prot · GK0982 · 1997-03-20 00:00:00 — Det räcker inte att talaom enskilda punktinsatser.Men det har skett en förändring, och den störstatrafikpolitiska omvälvningen är väl att en stor del avbesluten flyttats från politikernivå till myndighetsnivå.Den förändringen borde rimligtvis ha lett till ett störrespelutrymme för en politisk styrning. Det syns också ipropositionen att man har visat en större trafikpolitiskambition, det är alltså inte så mycket teknikaliter.Men den grundläggande frågan om systemförändringblir obesvarad såväl i regeringens proposition som iutskottets betänkande.Här måste jag uttrycka min besvikelse över Cen-terpartiets agerande. Här har hakat på med engrön fernissa på trafikpolitiken. hade vi det spelut-rymme jag pratade om och kunde ha tagit en politisktät i trafikpolitiken. Jag tycker att det är ytterst be-klagligt att man helt enkelt putsar till en gammal tra-fikpolitik. Därigenom cementerar man ytterligare engammal trafikpolitik och tar inte chansen att läggafram nya förslag. Man ägnar sig åt att legitimera ettgammalt tankesätt. Dennispaketet är ett utmärkt ex-empel på det.Visst var emot och Västerle-den, men låt mig påpeka att socialdemokraterna ilandstinget ställt upp Västerleden som ultimatum fören fortsatt förhandling. Södertörnsleden är en av deyttre tvärlederna som byggs. Där kommer de störstaingreppen att ske i skogsområden. Det har också visatsig att sträckningen är heltöverdimensionerad. Ni har inte heller behandlat denpåfrestning på naturen som det innebär att byggaHäggviksleden och den delen av yttre tvärleden.Det skulle ha varit möjligt att diskutera någonform av tvärförbindelse i samband med Södra länken.Men ni har inte på något sätt ifrågasatt den fullständi-ga överdimensioneringen med en sexfilig motorled påSödra länken. Här har ni alltså tagit politiska poäng,men var är förändringen? Jag tycker att det är bedräg-ligt att kammaren nu fattar beslut med ett gammalttrafikpolitiskt koncept som grund. Detta borde rimli-gen vara en analys som även Dennispartierna kanställa upp på. Man kan inte fatta beslut med gamlakoncept som grund. I så fall får man gå tillbaka ochgöra om det.Eller är det så att det inte finns trafikpolitiska vi-sioner? Är det så att man bara ändrar vissa delar somgäller teknikaliter och inte ser helheten?Miljöpartiet har en ram som långt överskrider så-väl regeringens som och de övrigapartiernas förslag. Varför vill då satsa såoerhört mycket pengar? Vi ligger ungefär 50 miljar-der över budget. Det är för att vi ser att trafiken i daghar ett pris. utredning om miljöskul-den visar att vi ligger 200 miljarder back bara i sane-ringskostnader för det vi har förstört . Om viinte genomför en kraftfull investering, om vi inte tarpå allvar att trafiken är det absolut värsta miljöhotetmot hälsan i utomhusluften kommer vi att få betaladet här priset förr eller senare.Det gäller också när man minskar bilismen. Dåmåste man ha ett alternativ. Det vill jag säga tillVänstern. Räcker de pengar som ni fördelar till etttrovärdig alternativ? Jag tror inte det. Det krävs storapengar, men vi måste ta ansvar för att finansiera andraalternativ för att det skall finnas goda transporter.Helhetssynen på trafikpolitiken är en grundläg-gande del i politik. Därför har vi ocksåföreslagit en förändrad planeringsprocess där en stordel av anslaget skjuts över till regional självplanering.Vi tror på flexibla lösningar. Vi tror på att lösningarnaför trafiksäkerhet, miljö och tillgänglighet kan varaolika inom olika regioner. Låt dessa regioner självabestämma vad de skall göra av sina pengar! Jag villsärskilt betona att i den debatt som förs om trafiksä-kerhet finns det olika lösningar. Vi skall inte låsa ossvid den lösning som t.ex. bestämt sig för.Vi skall kunna låta regionerna själva bestämma vadde vill ha för lösningar. Detta är en process, och viräknar med att man skall kunna påbörja detta inom entioårsperiod.När det gäller den nya process som regeringen fö-reslår med