prot · GL0917 · 1997-10-22 00:00:00 — Hur sjutton kan man säga så från Utrikesdepar-tementet, när frågan inte ens är avgjord vad gällerNorge och , när folkomröstningen i Danmarkinte är klar, när frågan om och inte äravgjord? Hur kan man göra sådana tvärsäkra påståen-den som att detta inte påverkar? Det finns en radandra sådana exempel. Det gäller också rätten tillasyl. Där säger man att det inte finns några inskränk-ningar. Men det finns andra uppfattningar.Om man då från sida, vilket vi hargjort, kräver en allsidig och saklig redogörelse förförhållandena, kan man väl begära att Utrikesdepar-tementet i vissa frågor som man vet är kontroversiellasäger att det finns olika uppfattningar om detta. Det ärväl den enklaste sak i världen. Jag förstår inte varförvi med skattepengar skall behöva betala sådant sominte är sakligt. Och jag tycker att Utrikesdepartemen-tet och utrikesministern gör sig själva en björntjänstoch fyller på det förakt och den misstro mot politikersom finns hos folk, med all rätt när man ser den härtypen av produkter. Därför har BengtHurtig gjort en KU-anmälan, så utrikesministern fårmöjlighet att svara för detta en gång till.Vad gäller arbetslösheten säger inte jag att det ärEU:s fel. Jag är inte dum i huvudet. Det är klart att detinte är en organisations fel, en organisation som harett namn på ett papper. Sambanden ser ut så här: Denekonomiska politik som förs inom EU och somhar förts , vars huvudsakliga mål ärprisstabilitet, har fått till följd att vi har fått en väldigtstor arbetslöshet i , en massarbetslöshetsom inte tenderar att ge vika. Det är ett resultat av denekonomiska politiken, vilken i sin tur är ett resultat avpolitiskt fattade beslut av ministrar och andra. Så ärdet ju. Det är ingen humbug det här, utan detta är enföljd av politiskt fattade beslut. När det visar sig attden här politiken inte leder dit man vill, nämligen tillatt få ned arbetslösheten, måste man väl ändra sig ochinte skriva in den som en grundlag och dessutomansluta till denna fullständiga idioti. Jag tyck-er att vi skulle jobba ihop om att i stället lätta på ban-den till EU.Anf. 18 Utrikesminister ():Herr talman! Det är regeringens sak att redovisafakta, och fakta är t.ex. att principen om öppenhet ochoffentlighet nu skrivs in i det fördrag som vi talar om.När det har trätt i kraft är också den principen klar.Sedan är det en annan sak att det för en stor organisa-tion som EU tar . Det skall anvisningar ochannat till innan det de facto är på det sättet. Menprincipen är alldeles klar.Det är regeringens sak att redovisa fakta. Sedanvet vi allihop i den här salen att det finns en mängduppfattningar om dessa fakta. Men regeringens ochUtrikesdepartementets sak är att redovisa fakta, ävenom de inte alltid passar sysselsättningsfrågorna vill jag sägaatt om tror att vi bäst kan drivakampen mot arbetslösheten genom isolering, så häv-dar jag att det är ett väldigt gammaldags sätt. Detkanske gällde för länge länge sedan, mendefinitivt inte . måste vi hjälpas åt. EU-länderna måste hjälpas åt. Inte med överstatlighet iEU, utan EU-länderna tillsammans. De betyder såmycket för oss i vår handel och i den allmänna eko-nomiska aktiviteten. Det är det vi vill ta fasta på.Sedan kan vi ge råd och stöd till varandra. Det somhar fungerat i ett land kanske kan fungera i ett annatland också. Det som inte har fungerat kan också re-dovisas, så att man får hjälp och stöd i det här arbetet.Jag tror att det faktiskt är bra att hantera detta på ettpraktiskt, pragmatiskt sätt.Sedan vet jag att går till kampmot priser som är stabila. Jag beklagar det. Jag tror attvarje arbetarfamilj vet att det faktiskt är mycket vik-tigt att priserna är stabila. Det är då man får ut någotav de pengar man tjänar.Anf. 19 ():Herr talman! Jag förstår att de som tittar på TVtycker att det blir en ganska förvirrad debatt. Modera-terna vägrar att över huvud taget diskutera innehållet iAmsterdamfördraget. Inte en enda gång har jag hörtatt har gått in på