prot · GK0968 · 1997-02-25 00:00:00 — Vi har fått en regeringsom inte förstår företagandets villkor och styvnackatvägrar att lyssna på företrädare för näringslivet.Företagarnas riksorganisation, har enhälligt dömt ut denstödpolitik som regeringen nu för och förordar i stäl-let sänkta arbetsgivaravgifter och skatter för att skapatilltro till förnyad tillväxt och därtill hörande välståndi Sverige.Petter , en småföretagare med 25 anställda iLinköping, ger i en artikel näringsministern rådet:Avskaffa företagsstöden och hjälp företagen i ställetgenom att sänka arbetsgivaravgifterna. Anser statsrå-det att alla dessa - ,, SAF och företagsledarna - har felnär de kräver ett borttagande av företagsstöden ochsänkta arbetsgivaravgifter för att främja företagandeoch arbetstillfällen?Det är inte bara jag som ifrågasätter regeringensförmåga att ta sig ur den djupa arbetslöshet som vibefinner oss mitt uppe i. T.o.m. statsminister påstod i en intervju i att1996 var ett förlorat år, ett kapitalt misslyckande. Detverkar som att ingen tror på regeringens löfte att hal-vera arbetslösheten , inte ens regering-en.SCB:s januarisiffror över sysselsättningen var delägsta . Jämfört med harsysselsättningen sjunkit med nära 100 000 personer.Tror statsrådet på målet att halvera arbetslöshetenmed den synnerligen olyckliga utveckling som siff-rorna visar? Vilka åtgärder kommer regeringenatt vidta för att nå målet?Jag ställde även frågan om statsrådet var bereddatt tillsätta en parlamentarisk utredning för att se överden nuvarande regionalpolitiken. Statsrådets svar tillmig förbryllar: Vi är "inne i ett skede när flera för-ändringsprocesser pågår inom regionalpolitiken",säger statsrådet och landar på slutsatsen att det intebehövs någon översyn av regionalpolitiken. När ar-betsmarknadsutskottet behandlade regionalutjämning och utveckling var samtliga oppositions-partier - , , och - enade i en ge-mensam reservation om att det var nödvändigt med ensamlad översyn av regionalpolitiken. Jag räknar intemed i oppositionen, eftersom det tillhörregeringsunderlaget. I reservationen påtalade vi attvillkoren för den regionala utvecklingen ändrats, ivissa fall avsevärt. Tekniska framsteg, budgetrestrik-tioner och tendens till ökad regional obalans är någraexempel. Mest påtagligt är emellertid nya förutsätt-ningar som en följd av medlemskap i statsrådet uppfattningen att det råder nya förhål-landen för regionalpolitiken gentemot den nuvarandesom bygger på regionalpolitiska insatser innan EU-inträdet?Anf. 57 ():Fru talman! Jag skall hålla mig till tredje fråga, den om en regionalpolitisk utred-ning. Jag tycker att näringsministern kategoriskt av-färdar fråga utan att egentligen hanågra argument för varför man inte vill ha en ny regi-onalpolitisk utredning. Vi vet att blir klar med sin syn på hur destatliga verken fungerar i skogslänen. Det lämnarmycket övrigt att önska.Som säger hade en motionsom behandlades och där vi krävde en nyutredning. Vi menade att det måste vara en bättresamordning mellan och den "lilla"regionalpolitiken. Mycket av det regionalpolitiskastödet, som enligt vår åsikt huvudsakligen skall gå tillde mest utsatta områdena, späs nu ut över hela landet.Det finns egentligen ingen riktig samordning, tyckervi.Sedan vet vi att SJ genomför indragningar av tåg-trafiken, vilket självfallet drabbar de utsatta områdenasom ligger längst bort. Flyget utökar inte sin service,snarare tvärtom. Posten aviserar indragningar. Manser över om man över huvud taget skall dela ut post iglesbygden och om den skall delas ut , va-rannan dag eller en gång . Enligt ett svar påett brev är det detta som man sysslar med. Min frågatill statsrådet är då: Är det en rimlig regionalpolitiskservice som kommer att erbjudas framöver?Den stora regionalpolitiken - kommunikationer,utbildning m.m. - tillsammans med den lilla regional-politiken som behandlar stöden och måste på något sätt harmoniera med varandraoch samverka så att stöden går till de mest utsattaområdena som bäst behöver dem. Så ser det inte ut attvara i dag.Vi norrlänningar kan konstatera att det går merpengar till Norrlands kustland än till in-land. Det är orimligt. Därför undrar jag: Vad är skälettill att regeringen inte vill ta sig an och samordna allabitar för att klart och konkret staga upp regionalpoli-tiken och ge den en inriktning så att de mest utsattaområdena i vårt land får det största stödet?Småföretagare och innovatörer i glesbygden far ganska illa. Skall vi kunna behålla och