prot · GL0948 · 1997-12-16 00:00:00 — Enligt So-cialstyrelsens generaldirektör spelardet ingen som helst roll om verksamheterna har be-drivits i privat eller regi.Men regeringen verkar ha en kluven och motsä-gelsefull hållning till vanvården av gamla och lång-varigt sjuka. Bostads- och kommunministern harförsökt vifta bort larmrapporter, bl.a.om att sju av tio på de kommunala sjukhemmen ärundernärda. Han har kritiserat gene-raldirektör för vad han kallar grovt svepande slutsat-ser om tillståndet i äldrevården. Är inte medveten om att det är just den regering därhan själv ingår som uttryckligen har beställt utred-ningen av ? Då kan man väl inte sam-tidigt kritisera när den gör sitt jobb?Herr talman! Socialminister kallar rapporten för ett viktigt bidrag tilldiskussionen om äldrevården. Man kan ju undra vadregeringen egentligen tycker om Socialstyrelsensrapport om tillståndet i äldrevården. Vi kristdemokra-ter hoppas på ett klarläggande av statsmi-nister nästan med höjda statsbidrag synsännu inga tecken på att sysselsättningen och därmedförhoppningsvis kvaliteten i vården ökar i kommuner-na. För att snabbt förbättra sysselsättning och kvalitetvalde regeringen att höja statsbidragen . De det handlarom skulle enligt regeringen ge en omedelbar effekt påsysselsättningen. Här förväntades kommuner med braekonomi att öka antalet anställda, medan kommunermed sämre ekonomi uppmanades att begränsa ned-dragningarna och dra tillbaka varslen om uppsägning-ar. har vi facit t.o.m. årets näst sista månad.Bara föll sysselsättningeninom vård och omsorg med 29 000 personer jämförtmed samma månad . En liknande personal-neddragning inom offentlig sektor har inte skett sedanden djupaste krisen . En klen tröst är attäven inom industrin föll sysselsättningen, medca 20 000 personer. Men enligt affärsidén har mycketriktigt den öppna arbetslösheten däremot fallit.Nu är det ju mycket riktigt så att propositionenoch utskottsmajoritetens förslag innebär att samman-lagt kommer att tillföras kom-munsektorn fram . Då skall man kommaihåg att regeringens politik med andra handen kom-mer att ta tillbaka just ca . I århöjs de avdragsgilla egenavgifterna i sjukförsäkringenmed en procentenhet och med ytterligare en.Den sammanlagda egenavgiftshöjningen har undan-dragit ca 15 miljarder i skatteintäkter för kommunsek-torn vid slutet av . Därutöver har ytterligareca 1 miljard övervältrats, utöver finansieringsprinci-pen, på kommunerna, främst genom ökade socialbi-drag på grund av försämringar i socialförsäkringssys-temet.Herr talman! Detta innebär att de omskrutna 16miljarderna i stort sett för kommunsektorn tillbaka tillruta ett där man befann sig på valdagen 1994. Läsigenom era egna anföranden här i kammaren ochunder valrörelsen om hur den dåvarande oppositionenbeskrev tillståndet inom kommunsektorn. Där är viåter när dagens statsbidragshöjningar är genomförda.Nu välkomnar vi kristdemokrater att regeringentill sist insett att kommuner och landsting dränerats påresurser i sådan omfattning att de kanfullgöra sina primära uppgifter inom vård, omsorgoch skola. Förslaget att föra tillbaka resurser medsammanlagt är därför bra - det ären bra signal - men inte tillräckligt långtgående. Fort-farande kommer det att återstå ett obestridligt gapmellan behov och resurser.För att nå en real förbättring krävs det enligt våroch Kommunförbundens uppfattning ytterligare 4-5miljarder kronor fram . Med kristdemokra-ternas ekonomiska politik får också kommuner ochlandsting ett ackumulerat tillskott på drygt fyra och enhalv miljarder kronor under planperioden.Vi har valt en metod att ge dessa nya resurser somfrämst bygger på sänkta egenavgifter i sjukförsäkring-en. Detta ger både högre köpkraft för löntagarna ochökade resurser till kommunsektorn. Finansieringsbe-hovet uppstår i statens finanser med sammanlagtca . Genom att vi också återinförvårdnadsbidraget och en andra karensdag förstärkskommunsektorns ekonomi ytterligare, somresurser kan återföras från utgiftsområdet