sakfrågorna.Utrikesministern pratar helst och långvarigt omsysselsättningsfrågorna, där det i praktiken har häntmycket litet i substantiella förändringar. Men honpratar inte om förändringarna i utrikespolitiken, därdet har hänt mycket, om förändringarna i säkerhets-politiken, om Europol eller om ,om de gemensamma yttre gränserna eller om dennordiska passfriheten, som vi inte vet hur det kommeratt bli med. Men några frågor har åtminstone utri-kesministern besvarat. Jag påstår inte att utrikesminis-tern helt och hållet vill låta bli att debattera.Jag ställde några frågor och diskuterade detsvenska förhållandet till Nato. Jag menar att det för-drag som vi diskuterar är ytterligare ett steg påvägen för in i ett Natomedlemskap. Jag skullefaktiskt vilja att utrikesministern tog den här diskus-sionen på allvar. Mina frågor är: Hur kommer det sig,och det borde det vara enkelt att svara på, att ett be-slut från VEU med en lång rad nya frågorom utökade inflytande i VEU, om fullt del-tagande i planeringen och om VEU:s utökade infly-tande i Nato plötsligt finns med i det här fördraget, iden nya grundlag som vi skall ha? Hur går det till närdet kan ske efter att slutförhandlingarnaegentligen är färdiga? Hur kommer det sig att Sveri-ges riksdag och varken informerats ellerfått möjlighet att samråda i den här frågan?Den andra frågan i det här sammanhanget är, ef-tersom utrikesministern själv tog upp det: Varförkrävde inte att EU måste ha ett FN-mandatnär man går ut i omvärlden med militära stridandeförband? Om det är en svensk hållning attsvenska soldater när de går ut i omvärlden och deltar istrid och krig skall ha ett FN-mandat bakom sig, var-för kräver inte och utrikesministern när manhar de här förhandlingarna att det också skall gälla iEU, där vi är medlemmar? Jag trodde att det var föratt vara med och försöka påverka på det sättet som vihade gått in i EU. Men skälet är tydligen ett annat.Jag tror jag nöjer mig med de frågorna.Anf. 20 Utrikesminister () replik:Herr talman! Det EU kom fram till vid sitt topp-möte vad gäller EU:s möjligheter att bättre vara med iinternationell krishantering, att hantera konflikter ochkriser, var någonting väldigt viktigt. Det var ett för-slag som lades från den finska och den svenska rege-ringen, och vi fick igenom precis det vi önskade.Det här aktivistiska sättet att samarbeta också in-om det området är helt naturligt för oss. Det är en deli det internationella arbetet, och det är naturligt föross socialdemokrater. Vi kan inte arbeta ensammamed fredsfrämjande frågor, utan vi måste göra dettillsammans med andra länder. Det är ofta FN somgäller, men det kan också vara EU. EU:s utrikesmi-nistrar träffas en gång , och det är natur-ligtvis ett väldigt bra organ för att tala om kriser ochkonflikter och se vad vi kan göra tillsammans.Då kommer man ibland till den punkten att detinte går med bara diplomatiska insatser, politiskainsatser eller medlarinsatser utan att det också måstetill militära insatser.Peter bör vara varsam med orden. Dethandlar inte om att vi deltar i krig eller i strider, somPeter råkade säga. Det är fredsfrämjandeinsatser, traditionella FN-insatser, det handlar om. Detär FN:s stadga som är utgångspunkt för allt vad vikommer att göra i det här sammanhanget.Vi kan själva se vad som har hänt i Bosnien, Al-banien osv. Här har alla önskat något mera av EU,och vi har också gjort mera. Det tycker jag är positivt.Det är alltså inte fråga om stridande förband, på detaggressiva sätt som talar om, utan detär just att på inbjudan av FN eller delta i denhär typen av verksamhet.Västeuropeiska unionen kan då vara ett organ somkan användas. Där har de förklarat sig villiga att ställaupp. Det är den förklaringen som talarom. Den är nu förd till fördraget - inte som en del avfördraget men lagd till det. Man måste ju ha en acceptfrån den organisationen, som faktiskt är en egen or-ganisation. Det är det som det handlar om.Anf. 21 () replik:Herr talman! Jag blir ännu mer bekymrad när