utvecklaverksamheter i inland, vilket är nödvändigtom människor skall kunna bo kvar, måste servicenförbättras, inte avvecklas.Jag vill gärna att näringsministern utvecklar skälettill varför man inte bör göra en gemensam parlamen-tarisk genomgång så att alla partier får vara med ochta ansvar. Dessa frågor är mycket viktiga, och detbrådskar.Anf. 58 Näringsminister ():Fru talman! Jag börjar med att kommentera detsom sade, även om det inte är han somhar framställt interpellationen.Jag har den uppfattningen att det behövs en över-syn av regionalpolitiken. Det har hänt mycket. Defrågor som tar upp känns också för migväldigt aktuella. När jag tillträdde som regionalminis-ter uppfattade jag det inte som att delademin uppfattning, att det skulle ske en koncentrationtill de hårdast utsatta regionerna. Vi hade en ganskatuff debatt här i kammaren om vilka delar av EU-stödet som skulle fördelas över landet. Jag drev dåhårt frågan om en koncentration, men detta ifrågasat-tes av den borgerliga oppositionen. För den var det enutsmetning som gällde. Men vi behöver inte träta omdet. Om vi nu är överens om att det skall ske en kon-centration till de mest utsatta regionerna är det bra.Jag anser också att det finna anledning att se överregionalpolitiken. Det regionalpolitiska stödet fokuse-rar ännu rätt mycket på områden som inte längre harsamma betydelse. Vi har däremot inte samma kon-centration när det gäller de områden som verkligenhar betydelse för de nya jobben, dvs. de nya drivkraf-terna som gäller utbildning, kompetens, informations-teknik och ekologisk uthållighet.Jag har dock samma uppfattning som PatrikNorinder och hade under den förra man-datperioden, nämligen att det inte behövs en parla-mentarisk utredning. Man kan ändå göra en översyn.Vi har ett ganska bra sakunderlag. Det har gjorts ettstort antal utredningar, t.ex. KOMKOM, REKO-STAT, översyn när det gäller tele- och postlagen, osv.Jag är övertygad om att det går att utarbeta en nyregionalpolitik utan tillsättandet av en stor parlamen-tarisk utredning. En sådan utredning leder mycketsäkert bara till en sak, nämligen att besluten om en nyinriktning tar att få fram. Det är erfarenhe-ten av parlamentariska utredningar. Därför har jagsamma uppfattning som den förra borgerliga rege-ringen när det gällde att utforma en ny regionalpolitik,att man inte skall ha en parlamentarisk utredning. Jagansluter mig alltså till er tidigare uppfattning på denpunkten.Sedan kort till . Han gjorde unge-fär samma inlägg som Per och gjorde här : Allt är elände, ochdet blir bara värre och värre som världenblir dystrare och dystrare. Mot detta kan man säga attSverige är mycket starkare än för två se-dan. Det är många siffror som pekar på detta. Före-tagsklimatet är naturligtvis också mycket bättre. Jagbehöver inte upprepa det som jag sade till KarinFalkmer och Per . Det står att läsa i proto-kollet.Patrik talade om en företagare i Linkö-ping. Det är i för sig riktigt att en företagare i Linkö-ping kanske byter bort företagsstödet i , Sto-ruman och mot en sänkt arbetsgivaravgifti . Men jag är inte säker på att det selektivaeller generella företagsstödet i inland kanbytas ut mot en satsning i . Det ligger ettvärde i att stödet fördelas ut över landet på ett bättresätt. Tyvärr vill kraftigt reducera stödetför de hårdast utsatta regionerna.Anf. 59 ():Fru talman! Statsrådet gör det lätt för sig när hantalar om företagsstöden. Han sade att företagaren iLinköping kan sko sig på de andra, och eftersom dettainte rör honom är han med på en sänkning. Så är detju inte. Det är en mycket bred uppfattning bland före-tagare att företagsstöd är mer till skada än nytta. Detär många undersökningar som har visat detta.En debattartikel i söndagens stär-ker inte precis statsrådets uppfattning att företagskli-matet är bättre. Artikelns rubrik lyder: är förtro-endet förstört. När 101 ledande företagsledare sägeratt de inte har något förtroende är det svårt att hävdaatt företagsklimatet är bättre. Men statsrådet kan kan-ske tala om på vilket sätt det är bättre. De som harpåstått att förtroendet är förstört, har de fel? Det vorebra om statsrådet utvecklade detta.Vi har tydligen samma uppfattning angående regi-onalpolitiken, att det behövs en översyn. Det är bra attvi har kommit så långt. Även , och delar denna uppfatt-ning. Det som skiljer oss åt är att vi föreslår en parla-mentarisk utredning. I ett läge med helt förändradeförutsättningar skulle det vara en styrka med en par-lamentarisk