prot · GL0936 · 1997-11-28 00:00:00 — Men de konkreta frågorna berörs intemed ett ord i näringsministerns svar. Det här blirdärmed ett slöseri med både näringsministerns, min,kammarens och talmannens tid. Jag anser att det är ettoskick som ur synvinkel är oacceptabelt.Hela kontrollmakten devalveras om ministrar uppträ-der på det sättet.Med hänvisning till detta vill jag nu till talmannenöverlämna en skrivelse där jag begär att talmannendirekt till regeringschefen påtalar interpellationsinsti-tutets betydelse och understryker krav påatt framställda frågor besvaras av regeringens minist-rar.Anf. 37 Näringsminister ():Herr talman! Jag kan naturligtvis förstå att MikaelOdenberg vill bestämma vad som är sanning. I dethänseendet använder han sig numera av Miljöpartietsom det parti som beskriver sanningen. Han vill ocksåställa frågorna, och han vill bestämma svaret. Jag kannaturligtvis förstå att det vore en önsketillvaro att levai en sådan värld. Som tur är är ju ett land därman får ha olika uppfattningar och där man också fårbeskriva frågan och svaret som man vill. Jag tyckte attdet han sade var dumt, men det får stå för MikaelOdenberg.Jag anser inte att det energipolitiska beslutet får dekonsekvenser som säger. Det är detsom är själva huvudpoängen i mitt svar. Jag anser inteatt omställningen från kärnkraft till förnybar energileder till en ökad användning av olja. Det är riktigt attvi har haft en ökad användning av olja i vårt energi-system . Det hänger samman med enviktig sak, nämligen en kraftig omläggning av ener-giskatterna den 1 januari 1993.Jag kan förstå att ogärna villprata om det. Men de facto togs energiskatten bortoch koldioxidskatten reducerades med tre fjärdedelarför industrin . Den totala beskatt-ningen sänktes från per kubikmeter till230 kr per kubikmeter. Det är klart att det påverkaranvändningen av olja, då bli väldigt upprörd över att vi ger bidrag tillatt investera i biobränslen är att vara väldigt onyanse-rad.Jag skall utveckla en sak som framgår i frågorna 2och 3. De handlar om biobränslen inne i samhällena.När det gäller bidrag är det för oss viktigt att priorite-ra och bygga ut fjärrvärmen. Jag hoppas verkligen attkommunerna uppträder så - också i Stockholmsområ-det - att man bygger ut fjärrvärmen och att man pro-ducerar kraftvärmd el i anslutning till fjärrvärmenä-ten. Det skall i så liten grad som möjligt inträffa att viger bidrag till vedeldning inne i områden där det finnsfjärrvärmenät.Jag vill också understryka att det är viktigt att viväljer en miljövänlig teknik. Men användning av olja,, hänger samman med hur vi beskat-tar olja. Den största sänkningen av skatt på olja ge-nomfördes . Hur förklarar den stora skattesänkningen då? Vad hadeden för effekt på användningen av olja i ?Anf. 38 ():Herr talman! Näringsministerns tal om att jagskulle vilja bestämma näringsministerns svar på inter-pellationerna är, med förlov sagt, rena tramset. Jaggör inte anspråk på att bestämma vad ministern skallsäga i sina interpellationssvar. Men jag har som riks-dagsledamot, när jag använder mig av det interpella-tionsinstitut som finns reglerat i den svenska konsti-tutionen, faktiskt anledning att kräva att de frågor somställs besvaras eller i varje fall kommenteras.Det är ett faktum att den villaägare som ställer omtill användning av olja får statsbidrag för att byggaom värmesystemet i sitt hus. Det finns sådana ansök-ningar . Då kan naturligtvis näringsministernsäga att detta inte är ett problem. Av skatteskäl osv. ärdet inte oljepannor som sätts in. Det blir någon annanuppvärmningsform. Bidragen ges inte till pannornautan till det vattenburna distributionssystemet.Men säg då det i svaret! Den synpunkten kan mannaturligtvis ha, och den kan man formulera i ett svar.Men svara då för skull i interpellationssvaret påde frågor som ställs!Jag konstaterar att det ligger inne ansökning-ar från egnahemsägare som kommer att få statsbidragför att bygga om sina hus och sedan sätta in oljepan-nor. Jag tycker att det är ett steg