prot · GL0950 · 1997-12-18 00:00:00 — På så sätt skulle ersättningen till kärn-kraftsägarna minskas betydligt.3. Avvecklingslagen tar inte tillräcklig hänsyn tillsäkerhetsaspekterna. anser att kärnre-aktorns säkerhetsnivå samt sannolika skaderiskeroch skadetyper skall vara en särskild förutsättningnär man bestämmer ersättningen. De svenskakärnkraftverken har kontinuerligtdrabbats av säkerhetsincidenter. Vi kräver attkärntekniklagen preciseras och skärps så att lagenmer detaljerat uttrycker vilken ersättningsnivå somskall krävas av de svenska kärnkraftverken.4. Det är rimligt att anta en schablon för drifttid, men40 år är en alldeles för lång drifttid för en kärnre-aktor. Om tiden skall användas vid ersättningsbe-räkningen skall den begränsas till . Reakto-rägarna har alltsedan 1980 fått ett klart politisktbesked om att kärnkraften skall köras max ,därför skall ersättning för investeringar som skullegett vinst inte ges. Det är konsekventpolitik.5. Statens överskjutande kostnader för kärnavfalletsamt övriga externa kostnader måste tas in somsärskilda förutsättningar när man bestämmer er-sättningen.Ja, de gröna vill föra över kärnkraf-tens risk, hälso- och miljökostnader till reaktorägarnagenom förändringar i atomansvarighetslagen och ensuccessiv stegring av gränsen för skadeståndsansvarför reaktorägarna, dvs. låta marknaden själv sättapriset för reaktorerna.Vi vill också höja skatten på kärnkraftsel från nu-varande per kWh med 1998 och sedanmed ca per kWh till år 2010.Vi i anser att kärnkraften är ett hotmot livet och absolut inte ingår i ett ekologiskt håll-bart samhälle, varför vi vill att avvecklingen åtmins-tone skall uppfylla linje 2:s mål. Det är allvarligt omdenna lag skjuter upp kärnkraftsavvecklingen ytterli-gare. En fördröjd avveckling kostar.För var dag åldras kärnkraften och åtgärder för attlappa och laga blir dyrare och dyrare. Dessutom ökarolycksrisken ju äldre reaktorerna blir på grund avförsprödning och andra ålderdomssvagheter i materialoch system. Det är ett risktagande att låta reaktorernaköras . För övrigt vet vi att det finns kraftersom anser att livslängden är uppemot . Det för-skräcker.Om vi blickar ut över världen kan vi konstatera attTyskland, , m.fl. har stängt kärnkraftverkpå grund av höjda säkerhetskrav och/eller att ekono-min inte möjliggör fortsatt drift. Har högasäkerhetskrav?Ännu ett allvarligt tillbud har rapporterats i ettsvenskt kärnkraftverk. Serien av allvarliga händelserbörjar bli lång. 1987: Snabbstoppetvar ej inkopplat, precis på samma sätt som i Tjerno-byl. 2: Sprickor i rörböjar, läckte radio-aktivitet. Den som kontrollerade det hela sade att alltvar okej och skrev i rapporten att det inte var någrafel. Sedan upptäckte man att det läckte radioaktivitet.Barsebäck 1992: Isoleringsmaterial täppte igensilarna till kylvattenintaget. 1996:Man startade utan att sprinklersystemet för kylvattnetsatts på.För övrigt har chefsåklagaren i i dagarnainlett en förundersökning med anledning av att nöd-kylsystemet inte var inkopplat - detta efter att Miljö-partiet har överklagat att man inte gått till åtal tidiga-re. gör man detta.Ringhals 2 och har upplevt liknandesaker som i 2 under 1997.Många av dessa incidenter har fått en tvåa på deninternationella Inesskalan som är graderad till sju. Detbetyder att händelserna är allvarliga.Men även små misstag har inträffat, och de kan fåföljder som orsakar snabbstopp och därmed orsakarstörre påfrestningar på reaktorn än vid en normallångsam avstängning. En orsak har varit att kopie-ringsapparaten klippt bort ett moment i instruktionersom kontrollrumspersonalen skulle mata in i datorn. Idet försvunna momentet stod det att en omkopplareskulle slås om från läge drift till läge test.De mänskliga misstagen har orsakat nya instruk-tioner för att rätta till felgreppen. Dessa instruktionerhopar sig i pärmar. Hela systemet är komplext, sårbartoch oöverskådligt.Herr talman! I talas det ofta om hur säkravåra kärnkraftverk är. Vad man tycks bortse från ärden mänskliga