utredning. Statsrådet anför en oerhördbrådska som hinder för en utredning. Jag anser att detär viktigare att det blir en bra utredning. En sådanutredning har en styrka om vi tillsammans kan formaen bra regionalpolitik. Det får ta litet , menjag tror att det är värt det.När det gäller företagsstöden måste statsrådet harerfarit att alla företrädare för Småföretagarnas riksor-ganisation, industrin, företagsledarna och småföreta-garna tycker att de är mer till skada än till nytta. Detär svårt att förstå statsrådets inställning till företags-stöden. Utveckla gärna vad som är bra med företags-stöd! Varför lyssnar inte statsrådet på dem som syss-lar med företagsamhet? Det är för mig obegripligt.Alla hävdar att det är bättre med sänkta skatter ochsänkta arbetsgivaravgifter än att man fortsätter medett företagsstöd som konserverar befintliga strukturer.Jag hoppas att statsrådet i sitt nästa inlägg kan ut-veckla varför han så hårdnackat håller fast vid före-tagsstödet.Anf. 60 ():Fru talman! Jag tänkte säga att fru talmannen bätt-re känner till regionalpolitik. Det harvarit en mobiliseringspolitik som jaghar varit i denna kammare. Näringsministern är ju rättfärsk i gamet, så han kanske inte har följt med i allaturer som var innan han kom till det här huset. Vi harhaft den åsikten att vi förfäktar att det skallvara en mobiliseringspolitik som stimulerar verksam-heter och småföretag ute i bygderna. De skall ha engod service. Det är det som ger jobb, inte det systemsom har varit tidigare.När vi då är överens om att en översyn är bra, kanjag berätta att efter riksdagsbeslutet, dåCentern och Socialdemokraterna sade nej, gick från ut och sade att det behövsen regionalpolitisk utredning. Där står regeringen heltensam. Näringsministern dukar upp den ena biten häroch den andra biten där, men det är ju samordningensom är så viktig, att man får helheten, kan se struktu-ren och kan se vilka regioner som behöver det verkli-ga stödet, vilka som kan ha ett mindre stöd och vilkasom kanske inte skulle ha något stöd utan hellre lånoch bättre service från de statliga verken osv. Det ärdet som är det viktiga.Jag undrar varför man inte skall kunna ha en par-lamentarisk utredning i stället för att sitta inom lycktadörrar och fila på det här i sin ensamhet. Det är inte sådet skall gå till.Om ni gör analyser av situationen finner niatt pengar förslösas och servicen utarmas. Därförmenar att det skall vara en parlamentariskregionalpolitisk utredning, även om det bara är sist. De kommer med dessa intervalleräven om vi inte vill ha dem därför att de behövs.Därför borde regeringen tänka om.Anf. 61 Näringsminister ():Fru talman! Jag vill börja med det som sade. Det är riktigt att jag inte har varit här sålänge. Men jag vet vad som har hänt jaghar varit här. När jag hade ett av mina första inlägg idenna riksdag och argumenterade för att EU-stödetskulle koncentreras till de hårdast utsatta regionernamötte jag ett motstånd från alla de borgerliga partier-na, inklusive . Det är viktigt att komma ihågdet. Men låt oss inte träta om det. Jag är glad att SiggeGodin nu har samma uppfattning som jag.Det andra som tog upp gällde enparlamentarisk utredning. Det var inte fem sex årsedan det lades fram en ny regionalpolitisk proposi-tion, utan det var betydligt senare än så, nämligenunder den förra borgerliga perioden. Det skedde utanatt vi hade en parlamentarisk utredning. Vi hade exaktsamma diskussion då. Den dåvarande regeringenargumenterade på precis samma sätt som jag nu gör.Jag kan tänka mig att den dåvarande regeringen hadeSigge Godins stöd, så det är inte speciellt kontrover-siellt.Patrik talade om företagsstödet, och jaghar sagt till SAF att jag tycker att den broschyr somSAF har gett ut är tragisk. Den framställer svenskaföretagare som bidragstagare av stora mått. Jag kaninte förstå att det ligger i SAF:s intresse att beskrivasvenska företagare som stora bidragstagare. Det ärinte sant.Sverige har ett mycket litet företagsstöd i förhål-lande till de allra flesta länder. Det egentliga före-tagsstödet rör sig om i storleksordningen 8-10 miljar-der kronor. SAF beskriver det som 100 miljarder. Jagtycker att det är att skada sina egna intressen. Svenskaföretag klarar sig utan stöd i väldigt stor omfattning -bättre än nästan alla andra företag runt om i världen.Däremot är det företagsstöd som vi har huvudsak-ligen ett regionalpolitiskt stöd. Min fråga till PatrikNorinder blir då: Vilket företagsstöd vill PatrikNorinder ta bort och