prot · GK0953 · 1997-01-22 00:00:00 — - att partierna skall gruppera sigi två block. Väljarna i har sagt att sju partierskall vara representerade i och inget partiunder skall ha eget flertal. Det förut-sätter samarbete.Genom samarbete i den ekonomiska politiken ärSverige nu på väg att reda ut en ekonomisk kris, somhotat både välfärden och demokratin. Det hade varitförödande om alla partier hukat för pro-blemen. har vågat bryta blockpolitiken,för bästa. Handling ljuger inte och har gettresultat.De flesta ekonomiska faktorer utvecklar sig nupositivt.Sedan i april 1995 har räntan på den femårigastatsobligationen sjunkit med ca 5,75 procentenhe-ter. Knappast någon sörjer över att det är mindreän hälften kvar.Stockholmsbörsen utvecklas kraftigt positivt. Dethandlar om tiotals miljarder.Inflationen är med EU-mått mätt rekordlåg. Ge-nom sänkta räntor och sänkt matmoms har vit.o.m. haft sjunkande priser. Då tittar ofta pessi-misterna upp. Deflation, säger de. Ja, det beror påsänkta räntor och sänkt matmoms - är det någotfel? Det ger ökade reallöner och möjligheter förmänniskor att leva på sin lön.Staten behövde 1996 låna ca 115 miljarder kronormindre än 1995.Budgeten beräknas komma i balans för staten1998.Inget av detta hade åstadkommits med en osäkerpolitisk situation i . Ekonomin har utvecklatslångt mer positivt än vad de mest optimistiska bedö-mare vågade tro. , som nämndes härsenast, är uppe i tillväxt 1998. Jag tycker att detar till. De borde ha lagt en del av det här närmare,därför att det kommer fortare.Det krävdes politisk vilja och samarbete, inte kon-frontation. Det krävdes att mer av politiken förankra-des på mittfältet, och så har skett. Ytterkantspolitik tillvänster eller höger löser inte problem.Mot bakgrund av att de flesta kurvorna pekar rättborde vara fyllt av framtidstro och optimism.Men vi får fortfarande dyrt betala för att vi levt övervåra tillgångar och för att vi inte tog itu medstrukturfelen i ekonomin. Det är naturligtvis ett oer-hört ansvar för oss politiker att rätta till detta, att gejust de människor som under denna saneringsprocesshar kommit i kläm. Det är ju för deras skull som vimåste ta kommandot. Ingen annan gör det på våravägnar.Nu finns möjligheten att på allvar attackera arbets-lösheten utan att resultaten hotas av marknadensmisstro. Sänkt ränta handlar inte bara om billigarebolån och minskat lånebehov för staten. Det handlarockså om många miljarder i lägre kostnad för företag,kommuner och landsting samt lägre kostnader för attinvestera i kommande jobb. Låg inflation handlar intebara om stabila priser utan också om grunden för enansvarsfull lönebildning. Den processen är nu aktuell.Annars går saneringsvinsterna snabbt förlorade.Nu skapas utrymme för att lindra situationen fördem som drabbats hårdast av saneringsåtgärderna. Jagvill deklarera att är berett att ta ansvaräven i denna del. Men lejonparten av det ekonomiskautrymme som skapas framöver successivt måste inrik-tas på att stärka vård och omsorg samt skapa förut-sättningar för fler jobb i övrigt. Det är ingen tvekanom att den inhemska efterfrågeökning som kom-mer hålls tillbaka av osäkerheten på arbetsmarknaden.Nu måste osäkerheten skingras.Arbetsgivaravgifterna har sänkts, arbetsrätten harreformerats och skattesänkningar sker för aktier ionoterade bolag. Tre miljardpaket för småföretag,kretsloppsanpassning och Östersjösamarbete sätts igång. Kommuner och landsting tillförs tre extra mil-jarder. En omfattande utbildningssatsning har presen-terats. De för vissa storföretagsledare och moderatacentralister så förhatliga mindre högskolorna får ökatantal elevplatser. Etc.Men det måste komma mera. Trots ett flertal åt-gärder har det inte varit möjligt att bryta den negativabefolkningsutvecklingen i främst skogslänen. Sverigeriskerar att kantra. Det skapar svagare ekonomi iutflyttningskommuner och är ett hot mot mil-jön i koncentrationsorterna och ekonomin genomöverhettning. Den "lilla" regionalpolitiken kan inteensam vända utvecklingen. Det