faktorn och vilka beräkningsgrunderfakta om säkerhet vilar på. Kärnkraftens säkerhets-tekniska dilemma är att verksamheten måste fungera istrid med den tes av komplicerade tekniska systemsom brukar kallas lag: "Om något kangå fel kommer det förr eller senare att göra det". Förkärnkraften gäller "att allt måste fungera i det närmas-te perfekt överallt och ständigt".Hur beräknas då olycksrisken? De första omfat-tande beräkningarna på området kallas allmänt förRasmussenrapporten med det officiella namnet Wash-1400. Alltså går det att säga attdet svenska kärnkraftsprogrammet byggdes upp innannågra allvarligt syftande beräkningar fanns. Dessaberäkningar gjordes för reaktorer i . År 1978gjordes speciella beräkningar gjorts för svenska reak-torer, bl.a. . Storleksordningen på de upp-skattade resultaten låg på ett värde som motsvaradeett allvarligt haveri på 10 000-30 000 reaktorår. Idebatten brukade kärnkraftsanhängarna säga att detvar lika otroligt att få en meteor i huvudet som att enstörre olycka, t.ex. en härdsmälta, skulle kunna inträf-fa. Så kom , , och Tjer-nobyl med sju års intervall.En säkerhetsanalys går till så att man prövar allade enskilda komponenterna i förväg och under driftför att försäkra sig om att en mängd onödiga riskerinte behöver bli stora. Men en reaktor består av enmängd komponenter med komplicerade samband tillvarandra som gör det mycket svårt, eller ogörligt, attförsäkra sig om trygg drift endast genom att testabeståndsdelarna. I en reaktor är helheten inte alls likamed summan av dess delar.Allteftersom säkerhetsarbetet med reaktorerna harutvecklats har beräkningar lett till allt lägre sannolik-heter i PSA-beräkningarna, probability safety assess-ment. De sannolikheter som räknas fram ligger på ennivå motsvarande härdsmälta på 100 000 reaktorår.Det är säkerligen ett uttryck för ökad säkerhet, mendet går att diskutera i vilken utsträckning. Bl.a. är intealla kända riskfaktorer medtagna i dessa beräkningar.Hit hör dels sådana riskfaktorer som inte går att upp-skatta numeriskt, främst en del mänskliga faktorer,dels beräkningsbara faktorer som inte tagits med sombrand, översvämning och drift vid låg effekt.För att bilda sig en rimlig uppfattning om veten-skapligt framtagna värden som t.ex. sannolikhet förhaveri, måste man ta ställning till hur väl värdet ärbestämt. Detta brukar man göra genom att uppskattaett intervall inom vilken man anser att det bestämdavärdet kan tänkas ligga med en rimlig sannolikhet. Juexaktare man har lyckats göra sin beräkning, destomindre är detta intervall. Intervallet för osäkerhet kani princip aldrig vara noll, men det kan vara mycketsnävt. Intervallet kan å andra sidan vara nästan hurstort som helst, men det är inte brukligt att publiceravärden med stor osäkerhet.Det allvarliga är att även de moderna beräkning-arna har osäkerhetsintervaller i storleksordningenfaktor 100. Det betyder att ett värde som ger en san-nolikhet för härdsmälta beräknat till ett haveri på20 000 reaktorår kan också vara ett haveri på 200reaktorår.Den vetenskap som uppger säkerhetsintervall kaninte garantera någonting utöver detta. Risken för ettkärnkraftshaveri i skulle enligt denna beräk-ningsgrund variera mellan ett haveri tillett haveri på 16 år.Herr talman! de gröna har begärt enskärpning av säkerhetskraven i kärntekniklagen. Detär lika viktigt att redogöra för de beräkningar somligger till grund för den skärpta lagen. Som nämntstidigare kan osäkerhet räknas ut på flera sätt och osä-kerhetsintervallet variera med en faktor 100. I dagenslagtext står det alla svenska kärnkraftverk skall drivasmed utgångspunkt i kärntekniklagen så att kraven påsäkerhet tillgodoses.Det är uppenbart, inte minst mot bakgrund av defortlöpande säkerhetsincidenterna, att säkerhet i dettasammanhang är ett relativt begrepp. Det gäller spe-ciellt de äldre reaktorerna. Denna utveckling förvärrasju äldre de svenska kärnkraftverken blir. Med nykunskap med medvetenhet om de risker kärnkraftenmedför är det nödvändigt att