i fel riktning.Jag hittar inte på problem med vedeldning i kom-munerna. Jag har ingen annan uppfattning än nä-ringsministern i fråga om att det är bra om man byterut fjärrvärmen i tätbebyggda områden, men jag kon-staterar att kommunala befattningshavare på miljö-och hälsoskyddsområdet på olika håll i vårt land ut-trycker farhågor för att man kommer att tvingas för-bjuda bidragstagare att använda de vedkaminer somde installerar med statens hjälp. Det är då ett rimligtkrav att näringsministern kommenterar den frågan isitt interpellationssvar, i stället för att bara räkna uppde riksdagsbeslut som jag som riksdagsledamot självhar suttit i kammaren och fattat.Jag väntar fortfarande på en kommentar om vadnäringsministern skall säga till de småhusägare somfår bidrag av staten för att installera en vedkamin ochsom sedan av kommunen förbjuds att använda denvedkaminen.Anf. 39 Näringsminister ():Herr talman! "Om argumenten är svaga, höj rös-ten", var det någon som sade.Om jag börjar med den första frågan, tycker jag attjag har besvarat den. Jag säger i svaret: "Därförkommer bidrag också att lämnas för byte till en vär-meanläggning som är baserad på ett vattenburet vär-mesystem och för installation av utrustning för vär-meackumulering. Bidraget ges dock inte till pannaeller värmepump." Så har jag svarat, . Det hjälper inte med en hög röstvolym och attbara vara arg, utan man måste läsa svaret.Jag fortsätter att citera ur svaret:"Ett mycket väsentligt villkor för bidragen till en-skild uppvärmning är att fjärrvärme inte finns och attfjärrvärme inte planeras i området. "har själv citerat just detta omden enskilda kommunen. Ett exempel är kom-mun, som är en kommun som är utmärkt duktig ochhar ett stort fjärrvärmenät. Det är klart att bidrag inteskall gå ut där kommun planerar eller harfjärrvärmeverksamhet. Jag tror att det är välkänt förMikael . Det står också i de instruktionersom finns för dem som skall hantera de här frågorna.Det här har blivit en helt annan fråga för MikaelOdenberg. Jag skulle vilja gå tillbaka till min fråga:Vad tror att det hade för betydelseatt vi kraftigt sänkte oljeskatten den 1 januari 1993med per kubikmeter för industrin när detgäller oljeanvändning?Anf. 40 ():Herr talman! är det så att näringsministern ärhär för att svara på mina frågor. Nästa period, närnäringsministern är näringsminister, kanhan ställa sina frågor här i talarstolen. Och ställ nuinga nya frågor i nästa inlägg, när jag inte ens harmöjlighet att begära ordet igen!Jag har redan i interpellationen klargjort hur detnya bidragssystemet är utformat. Det är ingen över-raskning, därför att jag har själv suttit här i kammarenoch fattat beslut. Men faktum kvarstår att den villa-ägare som bestämmer sig för att byta ut sin direktver-kande elvärme mot oljepanna kommer att få 30-procentiga investeringsbidrag för alla de installationersom erfordras förutom själva pannan, dvs. skorstenoch vattenburet distributionssystem. Sådana ansök-ningar finns inneliggande . Jag tycker att det frånmiljösynpunkt är mycket besvärande att den svenskaregeringen med skattepengar subventionerar dem somgår över till miljöskadlig oljeanvändning.Det är likafullt så, herr talman, att man i mångakommuner här i och i andrakommuner diskuterar utökning av eldningsförbudenoch har farhågor för att medborgare som söker och fårAnders bidrag sedan av kommunen skallhindras från att använda de installationer som hargjorts.Jag har givetvis tagit dessa exempel i hopp om attfå en seriös kommentar av näringsministern om hurhan ser på detta. Jag skall inte sticka under stol medatt jag också har tagit upp dem därför att jag tycker attde är bra exempel på en vimsig energipolitik somleder åt fel håll.Anf. 41 Näringsminister ():Herr talman! bestämmer inteheller hur svenska folket skall rösta i valet - inteens det får han bestämma. Vi får se hur det blir meddet.Det som är det viktigaste i den här diskussionen ärföljande: Skall vi stödja vattenburna system i Sveri-ge? Är det vettigt att den och densvenska