detvisar sig att utrikesministern inte verkar kunna inse attde här fredsskapande uppgifterna också kan handlaom att delta i strid. Jag tycker att det är rätt viktigt är medveten om vad det innebär innan man skri-ver under sådana här fördrag.Man kan naturligtvis hoppas att man slipper delta istrid, och man kan hoppas att EU inte behöver gå ineller kommer att gå in över huvud taget med militärainsatser. Men det är det som ni nu är med och skriverunder, och det är det som Amsterdamfördraget inne-bär att också kan få göra.Jag tycker att det är rimligt att vi har en ordentligdiskussion kring det, och även om varför intedrev kravet att FN-mandat skall finnas bakom när EUger sig ut i fredsskapande insatser utomlands.Anf. 22 Utrikesminister () replik:Herr talman! Det som handlar om hur vi i Sverigedeltar i fredsbevarande, fredsfrämjande och fredsska-pande sammanhang är någonting väldigt allvarligt ochviktigt. Det är viktigt att beskriva saker och ting pårätt sätt. Det handlar inte om att gå i krig, . Det är någonting helt annat. När man går i krigallierar man sig ju med någon i just en krigssituationeller försvarar sitt eget territorium, men det är en heltannan sak. Det här har inget som helst med det attgöra.Jag skulle önska att ledamöter lärde sigskilja på å ena sidan krig och territorialförsvar och åandra sidan det som tydligt står fastslaget i att vi - de förenade ländernas folk, som detstår i stadgan - får göra tillsammans när säkerhetsrå-det påbjuder det, nämligen att gå in med fredsbeva-rande verksamhet för att förstärka FN:s övriga med-larinsatser och för att skilja stridande åt. Den verk-samheten kan ibland dessvärre behöva hanteras på ettganska robust sätt med vapen. Detta tillåter 7 § i FN-stadgan.Vi lutar oss helt mot . Det är det somdet handlar om. EU lägger inte till någonting till detta.Det här kanske är komplicerat, men det gäller attläsa in det och förstå det, i varje fall inte sprida van-propaganda om det. Men för de partier som är EU-negativa är det viktigaste just nu att vrida allting -också de förbättringar som vi har fått i det nya för-draget - till någonting väldigt negativt. Det är natur-ligtvis förvirrande för svenska folket, och jag beklagardet. Det vore bättre om vi fick en saklig EU-debatt änden här typen av skrämseldebatt.Anf. 23 () re-plik:Herr talman! Jag vill utnyttja repliktillfället till attställa två frågor till utrikesministern. Det handlar delsom förändringar i jordbrukspolitiken i utvidgnings-sammanhanget, dels om representationen i EU-parlamentet.Jag börjar med jordbrukspolitiken och konstateraratt kommissionen har funnit att ett reformarbete inomEU:s jordbrukspolitik måste fortsätta och fördjupas.Det är vi nog många som är ganska överens om. Detär framför allt den förestående utvidgningen och detsenaste som är de främsta reformorsa-kerna.Kristdemokraterna anser att en fortsatt reforme-ring av jordbrukspolitiken CAP-reform böreftersträvas, inte minst med tanke på utvidgningenoch de kostnader som kan drivas upp där. Vi anser attjordbruksnäringen skall ses som en del av den inremarknaden, där konkurrens och lika ekonomiskavillkor skall råda mellan medlemsländerna. Måletmåste vara att skapa ett ekologiskt hållbart jordbrukgenom en ökad marknadsanpassning.Trots detta behov av en reformerad jordbrukspoli-tik, som vi är överens om, utrikesminister , tycker vi kristdemokrater att det ärviktigt att nu inte driver kravet på ett slagstotal avreglering så långt att detta blir en käpp i hjuletför utvidgningsförhandlingarna. Vi bedömer litetgrand att den driver detta mycketmera extremt än andra medlemsländer, och vi är be-kymrade för att detta skall bli en hake i tempot.Jag vill fråga: Tror utrikesministern att det gynnaren snabb start för utvidgningen om enskilda länderdriver ett extremt förändringskrav i sakpolitiska frå-gor, som i det här fallet jordbruket, som villkor förutvidgningen?Nästa fråga gäller och den poli-tiska representationen där. I Amsterdamfördraget ochi samband med detta har man beslutat att det skallvara högst 700 ledamöter. säger man att detär viktigt att hemmaländernas politiska landskap ärväl representerade, och man säger att man skall sä-kerställa skälig representation från nya länder.Vi kristdemokrater anser att de svenska EU-valsom skall företas framöver bör ske på grundval av enstrikt proportionalitet utan spärr för småpartier. Vi harett antal småpartier i , och vi tycker att detskulle vara fattigt om det var bara socialdemokrateroch moderater i EU-parlamentet.Min fråga är: Hur ser utrikesministern på detta?