regionberedningsgrupper beklagar vi attutskottet så markant har stängt dörren för att ta inannan kompetens än bara trafikverken. harhaft en pådrivande roll när det gäller utvecklingen avnya transportsystem och även när det gäller sam-hällsplaneringen i ett sådant perspektiv. Det handlarinte om att bygga en väg och ett hus, utan huset ochvägen har rimligen med varandra att göra, om manuttrycker det litet enkelt.Självklart skulle även vara enmycket värdefull kompetens och en tung instans att hai en regional planeringsprocess. Och varför inte ? Är det något parti här i kammaren somsäger att de inte bryr sig om infrastrukturen i glesbyg-den? Jag har inte hört det. Varför inte då låta , med den specifika kompetens som detverket har, vara med i planeringsprocessen?Vi är också mycket besvikna över att betänkandetinte närmare behandlar våra motionsyrkanden när detgäller miljökonsekvensbeskrivningar och infrastrukturoch demokrati. Det är knappast någon av politikerna itrafikutskottet som undgått att upptäcka att vi har haftflera olika konflikter där myndigheterna har haft an-svaret och där regeringen, som inte behöver motiverasina beslut, haft det sista ordet. som viskapat ett större politiskt spelutrymme för generellariktlinjer har vi också avsagt oss ansvaret. Det betyderatt vi som politiker inte kan ansvara fullt ut gentemotvåra väljare. Därför bör vi ha en mycket strikt, mycketbra och mycket tydlig lagstiftning som gör att miljö-konsekvensbeskrivningar, som är det viktigaste red-skapet när det gäller infrastrukturprojekt, får en opar-tisk och oförvitlig roll.I betänkandet hänvisas till arbetet med miljöbal-ken. Men jag är ändå besviken över att trafikutskottetinte kunde ta den här diskussionen. Vi har ju så oftaunder de här åren som jag har suttit i utskottet kon-fronterats med problemen att människor känner envanmakt inför infrastrukturprojekt. Vi hade haft enannan situation om vi hade haft en mer täckande lag-stiftning som hade mindre kontroversiella delar.Till sist några saker om de järnvägsinvesteringarsom vi föreslår. Vi vill satsa oerhört mycket pengar påjärnvägar. En kritik har varit att i dennastund inte har kapacitet att använda dessa pengar. Låtdet vara en process! Låt dem bygga upp sin organisa-tion!Vi vill investera där det finns betydande kapaci-tetsproblem eller där man kan förutse kapacitets-problem. Där har vi satt en beläggning på ochuppåt som gräns. Vi vill också ha strategiska utbygg-nader. Man för en diskussion i samhället om att stärkaregionerna kring . I går hade vi besök avMalmö. Då visades de nya planerna för det s.k. Öres-tad där man binder samman en storregion. Vi har settde infrastruktursatsningar man har gjort kring . Där knyts samman. Eventuelltkommer det att hända någonting på också.För att inte dessa centraliserade resurser skall bliett hot mot andra regioner är det oerhört viktigt att vikan överföra samma regiontänkande till andra delar.Låt och utveckla sitt arbete mer!Låt Mittlinjen vara kvar! Det är en annan diskussion,men det är en av grunderna till vad vi menar medstrategiska utbyggnader. Där är också arbetspendling-en av central betydelse.Det finns också en del felande länkar där industrintvingas ta lastbilstransporten när man skulle kunna tajärnväg, men det fattas en liten sträcka här och där.Det kostar mycket pengar, men det skulle kunna för-ändra det logistiska utseendet betydligt. Eftersom JarlLander skall föra socialdemokraternas talan, vill jagsärskilt påtala situationen i för honom. Därskulle man kunna överföra en del timmertransporteroch industritransporter till järnväg om inte situationendär var som den är. Flexibilitet och olika lösningar ära och o.Beträffande transporter av farligt gods vill vi höjaambitionsnivån och minska riskerna utöver vad rege-ringen föreslår just för att förebygga konfliktpunkter.Vi anser också att det är rimligt att transportörer avfarligt gods är med och betalar vad det kostar. Detgäller t.ex. att skydda vattentäkter.Problemen