kärntekniklagen uppda-teras.Herr talman! Att ställa om till ett ekologiskt ener-gisystem kommer att innebära ett uppsving för Sveri-ge och den inhemska energin. Men varför försenadenna omställning? Lagen kan bli en fälla. Att inteerkänna att kärnkraften är livsfarlig och ett hot mot livoch hälsa innebär att reaktorägarna får full ersättningför att reaktorerna i stängs av - vid entolkning av utslaget från KU-utfrågningen, vilketPeter senare i debatten skall gå närmare inpå.Vi kan se i betänkandet på s. 22 att våra farhågorkommer att besannas. Vårt krav om 25 års maxtid istället får följande svar: "- - - ersättningenmed all sannolikhet i vissa fall kan antas leda till sålåga ersättningsnivåer att de inte är förenliga medRF:s bestämmelser om egendomsskyddet - - -. "Med andra ord: Ägarna får full kompensation be-räknat , precis som om detta inte var en farligverksamhet och att det är därför skall stängaav kärnkraften, utan i stället tror man att det är frågaom ett vanligt företag som skall få skadestånd för tvingas stänga.Man glömmer hur kärnkraften skördat offer i helasin kedja från uranbrytning till kärnavfall och hur näraförknippad den är med kärnvapen. Om kärnkraftspro-ducenterna hade blivit ålagda att betala sina fullakostnader, inklusive risk, hälsa, säkerhet och miljö-kostnader för hela kärnkraftscykeln, skulle kärnkraf-ten avveckla sig själv.Herr talman! Vi yrkar bifall till reservation 2, därvi föreslår lagändringar i lagens inledande paragrafom kärnkraftens hot mot liv och hälsa samt att 7 §kompletteras med en tredje punkt som klargör attkärnkraftsreaktorns säkerhetsnivå skall utgöra ensärskild grund för ersättningens bestämmande. I 7 §skall också införas i stället som drift-tid. Regeringen bör lägga fram förslag om ensådan komplettering av lagen.Vi har också ett särskilt yttrande som behandlar 2kap. 18 § i regeringsformen.Herr talman! Det sägs att framtiden ärvad den en gång varit. Utvecklingen sker i ett alltsnabbare tempo. De signaler vifår på tröskeln till det tjugoförsta århundradet sägeross att det är hög tid att tänka om. I det långa loppetgår det inte att lösa tillväxtens problem med ökadtillväxt. (Applåder)I detta anförande instämde , , , , och (alla mp).Anf. 5 ():Herr talman! Regeringens förslag till lagstiftningom kärnkraftens avveckling är en uppföljning avvårens energipolitiska beslut, som i sin tur baseradespå den energipolitiska uppgörelsen som slöts mellanSocialdemokraterna, sida kan jag samman-fattningsvis säga att vår uppfattning om energipoliti-ken är att den första kärnkraftsreaktorn kan fasas utnär vi har fått fram och sparat bort motsvarande el.Den nya eltillförseln skall baseras på förnybar elpro-duktion. Det var också denna hållning som Socialde-mokraterna och var överens omunder partiöverläggningarna om energipolitiken. Meni förhandlingarnas slutskede, herr talman, övergavSocialdemokraterna den hållningen.I partiöverläggningarna växte det fram en insiktom hur en balanserad omställning av energisystemetskulle kunna genomföras. En utgångspunkt var attsamla största möjliga parlamentariska majoritet bak-om ett beslut där också näringsliv, fackförbund och desom skall arbeta aktivt med de förnybara bränslena,skogsägare och lantbrukare, skulle involveras. Detskulle innebära att energipolitiken lades fast för långtid. Vi fick stabila spelregler för just dem som ärberoende av energipolitiken. De skulle hålla över ettantal mandatperioder. De skulle skapa säkerhet kringförutsättningarna för energifrågorna.Principen var att tillföra el baserad på förnybarabränslen och elsparande motsvarande en reaktor innanavställningen skulle påbörjas. Fossila bränslen skulleinte tillföras systemet. Målet var ett omställningsarbe-te syftande till att bygga det ekologiskt uthålligaenergisystemet, utan drastiska prisförändringar, riskför elbrist och därmed ytterligare påfrestningar påvälfärd och sysselsättning. Industri och hushåll skulletillförsäkras säkra elleveranser till fortsatt konkur-renskraftiga och rimliga