prot · GK0974 · 1997-03-06 00:00:00 — Har man en art som är så klämd somstjärtanden kan inte ett av det stora skälen till att vi tardöd på den vara att den skjuts. Det känns fel. Jaghoppas verkligen att jag kan få ett svar på de frågorna.Det finns också andra arter på hotlistan som mannaturligtvis kan föra samma diskussion om. harjag valt stjärtanden, just för att jag vet att den skjutsganska mycket. Det är lättare att se skillnad på tjädraroch andra fåglar än att se skillnad på stjärtand ochgräsand. Vi får inte ens rapporter om vilka som skjuts.Många av de stjärtänder som skjuts artbestäms nämli-gen aldrig. De rapporteras inte heller som stjärtand,utan hamnar i kvoten för gräsand som det skjuts be-tydligt fler av.Jag menar att det är dags för att seriöst taupp diskussionen. Vi måste fundera på om det ärförsiktighetsprincipen som skall gälla när arter blir såpass klämda som stjärtanden är. Vad skall egentligengälla?Frågan är också intressant ur principiell synpunkt.Hittills har diskussionen inte förts på det här sättet iSverige. Man har sagt att de arter som antagligen,möjligtvis, kanske klarar en beskattning också skallha det.Jag anser att det är dags att vända på problemati-ken och fråga: Varför skall det finnas jakt? Det är juinte många som för sitt uppehälles skull nödvändigt-vis behöver skjuta just stjärtand. Det finns inte hellernågon anledning att säga att bara för att man inte kanskilja arterna åt skall man skjuta dem.Jag har inte fått svar på mina frågor. Jag hoppasatt jag kan få det. Jag avser att återkomma på annatsätt så att det finns någon, organisation eller parti,som har yrkat på att jakt på stjärtand skall försvinna.Anf. 169 Jordbruksminister ():Herr talman! Det hjälper tydligen inte att GudrunLindvall har varit medlem i under ett stort antal år. Hon har i alla fall intetrots, som jag förmodar, avsevärd energi lyckatsövertyga dem om att hon har rätt i den här frågan.Hon har inte lyckats övertyga mig heller.Gudrun skriver i sin interpellation: Förmånga jägare finns inga problem att skilja arterna åt.Jag delar den uppfattningen. Det är självfallet intenågon hänsyn till okunniga jägare som ligger bakominställningen till jakten på stjärtand. Det är i stället detfaktum att varken Artdatabanken, Naturvårdsverketeller någon större krets av remissinstanser har före-språkat detta.Jag delar uppfattning att det ären viktig fråga att diskutera. Men jag måste säga attjag ifrågasätter vikten av en diskussion där den enaparten uppenbarligen är oförmögen såväl att lyssnasom att läsa innantill. Men jag skall gärna en gång tillupprepa vad jag sade redan i mitt första svar. Jag skallläsa långsamt för att vara säker på att det går fram:"Arbetet med att beräkna tröskelvärdet för en ac-ceptabel beskattning av stjärtand på det sätt Artdata-banken föreslår pågår. Resultat av Wetlands Interna-tionals utredning kan komma att medföra en fullstän-dig genomgång av jakttiderna för andfågel i Sverige."Anf. 170 ():Herr talman! Jag har förstått att regeringen anseratt om man får en förfrågan från en enskild organisa-tion skall man behandla den. Jag har förstått att rege-ringen kommer att behandla frågan om morkullan så -i och med att regeringen fått en förfrågan från om att utvidga jakten kommer den också attbehandlas som ett regeringsbeslut. Vi får se om detfinns andra möjligheter att agera när det gäller stjärt-anden. Det är nämligen så att , som det heter - inte förbund - vid fleratillfällen har framhållit att det vore angeläget att fåbort jakten på stjärtand. Om man dessutom tittar påtexten i Artdatabankens skrift ser man att det är fåarter för vilka man börjar ta upp en diskussion omjakten på det sätt som görs för stjärtanden. Det äralltså få arter som man verkligen vill göra en under-sökning om för att ta reda på hur många individerman kan tänka sig att skjuta utan att populationenkraschar.En sådan undersökning måste naturligtvis görasland för land. Den kan inte göras internationellt. Jagskulle gärna vilja veta vem det är som har uppdragit åtSverige