stora lyftet finns attsöka i strukturförändringar.Arboga är ett övertydligt exempel. Om motsva-rande andel av jobben skulle försvinna i rör det sig om 50 000 jobb, på ett bräde. Detär svårt att mobilisera framtidstro efter ett sådantdråpslag. Med en del industriledares fenomenala logikär det ju oförklarligt att antalet jobb kan sjunka på enort när har kärnkraft. Volvos ordförande harju annonserat i saken. Frågan är vad regeringen kangöra efter det avslöjade avtalet mellan och . Vad säger statsministern?Det krävs åtgärder för fler jobb i hela Sverige.Energiomställningen och miljötekniken kommer att gesådana, likaså vård och omsorg. Skatteväxling kansänka arbetsgivaravgifterna ytterligare. Småföretagenmåste få förenklade regler och bättre konsoliderings-möjligheter. Utbildningssatsningarna måste drivasvidare.Omställningen av det svenska energisystemet kangenerera tiotusentals nya jobb, inte minst i skogslä-nen. Det handlar om att byta dyrbar, importerad ochmiljöskadlig energi som uran, kol och olja mot in-hemsk, förnybar och miljövänlig energi, främst bioe-nergi men även vindkraft. Ett kretsloppsanpassatenergisystem är den viktigaste satsning som kan görasför jobben och för miljön här i landet. måstebli grönare.Möjligheterna för jobben ligger inom Sverigesgränser, i vår egen initiativkraft och förmåga, vårkonkurrenskraft gentemot omvärlden, inte i att fjättrasvid omvärlden, som t.ex. i den ekonomiska och mone-tära unionen EMU.Kärnkraftskramarna - vi har hört någon av demhär - förutsätter nu elbrist för att kunna använda sys-selsättningen som vapen mot kärnkraftsavvecklingen.Jag misstänker att vissa rent av har intresse av attskapa elbrist - men inte . Varför blev viensamma i kampen mot direktverkande el för upp-värmning ? Jag har ett historiskt per-spektiv på det här. Det förtjänar att påminnas om attde som verkligen vill värna om svensk industris elnaturligtvis inte skall använda el i övermått för upp-värmningsändamål.Nästa argument är att olja och kol skulle bli alter-nativ till kärnkraften. Det är bara om avvecklingenpressas fram av nästa olyckstillbud som vi kan tvingasta till fossila ersättningsbränslen. Fasas kärnkraften utunder ordnade former finns miljövänliga alternativ.Och hur ser de partier som genomdrev en så storkoldioxidskattesänkning för industrin 1993 på facit?Det har kommit sedan vi senast debatterade här ikammaren. vet vi att oljeanvändningen sköt ihöjden, precis som jag och varnade för iden dåvarande fyrpartiregeringen, men då var koldi-oxid inget hot. Varför uppkommer koldioxidhotetbara när kärnkraften skall avvecklas?Den viktigaste skiljelinjen går emellertid mellandem som sviker svenska folkets besked att kärnkraf-ten skall avvecklas genom politiska beslut och medpolitiskt ansvar, och dem som anser att företagseko-nomisk lönsamhet, dvs. marknaden och säkerhetsbe-dömningar av myndigheter med dagens lagstiftning,skall avgöra avvecklingen.Moderaterna och skulle med dennauppfattning ha gått emot folkomröstningen . Nuvet ju jag att man tog ställning under Harrisburgsgalge, men ändå! Att det skulle ta att få dettabekräftat! Men det är ju er nuvarande politik ochposition efter energiförhandlingarna. Varför besvärasvenska folket med en folkomröstning när kärn-kraftsavvecklingen enligt er uppfattning inte är enpolitisk fråga som demokratin skall befatta sig med?(Applåder)Anf. 15 Statsminister ()replik:Fru talman! Ett kort svar till omArboga.Det finns ett avtal mellan staten och omunderhåll. Det ingick regeringen i december 1996.Dessutom finns det uppenbarligen ytterligare ett avtal,som ingen på regeringssidan har känt till. Det är detavtalet som diskuteras, bl.a. i medierna.Mot den bakgrunden har regeringen givit JK iuppdrag att skyndsamt granska förhållandena omkringdessa avtal. Vi har också ställt resurser till JK:s förfo-gande för att detta skall gå snabbt.Anf. 16 () replik:Fru talman! På temat att det är viktigt att hållademokratins flagga högt vill jag till en fråga som gäller just