande bak-grund:Vi har på goda grunder avskaffat förmögenhets-skatten för s.k. arbetande kapital. Definitionen avbegreppet arbetande kapital har visat sig alltmer svår-bemästrad. I praktisk hantering är det heltomöjligt att definiera en tillämpbar gräns mellan arbe-tande riskkapital å ena sidan och spekulationskapital åandra sidan. Det medför att de flesta förmögenheterinom det finansiella systemet tenderar att bli befriadefrån förmögenhetsskatt även om förmögenheterna ärmycket stora. Kvar för beskattning blir de förmögen-heter som är placerade i fasta tillgångar, dvs. i huvud-sak bostadsfastigheter, vilka oftast är resultatet aventräget arbete och lika enträget sparande.Vår slutsats blir att förmögenhetsbeskattningenhelt bör avskaffas under nästa mandatperiod.Fru talman! En annan viktig utgångspunkt för våraskattesänkningsförslag är att de skall stimulera tillökat företagande och ökad sysselsättning. Vi hardrivit igenom en sänkning av arbetsgivaravgifternamed tyngdpunkten riktad mot de små företagen. Dethar skett i två steg och innebär att vi har femprocentenheter lägre avgifter för en lönesumma upptill per företag eller koncern. Vi vill gåvidare på denna väg och kommer att föreslå förbätt-ringar av såväl procentsats som lönesumma. Finansi-eringen kan ske inom ramen för en skatteväxling, sombl.a. har talat sig varm för, där andradelen är ökade miljöavgifter. Men finansieringen kanockså ske inom ramen för ökade överskott i budgetende närmaste åren.Vi har från sida starkt bidragit tillatt nu kan besluta om ökade reseavdrag vidresa till och från arbetet. En del kameralt inriktadedebattörer säger ibland att det väl är bakvänt att försthöja bensinskatten för att sedan tvingas höja reseav-draget. Dessa debattörer har ju helt tappat bort skatte-systemets roll för omställningen av energisystemet.Vi har medverkat till en höjning av koldioxidskat-ten, vilket i sin tur har påverkat skatten på bilbränslen.Det har varit nödvändigt att använda sådana ekono-miska styrmedel för att ge biobränslena en rimligchans att utvecklas och att etablera sig på marknaden.Det har också varit nödvändigt för att den fullskalean-läggning som planeras för etanolproduktion överhuvud taget skulle kunna komma till stånd. Jag anseratt vi nu har skapat förutsättningar för en biobränsle-produktion för inblandning i bensinen i våra vanligabilar. Målet är därmed uppnått, och jag kan intese något behov av ytterligare bensinprishöjningarframöver.Fru talman! Jag har här re-dovisat viktigaste inslag i skattepoliti-ken. De ryms alla i den ekonomiska verklighet vi serframför oss inom ramen för en fortsatt sanering avvåra gemensamma finanser, nu med inriktning motsanering av våra gemensamma skulder. Vi är bereddaatt även fortsättningsvis i konstruktivt samarbete medandra partier se till att de också blir genomförda. Vivet att samarbete och handling ger resultat.Anf. 106 ()replik:Fru talman! talar i sitt anförandeom fastighetsskatten, men jag blir inte riktigt klok påhur angelägen en sänkning av denna skatt är för Cen-tern. brukar vara mån om att säga att man intevar med om att rösta för en höjning av fastighetsskat-ten från 1,5 till . Men sanningen är att fastig-hetsskatten har hållits på en hög nivå och1997 och att det tycks bli fallet även . När,eller t.o.m. vilket år, tycker att vi skall sänkafastighetsskatten? Det är diffust att säga "nästa man-datperiod", därför att det kan vara såväl 1999 som2002 osv.Vad vill göra för dem som måste lämnasina hem som man utreder, funderar ochhåller skatten på den höga nivån? Har ni något för-slag, eller skall det bara vara så att människor får gåfrån hus och hem och att sänkningen sedan kommeratt göras ? Är ni verkligen tillfreds med en sådan politik?Anf. 107 () replik:Fru talman! Om hade lyssnatoch försökt förstå hade han fått svar på i varje fall denförsta frågan. Jag uppehöll mig ganska länge ochtydligt vid att vi genomför skattesänkningar när vi harekonomiskt utrymme för detta. Det är anledningen tillatt vi