för att intekommunsektorn skall överkompenseras. Netto inne-bär detta en förstärkning med 1,8 miljarder kronorunder 1998 och sammanlagt cirka fyra och en halvmiljarder t.o.m. år 2000.Herr talman! Kommunsektorns utveckling handlarinte enbart om nya resurser. Vi får inte glömma bortatt kommunsektorn förfogar över enormaresurser - på varje intjänad hundralapp gårredan till denna sektor. som de uppenbararesursbristerna rättas till är det helt nödvändigt attkommunerna prioriterar sina huvuduppgifter, att denkommunala verksamheten effektiviseras och konkur-rensutsätts. Det handlar om, som sade,att göra rätt saker och om att göra saker rätt, att ef-fektivisera och att kraftsamla på vård, omsorg ochskola. Då är det viktigt att våga konkurrensutsättaäven den egna verksamheten med kvalitet, och inteenbart med pris i fokus.Vi kristdemokrater har motionerat om att införavärdighetsgarantier ute i kommunerna, en varudekla-ration och en kvalitetskontroll av äldrevården. Därskall det bl.a. finnas eget rum för alla som så önskar,vara självklart att sjukhemsplatsen ligger i den kom-mundel där vederbörande tidigare bott och har sinabekanta, vara uttalat att en patient inte skall behövavänta innan en blöja med avföring eller urin byts,finnas tillräckligt med personal för att mata och hjälpatill med att dricka, finnas tillräckligt med personal såatt varje patient får känna sig ompysslad, observeradoch personligt tilltalad varje förmiddagoch eftermiddag. Ett antal kommuner är glädjandenog på väg att införa en sådan värdighetsgaranti föratt återupprätta förtroendet för äldreomsorgen.Jag vill med det, herr talman, hänvisa till det sär-skilda yttrande som har fogat till betän-kandet.Anf. 174 ():Herr talman! Mer än något annat handlar välfär-den om jobben och att vi kan klara en bra utbildning,en god vård och en trygg omsorg om barn och gamla.Socialdemokraterna och har gjort gemen-samma ansträngningar för att få ordning på densvenska ekonomin. kan vi se resultaten. Vår eko-nomi har fått ny kraft och styrka.Det ger oss möjlighet att rejält höja ni-vån på bidragen till kommuner och landsting. Jämförtmed 1996 handlar det om 16 000 miljoner kronor.16 000 miljoner kronor är mycket pengar, men vadkan vara viktigare än en bra skola, en bra barnomsorg,en bra sjukvård och en bra äldreomsorg? Vi har ocksåalla här tidigare intygat hur viktigt det är.Den stora frågan i svensk politik är: Skall våra nyaresurser användas för att värna välfärden och bekäm-pa arbetslösheten, som vi socialdemokrater vill, ellerskall de användas, som föreslår, till attsänka skatten så att kommuner och landsting utarmaspå de resurser som så väl behövs för skolan, vårdenoch omsorgen?Vi socialdemokrater vill utveckla välfärden. Detbästa sättet att minska klyftorna i samhället är att setill att fler människor har arbete. Vården och omsor-gen måste hålla hög kvalitet, och den egna ekonominskall inte avgöra om en människa får den vård honbehöver när hon behöver den. De brister vi ser i dagvill vi göra något åt. Vi skall ha en värdig vård ochomsorg. Vi skall ha en skola med allra högsta kvalitet.Finansutskottet utgår i likhet med regeringen frånatt kommuner och landsting främst använder de ökaderesurserna inom områdena vård, omsorg och skola.Anslagen under budgetens utgiftsområde 25 om-fattar merparten av statens utgifter för kommuner ochlandsting. har fastställt ramen till 93 049miljoner kronor.Utskottet föreslår bifall till propositionens förslagbeträffande anslagen och avslag på motionerna frånModeraterna, ochVänsterpartiet.Utskottet kan konstatera att samtliga partier till-styrker regeringens förslag att höja de generellastatsbidragen för nästa budgetår. T.o.m. Moderaternatar skeden i vacker hand. Att sväljerförtreten med höjda statsbidrag försvararde med att det kommunala budgetarbetet redan harkommit långt. Men sedan återställs ordningen för årendärefter, då säger nej till de nya resur-serna till kommuner och landsting.Moderaterna föreslår en skattesänkning med50 