med trafikbuller är olika i olika delarav landet. I snitt är var fjärde svensk störd av trafik-buller. Vi anser att rättsligt bindande gränsvärden,inte riktvärden, är en nödvändighet för att vi skallkunna få bukt med bullerproblemet. Särskilt utsatta ärskolmiljöer och annat som ofta hamnar i närheten avmotorvägar.När det gäller deltar inte vi i beslutet,vilket framgår av en liten markering i betänkandet.Anledningen framgår av det särskilda yttrande frånoss som är fogat till betänkandet. Helst hade vi intealls velat se någon . Vi är dock väldigtmåna om att som region får vettiga trafikpoli-tiska lösningar, särskilt som den regionen, som redanhar mycket stora miljöproblem, kommer att bli oer-hört belastad. är kanske inte den bästalösningen, men på nuvarande grunder och med denutveckling som varit inom är det en omöj-lighet för oss i att över huvud taget be-handla frågan på ett seriöst sätt. Vi vill ha ny infor-mation. Vi vill också att frågan bereds på annat sätt.Vi kan alltså inte delta i ett beslut på de grunder somhär föreligger.Sedan helt kort några ord om två saker till.När det gäller de funktionshindrade hade man frånutskottets sida kunnat ge uttryck för en större oro ellerför en större medvetenhet om att risken kan finnas atthandikappanpassningen av kollektivtrafiken innebäratt besparingar görs som drabbar funktionshindradepå ett väldigt orättvist och olyckligt sätt; särskilt medtanke på den situation som kommunerna befinner sigi.Begreppet samhällsekonomi är ett relativt be-grepp. Någon talare före mig - jag beklagar att jaginte kommer ihåg vem det var - sade att vi måsteräkna in också miljö- och regionalpolitiska hänsyn isamhällsekonomin. Ja, det är här fråga om ett val.Detta är relativt. Man kan alltså välja olika definitio-ner och olika tyngd hos olika faktorer när det gällerbegreppet samhällsekonomi.Herr talman! Jag ber om ursäkt för att jag drogöver taletiden, men återstår bara yrkandena.Jag och står givetvis bakom alla vårareservationer och särskilda yttranden, men för tidsvinnande yrkar vi bifall endast till reservationerna 6,13 och 21.Anf. 10 TOM () replik:Herr talman! Jag skulle naturligtvis kunna hålla ettlängre anförande om den moderata miljöpolitiken,men då blir jag troligen avklubbad så att säga. Därförskall jag begränsa mig till de delar som rör trafiksi-dan, som vi moderater ingalunda tar lätt på. Vi ägnar ifaktiskt mycket tid åt de sakerna.Till skillnad från tror inte vi på snab-ba och drakoniska förändringar med hjälp av politiskabeslut. Vi tror att samhället i dessa processer måste fåtid på sig för en omställning. Också enskilda männi-skor måste få tid på sig för att anpassa sig till nyaverkligheter.Till skillnad från tror vi väldigtmycket på den tekniska utvecklingen. Även historisktkan man se att det har gått att lösa väldigt mångamiljöproblem med ny teknik. som jagkommer ihåg och kan överblicka var det vid någottillfälle väldigt stora problem med blyföroreningarfrån biltrafiken. Det löstes med hjälp av tekniskaåtgärder. Det har också varit stora problem med kvä-veoxider. Även det har lösts med hjälp av tekniskaåtgärder. har vi problem kanske framför allt medkoldioxiden. De problemen löser vi kanske inte helt,men vi kommer säkert en bra bit på vägen. En modernbilmotor drar ju långt mindre bränsle än vad tidigaremodeller gjorde.Vi anser inte att det stora problemet på trafiksidanär att det är för många bilar i . I stället är detstora problemet den alldeles för gamla bilparken.Anf. 11 () re-plik:Herr talman! När det gäller den tekniska utveck-lingen måste jag starkt tillbakavisa påståendet att vi iMiljöpartiet är trafikfientliga. Det kan jag enkelt visagenom den tro vi har såväl på sjöfarten och det nyatonnagets utvecklingsmöjligheter i fråga om miljö-hänsyn som på tågen.Litet skämtsamt har vi i kallats förtågromantiker och det har sagts att vi vill att helasvenska folket skall åka på museijärnväg. Så är detförstås inte. Vi har tvärtom en väldigt stark tro