att göra en undersökning av hur stor del avpopulationen på stjärtand som kan beskattas år frånår. Det vore i så fall bra att få veta vem det är. Jagtänker ta kontakt med den utredaren för att få höra hurlångt han har kommit. Jag har inte förstått att det harfunnits någon sådan utredning. har man jubara hänvisat till det som görs internationellt.Sverige är ju ett land som i mångt och mycket harsagt sig vilja gå före, och när det gäller vilka artersom skall jagas finns det stora möjligheter att gå före.Jag anser också att har gått före i mångt ochmycket. Kramsfågeljakten i försvann t.ex.genom ett svenskt agerande. Men detta innebär ocksåatt måste gå före när det gäller de arter somman faktiskt ser minska. Stjärtanden är en art som detfinns mycket få av. Därför finns det all anledning förregeringen att se över om arten skall minska.Jag lovar att det så småningomkommer att finnas en framställan från organisationersom säger att man anser att jakttiden på stjärtand skallförsvinna. har man gått via Jaktvårdsbered-ningen och , men om anser att en framställan skall komma direkt frånföreningarna skall vi se till att det blir så.Det var mycket bra att få det här beskedet. Det in-nebär nämligen att det finns andra möjligheter nu attpåverka jakttiderna än vad det funnits tidigare.Anf. 171 Jordbruksminister ():Herr talman! Låt mig bara avslutningsvis säga attutgångspunkten när vi bedömer olika jaktfrågor själv-fallet måste vara, och också är, den biologiska mång-falden och att säkerställa olika arters överlevnad.För de arter som finns i rödlistan eller som hör tillde andra kategorierna - akut hotade, sårbara ellersällsynta - torde det aldrig bli aktuellt med någonallmän jakttid. Däremot kan i vissa fall skyddsjaktförekomma, vilket i och för sig också många gångerär en mycket grannlaga och svår uppgift att avgöraoch där bedömningarna ifrågasätts. När man bedömervilken jakt som får bedrivas på vilka arter måste själv-fallet utgångspunkten vara själva viltvården och denbiologiska mångfalden.Jag vill bestämt avvisa alla propåer om att detskulle vara hänsyn till enskilda organisationer somligger bakom de bedömningar som regeringen gör. Såförhåller det sig definitivt inte.Hittills, nu och kommer det att varaden goda viltvården och hänsyn till den biologiskamångfalden som avgör hur och när man får jaga olikaarter.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på interpellation 1996/97:201 omkretsloppet stad-landAnf. 172 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat mig hur jagagerat i frågan om kretslopp av växtnäringsämnenmellan stad och land i EU-sammanhang samt hur jagfortsättningsvis kommer att hantera frågeställningen.Vidare har ställt frågan hur Miljödepar-tementet och fortsättningsviskommer att samordna arbetet med en ekologisk om-ställning.Arbetet för att uppnå ett ekologiskt hållbart sam-hälle är en högt prioriterad fråga för hela regeringen. Isyfte att intensifiera utvecklingen har regeringen inrät-tat en hållbarhetsdelegation bestående av fem statsråd.En av de frågor som särskilt berör jordbrukssek-torn rör kretsloppet av växtnäringsämnen mellan stadoch land. Denna del av kretsloppet förutsätter attorganiskt avfall från staden i största möjliga mån böråterföras till jordbruket för att kretsloppet av växtnä-ringsämnen skall slutas och riskerna för förluster avväxtnäringsämnen till miljön skall minska. Dessarestprodukter är organiskt material i olika former somt.ex. slam från avloppsreningsverk, urin och kompos-terat hushållsavfall. Vad som är viktigt att påpeka idetta sammanhang är att jordbruket är mottagare avprodukter som ur flera aspekter måste hålla en myckethög kvalitet för att säkerställa en långsiktig använd-ning utan risker för människa och miljö.Rådets förordning nr 2092/91 (EEG) om ekolo-gisk produktion av jordbruksprodukter och uppgifterdärom på jordbruksprodukter och livsmedel är detregelverk som bestämmer hur en produkt skall produ-ceras för att få saluföras som ekologisk. Förordning-ens bilagor reglerar bl.a. vilka