öre och i kommunsektorn.Det innebär minskade inkomster för kommunsektornmed , som inte skall kompense-ras. Dessutom vill de krympa statsbidragen med 7,6miljarder. Enligt den moderata kommunpolitikenskulle kommuners och landstings ekonomiska utrym-me bli ca 17 000 miljoner lägre än enligtSocialdemokraternas politik. De föreslagna nedskär-ningarna motsvarar lönekostnaderna för ca 60 000heltidsanställda i kommunerna. Framför allt är detkvinnornas jobb som hotas av politik.Utskottet avvisar bestämt en sådan neddragning avresurserna med hänsyn till de allvarliga konsekven-serna för kommunernas service till medborgarna.Lennart flydde problemen, och han togupp hela kommunsektorns inkomster och sade att devar ungefär 450 miljarder. Såvitt jag vet beräknaskommunsektorns - dvs. kommunerna, landstingen,församlingarna och kommunförbunden - samladeinkomster till . ärde samlade utgifterna ungefär 400 miljarder.Sedan hänvisade till att jag varkommunfullmäktiges ordförande i och att jagnog skulle kunna tala om hur det såg ut, eftersom hanockså påstod att kommunerna borde ägna sig åt kärn-verksamheten och inte åt allt annat som de gör.Motala kommuns budget är på ca . Av dem går det till barn- och ut-bildningsnämnden 364 miljoner, till omsorgsnämn-den, där äldreomsorgen finns, 398 miljoner, till vux-enutbildningsnämnden 137 miljoner och till östrakommundelsnämnden, som har barnomsorg, äldreom-sorg och utbildning, 125 miljoner. Det gör att till dehär kärnverksamheterna går drygt 1 000 miljoner.Kvar är drygt 175 miljoner, som skall gå till fullmäk-tige, kommunstyrelsen, miljö- och hälsoskyddsnämn-den, myndighetsnämnden, tekniska nämnden, där vihar gator och vägar m.m., och dessutom till kommun-revisionen.Jag är mycket intresserad av att veta, precis somMarie sade tidigare: Vad är det som ärkärnverksamheterna i de moderata kommunerna?I reservation 1 från hävdas att dets.k. inomkommunala utjämningssystem som infördesfr.o.m. strider mot den svenska grundlagensbestämmelser.Riksdagens ställningstagande till det nya systemetföregicks av ett flerårigt utredningsarbete. Bakom degrundläggande principer som utjämningssystemetvilar på står samtliga riksdagspartier utom Moderatasamlingspartiet. anser för sin del attsystemets grundlagsenlighet är ställd utom allt tvivel.Förra året hade och jag exaktsamma debatt, och då påstod han också att detta vargrundlagsstridigt. Jag vill fråga : Ärdet inte en smula snopet att ni först gjorde en sådandygd av att följa Lagrådet men att ni nu har fått ävenLagrådet emot er? Det är alltså inte grundlagsstridigt.Ett antal motioner tar upp frågor med anknytningtill den närmare utformningen av utjämningssystemet.En parlamentarisk kommitté - Kommunala ut-jämningsutredningen - har tillsatts av regeringen föratt löpande följa, utvärdera och utveckla det nyastatsbidrags- och utjämningssystemet.I motion Fi601 föreslås attden faktor i kostnadsutjämningen som avser befolk-ningsminskning skall ges en ökad tyngd. Enligt vadutskottet erfarit är detta en fråga som har uppmärk-sammats i det pågående utredningsarbetet och somblivit föremål för ett ingående analysarbete.I motion Fi602 anförs att det nu-varande skatteutjämningssystemet inte i tillräckliggrad tar hänsyn till variabler som arbetslöshet ochflyktingmottagande. Utskottet vill när det gäller ar-betslöshet framhålla att kommittén utreder om manskall föreslå en utvidgad arbetslöshetsdefinition ochhur denna i så fall skall utformas. Det bör också fram-hållas att regeringen beviljat extra medel till kommu-ner med höga kostnader för flyktingar.I och föreslås en översyn av de nuvarandestatsbidragsreglerna för att man skall kunna anpassadem till det nya Skånelänet. Utskottet har erfarit attregeringen överväger olika typer av övergångslös-ningar för att så långt möjligt neutralisera de ekono-miska effekterna av indelningsändringarna för berördakommunala organ.Utskottet avstyrker med det de anförda motioner-na Fi601, Fi602 och Bo305.I reservation nr 2 från och Vänsterpar-tiet