på atttåget har enorma utvecklingsmöjligheter. Marknadenkan dock inte sköta hela den utvecklingen. Självklartskall människor inte påtvingas nya lösningar, men omdet inte kommer till politiska beslut så händer ingen-ting. Detta framgår klart och tydligt. Starka intressen,inte minst oljeindustrin, blockerar ju gång på gångutvecklingen.Titta bara på den bil som har tagitfram och som förbrukar bensin per mil! Var-för har industrin inte varit kapabel att åstadkommanågot motsvarande? Jo, därför att det inte har funnitsnågon efterfrågan. Varför har det då inte funnits nå-gon sådan efterfrågan? Jo, därför att det saknats poli-tiska beslut för en sådan efterfrågan. Det är, som sagt,mycket svårt att få människor att agera lokalt ochtänka globalt. Vi tror att det finns en möjlighet attåstadkomma det, inte bara genom marknadskrafternautan också genom politiska beslut.Anf. 12 () replik:Herr talman! ondgjorde sigöver oss i och menade att vi inte ärmiljökonsekventa. Vi skulle enligt henne måla litetgrön fernissa över en fråga för att på det sättet blipopulära och vinna politiska poäng. Det kan jag de-finitivt inte hålla med om. Jag vill informera er iMiljöpartiet om att vi vill påverka de olika politiskabesluten på ett sådant sätt att positionerna flyttasframåt. Vi vill se sakresultat.Vad gäller måste vi harespekt för demokratin. Vi i har det. Harni i också det?Den överenskommelse som träffats mellan olikapartier i och i om ettDennispaket är vi i helt emot. Det ärtyvärr så. Man måste dock ha respekt för majoriteten.I början av december, då propositionen skrevs, varsakläget att Dennispartierna hade i uppgift att försökaro det hela i land. Vi kunde trycka på och verkligenställa krav. var det dags att presentera en hållbarekonomisk lösning på hur man kan få ihop hela pake-tet. Det medverkade vi till, och detta skulle den s.k.kontrollstationen också visa på.Vi vet nu vad som håller på att hända. Det somhåller på att hända tycker jag är bra och det tycker jagatt vi litet grand skall ha heder av. har vi jumarkerat att vi inte vill ha något Dennispaket. servi steg i den riktningen. tänker medver-ka till att vi får se biltrafiken över ned-grävd i en tunnel och till det tredje järnvägsspåret.Anf. 13 () re-plik:Herr talman! frågar om vi i Miljö-partiet har respekt för demokratin. Jag skulle kunnaställa samma fråga till . Men var har det nyas.k. Var har den demokratiskaprocessen skett? Det skulle vara intressant att få veta.Anledningen till benämningen Dennispaketet, ellerDennisöverenskommelsen, är att det bygger på enhelhetslösning. Här står fortfarande fast vidgarantiramar och ekonomiska åtaganden som byggerpå en helhetslösning, men bara delar har förändrats. Ioch med att nu går in och stöder regeringengenom ett borttagande av Österleden och genom defördelar som i och för sig inte är att förakta - själv-klart är de väldigt bra - har man stadfäst den andradelen av överenskommelsen, som alltså ligger kvar.Vi har ju inte fått någon trafikpolitisk lösning.En logisk slutsats borde vara att trafikbehovet ärdetsamma. Om bilutrymmet och utvecklandet av nyamotorvägar minskas, måste man ju utöka i något an-nat avseende. Jag har dock inte hört Centerpartietuttala sig för ökade kollektivtrafiksatsningar och förförbättrade tvärförbindelser i storstaden.Var finns alltså den demokratiska aspekten i Cen-terns agerande?Anf. 14 () replik:Herr talman! Det finns ingen underskriven över-enskommelse om ett nytt Inespaket. Det är ett ar-betsnamn som man populärt tar till för att visa att detär ett klart avsteg från Dennispaketet. återstår ettmycket allvarligt och viktig arbete i hela den härfrågan. Det vi har medverkat till i och med att vi ställtoss bakom propositionen med krav på en hållbarekonomisk lösning var att visa att den tidigare över-enskommelsen, som hade antagits på ett demokratisktriktigt sätt, inte höll. Det är precis vad vi har medver-kat till. skall vi självklart se hur man kan finansie-ra de investeringar som redan