priser.Den här inriktningen ersattes dessvärre med enöverenskommelse om att en reaktor skall stängas avoch ersättas med fossilbränslen. Det kommer att blimer olja, det kommer att bli mer kol, och är dethelt tydligt att det kommer att bli mycket mer fossil-gas. Uppgörelsen har dessutom splittrat nationen ienergifrågan, med fortsatt osäkerhet om villkoren påenergimarknaden som följd. Miljökonsekvensanalyseroch samhällsekonomiska analyser saknas.Vi kristdemokrater beklagar den här händelseut-vecklingen på ett för ekonomi, miljö, syssel-sättning och företagande så centralt område somenergipolitiken.Herr talman! Man kan heller inte se energipoliti-ken isolerad. Detta påverkar så mycket annat. Dethandlar faktiskt om förutsättningarna för våra företag,förutsättningarna för vår basindustri, för att de skallkunna investera, satsa på produktion, se till att männi-skor får arbete och att vi därmed får en bra skattebasför vår välfärd i . Får vi inte människor i arbe-te, i sysselsättning, har vi inte tillräckliga skatteintäk-ter för att klara välfärden. Och vad är välfärden? Jo,det handlar faktiskt om äldreomsorgen, det handlarom vården, och det handlar om skolan. Ytterst hand-lar också energipolitiken oerhört tydligt om detta, attvi faktiskt skall säkra resurser för våra gamla, i vårdenoch omsorgen, och för våra unga i deras omsorg och iskolan.Den här kopplingen saknas i den energipolitiskadebatten. Det är därför jag vill trycka på den.Låt mig sedan gå in på tekniken kring hur utfas-ningen av kärnkraft kan påbörjas. Det finns olikalösningar. Det kan vara lagstiftning. Det kan handlaom ägardirektiv om man stänger en statligt ägd reak-tor. Det kan vara ekonomiska styrmedel eller en för-handlingslösning med berörda kraftföretag.I stället för en omfattande genomgång och analysav de här handlingsvägarna har ett beslut hastatsfram. Att fatta beslut om att stänga en reaktor utan attveta hur det skall gå till i praktiken, vilka miljökon-sekvenser det får och vilka samhällsekonomiska kost-nader det medför är en äventyrlig och en oansvarigpolitik. Frågan om ersättning till berörd reaktorägareär inte löst i propositionen. Det innebär att regeringenförväntar sig att skall fatta beslut som ledertill kostnader som är okända vid beslutstillfället, ochdet, herr talman, är faktiskt något nytt för riksdagen.Näringsutskottets majoritet går också på dennalinje. menar att denna beslutsord-ning är oacceptabel.Förutsättningarna för ersättning till reaktorägareverkar också vara tillyxade utan närmare utredning.Frågan om lagförslaget strider mot expropriations-rättsliga principer är inte besvarad. Det saknas i pro-positionen ett klarläggande om huruvida lagförslagetstämmer överens med eller inte.Det kan göras gällande att ersättningsregeln inte ärförenlig med praxis. Det är inteacceptabelt att en rättsstat skall besluta om lagstift-ning utan att dessa frågeställningar är helt klarlagda.Herr talman! Vi avskriver inte möjligheten tilllagstiftning som en del i en genomtänkt avvecklings-strategi avseende kärnkraftsreaktorer. Det kan vara endel i en samlad politik för omställningen av energisys-temet, men föreliggande förslag uppfyller inte de kravpå helhetssyn på energipolitiken som vi kristdemokra-ter har. En sådan helhetssyn är nödvändig för att vijust skall få det ekologiskt uthålliga energisystemet.Herr talman! Förslaget från regeringen och departier regeringen har gjort upp med leder inte till detekologiskt uthålliga energisystemet. Deras förslagleder faktiskt till ökad fossilanvändning och ökadekoldioxidutsläpp och därmed till att ytterliga-re bidrar till växthuseffekten, med dess förskräckandekonsekvenser.Sammantaget underkänner vi kristdemokratergrunden för liggande lagförslag. I stället borde gångenha varit för det första ett fastställande av att en av-veckling av kärnkraftsreaktorer kan påbörjas närmotsvarande produktion av el kan anses säkrad viatillförsel av förnybar el och sparande, som leder tillett minskat elbehov. För det andra borde det ha