insatsmedel som fåranvändas i ekologisk produktion. har i denkommissionsarbetsgrupp som behandlar förordningenvid den årliga översynen av bilagorna verkat för attbl.a. frågan om urin skall uppföras i rådets bilaga.Sverige har framfört önskemålet mot bakgrund av attanvändning av urin som gödningsämne medverkar tillatt i större utsträckning sluta kretsloppet mellan stadoch land. I dessa sammanhang har naturligtvis beho-vet av en god kontroll av insatsproduktens kvalitetbetonats. Tyvärr har förståelsen för den svenskaståndpunkten varit liten. En stor del av denbristande förståelsen för det svenska förslaget kanbero på att liknande diskussioner inte hunnit lika långti alla delar av gemenskapen. Möjligheten att medtiden finna gehör för den svenska uppfattningen börförbättras i takt med att system för urinsepareringutvecklas och erfarenheter från hanteringen av dennarestprodukt blir större. Därav följer att ökad FoU-verksamhet inom detta område behövs.Regeringen har tillsatt ett projektkansli för statligainvesteringsbidrag för en ekologiskt hållbar sam-hällsutveckling. Ett prioriterat område berör VA-sektorn. Arbete pågår redan i andra sammanhang föratt bl.a. kartlägga de eventuella risker som kan finnasför spridning av smitta vid användning av urin somgödningsämne i livsmedelsproduktionen. Detta ärnaturligtvis ett av flera viktiga utvecklingsarbeten föratt säkerställa de kvalitetskrav som finns från jord-brukets utgångspunkt. Vår iver att förbättra recirkula-tionen av näringsämnen i jordbruket får inte förledaoss att åsidosätta kraven på säkerhet och vetenskapligtunderlag. Då riskerar vi att göra det ekologiska lant-bruket mer skada än nytta.Anf. 173 ():Herr talman! Jag tackar jordbruksministern försvaret.Jag skall börja min första replik med att citera urregeringsförklaringen från den 17 september 1996.Det är ju ett populärt grepp när man vill följa uppregeringens politik. Där står:"skall vara en pådrivande internationellkraft och ett föregångsland i strävan att skapa enekologiskt hållbar utveckling. "Herr talman! Verkligheten när det gäller arbetetatt sluta kretsloppet stad-land är nu dessvärre enannan. är vad jag förstår inte pådrivande, utanaccepterar det synsätt som finns i EU på möjlighetenatt få ett tydligt kretslopp till stånd - nämligen stadenshumanurin som gödningsämne för ekologisk odling.Den svenska har för flera årsedan godkänt användningen av humanurin som göd-selmedel i ekologisk odling. Den internationella od-larorganisationen har också godkänt detta.Smittskyddsinstitutet har i sina undersökningar visatatt en lagringstid räcker för att oskad-liggöra de eventuella patogena bakterier som skullekunna finnas i urinen. I kombination med den tekniksom finns för spridning av urin med nedmyllning ijorden ger detta ett fullgott skydd mot eventuell smitt-spridning.Från svensk och även från internationell sida hardet alltså getts klartecken på den här punkten. Om vi iSverige skall vänta på att övriga EU-länder skall föraliknande diskussioner som i på miljöområdetkommer det kretslopp vi nu diskuterar att få vänta imånga år på ett förverkligande.Det skulle vara mycket olyckligt för de ekologisktodlande lantbrukare som visat intresse för att ta emothumanurin från ekobyar och bostadsbolag som satsatpå urinseparerande VA-system.Om regeringen skall leva upp till regeringsdekla-rationens stolta deklaration måste frågan givetvisföras upp i ministerrådet som en politisk markeringfrån svenska sida. Det verkar inte särskilt pådrivandeom skall avvakta händelseutvecklingen iandra länder. Jag vill därför fråga ministern om hon ärberedd att nu lyfta upp den här frågan till ministerrå-det för att följa vad regeringsdeklarationen säger,nämligen att vara pådrivande.Sedan vill jag ta upp en annan frågeställning. Omdet är som jordbruksministern antyder i svaret attsäkerheten och det vetenskapliga underlaget saknasför att humanurin skall få användas inom det ekolo-giska jordbruket undrar jag vad ministern avser attgöra i det läget. Vilka ytterligare