är gjorda vad gällerSödra länken och . Självfallet ligger detstora kollektivtrafiksatsningar i det förslag som kvar-står. Det som är viktigt är att hitta en regional finansi-ering så att projektet nu kan kännas ansvarsfullt.Anf. 15 () re-plik:Herr talman! De kollektivtrafiksatsningar somKarin talar om är inte nya som tillkommitunder den nya processen, utan de var beslutade förut.Frågan kvarstår fortfarande: Var finns helhetslösning-en?Det är sant att kan ta åt sig äran för inte får Österleden, som skulle vara ett fruktans-värt ingrepp i stadsmiljön, och till viss del äran -tillsammans med den samlade miljöopinion som drivitfrågan - för att man nu får bort biltullarna och i ställetfår en mera miljöanpassad betalning till staden. Mendet måste ta på sitt ansvar är att man nu stö-der en forcering av en sexfilig , Sö-dertörnsleden med ett mycket stort ingrepp i skogs-området och de yttre tvärlederna från Bergslagsplan,över upp till Häggvik. Det måste tapå sitt ansvar. Ni kan inte bara gå in och stödja för-slaget och sedan hoppas att det andra krackelerar avsig självt. Det är väl inte demokrati!Anf. 16 () replik:Herr talman! Det borde kännas väldigt jobbigt förmiljöpartister att alltid känna sig så besvikna som niofta gör över alla andras förslag. Det finns ganskamånga åsikter om hur man skall lösa problemen. Överhuvud taget handlar det här betänkandet om en tioårigekonomisk planeringsram som skall göras. Vi harflera gånger hört att det är litet olyckligt attdebatten förs just nu och inte i samband med att be-tänkandet från KOMKOM är färdigt och har gåttsigenom av regeringen. Då skulle man få en belysningav var de olika partierna står. Vi har där redovisat hurvi ser på olika alternativ för att lösa miljöproblemen ivårt land, kanske framför allt i tätorterna.Jag har i mitt anförande trots allt visat på en delsaker som vi vill göra när det gäller miljöfrågorna.Det handlar framför allt om att försöka rena bilarnaoch motortrafiken. Det kommer att betyda väldigtmycket. Vi har inte heller något emot en del åtgärdernär det gäller trängselbekämpning i tätorter, men vivill kanske inte göra det på det sätt som majoriteten iKommunikationskommittén har uttryckt det hela. Jagtycker att debatten skall handla om en tioårigplaneringsram. Sedan kommer vi tillbaka i andradebatter litet senare.Anf. 17 () re-plik:Herr talman! Jag vill fullt och fast instämma i detKenth Skårvik uttryckte senast, att den här debattenskall handla om infrastrukturinvesteringar. Nyckelfrå-gan är: Om infrastrukturinvesteringarna, fördelningenmellan väg, järnväg, sjöfart osv. kan påverka miljönhar då infrastrukturinvesteringarnas fördelning någonbetydelse trafikpolitiskt och miljöpolitiskt? Om svaretär ja skulle en slutsats, med den kunskap vi harom den påfrestning som bilismen innebär på miljön,vara att man måste komma med systemförändrandeförslag när det gäller infrastrukturinvesteringarna.Drivmedel är det väldigt viktigt att diskutera, ochjag hoppas att vi kan få en konstruktiv dialog medFolkpartiet och andra partier. Det är naturligtvis ocksåviktigt att diskutera skatterna, men diskuterar viinvesteringarna i infrastrukturen. Då är min fråga tillFolkpartiet fortfarande: Var är era systemförändrandeförslag till förmån för miljön?Anf. 18 () replik:Herr talman! Som jag sade vill vi återkomma närden debatten egentligen skall föras. Vi är på det klaramed att det behövs åtgärder för framför allt storstads-regioner där det är besvärligt. Vi kan också tänka oss- vi har sagt det - att öka järnvägs-trafiken. Men det handlar om att se till att också järn-vägen kan utnyttja de möjligheter som finns att köraoch inte behöver hota med att lägga ned så fort maninte får full täckning.Jag sade redan förut att vi inte har någonting emotatt göra allt vi kan för att rena bilarna, lastbilarna ochflygets drivmedel. Men vi skall inte tro att vi kan fåbort föroreningarna över huvud taget från kommuni-kationerna i . Det finns ingen möjlighet attanvända järnvägen