diskussionen om kärn-kraftsavvecklingen.Centerpartiet, och kd sitter ju till-sammans med regeringens företrädare i en liten ar-betsgrupp och diskuterar hur vi så fort som möjligtskall komma fram till ett beslut om en avveckling avkärnkraften på ett klokt och snabbt sätt. Det spekule-ras väldigt mycket om huruvida det pågårandra diskussioner vid sidan om, om har en egen samtalsgrupp i den härfrågan.Jag har fått frågan av medierna, och det spekulerasganska mycket. Det gör man på grund av att vi har fåtten situation i där vi ibland har ett beslutsfat-tande som ser ut så, att och kommer överens. Sedan kommer ärendet tillriksdagen och här fattas det beslut. Sedan går det utpå diskussion och i förankringsprocesser i de politiskapartierna. Därefter kommer den allmänna opinionenoch talar om att det beslutet inte var klokt, och sedansäger regeringen: Nej, det var det inte. Och så ändrarman kanske beslutet.Detta är en bakvänd ordning. Jag tror inte att denökar respekten för demokratin. I förhoppningen attjag skall få ett mycket klart och tydligt nej till svar villjag nu ställa frågan: Pågår det några parallella för-handlingar om kraften och omfattningen av kärn-kraftsavvecklingen mellan och ?Anf. 17 () replik:Fru talman! Jag vet inte om jag skall känna migsmickrad av bild av hur beslutsfat-tandet går till. Det är jag i varje fall inte - så går detinte till.Som alla vet finns det mycket av förankringspro-cesser, både i riksdagsgrupper och ute bland folk, närman har möjlighet till det. Det är det som är det storaarbetet. Det är därför som vi i politiska debatter somden här framför den principiella inriktningen. Det görvi för att få reaktioner. Jag har angivit några sådanainriktningar när det gäller att bekämpa arbetslösheten.Stryk alltså den myten!Energifrågan är ju av en speciell karaktär, och denhar varit föremål för flerpartiöverläggningar. Allapartier har varit inbjudna, men en del har efter handsorterat ut sig själva. Det är självklart att när en ar-betsgrupp har fått den här uppgiften så är det där somförhandlingsansvaret finns och förhandlingsarbetetsker. För att detta skulle kunna ske förordade jag i etttidigt skede en sortering i gruppen - sju olika upp-fattningar är svåra att förena; det kan vara svårt nogmed fyra, om de är olika. Jag hoppas att det skall visasig att de inte är det, till slut.Göran och jag har samma rätt som allaandra medborgare att prata med varandra, men vi förbara samtal. Vi har berört ämnet hur man gör för attavveckla kärnkraft - det är korrekt. Men ansvaret ochförhandlingarna ligger helt och hållet i arbetsgruppen.Anf. 18 () replik:Fru talman! I sakfrågan är ju ochjag helt överens. Det har vi varit ända sedan folkom-röstningen: Kärnkraften skall avvecklas, och det såfort som möjligt, och vi skall naturligtvis göra det påett klokt sätt också.Anledningen till att jag ställde den här frågan varinte att jag hade drabbats av mytbildningar, utan detberor på den faktiska verkligheten: En hel del av debeslut som fattats här i har haft just en så-dan förhistoria.Det mest uppseendeväckande som vi nu håller påmed är väl pensionsöverenskommelsen. Det är ju intebara som är inblandad i den politiskateater som vi fick bevittna med par-tiöverläggningar på hög nivå för att ta del av redanfattade beslut, ingångna avtal och upplästa pressmed-delanden. Jag tror inte att det gynnar människorsrespekt för den demokratiska processen, om man troratt det pågår diskussioner och samtal på ställen där deinte borde pågå och det sedan visar sig att det gick tillpå ett helt annat sätt än det borde.Men jag tolkar detta som att nuhar sagt att ni talar med varandra. Det skall jag inteförbjuda er - absolut inte. Det har ni er fulla rätt attgöra. Jag vill bara vara säker på att ni inte kör överden förhandlingsgrupp som finns, utan att den gruup-pen är fullständigt informerad om vad som händer ochatt vi inte sedan får läsa protokoll som visar att fråganavgjordes på ett helt annat sätt än vad det var tänkt.Vi förenas i respekt för de demokratiska arbetsfor-merna, . 