stöder utbyggnad av vattenburnasystem? Jag tror att det är vettigt, därför att det gerhushållen en ökad möjlighet att välja alternativ.Nästa fråga är: Skall staten förbjuda installation avoljebrännare hos de svenska hushållen? Det finns de iriksdagen som tycker att vi inte skall förbjuda kärn-kraft. Jag vet inte om de också tycker att vi skall för-bjuda installation av oljebrännare hos hushållen.Jag tror att man bäst styr den frågan genom skat-ter. Jag hör till dem som är litet tveksamma till denmycket kraftiga sänkning av skatten på olja som ge-nomfördes . Då sänktes skatten påolja för industrin med per kubikmeter. Desom genomförde den skattesänkningen bedriver nu enhätsk kampanj, där de säger: Oj! Detta har lett tillökad oljeanvändning. äventyrar nu sitt koldi-oxidmål, och det beror på att gerbidrag till vattenburna system i villor nästa år.Jag vet inte vem som är snurrigast, men jag är intesäker på att det är jag; det kan vara någon annan.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 1997/98:89 om in-novativa läkemedelsföretags konkurrensförhål-landenAnf. 42 Näringsminister ():Herr talman! har frågat vad jagavser att vidta för åtgärder för att våra innovativaläkemedelsföretags konkurrensförhållanden inte skallsnedvridas på grund av de stimulanser till parallell-handel som den och regeringarinom EU genomfört eller har för avsikt att genomföra.Låt mig först slå fast att vi kan glädja oss åt starka,innovativa och internationellt konkurrenskraftigaläkemedelsföretag i . Vi kan också glädja ossåt en stark tillväxt av nya innovativa företag på läke-medelsområdet. De är en viktig sektor i vår ekonomi,och vi arbetar målmedvetet för att säkra god kompe-tensförsörjning så att läkemedelsindustrin även fram-över finner attraktivt.Som framhåller är sunda konkur-rensförhållanden och rättvisa spelregler för såväl storasom små företag viktiga förutsättningar för en välfungerande konkurrens. är det viktigt att engod balans finns i förhållande till immaterielrätternaså att intresset för innovativt arbete inte hämmas.Läkemedelsverkets verksamhet är helt avgiftsfi-nansierad. Avgifterna sätts i princip efter den arbets-insats som behövs för att granska, godkänna, kontrol-lera och följa upp ett läkemedel. För att få ett läkeme-del godkänt för försäljning utgår en ansökningsavgift.När läkemedlet har godkänts för försäljning följerLäkemedelsverket upp läkemedlet vad gäller desseffekt, säkerhet och kvalitet. För detta arbete tar ver-ket ut en årsavgift som skall betalas så länge ett god-kännande eller tillstånd gäller. Ett parallellimporteratläkemedel är redan godkänt. Verkets arbetsinsatsbeträffande dessa läkemedel är därför betydligt mind-re än för övriga läkemedel, vilket har motiverat sänk-ningen av avgiften. Det är alltså fråga omen kostnadsrelaterad avgiftssättning och inte ett gyn-nande av parallellimporten. Höjningen av avgifter är avsedd att kompense-ra verkets pris- och löneökningar. Ingen av dessaavgifter kan heller i sig anses ha någon avgörandebetydelse för huruvida parallellhandel sker eller ej.Parallellimport med läkemedel blev möjlig i Sve-rige genom EU-inträde. Parallellimportmedför en prispress på läkemedelspriserna, vilket ärviktigt. Det är till fördel för konsumenterna.Jag är dock väl medveten om att parallellimportenkan leda till vissa problem för läkemedelsföretagen.Ett problem i sammanhanget är att prissättningssys-temen varierar mellan de olika medlemsstaterna. Ettarbete pågår inom EU i denna och näraliggande frå-gor. följer nära detta arbete.Avslutningsvis kan jag lova attdet inte finns några skilda uppfattningar i regeringenutan att regeringen har en gemensam syn även i dennafråga.Anf. 43 ():Herr talman! Svaret är ganska intetsägande. Manlovar, men vad man lovar kan vi inte utläsa.I budgetpropositionen anger regeringen uttryckli-gen att förändringen av läkemedelsavgifterna bl.a.gjorts för att stimulera parallellimport av läkemedel.Det gör man genom att sänka årsavgiften för parallel-limporterade läkemedel. Hur