kräver man att staten skall ta hälften av den direk-ta kostnaden för socialbidrag, samt att tilläggsdirektivmed denna innebörd skall ges till kommittén. Reser-vanterna pekar på att socialbidragskostnaderna stigitframför allt som en följd av en hög arbetslöshet.Som jag redan nämnt pågår överväganden inomkommittén om hur bl.a. kostnaderna för arbetslöshe-ten skall kunna beaktas inom ramen för det nuvarandesystemet. Utskottet anser inte att det är aktuellt attutvidga kommitténs mandat på det sätt som föreslås.I reservation 3 från och Miljöpartietkrävs stopp för det s.k. skattestoppet med hänvisningtill kommunernas självbestämmande. Utskottet vid-håller att det har gjorts en rimlig avvägning mellankraven på samhällsekonomisk balans och kraven påkommunal självstyrelse. Utskottet konstaterar ocksåatt har godtagit förslaget utifrånkonstitutionella synpunkter.I reservation 4 från vill man avveck-la ett stort antal kommunala bolag och därtill utsättaden kommunala sektorn för hårdhänt konkurrens.Även i reservation 5 från och Kristde-mokraterna anförs att kommunala bolag bör avvecklaseller säljas ut.I förutsättningarna för den kommunala självstyrel-sen ligger att kommunerna själva kan och bör taställning till vad som är bäst för medborgarna inom deramar som anges i lagstiftningen.Det pågår, trots allt det säger,fortlöpande ett intensivt arbete med att göra denkommunala sektorn allt effektivare och allt bättre.Utskottet noterar i sammanhanget att den kommunalaverksamheten konkurrensutsätts i hög grad redan idagsläget, och det visar sig att den oftast klarar sigutmärkt i konkurrensen mot privata alternativ.Den naturliga verksamhetsformen för den kom-munala sektorn är förvaltningsformen. Kommunalabolag omfattar i genomsnitt av den primär-kommunala verksamheten. Att, vilket krävs i reserva-tionerna, förbjuda kommunerna att driva verksamhet ibolagsform är inte bara ett allvarligt ingrepp i denkommunala självstyrelsen utan hindrar också kommu-nerna från att i det enskilda fallet välja den mest ef-fektiva verksamhetsformen. Då blir det dyrare förkommuninvånarna och sämre service.Herr talman! En viktig skiljelinje i svensk politikgår just i synen på den gemensamma sektorn. Vi so-cialdemokrater kan aldrig acceptera uppfattningen attde offentliganställda inte utför riktiga jobb eller atttryggheten skulle vara ett hot mot ekonomisk tillväxt.I stället anser vi att välfärden är nödvändig för enhållbar ekonomisk utveckling. Solidaritet och gemen-samma insatser är vår väg att möta framtiden.Med det yrkar jag bifall till finansutskottets för-slag och avslag på reservationerna.Jag vill hinna kommentera något. Jag tror att jaghinner kommentera det sade i nästaomgång. sade att det inte var fråga omen utökning utan om en bromsning av minskningen.Det är en statsbidragsökning. är statsbidra-gen större än vad de var 1996.Det är ingen engångsåtgärd.Jag vill kommentera det sade omsysselsättningen. Också jag läste artikeln i . Man visade antalet kommunanställda underhösten. Antalet var lägre motsvarande månad förraåret. En stor del av den skillnaden beror på att 12 000kommunalt anställda i fördes över frånkommunen till . Det var det som gjorde attvi fick denna siffra.Jag håller med om att vi å ena sidan inte har fåttden ökning vi önskade. Å andra sidan har vi förhind-rat att fler har fått sluta i kommunerna. Vi ser nu atten tydlig ökning är på väg när det gäller antalet an-ställda.Eftersom det var som inleddekan jag läsa vad som stod i den borgerliga tidningenMotala Tidning . I kommun har antaletkommunanställda ökat med 70 personer sedan i som-ras. Våra Perssonpengar används dessutom till skolaoch äldreomsorg.Till sist vill jag säga att jag tycker att ChatrinePålsson borde ha frågat , eftersomhan hävdar att kommunerna inte behöver mer resur-ser. Eftersom och partier tänker sitta i regering tillsammans om deskulle vinna valet tror jag att ni har ett jätteproblem.Jag skulle dessutom vilja kommentera det som sa-des om att regeringen skulle