19 () replik:Fru talman! Jag vill bara tillfoga en sak när detgäller pensionsöverenskommelsen. Jag berörde detlitet i mitt inledningsanförande. Det är just den typ avlångsiktiga reformer som kräver just stabilitet och attmänniskor uppfattar att det finns en säkerhet. Efter-som den demokratiska processen inom det socialde-mokratiska partiet har pågått fullt legitimt med ettrådslag är det viktigt, och det var därför vi framfördedet kravet i en partimotion från sida, att manklargör om det kommer några förändringar och i såfall vilken räckvidd de har. De fem partier som harslutit denna överenskommelse har varit överens omatt pensionsöverenskommelsen ligger fast i sina prin-ciper. Det beskedet har varit entydigt, och därmed bördet inte vara ekonomiskt hämmande för . Attdessutom och injöds varväl en gest av generositet.Anf. 20 ()replik:Fru talman! Det var ganska fascinerande att höraOlof beskriva som ett decent-raliserat parti som jobbar för att man skall decentrali-sera i samhället. Jag känner en förvåning inför detta,även om jag har hört det förut, eftersom rös-tade för ett medlemskap i den europeiska unionen,vilket har inneburit kraftiga överflyttningar från de-centralisering till en stark centralisering.Sedan till en fråga jag tänkte ställa. Det gällerenergi och , som var inne på.Statsministern sade att det pågick förhandlingar omatt skulle stanna kvar i . Det vore gottoch väl för dem som arbetar inom industrin därom så kunde bli fallet. Oavsett detta är det en för-svarsindustri som är oerhört beroende av. Vilever i ett samhälle som måste nedrusta och satsa påhållbar utveckling. Då kommer attdrabbas.Jag besökte och talade med dem där omden kunskap och kompetens som finns i ochmöjligheten att satsa på vindkraftstillverkning i Arbo-ga. Därför vill jag höra med , somnumera har så nära kontakt med regeringen, om Cen-terpartiet kommer att stödja idén att skullekunna bli ett centrum för vindkraftssatsningar. Vibehöver, för att få till en hållbar energi, satsningar påvindkraften. Vi behöver kunna bygga vindkraftverkockså här i landet och inte vara beroende av dansktillverkning. Vi vet att vi står inför ett beslut om attkärnkraften skall avvecklas. Då måste alternativen in.Vindkraften är naturligtvis en stor del av detta.Jag har en fråga till: Kommer attjobba för att de stödformer som har funnits förvind- och solenergi kommer att finnas kvar?Anf. 21 () replik:Fru talman! Världen slutar inte vid grän-ser. Det kan möjligen ses som ett problem från Miljö-partiets utgångspunkt, men det är det som är utgångs-punkten för vårt ställningstagande till EU-medlemskapet. EU är ett fredsprojekt för ,enligt vårt synsätt. Då måste man försöka få i gång engemensam ekonomisk utveckling som ger framtidstroi Öst- och , etc. Jag skall inte gå djuparein på det.Däremot sätter vi klara gränser. EMU är ett typex-empel på en centralisering som inte är nödvändig. Detkan snarare vara kontraproduktivt i förhållande tillfredsprojektet.Energifrågan är föremål för partiöverläggningar.De skall först vara klara. Jag lägger mig inte i över-läggningarna konkret , men jag tycker attdet är en självklarhet att vi skall satsa på alternativenoch motverka det som skall ut. Det är precis det jaghar sagt i mitt anförande. Till de alternativ som finns,och som måste satsa mer på, hör vindkraften.Det finns också andra energiprojekt som är aktuella idet berörda området. Jag behöver bara nämna tankar-na på etanol som drivmedel så förstår vad jag syftar till. Det är självklart att viinte nu i detta skede skall sitta och peka ut exakt vilkaorter vi skall satsa på, men det får gärna bli Arboga.Jag hoppas naturligtvis att avtalen skall ge möjlighetför regeringen att sätta press på att ta ansvarför den situation man har skapat.Anf. 22 ()replik:Fru talman! Till skillnad från trorjag att det är mycket angeläget att vi mycket konkretpekar ut orter och platser och ser till att få i gång desatsningar vi vill ha. Att bara vänta och se har