Är det rimligt att vi har en strikt proportionalitet?Anf. 24 Utrikesminister () replik:Herr talman! EU har en jordbrukspolitik som densvenska regeringen är starkt kritisk mot. Det är ingen-ting som vi har kommit fram till först sedan vi harkunnat sitta med runt bordet där EU-besluten fattas.Vi förde fram detta redan under folkomröstningen.EU har en dålig jordbrukspolitik. Det tycker vi , närdet finns 15 medlemsländer. Skulle vi komma upp till25 medlemsländer blir det ännu tydligare.Men vi villkorar inte. Man skall vara försiktig medsådant i en förhandlingsstart. Behovet av jordbruksre-formering får hanteras på sitt spår. Den historiskauppgiften att acceptera flera länder som medlemmarav EU får hanteras på sitt spår. Naturligtvis länkasdessa spår då och då till varandra under resans gång,liksom t.ex. budgetfrågor och regionalpolitiska frågor.Men var sak måste bedömas utifrån sina meriter.Vi vill ha en förändring av jordbrukspolitiken. kanske uppfattar oss som extrema, men politikenkostar svenska skattebetalare alldeles för mycket ochsnedvrider konkurrensen. Den är inte bra.Det tog upp om parlamentetkan naturligtvis bli problematiskt. Om man bara fyllerpå med nya parlamentsledamöter i Europaparlamentetnär fler länder blir medlemmar blir det ett alldeles förstort parlament. Man måste alltså sätta en gräns. Frå-gan är hur man skall hantera olika partiers representa-tion. pekar på ett problem. Jaginser också att det är ett problem. Jag har ingen lös-ning i dag.Anf. 25 () re-plik:Herr talman! Det gläder mig att höra att jag kanlugna mig litet grand när det gäller jordbrukspolitiken- inte därför att vi inte vill ha en förändring, mendärför att tempot inte kommer att äventyra utvidg-ningen. Jag skulle i mitt anförande ha kunnat föreslåregeringen att vara litet mer moderat i sina krav iBryssel, men jag vill inte göra det. Jag har förstått attModeraterna här i har en hållning i och en annan i jordbruksutskottet. Det be-kymrar mig litet grand. Det är ingenting som jag villrekommendera.Jag tar svaret som inteckning på att det i varje fallinte kommer att ställas något villkor. Vi får inte för-hindra utvidgningen. Det bekymrar mig nämligen omdet skulle vara på det sättet.Jag är tacksam för den öppenhet som utrikesminis-tern ändå visar när det gäller representationen i . Hon säger att det är en svår fråga och attdet inte är givet att det skall finnas en spärr vad gällerantalet ledamöter i eller att detskall finnas en 4-procentsspärr i det svenska valet. Enhel del människor i är naturligtvis intressera-de av att den spärren inte skall finnas med vid nästaval. Jag tackar för svaren.Anf. 26 ():Herr talman! Det svenska parlamentet får tillfälleatt återkomma till debatten om Amsterdamfördragetoch gå in mer i detalj . När vi debatterar är detalltid olikheterna som tas upp. Hälsan tiger still på depunkter där vi är överens.Det jag ville visa , och det jag tycker att jaghar en skyldighet att redogöra för inför , ärde svenska framgångarna. Jag ville inte bara göra detutifrån egen bedömning, utan också utifrån andrasbedömningar. Det var därför jag inledde debatten medatt citera ordförandena för de tre stora centralorgani-sationerna för löntagare, dvs. LO, TCO och SACO.De har kommit fram till att fördraget är väldigt bra förlöntagarna i . Det gäller i större utsträckningde frågor som är de viktiga för medborgarna, nämli-gen sysselsättningen, miljön, öppenheten, jämställdhe-ten