vara kluven och motsä-gelsefull inför larmrapporten om äldrevården. Det ärsjälvklart att man skall agera direkt när det kommerlarmrapporter. Det har regeringen också gjort. I tors-dags anslogs ytterligare 5 miljoner till Socialstyrelsenför att den skall kunna göra en bättre uppföljning.Jag tror att man skall komma ihåg att man i rap-porten från inte analyserade orsakernatill att gamla är undernärda. Eftersom jobbar i sjukvården, och eftersom också jag hargjort det, vet vi att det finns många olika skäl till attde gamla kan vara undernärda hur väl man än sköterdem.Anf. 175 () re-plik:Herr talman! Det viktiga inslaget i den moderatapolitiken är att åstadkomma skattesänkningar för låg-och mellaninkomsttagarna. Då måste man åstadkom-ma en sänkning av kommunalskatten. Vi har visat hurman kan åstadkomma det dels genom en finansieringvia staten, dels via åtgärder inom kommunsektorn.Åtgärderna inom kommunsektorn skall grundas på enavreglering som staten bejakar och på en konkur-rensutsättning av verksamheten.Socialdemokraterna säger att det saknas 17 mil-jarder i det moderata alternativet. Jag tyckte att de vardet som sade. Då utgår man från so-cialdemokratisk politik och från att kostnaderna voredesamma även om man bedrev politiken på riksplanoch kommunalplan i nya banor.Sonia sade förresten att jag uppgav fel-aktiga siffror beträffande kommunsektorns storlek. Desiffror som åberopade gällde de totalaskatteintäkterna i kommuner och landsting. Jag taladeom de totala intäkterna inom kommunsektorn.Sedan vill jag kort kommentera Lagrådet och deninomkommunala utjämningen. Lagråd 1 sade att deninomkommunala utjämningen var grundlagsvidrig.Lagråd 2 passade och sade att man med hänvisningtill att regeringen skall tillsätta en kommitté kundegodta den.Nu har kommittén kommit, och den har lagt framett förslag om grundlagsändring. Dessbättre föreslårregeringen nu ingen grundlagsändring, men det härinnebär ju att vi har ett grundlagsvidrigt system. Detenda sättet att rätta till det är att i stället åstad-komma ett system där staten svarar för kostnads- ochinkomstutjämning.Anf. 176 () replik:Herr talman! Till vill jag barakort säga: Vi har inget grundlagsstridigt system.Jag fick inget svar på det som jag tycker är enväldigt intressant fråga, eftersom jag tydligt kundepåvisa hur svårt det är att hitta den stora "andra"verksamhet som kommunerna skulle hålla på med.Jag tog min egen kommun som exempel.Som jag sade vill privatisera och haen ganska hårdhänt konkurrensutsättning. När jagtittar i motion ser jag att man hänvisar,vilket också gjorde, till monopolen.Hit hör skolan, sjukvården, åldringsvården och barn-omsorgen. Det är de monopol som vill konkurrensutsätta. Dessutom står det i motio-nen att kommunerna själva inte skall få vara med närdenna verksamhet konkurrensutsätts. De tillåts intedetta. Detta, står det sedan, skapar frihet, kvalitet ochmångfald och ger utrymme för kommunerna att priori-tera det som inte kan utföras av andra.Vad, , är detta som inte kan utfö-ras av andra? Det finns inget kvar!Anf. 177 () re-plik:Herr talman! Framför allt skall kommunerna i detläget ägna sig åt beställarverksamhet och myndig-hetsutövning, men jag är helt med på att kommunerockså kommer att driva skolor och vårdinrättningarm.m. Det är dock viktigt att man utsätter hela dennaverksamhet för konkurrens och får fram idéer ochandra arbetsmetoder från den privata sektorn.Sedan antyder att allt som ingår iden kommunala budgeten inom skola, äldreomsorgoch barnomsorg går till verksamheterna. Så är detdessvärre inte. Det finns väldigt mycket overhead-kostnader och byråkrati som frodas inom de anslagsom nämnde. Det är därför det är såviktigt att få jämförande kostnadstal utifrån likvärdigkvalitet. Den kommunala sektorn är dessvärre fortfa-rande väldigt litet konkurrensutsatt, och det kostarmedborgarna stora pengar.Anf. 178 () replik:Herr talman! Det är klart att det måste finnas nå-gon form av overheadkostnader. Vi måste ju ändå haen administration, och