kostnadsfördelningenhar gjorts, vilka priser som har ökat osv. har man inteangivit.Detta innebär att staten understöder ett kringgåen-de av immaterielrätten, och det drabbar den innovati-va läkemedelsindustrin. På kort sikt är det måhändabra för , men på är deten katastrofal politik. Jag tror att det är viktigt att jagförklarar varför.Det som kallas R och D, dvs. Research and Deve-lopment, utgör en mycket stor riskfaktor inom deninnovativa industrin. Från de mest positiva utredning-arna vet vi att kanske av substanserna kommertill fas-ett-studier. I brittiska undersökningar visar detsig att av substanserna kommer till fas-ett-studier. Därifrån är det lång väg fram till att man kanmarknadsföra en produkt. Man brukar räkna med atten substans leder till 3 700 artiklar. Det förekommerbara några få Block-busters - under tio stycken.Det är på dem man skall tjäna in alla forskningskost-naderna.Det är därför man har patenträtt, och det är därförman har immaterialrätt. Det är detta man bryter motnär det är fråga om parallellimport.Beroende på regleringsmisslyckandet i harMedelhavsländerna mycket låga priser. Därför är detmöjligt att slita av förpackningarna, ompaketera, sättadet innovativa företagets varumärke och namn påförpackningen och skicka tillbaks produkterna. Dettaär faktiskt resursslöseri i dess äkta bemärkelse.Professor säger att det som händer är attföretagen, t.ex. , måste sälja sina egna produktertill sig själv till ett felaktigt och oekonomiskt pris.Detta är inte att främja den innovativa verksamheten.Vi vet hur det går när man för den politik som AndersSundström för. I och har man gjortdet . Man har tagit död på forskningendär.Jag har några frågor till näringsministern. Hur kanAnders säga att han inser värdet i deninnovativa industrins verksamhet när han samtidigtunderstöder parallellimport?Hur kan bedriva en politik somhan säger innebär att han målmedvetet arbetar för attsäkra god kompetens inom läkemedelsindustrin närhan ställer sig bakom en politik som heltklart underminerar den innovativa industrin i Sverigeoch EU? Hur kan driva en trovär-dig politik för att skydda immateriella rättigheterinom EU när han ställer sig bakom Socialdepartemen-tets politik att stimulera parallellimport?Är tvetydigheten i svaret medveten? Jag vill aldrigtänka illa om folk. Det måste vara så att AndersSundström inte begriper att det finns en konflikt.Anf. 44 Näringsminister ():Herr talman! Jag förstår att det sista sades för attMargit inte vill tänka illa om folk.Frågan rymmer en konflikt. Det är riktigt, MargitGennser. Parallellimporten pressar å ena sidan prisetoch gör konsumenten starkare men försvagar å andrasidan företagens möjligheter att utveckla nya produk-ter. Detta kom till som ett resultat av EU-medlemskapet.Jag vet inte om jobbade för EU.Jag gjorde det, men jag var aldrig lyrisk när jag argu-menterade. Jag försökte vara rätt balanserad och er-känna att en del var bra och en del dåligt.Det system vi har i EU är naturligtvis inte bra.Margit beskriver det på ett väldigt bra sätt.Däremot anser jag inte att vi i smygvägen kaninföra en tull på läkemedel som kommer från t.ex.Italien. Det skulle aldrig godkännai längden. Det skulle vara ett system där vi försökteatt via något slags administrativt regelverk kringgåbestämmelserna.Jag tycker inte att det är ett bra sätt. Jag vet attmånga länder i jobbar med olika typer avtekniska handelshinder och olika typer av statsstöd,vilket vi i bekämpar. Vi uppträder väldigtkorrekt på det området.För att ge ett balanserat svar kan jag säga att tvåmotstående intressen möts. Det gäller å ena sidankonsumenternas intresse av lägre läkemedelskostna-der, å andra sidan intresset av att så stor del som möj-ligt av läkemedelsföretagens vinster kan användas förforskning.Jag anser att lösningen på detta problem ligger iatt vi får en mer enhetlig prissättning iEuropa. Vi skall komma ihåg att alla länder i Europamed undantag för ett har reglerade priser på läkeme-del. Det har visat sig vara ganska bra