sketten noggrann genomgång av vilka medel som är bästatt använda för att påbörja avvecklingen av kärnkraft,lagstiftning, ägardirektiv, ekonomiska styrmedel ellerförhandlingar med berörda kraftföretag. För det tredjeborde det ha funnits en utredning av på vilka kriterierersättningar skall fastställas för reaktorägare som fåren kärnkraftsreaktor avställd. För det fjärde skulle detha funnits ett ekonomiskt underlag och förhandlingarför att fastställa ersättningsbelopp till berörd reakto-rägare.Regeringen bör enligt vår uppfattning återkommatill med förslag till inriktning på energipo-litiken i enlighet med de här principerna. Tills vidareföreslår vi att föreliggande lagstiftningsförslag avvi-sas. Jag yrkar därmed bifall till reservation 1 och ikonsekvens med detta deltar vi sedan inte i beslut somberör lagens närmare utformning. (Applåder)I detta anförande instämde , , , , Skån-berg, , , , och (alla kd).Anf. 6 ():Herr talman! Den svenska energipolitikens mål äratt trygga tillgången på energi påvillkor som är konkurrenskraftiga med dem som gäl-ler i omvärlden. Energipolitiken skall utgå från vadnatur och miljö kan bära. Landets energiförsörjningskall tryggas genom ett energisystem som i störstamöjliga utsträckning grundas på varaktiga, helst in-hemska och förnybara energikällor samt genom eneffektiv energihushållning.Dessa riktlinjer lades fast i överenskommelsen år1991, och de gäller.Riksdagen beslutade med stor majoritetom en omställning av energisystemet till en uthålligenergiförsörjning. Detta grundade sig på folkomröst-ningen 1980. Som vi alla minns vann linje 2 dengången. Vi socialdemokrater sade då i valkampanjenatt kärnkraften skall börja avvecklas och vara avvecklad . Vi sade ocksåatt kärnkraften skall avvecklas i den takt som är möj-lig med hänsyn till sysselsättning och välfärd.Energikommissionen har sagt att en reaktor kantas ur drift utan störningar.Vår partikongress 1996 sade:"Enligt vår uppfattning bör kärnkraftsavveckling-en inledas och därefter fortsät-ta i jämn takt. Omställningen ska genomföras på ettsådant sätt att den elintensiva basindustrins konkur-rensläge inte äventyras. Den redan genomförda om-och avregleringen av elmarknaden får inte leda tillökade elpriser generellt sett för hushållen, eller förhushåll i särskilda områden, t ex i glesbygden. Om såsker måste åtgärder vidtas. Den nationella utmaningsom ligger framför oss på energipolitikens områdekräver mångas medverkan och delaktighet. "Kongressen 1997 sade samma sak.Denna riksdag beslutade att kärnkraftenskall börja avvecklas men att inte längregäller. Vad vi skall göra är att skaffa oss lag-rummet för att kunna genomföra det beslut vi fattade ijuni.För kammaren vill jag bara kort nämna något omlagens innehåll.Förslaget är att regeringen får besluta att rätten attdriva en kärnreaktor, med stöd av tillstånd enligtkärntekniklagen för att utvinna kärnenergi, skall upp-höra att gälla . Tillståndet, och deskyldigheter som är förknippade med detta, kvarstårdock i övrigt efter ett sådant beslut. Ett beslut omupphörande av rätten till reaktordrift ger rätt till er-sättning av staten för förlusten. Ersättningen bestämshuvudsakligen enligt expropriationsrättsliga principeroch på det sätt som expropriationslagen anger.Kärntekniklagen tillämpas i övrigt vad gäller driftoch avveckling av verksamheten.En departementspromemoria upprättades och sän-des på remiss. De flesta remissinstanser har tillstyrkteller inte haft någon erinran. Några har avstyrkt.Lagförslaget sändes till Lagrådet för synpunkter.Lagrådet godtog förslaget, för säkerhets skull tvågånger, men ansåg att lagtexten skulle justeras pånågra punkter. Regeringen följde Lagrådets förslag ipropositionen.Förslaget betraktas av några som kontroversiellt,och starka intresseorganisationer har hört av sig tillutskottet och till partigrupperna.Lagen är generell, vilket det är viktigt att påpeka.Konstitutionsutskottet har yttrat sig till näringsutskot-tet och bl.a. berört detta. sägeratt utskottet liksom Lagrådet anser att lagen uppfyllerkravet på generell utformning i och med att den inteär begränsad till stängning av reaktorerna i Barsebäckutan enligt sin utformning kan tillämpas även när detgäller upphörande av driften vid andra kärnkraftsreak-torer.Lagen är också förenlig med Europakonventionen.Det säger både och skriver att den föreslagna lageninte kan anses stå i strid med ochavvisar påståendena i motionerna från moderaternaoch kristdemokraterna.