vi måste få de här sakerna attfungera.Den stora arbetslösheten har gjort att kommunernahaft minskade skatteintäkter. Min kommun har fortfa-rande inte en budget i balans. Jag är övertygad om attdetta gör att man ser över alla de kostnader som gåratt se över. Som jag har uppfattat det har LennartHedquist jobbat inom kommunen och vet hur man ibudgetarbetet granskar alla poster. Sedan kan detgöras mer. Det måste man göra . Men jag ärövertygad om att man gör detta i kommunerna, efter-som man är tvungen till det.Anf. 179 () replik:Herr talman! Jag skall först kommentera SoniaKarlsson och min lilla diskussion om Kommunaktu-ellt. Om man fortsätter att läsa i serman trots allt att det står att det är svårt att skönjanågon ökning av antalet anställda, som regeringen harhoppats på, trots att man beaktar dem som var an-ställda vid sjukhuset i det var inte därför jag begärde replik på So-nia anförande. Jag skulle gärna vilja attSonia litet grand kommenterade det somKommunförbundet har skrivit i sin oktoberrapport,som jag också pratade om i mitt anförande.I går diskuterade jag litet grand med Maj-IngerKlingvall om bl.a. de till kom-munerna. Hon hävdade bestämt att välfärden nu varräddad och att allting nu är väldigt bra. Som jag sade imitt anförande tycker jag att det är väldigt bra att dehär pengarna nu kommer till kommunerna och lands-tingen. Men det finns ett "men" här, och det är: Räck-er verkligen pengarna till? Vi bedömer att de inte gördet, och det är bl.a. därför vi i vårt budgetalternativvill ha ytterligare nu till kommu-nerna och landstingen.Anf. 180 () replik:Herr talman! Då fortsätter jag att läsa i den här ar-tikeln. Sedan står det nämligen: Troligen hade lägetvarit värre utan det höjda statsbidraget. En del kom-muner som tänkt säga upp personalhar kunnat dra tillbaka sina varsel.Jag har också den rapport som till. När vi läser den ser vi att man på fleraställen återkommer till att det tack vare de ökadestatsbidragen är ett helt annat läge för kommunerna.Det slår man fast väldigt bestämt.Jag tror att det av de 288 kommunerna är ca 120som inför balanskravet måste se över sinverksamhet och troligtvis göra vissa besparingar, t.ex.Motala. Men tack vare att sysselsättningen nu som viser ökar kommer vi att få ökade skatteintäkter. I Mo-tala, som väl kan få bli exemplet här , ser viockså att socialbidragen minskar. har vikunnat minska budgeten med ca 10 miljoner därför attvi ser att vi får minskade socialbidragskostnader tackvare att fler människor får arbete. Det här kommer attsynas i alla andra kommuner också.Anf. 181 () replik:Herr talman! Kan vi ändå inte enas, , om att den här rapporten kanske är en indikationpå att pengarna inte räcker till, om det nu visar sig atthälften av de tillfrågade kommunerna säger att deändå inte kommer att klara balanskravet ?Sedan vill jag knyta an till en skattefråga. Social-demokraterna skriver i budgetpropositionen att manvill ändra den tillfälliga värnskatten från år 1999.Skulle socialdemokraterna kunna tänka sig att i ettläge då kommunerna behöver mer medel låta värns-katten vara kvar?Anf. 182 () replik:Herr talman! Vi ser nu hur pass bra den ekono-miska utvecklingen går, och jag har ett stort förtroen-de för att den kommer att fortsätta. Sedan kommer viockså att stämma av hur utvecklingen ser ut i kommu-nerna. Det här är ju inte sista gången vi säger någotom detta . Vi kommer att kunna mötas idebatter framöver, och jag är säker på att vi då kan seatt det går bättre än vad nu befarar.Anf. 183 () replik:Herr talman! Det var nog inte bara papperna somSonia hade oordning på när hon skulle an-gripa mig, utan det var nog mer. Jag har självklart intehävdat att 16 miljarder nya kronor inte skulle varamer pengar än utan dessa 16 miljarder. Vad jag taladeom var antalet anställda. Jag sade att det här extratillskottet inte gör att personalen ökar utan att detbromsar takten i uppsägningarna. Detta torde väl ändåvara oomtvistat, i varje fall utanför det socialdemo-kratiska partiet.