insatser skall görasinom forskningsområdet och vilka medel avsätts kon-kret för detta? Vilken tidsplan finns?Avslutningsvis vill jag ta upp en av poängernamed min interpellation. Det gäller en av de inkonsek-venser som finns i regeringens politik när det gälleromställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. Åena sidan skall vi satsa på projekt som syftar till attbygga om vatten- och avloppssystem för avfallssepa-rering, å andra sidan kan vi inte använda dessa pro-dukter för att sluta kretsloppet i den ekologiska od-lingen. Det här går ju inte ihop. ärhur regeringen fortsättningsvis skall samordna sinainsatser bättre så att den här typen av inkonsekvenserinte skall uppstå.Anf. 174 Jordbruksminister ():Herr talman! Låt mig först säga att jag tycker attdet är trevligt att citerar regeringsför-klaringen. Det får han gärna göra många gånger.Jag delar uppfattningen att det här är en viktig re-surs som vi inte tar till vara. Om vi gör tankeexperi-mentet att vi kunde återföra alla mänsklig urin skulledet motsvara en reduktion av användningen av han-delsgödsel . Det är klart att det har sin bety-delse. Det har även sin betydelse i den meningen att vinu får utsläpp till vattendrag och hav genom att vi inteåterför den. Jag delar helt den uppfattningen.Men som svar på direkta fråga villjag säga nej. Jag är inte beredd att ta upp detta i mi-nisterrådet. Skälet är att jag har omsorg om det eko-logiska lantbruket. Jag ogillar mycket att man, om ärstarkt miljöengagerad, skall man ta lättvindigt påkraven på vetenskaplighet och gediget underlag. Jagtror att vi gör det ekologiska lantbruket den allrastörsta otjänsten om vi inte ser till att vi noggrant hardokumenterat att detta är utan risker.Dan säger att be-dömer att det inte finns några risker bara man har enlagringstid . Det är ett ganska lättvin-digt påstående, eftersom deras arbete bara har inletts.Det är inte projekt som är vetenskapligt utvärderadeoch bekräftade. Det är ett arbete som befinner sig i eninledande fas. Jag tycker faktiskt att det är viktigt har ett gediget resultat innan man för upp den härfrågan på en verkligt hög nivå.Sedan vill jag också säga att det finns möjligheterför den konventionella lantbruket att testa den härtypen av system. Det måste inte vara det ekologiskalantbruket som går först och är försökskanin i det häravseendet. Det finns också möjligheter att gå via detkonventionella jordbruket.Jag tycker däremot att det är viktigt att vi fortsät-ter med ett forsknings- och utvecklingsarbete. Det varprecis därför som jag i mitt interpellationssvar nämn-de att det finns ett projektkansli för investeringsbidragför en ekologiskt hållbar samhällsutveckling sominbegriper den här sektorn.Sedan vill jag också invända mot att vi inte agerar i den här frågan. Den härfrågan behandlas inte på ministerrådsnivå som det ärnu utan i en kommissionsarbetsgrupp. Där har vi varitmycket aktiva, och inte bara skriftligt. Vi har ävenbjudit hit kommissionsarbetsgruppens ordförande.Han har varit här och fått en uppfattning om det eko-logiska lantbruket. Vi har speciellt visat honom hururinseparerande system fungerar. Självfallet fortsättervi att agera för att väcka intresse för de här frågorna.Men om vi verkligen vill ta en stor strid och diskus-sion i den här frågan är det viktigt att vi också har ettgediget underlag. Innan vi har det är jag inte bereddatt ta upp frågan på ministerrådsnivå. Då menar jag attvi får gå vidare och utveckla de svenska erfarenheter-na. När vi har ett tillräckligt gediget underlag kan viockså ta den större diskussionen.Anf. 175 ():Herr talman! Jag tror att ju mer tiden går destomindre kommer att uppskatta när viciterar regeringsförklaringen. Det kommer att blialltmer besvärande för regeringen inte bara i dennafråga utan i flera frågor.Herr talman! Det var ett klart besked. Ministern ärinte beredd att ta upp frågan och därmed följa rege-ringsförklaringen att aktivt driva de här frågorna. Detär också ett besked till t.ex. en lantbrukare hemma imitt län utanför . På Siggantorp bor lant-brukaren . Han är redo att an-vända urinen som gödsel på , men EU-regelnsinkar det här storskaliga kretsloppsförsöket. Det harlett till att den urin som separeras med hjälp avsärskilda toaletter spolas ut med det vanliga avloppettill reningsverket i . Detta blir effekten avdetta, jordbruksministern. Det är ju den stora poängenmed interpellationen.Miljöministern kan säga en sak: Satsa på krets-loppsanpassning! Bygg VA-system för separation!Men när det skall användas i kretsloppet stad-landfinns inte den möjligheten. Det innebär att möjlighe-terna för dem som odlar ekologiskt försämras. Vi harju faktiskt slagit fast en målsättning om att avsvenskt jordbruk skall vara ekologiskt odlat år 2000.Detta är ett hinder för att nå den målsättningen. Minis-terns besked är mycket tydligt. Hon vill inte göranågot för att politiskt försöka ta bort det här hindret.Det är ju de som odlar ekologiskt som har detstörsta intresset för detta. Ministerns besked om atthon inte tycker att det ekologiska jordbruket skall gåföre i alla avseenden utan att det konventionella skallgöra det är faktiskt ganska uppseendeväckande. Jagminns ju hur under den förra man-datperioden mycket aktivt stred för det ekologiskajordbruket på ett mycket föredömligt sätt när hon dåsatt i jordbruksutskottet. har inte det så stort värdelängre, herr talman. skall vi titta på det konventio-nella jordbruket. Då har ministern faktiskt missatmycket av poängen med kretsloppet stad-land ochhur det skulle kunna vara en väldig resurs för detekologiska jordbruket.Mina övriga frågor om resurser på forskningsom-rådet och tidsplanen för detta kvarstår. Ministernsäger att det inte får vara lättvindigt och att det måstevara ett gediget underlag. Det är något krystade ar-gument. Krav har godkänt detta . IFOAM harockså godkänt detta. I andra avseenden kan man de-finitivt säga att regeringen inte har dessa krav pårespekt för vetenskaplig underbyggnad för de olikaförslag som läggs fram här i . Jag tycker skall ha detta. Det är självklart. Men det finns ju.Nu är det på något sätt ett försvar för den obotfärdigesförhinder. Det där var inte riktigt tungt, ministern.Jag hoppas att ministern funderar igenom detta engång till. Det har bäringar på kretsloppssamhället ochpå satsningen på ekologiskt jordbruk ur flera aspekter.Det gäller inte minst tilltron ute i landet. Det här ärinte det enda exemplet. Jag har ett antal exempel därman befinner sig i samma situation. Tilltron till enomställning till ett ekologiskt hållbart samhälle mins-kar ju i takt med att man ser att det inte fungerar iverkligheten. kan avge stoltadeklarationer i det här avseendet, men sedan vidtarinte jordbruksministern de åtgärder som är nödvändi-ga för att kunna förverkliga det. Det är då tilltronfaller.Anf. 176 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag tycker inte att det finns såmycket kretslopp i argumentation. Detbörjar snarare likna rundgång.Jag förstår att han är litet avundsjuk på den rege-ringsförklaring som den socialdemokratiska regering-en har. Den regeringsförklaring som hans eget parti engång skrev under hade ju inte dessa ambitioner närdet gäller det ekologiskt hållbara . Jag förstårDan avundsjuka i sammanhanget.Jag delar dock inte antydda skade-glädje när han säger att detta nog inte kommer attkunna genomföras. Tvärtom är jag mycket stolt överatt tillhöra en regering som faktiskt för första gångenmed ett sådant allvar och en sådan intensitet går in förarbetet med en omställning till det ekologiskt hållbarasamhället.Jag kan försäkra att den utveckling-en inte står och faller med att vi i tar upp frågan om separering av urin och åter-föring till det ekologiska lantbruket. Det är fråga omen process som omfattar betydligt mer än så.Jag vill också säga att den nivå på vilken dennafråga hanteras i EU enligt min uppfattning är fullttillfredsställande. Jag är säker att vi i takt med att vikan belägga och bekräfta vår uppfattning kommer attvinna ett ökat stöd. Vi har tagit upp frågan, och vikommer