överallt. Vi behöver ha bilar. Vikommer aldrig att få människorna i Sve-rige att acceptera att det inte finns kommunikationermed motorfordon.Anf. 19 () re-plik:Herr talman! Utifrån den sista delen av KenthSkårviks inlägg skulle man kunna tro att vi inte skulleha några vägar alls i därför att folk skulle bliutan motorfordon om vi inte gjorde investeringar.Henry sade att för varje meter motor-väg man bygger tillkommer en bil. Det är också så attvarje krona man investerar i bilismen är en krona sominte är en investering i något annat.Det är felaktigt att påstå att inte skullevilja ha några kommunikationer alls eller att vi skullevilja ha järnvägar överallt. Så är det inte. Jag villvidhålla att vi har ett väl utbyggt vägnät som behöverförbättras delvis. Det har vi anslagit medel för, mendet till stor del upp till regionerna själva att avgöra.Kenth Skårvik återkommer till teknikutveckling,skatter, drivmedel och trängelsproblem. Men när detgäller just infrastrukturdelen verkar det som att KenthSkårvik delar majoritetens uppfattning, att det inte harsärskilt stor betydelse för miljön vilka avvägningarman gör mellan järnvägsinvesteringar och väginves-teringar i ett politiskt perspektiv.Anf. 20 () re-plik:Herr talman! Jag vill först till att det var väldigt bra att hon tog upp det globalaperspektivet. Det är alldeles för litet av den typen avdiskussioner i kammaren, så det var bra.Elisa ifrågasatte vår ekonomiskaram för att också hitta alternativen till bilismen. Dentror jag håller. Vi har satsat på järnvägar och länstra-fik. Vi talar om biljettstöd som en förutsättning. Vihar ställt krav, som säkert vet,angående banavgifter, osv. Många av dessa alternativär just alternativ för att minska bilismen och de tungatransporterna på våra vägar.Problemet med debatten med anledning av det härbetänkandet är att det handlar om två delar av enväldigt stor problematik, som flera har varit inne på.Vi diskuterar inte skatter och drivmedel, och därför ärdet svårt att ta upp den typen av förslag här. Jag har ioch för sig ingen övertro på att tekniken kommer attlösa alla problem med alltför mycket bilism.Framför allt handlar det nu om storstäderna. Därhar och ofta samarbetatkring kollektiva alternativ till de stora vägtrafiksats-ningar som gjorts. Man försöker få den trafik medbilar som körs av män med höga inkomster att bli entrafik som mer utnyttjas av kanske ensamståendekvinnor med barn. Det handlar till stor del om attbygga ut kollektivtrafiken.Anf. 21 () re-plik:Herr talman! Jag tror att och Miljö-partiet delar den grundläggande analysen av system-förändringar inom kommunikationssektorn. Vi delarockså uppfattningen att bilismen måste minska, ochdet gäller såväl godstransporter som personbilar,framför allt i storstäderna och i fråga om långvägatunga transporter med lastbilar. Den viktiga skiljelin-jen är vilket alternativ man erbjuder människor. Detkommer att krävas väldigt drastiska styrmedel. Jagtror inte precis att det kommer att bli smärtfritt ochkonfliktfritt att driva igenom de miljöskatter som ärnödvändiga för att klara hälsa och miljö. Men om maninte bygger upp ett järnvägsnät som kan tillfredsställat.ex. industrins behov och ökar hastigheten på tågenkommer järnvägen att fortsätta att vara ett svagt alter-nativ.Vi kan diskutera andra lösningar vid andra tillfäl-len. Men jag ser det som väsentligt att man tillförstora investeringar till järnvägen för att kunna erbjudaett annat nät som alternativ.Anf. 22 () re-plik:Herr talman! Jag håller med om att det inte kom-mer att bli smärtfritt att göra de förändringar som jagtror att vi måste göra. Jag håller också med om att vimåste satsa mycket på järnvägstrafik, vilket jag tyckeratt vår tabell och vår alternativa budget återspeglar.Vi har inte exakt samma siffror i våra olika förslag,och vi har gjort olika bedömningar. Det som jag trorär det grundläggande problemet i hela debatten är attdebatten över huvud taget inte fördes i utskottet. Detär väldigt synd.