om man tittar tillkostnaderna.Det finns en konflikt. Vi har vägt av den på dettasätt. Jag tycker att också borde sedenna konflikt. Hon borde inse att medlemskapet iEU inte bara leder till himmelriket. Det finns också endel problem att hantera.Anf. 45 ():Herr talman! Första gången vi började tala om pa-rallellimport var 1972. Det gällde Valium och Libri-um och och . EU var inte in-blandat den gången.Parallellimport är ett svårt problem. Det finns fak-tiskt möjligheter för att arbeta aktivt idenna fråga.Ett fall har just varit uppe i . Det re-fererades i . Detgällde parallellimport, men naturligtvis inte läkeme-del. Det gällde den franskaste av franska produkter -Diorparfym.Dior hade sett att deras produkter såldes i lågpris-hallar i holländska företag. Målet anhängiggjordes.Domstolen säger att Diorprodukter lever på att bliförknippade med lyx och status. Därför måste varu-märket vara skyddat och får inte säljas i mindre finalågprishallar.Detta diskuterades också av en representant ikommissionen. Han sade att det var ett mycket allvar-ligt fall därför att det kan underminera vår lagstiftningom parallellimport. Han sade, och det visar att haninte förstår vad konkurrens är, att parallellimport trotsallt är ett av de viktigaste konkurrensmedlen inomEU. Det skall EU verkligen kritiseras för.Det är en statisk konkurrens, men konkurrens närdet gäller innovativa produkter är dynamisk. Det ärhela den processen som betyder så mycket. Det kom-mer nya produkter. Utvecklingstiden blir kortare ochkortare. Man får nya metoder att framställa produk-terna med. Man botar sjukdomar på nya sätt, precissom man löser datorproblem på nya sätt. Därför måstevi ha patenträtt, och därför måste vi ha skyddadevarumärken.Därför trodde jag att skulle haså mycket go att han slogs för en sådan konkur-renspolitik ute i . Men inte alls, utan han skallavvakta att kanske i framtidenkommer att se på det där med prissättning på ett annatsätt och kommer att reglera alla priser på samma sätt istället för att reglera priser på olika sätt. Vad vi måstefå bort är naturligtvis regleringarna.Jag antar att , som har hela Nä-ringsdepartementets resurser bakom sig, känner tillDiorfallet och de problem som det tycks ställa förparallellimporten. Det gläder mig. Jag kanske då kanfå svar på hur han skall utforma en mer dynamiskpolitik, eller jag kanske får vänta på en sådan till eftervalet.Anf. 46 Näringsminister ():Herr talman! Jag kan ge ett rätt kort svar.Först och främst vill jag återigen säga att parallel-limport var förbjuden fram till EU-inträdet. Dettasystem är inte någonting som vi har gillat, men detfinns här. Det systemet lever vi med , och jagtycker inte att vi på ett hederligt sätt kan säga att vihar fått systemet som ett resultat av EU-medlemskapetoch att vi därför skall hitta på ett sätt att bakvägenförbjuda systemet. Det vore inte speciellt bra. Dåtycker jag att det senare resonemanget som MargitGennser för känns mer konstruktivt.Jag uttrycker mig väldigt kort i slutet av mitt in-terpellationssvar, där jag säger att ett problem i sam-manhanget är att prissättningssystemen varierar mel-lan de olika medlemsstaterna, att ett arbete pågårinom denna och näraliggande frågor och att Sverigenära följer detta arbete. Det är klart att vi jobbar medde här frågorna. Jag kan inte ge några löften om resul-tatet. Det kan man inte när man måste komma överensom villkor med andra länder. Man kan inte dikteranågonting. Så stort är inte i EU att det går attdiktera villkor. Men det är helt tydligt, precis som jagsade i min inledning, att här finns en konflikt mellan åena sidan ett konsumentintresse och å andra sidan ettFoU-intresse.Sveriges position fram till EU-inträdet var attförbjuda parallellimport. Den infördes i och med EU-inträdet. Den ställer till problem som vi måste hanterapå ett annat sätt än via administrativa handelshinder.Jag hoppas att har samma uppfattningsom jag. Eller tycker att vi skall an-vända tekniska handelshinder för att förhindra sådantsom vi inte gillar