tidigare inte har kunnat lägga fram förslag omen sänkning av fastighetsskatten. Det vi nu binder upposs för och det vi utlovar är att den med vår medver-kan kommer att kunna sänkas under nästa mandatpe-riod. Det är det besked jag har givit och som jag nuupprepar för det sedan gäller de särskilt utsatta grupperna,som jag också uppehöll mig vid, har vi som bekantlagt fram konkreta förslag om hur man kan förbättraför dem. Vår inriktning är, när vi nu inte har fått ma-joritet för det, att genomföra detta så att det ändå fårpåverkan på innevarande års taxeringsvärden, dvs.med retroaktivitet när beslutet fattas.Anf. 108 ()replik:Fru talman! Då tvingas jag konstatera att under1996 och 1997 och t.o.m. är en rad olikaområden mer angelägna för än en sänkningav fastighetsskatten. Jag hoppas att det verkligenkommer ett omtänkande från sida och att detgörs en sänkning under nästa mandatperiod. Jag be-klagar att det inte har gått att få majoritet för att sänkafastighetsskatten under den innevarande mandatperio-den.Anf. 109 () replik:Fru talman! Jag tvekar inte att påstå att när detgäller strävan att lägga fram konkreta, genomförbaraoch finansierade förslag för att komma till rätta medden mycket svåra problematik som fastighetsskatteninnebär, inte minst i tekniskt hänseende, har vi varitdet parti som har varit ledande. Andra partier hardäremot försökt ge sken av att de har haft lösningar ibakfickan, men de har inte kunnat redovisa vari de harbestått.Anf. 110 ():Fru talman! diskuterade kam-maren äldreomsorgen. Då var alla eniga om att gamlamänniskor har rätt till en god vård - att liggsår ochensamhet aldrig kan förenas med ett samhälle sombygger på grundläggande humanitära värden - ochom att omsorgen om de svaga och ett värdigt samhälleockså kräver en solidarisk finansiering.Ytterst är det detta som skattepolitiken handlarom, dvs. att klara av att finansiera gemensamma verk-samheter, att omfördela samhällets resurser så att vitillsammans kan säkra att gamla människor får en godvård, barnen en bra skola och samhället en infrastruk-tur som förenar kraven på god miljö med tillväxt ochen växande arbetsmarknad. Ett utvecklat samhällesom låter alla - inte bara några - få del av ett rikt livkräver ett rättvist och bra fungerande skattesystem.Skattepolitiken har spelat en viktig roll för bud-getsaneringen. har kammaren kun-nat diskutera utifrån en statsbudget i balans - det somfå trodde var möjligt när socialdemokratin tog vid . Det är kombinationen av besparingar,skattehöjningar, tillväxt i ekonomin och ökat förtro-ende för som har gjort det möjligt som mångatrodde var omöjligt: att föra från attvara ett av de länder i som hade svagast eko-nomi till att bli ett av de länder som har starkast eko-nomi.Det finns all anledning, fru talman, för oss social-demokrater att i det sammanhanget rikta en rejäl er-känsla till för dess medverkan i budget-saneringen. Det har varit tufft. Det har inte givitmånga applåder, men hårda data talar för att samarbe-tet mellan och Socialdemokraterna givit Sve-rige en stabil grund för framtiden.Finansplanen visar hur budgetsaneringen slagit förolika grupper. Den har känts allra hårdast för demsom har det sämst, men av kostnaderna harburits av de som har det bäst och av de20 % som tjänar minst. En så solidarisk fördelning avansvaret hade inte varit möjlig om saneringsarbetetinte innehållit en värnskatt, som kostar mest för demsom tjänar bäst, en återinförd förmögenhetsskatt ochhöjda kapitalskatter.I betalar nästan alla skatt, också de somhar låga inkomster. spelar skatterna enviktig roll för att omfördela mellan olika grupper isamhället. När kommunerna finansierar grundskolanmed skatt, som nästan alla kommunmedlemmar beta-lar, får läkaren betala mer än dubbelt så mycket somvårdbiträdet i kommunalskatt. Deras barn går i sammaskola. När finansierar bypass-operationenmed landstingsskatt betalar den lågavlönade kanskeen tiondel av den riktigt välavlönades landstingsskatt,men båda har rätt till en bra operation.