visysslat med i väldigt . Det har inte kommittill några beslut om att satsa på de alternativa energi-källorna i form av bl.a. byggnation. Det behövs ettbeslut. Det behövs naturligtvis politiker som driver påi frågan och ser till att det händer någonting.Vad gäller kan jag säga att det voreganska katastrofalt om vore hela världen,. Det skulle inte alls hålla. Även omotroligt många delar av är glesbefolkat ochäven om vi skulle behöva fler människor som klaradeatt bo och leva i de delarna innebär det inte att viskulle kunna vara hela världen. Men EU är heller intehela världen. Det var inte samarbete jag var emot. Detvar den andra delen - centraliseringen av besluten.Olof menar väl ändå inte att det har sketten decentralisering av besluten sedan vi blev med-lemmar i den europeiska unionen? Denna riksdag harfått erfara otroligt många centraliserade beslut. Vi harbara fått besluten på bordet, därför att EU har fattatbesluten och därför att de gäller i . Det gälleräven på miljöområdet. Det blir mycket negativt i endel fall.Anf. 23 () replik:Fru talman! Att ge energiförhandlingarna ett parveckor till är inte att vänta och se. resonemang kring världen och var någotluddigt, om jag får uttrycka mig så. Samarbete kräverfaktiskt att man samtalar med andra och beslutar till-sammans med andra för att i de frågor som man intesjälv kan bestämma över komma fram till gemen-samma uppfattningar. Det är så ett fredsprojekt måstefungera, för att man skall kunna undvika krig.Anf. 24 ():Fru talman! Låt oss återvända till Aero iArboga . Vi har sett intervjuerna med dedrabbade familjerna. 650 personer har drabbats avuppsägning. Tänk er att vi får en sådan jättesmäll påarbetsmarknaden i . Det skullebli mellan 30 000 och 40 000 människor. Men faktumär att arbetslösheten ökade så mycket under förra året.De flesta av de uppsägningarna föranledde inte minis-terbesök och TV-reportage och justitiekansler och alltvad det skall bli. De flesta skedde i tysthet. Men vimåste komma ihåg att verkligheten bakom varje upp-sägning ofta är precis lika dramatisk som den vi harfått belyst i Arboga.Jag vill understryka att statsministern måste hittapå en annan replik till mig än till närdet gäller arbetslösheten. Jag talar bara om ökningenfrån . Arbetslösheten ligger nu högre än dengjorde underden borgerliga regeringen.Det är också 30 000 fler än det var ,då vi hade ansvaret. Då var den ekonomiska bakgrun-den mycket besvärligare. Jag tror att det är väldigtviktigt att utgå från en realistisk bild av verkligheten.Jag tror inte att de som följer den här debatten via TVoch radio känner igen sig i det som om - att börserna stiger osv. För många männi-skor innebär verkligheten att har blivit ettland med massarbetslöshet.Till verkligheten hör också att misstron mot väl-färden växer. Alltfler tvivlar på att de kommer att fånågon vård och omsorg när de blir gamla och attstaten kommer att kunna betala deras pensioner.Många märker krisen in på bara skinnet. Det är svårtatt få pengarna att räcka till. Barnen får inte det stöd iskolan som de skulle behöva. Gamla får ligga längeoch vänta på . Dekriminella mc-gängen representerar en ny skrämman-de brottslighet av maffiatyp.Det är sådan verkligheten är. Den ljusning som viständigt utlovas skjuts på framtiden.Varför lyfter inte ? Man kan tycka att viförtjänar det. Man kan säga vad man vill om ,men faktum är att vi svenskar - underalla regeringar - faktiskt har tagit oss an ett antal avvåra stora ekonomiska problem, de s.k. struktur-problemen. Vi har faktiskt fått ned inflationen. Vi harplus i bytesbalansen. Vi har brutit vår isolering gen-temot . Vi är på väg att få balans i de offentli-ga finanserna.Trots detta är ljusningen inte i sikte. Vad beror det på? Jag tror att den viktigasteförklaringen är att socialdemokraterna av ideologiskaskäl är oförmögna att ta itu med de två största struk-turproblemen: det ogynnsamma företagsklimatet ochlönebildningen. Er övertro på storskaliga lösningaroch central planering och er bindning