Är lagförslaget förenligt med EG-rätten? gör bedömningen att så är fallet, lik-som Lagrådet. skriver att lageninte strider mot EG-rätten och inte heller är oförenligmed några EG-rättsliga principer beträffande egen-domsskyddet.Enligt 2 kap. 18 § regeringsformen är varje med-borgares egendom tryggad genom att ingen kan tving-as avstå sin egendom till det allmänna eller till någonenskild genom expropriation eller annat sådant förfo-gande eller tåla att det allmänna inskränker använd-ningen av mark eller byggnad utom när det krävs föratt tillgodose allmänna intressen.Detta har prövats av Lagrådet och av konstitu-tionsutskottet. Lagrådet skriver:"Mot bakgrund av det anförda kan det enligt mening knappast göras gällande att lagstift-ningen strider mot 2 kap. 18 eller 20 §§ regeringsfor-men genom att de tilltänkta regeringsbesluten inteskulle kunna anses påkallade av angelägna intressen"delar denna uppfattning.Lagförslaget är förenligt med regeringsformen.Konstitutionsutskottet har haft två utfrågningar idetta ärende, och näringsutskottet har haft möjlighetatt närvara. Många frågor ställdes och samtliga harbesvarats på ett tillfredsställande sätt. Jag menar attinga frågor är utestående efter den beredning somgjorts dels av propositionen, dels av utskottets betän-kande.Flera skrivelser har kommit till utskottet från Syd-kraft med många frågor. Dessa frågor har besvarats avföreträdare för Närings- och handelsdepartementetoch Finansdepartementet.Varseltiden har varit föremål för diskussion. Ipropositionen på s. 10 och framåt berättar man hurriksdagen har behandlat energipolicyfrågorna sedanfolkomröstningen . Gång på gång har man slagitfast att kärnkraften skall vara avvecklad senast år2010 och att man skall iaktta sträng hushållning ocheffektivisering samt satsa på de förnybara energikäl-lorna. Åtskilliga riksdagsbeslut har fattats, och pro-positioner och överenskommelser har lagts fram.Ända har det sagts att man bör kunnaavveckla en kärnkraftsreaktor utan problem. Man har inte talat omannat än avveckling.Trepartiöverenskommelsen blev känd iår. Visserligen har gjort allt för att för-hindra och försena detta beslut, men varseltiden kanenligt min mening räknas längre än från dagens da-tum.Herr talman! Fyra motioner har väckts med an-ledning av propositionen. Framför allt ,men även och harförsökt hitta fel, luckor eller kryphål men har intelyckats.Diskussionen är ju en fortsättning på den de-batt som vi hade , när vi tog beslutet om en om-ställning av energisystemet. Debatten handlar i grun-den om frågan: Vill vi ha en uthållig energiförsörjningeller inte?Det är där vi skiljer oss åt, vi i majoriteten och ni ioppositionen.Ni moderater påstår i er motion bl.a. att lagen äroförenlig med viktiga rättsprinciper, att den stridermot proportionalitetsprincipen, att det erfordeligaallmänna intresset saknas, att kravet på generell lag-stiftning inte uppfylls, att lagen strider mot expropria-tionsrättsliga principer m.m.Så är det ju inte. På punkt efter punkt faller erapåståenden enligt Lagrådet och andra lagkunniga.Folkpartiet - vi stod ju tillsammans för linje 2 -hur har ni nu hamnat i knä? Ni skriver imotionen att en successiv omställning av energisys-temet är att föredra framför kortsiktiga beslut. Det ärju just det som beslutade om . Vistänger en reaktor 1998. De övriga är villkorade. Viskriver i betänkandet att efter avställningen av skall en uppföljning ske av utvecklingenav elpriser, investeringar, miljöpåverkan, sysselsätt-nings- och fördelningseffekter, elmarknadens funk-tionssätt m.m.