i EU?Anf. 47 ():Herr talman! Jag har inte talat om tekniska han-delshinder. Jag har talat om att man skall upprätthållapatenträtten, och patenträtten är verkligen inget tek-niskt handelshinder. Det är faktiskt för att kunna ha endynamisk marknadsekonomi - läs Schumpeter!Jag skulle vilja ställa en fråga om en annan sak.Varför i hela världen opponerar sig inte AndersSundström, skriker till och slår näven i bordet närman från gör allting för att stimu-lera parallellimport, vilket är en horrör när det gällermarknadsekonomi? Varför ändra avgifterna på det härviset? Det var väl budgetleken och sparkrav frånFinansdepartementet som var anledningen. Här kundeAnders ha varit mycket uppfinningsrik ocht.ex. tittat på det avtal som harträffat med landstingen, som betyder att man får beta-la nästan 1 miljard till landstingen för den hamstringsom de betalade 1996. Här hade det funnits utomor-dentligt bra diskussionspunkter med Socialdeparte-mentet, men man gjorde ingenting.Vad kommer att hända? Jo, det kommer att bliförsämrad konkurrens. Det finns förslag på vad mankan göra. Man kan sälja läkemedel med olika styrkapå olika marknader. Man kan ha olika dispensformer.Man kan minska lagerhållningen. Man kan vägra attsälja till lågprismarknader. Man kan låta bli att gelicensavtal till lågprismarknader. Man kan försöka atthålla en jämn prisbild på marknaden. De marknadersom man inte får igenom detta med kommer man inteatt sälja till. Då har vi verkligen fått dålig konkurrens.Anf. 48 Näringsminister ():Herr talman! Jag vill återigen anknyta till fråganom parallellimporten. Vi har ju haft parallellimportockså tidigare men inte för just läkemedel. Det har attgöra med att detta är en väldigt reglerad marknad, därdet finns särskilda skäl att ha den ordningen. Parallel-limporten är någonting som vi tvingades till i sam-band med EU-medlemskapet.Jag anser inte att skall arbeta med åtgärdersom tekniska handelshinder. De avgifter som vi tar utav näringslivet i olika sammanhang, också när detgäller läkemedel, måste spegla samhällets kostnader.Därför tycker jag inte att det är så konstigt att vi hardessa avgifter. Jag tycker snarare att det vore väldigtunderligt om jag som näringsminister argumenteradeför att vi nu skulle ta ut en avgift som skulle varahögre än samhällets kostnad för en verksamhet. Dåtror jag att vi skulle få problem. Jag vill inte medver-ka till ett sådant system.Jag tror inte heller på att vi i som principskulle göra oss av med parallellimporten. Den är ju enviktig fråga i EU. Det skulle inte vara speciellt fram-gångsrikt att driva den frågan. Vi har ju haft parallel-limport på alla områden utom läkemedel före EU-inträdet.Jag tror alltså att vi måste gå fram på andra vägar,och jag anger en del av dem i mitt interpellationssvar.Med detta vill jag avsluta debatten. Tack så mycket.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 1997/98:80 om ut-bildning i idrott och hälsa vid ApelrydsskolanAnf. 49 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omjag kan tänka mig att ompröva ett beslut om statligtstöd till en kurs, Folkhälsa i tiden, vid , som varit en lanthus-hållsskola och är en s.k. kompletterande skola, harför statsbidrag för 10 årselevplatser på sinkonsumentekonomiska specialkurs. Skolan har dockmöjlighet att få statsbidrag för upp till 20 årselevplat-ser på den kursen. Skolan ansökte omatt få statlig tillsyn och statsbidrag för ytterligare enutbildning, Folkhälsa i tiden. Utbildningen skulleomfatta 18 nya årselevplatser. avstyrkteansökan i ett yttrande. Regeringen ställde utbildning-en under statlig tillsyn och avslog ansökan i övrigt.En annan tidigare lanthushållsskola, Vackstanäs,som kan sägas vara en systerskola till Apelrydsskolanhar, som i sin interpellation mycketriktigt påpekat, fått regeringens tillstånd att starta enny kurs i textilkunskap. En skillnad mellan de tvåärendena är att Vackstanäs redan från början ansökteom att få byta ut en av sina utbildningar, som manhade statsbidrag för, mot den nya utbildningen.