och löntagarnas rättigheter. Det var den grupp avfrågor som togs upp av dessa fackförbundsordföran-den.Jag vill till det lägga framgångarna på det utrikes-politiska området och brottsbekämpningen. Jag troratt det är det viktigaste som vi kan se framför oss. Viundvek sådant som skulle ha kunnat bli svårt för Sve-rige, t.ex. att vi har kommit närmare ett gemensamtförsvar inom EU. Det nya fördraget kommer inte attleda till det. Det tycker jag är bra.Jag tror att det finns en massa oro och ängslan närsådana här större förändringar sker. Grundlagsför-ändringar är viktiga. Men man skall ändå ta till sigtexten som den faktiskt är, och inte läsa in en massasom har just med ens ängslan, oro och negativism attgöra. Man kanske vill att det skall stå något annat idetta fördrag. Då gör man det inte rättvisa. Det är väldärför som vi får en diskussion om hur det skall in-formeras om dessa frågor.Jag tackar för en diskussion som jag tycker harvarit nyttig och upplysande, men vi får komma tillba-ka till sakfrågorna och fördjupa oss i det samman-hanget.Anf. 27 ():Herr talman! Samarbetet inom EU sker ju för attvärna freden i . Vi i har tyckt attdet är viktigt att vi är med i det samarbetet. När nureglerna för detta samarbete ses över har vi valt attvara konstruktiva och förbättra där vi har tyckt att detinte har fungerat. En sådan fråga var just miljögaran-tin. Vi sade i valrörelsen att det är viktigt att vi för-ändrar just miljögarantin. Jag tror att denna föränd-ring kommer att bli till det bättre och gagna miljön.Jag bedömer att garantin kommer att användas.Det är tur för att gräddkola säljspåsvis. Jag tror nämligen att jag kommer att få påsarav gräddkola av fram-över.Centerpartiet har satt upp klara kriterier för när vianser att ställningstagande till ett nyttfördrag behöver föregås av en folkomröstning. Ettsvenskt ställningstagande till gemensamt försvar,gemensam valuta eller annan väsentlig utvidgning avEU:s beslutsbefogenheter måste föregås av en folk-omröstning.Först EMU-frågan! Den har sin egen tidtabell, ochregeringskonferensen har inte alls behandlat EMU.Det är väl känt att vi i kräver att eneventuell anslutning till EMU:s tredje steg måsteföregås av en folkomröstning. Vi har alltså prioriteraten folkomröstning om EMU.Något gemensamt försvar blir inte resultatet avAmsterdamfördraget. Vår militära alliansfrihet urhol-kas inte av fördraget. Det tas inte heller några stegsom förringar vår suveränitet på försvarspolitikensområde. Här är det viktigt att vara tydlig och intetillåta något slirande på definitionerna. Alla försök attludda till begreppen och hävda något annat gynnarbara dem som anser att vår militära alliansfrihet sak-nar värde.Jag konstaterar också att Amsterdamfördraget inteinnebär en väsentlig utvidgning av EU:s beslutsbefo-genheter. De större sakpolitiska förändringarna - dvs.att flyttas in i EU, att asyl- ochflyktingpolitiken successivt blir gemensam, att möj-ligheterna nu öppnas för samarbete i fredsfrämjandeuppgifter och att fördraget medger att vissa medlems-stater kan upprätta ett närmare samarbete - står samt-liga i överensstämmelse med vad tidiga-re har föreslagit.Anf. 28 ():Herr talman! Två korta, avslutande reflexioner:Det har diskuterats mycket om att fördragsresulta-ten har utropats som vinnare hos olika grupper. Det ärmed viss förvåning man ibland har sagt att alla skullekunna vara vinnare. Jag tycker att en väldigt viktig deli ett samarbete är att det faktiskt bygger på att alla ärvinnare. Det kan möjligen vara förvånande för vissavars ideologiska rötter ligger mer i kommandotermeroch sådant. Men för oss övriga är ju hela poängenmed samarbete att det handlar om frivilliga avtal somolika deltagare ingår därför att alla upplever att det ärbättre att vara med. Alla känner sig som vinnare. Detär väldigt viktigt att fortsätta att beskriva EU-samarbetet i dessa termer. Vi har ju alltid litet högreambitioner, av och till, och därför vädrar man besvi-kelse. Men hela idén med