att ta upp den igen, men vi märkte när vigjorde det att vi behövde en bättre dokumentation föratt vinna andra för vår sak. Vi kommer självfallet attfortsätta med det arbetet.Jag är fullständigt övertygad om att den ekologisktodlade arealen kommer att uppgå till ,som har beslutat. Vi kan konstatera attvi har nått mer än halvvägs.Herr talman! Jag är litet oroad över till det ekologiska lantbruket. Tycker inteDan att det är viktigt att man har ordentligtbelagt att det inte finns någon risk för smittspridningav sjukdomar från mänskligt urin till det ekologiskalantbruket och att det inte finns någon risk för att visprider medicinrester, t.ex. antibiotika, från urin tilldet ekologiska lantbruket?Jag måste säga att det oroar mig att en riksdagsle-damot som talar så varmt för behovet av miljöan-passning och för det ekologiska lantbruket över huvudtaget inte tycks bekymra sig om den typen av fråge-ställningar. Det gör däremot jag och regeringen. Jaghar därför också redogjort för att det ställs resurser tillförfogande.Det pågår forskning på området, och den är viktig,men jag menar nog att det också är angeläget att vihar resultaten innan vi slår på den riktigt stora trum-man i den här frågan.Anf. 177 ():Herr talman! Jag håller med om att det vore all-varligt om regeringens politik skulle stå och falla meddenna fråga, men det tror jag inte att den gör. Det ärdock faktiskt fråga om en signal till dem som arbetarmed de här frågorna på den lokala nivån och som nuser att det inte går ihop. Miljöministern säger en sak,men jordbruksministern följer inte upp det och serinte konsekvenserna av det. Det gör att det här krets-loppsarbetet avstannar.Herr talman! Jag är inte speciellt avundsjuk överregeringsdeklarationen. Däremot är jag faktiskt stoltöver den föregående regeringsdeklarationen. Det varunder den tidigare regeringens tid som kretsloppsar-betet påbörjades och i praktisk handling kom i gång.Herr talman! Om det, som jag uppfattat, på den härpunkten bara är fråga om ord som inte efterföljs avhandling, är regeringsdeklarationen inte mycket värd.Det besked som jag fick på min andra fråga, somgällde insatserna, var att det finns medel till förfogan-de. Det vore intressant att få veta hur mycket det äroch hur tidsplanen ser ut. När kan vi gå i mål, om dethela inte är tillräckligt vetenskapligt underbyggt? Jagmenar att det redan är det och att det är fråga om denobotfärdiges förhinder. Det anfördes inte någon spe-ciellt tung argumentation för att man inte driver denhär frågan i EU.Jag vet att det bland dem som arbetar med de härfrågorna finns en rätt kraftig opinion för att driva påoch för att skall lyfta upp det här på den poli-tiska nivån och följa upp det som sägs i regeringsdek-larationen. Som ministern är väl medveten om står jaginte helt ensam i denna fråga. Det är klart att vi skallha respekt för vetenskapliga fakta, men det finnsredan sådana. Frågan är nu om vi skall driva det härpolitiskt.Anf. 178 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag har inte sagt att ärensam. Tvärtom har jag sagt att han t.ex. har stöd avden och i vårt agerandet i EU, därvi faktiskt har tagit upp de här frågorna och fört framdem mycket tydligt. Som jag redogjorde för har vibjudit hit ordföranden för arbetsgruppen och visathonom vad vi talar om. Men vi har mött en skepsis,och vår inställning är att möta denna skepsis genomatt ännu bättre belägga vår inställning.Jag tycker att signalen till de lokala producenternamen också till konsumenterna är att vi tar båda upp-gifterna på största allvar; både att bygga om Sverigetill ett ekologiskt hållbart samhälle och att allt det vigör i den processen skall vara tryggt och säkert förkonsumenterna. Det är uppenbarligen en aspekt somDan inte är särskilt intresserad av.Jag vill vidare angående när det kommer att finnasfärdiga resultat säga att man enligt min uppfattninginte kan tvinga fram forskning till ett visst datum, omman inte har för avsikt att manipulera innehållet. Jagutgår från att varken eller jag har denavsikten.