till den störstafackföreningsrörelsen har lett till en stelhet i helasamhällsstrukturen som hämmar den tillväxt, somannars vore möjlig.Det finns idéer som skulle kunna lyfta Sverige.Släpp loss tjänstesektorn, inte minst den som är riktadmot hushåll! Rörelsen säger nej. Låt dem som träffaravtal som innebär arbetslöshet ta ansvar för den ar-betslösheten! Låt facket åtminstone delvis finansieraa-kassan! Vi har föreslagit att man skall växla enskattesänkning med att man låter egenavgifter finansi-era en del av a-kassan, så att det blev raka rör. Menrörelsen säger nej. Gör någonting för att få fler före-tag att starta genom att ändra skattereglerna för s.k.fåmansbolag! Rörelsen säger nej.Jag har funderat på ordet "rörelsen". Det blir allt-mer oegentligt. Rörelsen står ju inte längre för rörelse.Rörelsen står för stillastående. Rörelsen hindrar deförändringar som är nödvändiga för att skalllyfta.När det gäller liberaliseringar som skulle kunna fåfart på jobben verkar det som om mestär ute efter att någon främmande statsman skall kunnakomma hit och berömma för stabilitet. Dethänder nämligen ingenting.Den öppna arbetslösheten, som ni lovade skullevara nere i , är nu uppe i . Enperson som själv är socialdemokrat och har god euro-peisk utblick har sagt till mig att en socialdemokratiskseger inte i något annat europeiskt land skulle resulte-ra i en så företagsfientlig politik som den som GöranPersson, som finansminister, slog in på hösten 1994.Så blir det inte om Blair vinner i , inte omGonzalez kommer tillbaka i och inte omLafontaine vinner i . Ingenstans blir det sånegativa åtgärder för företagen.Det var fel att återinföra dubbelskatten på inves-teringar; vi behöver ju fler investeringar. Det var felatt göra det krångligare att anställa; vi behöver ju fleranställda. Det var fel att höja arbetsgivaravgiften; vibehöver ju fler arbetsgivare. Fel, fel, fel - den endalösningen på de problem som jag har talat om ärnämligen att det blir jobb genom företagande.Apropå hörde jag att näringslivssekretera-ren i kommunen hade fått många samtal från företagsom är övertygade om att regeringen nu måste göranågot och införa bra regler för företag just i Arboga.Därför funderar de på att flytta dit. Men tänk om detsom gäller i gäller i hela landet! Tänk ompositiva åtgärder för företagen skulle kunna lyftaSverige!Det har blivit en vana hos socialdemokrater attskriva memoarer och artiklar när de har avgått om alltsom de skulle ha velat göra när de satt vid makten.Kjell-Olof , , ,och andra har gjort det. Om statsminis-tern inser vad som är nödvändigt att göra bör han göradet nu när han har chansen att påverka. Ett"" på fäller inget byte. Det är , närstatsministern ännu har maktinstrumenten - och inte imemoarerna - som initiativen skall komma.Nu varslas 250 människor . Arbetarregeringen har blivit en arbetslös-hetsregering. Kanske är det allvarligaste av allt att denoffentliga sektorn - eftersom över 700 000 människorär arbetslösa - dräneras på de resurser som skullebehövas för att säkerställa bra vård och trygga social-försäkringar.Det talas om nya skatter till vården. Men Sverigehar ju redan världens högsta skatter. Vi behöver intehögre skatter utan fler som betalar skatter. Fler skat-tebetalare är receptet mot vårdkrisen. Om vi får nedarbetslösheten en procentenhet förbättras de offentligafinanserna med minst 10 miljarder kronor.Vi trodde att vi stod nära Socialdemokraterna ivälfärdspolitiken. Men resultatet av två och ett halvtårs socialdemokratiskt regerande är att misstron motvälfärdssystemen växer och att alltfler människorkänner oro inför att bli gamla och sjuka. Därför har vitvingats till ett tvåfrontskrig.Vi är vana vid attackerna från höger. Vi läserständigt på högerpressens ledarsidor att vi är för ettbevarande när det gäller välfärdspolitiken. Jag tarmycket lätt på den kritiken. Vi försvarar någragrundläggande principer. Vi har byggt de här syste-men tillsammans med andra . Vi har ocksåreformerat dem efter nya förutsättningar.