EU-samarbetet, som juockså befästs i Amsterdamfördraget, är att alla är ochskall kunna förbli vinnare.Den andra reflexionen hamnar om det svenskaopinionsläget. Jag tror att vi har ett ansvar allihop,både här i och utanför, att sluta säga: Vioch så de i . Det är faktiskt inte så att de iBryssel är några andra slags konstiga figurer. Vi ärmed i och är också européer. För att kunnabefästa den känslan hos flera medborgare i änsom känner den, tror jag att man måste arbetamer med just de vardagsnära frågorna. För Folkparti-ets del handlar det huvudsakligen om följande frågor:Östutvidgningen - jag tror nämligen att det finns endjupt känd tro på och insikt om hur viktig fred ochdemokrati i är för svenska medborgaresframtid, jobben, inre marknaden, valutasamarbetet,miljön, gränsöverskridande miljöproblem, koldiox-idskatt och slutligen brottsbekämpningen.Jag tror att brottsbekämpningen är ett område därden måste bli mycket mer aktivjust för att skapa just en känsla av att EU-samarbetetlöser ett vardagsproblem. Det är något som mångamänniskor tycker är nödvändigt.Anf. 29 ():Herr talman! Debatten som vi har haft harberört en del av frågorna i Amsterdamfördraget -. Men de allra flesta frågorna har viinte hunnit med att diskutera. Därför tycker jag att detär så viktigt att Amsterdamfördraget fortsätter attdiskuteras runt om i och att så många männi-skor som möjligt försöker hjälpa till att ta reda på vadsom egentligen står i fördraget.Bara den här debatten visar att det finns en förvir-ring. Det finns åtminstone väldigt många olika tolk-ningar. Jag tycker att i Centerpartietgör en tolkning, som är alldeles sin egen, av en radfrågor. Andra gör andra tolkningar. Den bästa ut-gångspunkten för var och en är sannolikt att självförsöka att ta reda på vad som står i fördraget. Det gåratt få reda på vad som står i fördraget om man t.ex.ringer till EU-upplysning och ber att fåsjälva fördraget hemsänt till sig. Det tycker jag skullevara bättre än att läsa regeringens kampanjmaterial.Det är i och för sig också intressant, men det innehål-ler en skönmålning.Utifrån vad jag hörde säga omatt alla är vinnare kan man fråga sig vad det är manvinner egentligen. Den frågan tror jag också attsvenska folket skall ställa sig. När makten flyttarlängre bort från EU, vad är det då som vi som är kvarhär hemma vinner egentligen?Anf. 30 ():Herr talman! Medborgarnas trygghet är direkt be-roende av kampen mot kriminalitet. Kampen motdrogtrafik, människohandel och andra brott som hotarmedborgarnas säkerhet måste prioriteras högt.Det är olyckligt att Amsterdamfördraget innebäratt polis- och straffrättsligt samarbete endast förblirmellanstatligt. Det är dock positivt att konventionerinom den tredje pelaren nu kan träda kraft redan efteratt halva antalet medlemsländer har antagit detta. Detökar effektiviteten.Europol måste utvecklas till en effektiv enhet föreuropeisk bekämpning av den internationella krimi-naliteten. Europol skall inom dessa områden åtnjutaväldefinierade operationella befogenheter, enligt våruppfattning. När tillslag i medlemsländerna skallutföras, skall det ske under ledning av nationella po-lisstyrkor. Europols kriminalregister måste utformasmed respekt för den enskildes integritet.Kristdemokraterna anser att det behövs en europe-isk ramlagstiftning för brott mot europeisk lag. Dettabör möjliggöra tydliga och enhetliga straff för brottmellan och inom medlemsländerna. EU skall ha maktatt utdöma straff mot de medlemsländer som illegaltanvänder sig av EU:s gemensamma ekonomiska me-del på ett orättfärdigt sätt. EU skall även ha makt attverkställa och utdöma sanktionerna.Under våren 1996, efter förhandlingar medSchengenländerna, formaliserades villkoren för ettsvenskt medlemskap i , i enlighet med deönskemål som presenterade under medlem-skapsförhandlingarna. I samband med den debattenhär i förde fram allvarligkritik på två viktiga punkter, först och främst därföratt de kompensatoriska åtgärderna inom EU inte varfärdigutvecklade.