ersätta med sänkta arbetsgivar-avgifter? Kom inte dragande med bostadssubventio-ner, läkemedelssubventioner eller upphandling avkollektivtrafiken. När privata entreprenörer i Stock-holms län driver busstrafik är det inget selektivt före-tagsstöd, som redovisas i den där boken. Där redovi-sas hela kollektivtrafikupphandlingen som ett före-tagsstöd därför att det är kommunen som betalar det.Där redovisas bostadssubventionerna som ett före-tagsstöd.Vilket av det egentliga företagsstödet vill PatrikNorinder växla in mot sänkta arbetsgivaravgifter ochsänkta skatter? När har preciserat detär jag beredd att diskutera den frågan. Upp på bordetmed det som inte bara är agitatoriskt enkelt utan ock-så är sant! Då är jag intresserad av att lyssna.Anf. 62 ():Fru talman! Det är trist att behöva ta upp tid medatt påpeka för statsrådet att interpellationsdebatternaär till för att vi skall ha möjlighet att ställa frågor tillstatsrådet, inte att statsrådet skall ställa frågor tillriksdagsledamöterna. Statsrådet kanske kan tänka sigatt läsa de motioner där vi har redogjort för vår politikoch hur vi vill att stöden skall utvecklas. Det är bättre.Jag skall inte stå här och redogöra för det, utan stats-rådet skall svara på mina frågor.Statsrådet säger att svenska företag inte har alltförmycket stöd. Det är riktigt i sig, men de företagsstödsom finns nu är mer till skada än till nytta. Det är detmin interpellation gäller. Jag har i interpellationenredogjort för min inställning till företagsstöd, och jaghar redogjort för min inställning till regionalpolitiken.Det är statsrådets syn på detta som jag har begärt attfå reda på, inte att vi skall redogöra för vår politik.Det kan statsrådet läsa om i motioner.De flesta utredningar som har gjorts pekar på attstöden har snedvridande effekter. Även Företagsut-redningen, som statsrådet själv nämner, kommer framtill att det behövs mer utredningar och att de stöd somfinns är snedvridande. Det har blivit så att företagenkanske är mera intresserade av att söka stöd än attproducera de varor som marknaden efterfrågar. Vi vetockså att stöden leder till ineffektivitet. Men statsrå-det kanske kan förklara varför han så helhjärtat tyckeratt de behövs.Anf. 63 Näringsminister ():Fru talman! I mitt första inlägg sade jag: "Svaretpå den första frågan är att jag inte har för avsikt attdrastiskt minska omfattningen av de statliga företags-stöden inom mitt ansvarsområde för att marginelltminska arbetsgivaravgifterna." Jag angav också vaddet regionalpolitiska företagsstödet är.Jag tycker att det är rimligt att begära att den somkräver stora skattesänkningar också preciserar hurdessa skall mötas av minskade offentliga utgifter.Om man använder ordet "företagsstöd" borde manväl kunna tala om vilka företagsstöd som skall tasbort, så att vi verkligen får se om det är företagsstöd.Det kanske egentligen är en minskad företagsbeskatt-ning, kombinerad med minskat stöd till de människorsom har det sämst i samhället, de som inte har egenbil och som åker kollektivtrafik, de som inte har eninkomst som räcker till hyran och måste ha ett bo-stadsstöd, de som inte klarar läkemedelskostnaderna.Det pratar om, för att fåsänkta arbetsgivaravgifter och skatter. Då handlar detinte om att minska stödet till företagen i form av se-lektivt stöd för att sänka arbetsgivaravgifter, utan omen omfördelning från dem som har det sämst i samhäl-let för att subventionera företagen. Det är det som dethandlar om. Jag tycker att det hör till debatten.Återigen: företagsstödet i är mycket litet.Det finns ingen anledning för svenska arbetsgivare attbeskriva som ett land av bidragstagare när detgäller företagen. Företagen klarar sig själva. Det ärjag som näringsminister rätt stolt över.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 1996/97:167 omnedläggning av kärnkraftverket i BarsebäckAnf. 64 Näringsminister ():Fru talman! har ställt vissa frågortill mig angående konsekvenserna av avställningen avde två kärnkraftsreaktorerna i Barsebäck.Den energipolitiska uppgörelsen innebär att en radåtgärder skall vidtas för att möjliggöra en avställningav en första kärnkraftsreaktor senast den 1 juli 1998och en andra senast den 1 juli 2001.Enligt uppgörelsen skall regeringen under år 1997förelägga förslag till en lag som kan geregeringen möjlighet att besluta om avställning avlandets kärnkraftsreaktorer i den ordning och vid detidpunkter som bäst gagnar den av besluta-de omställningen av energisystemet och dess genom-förande. Regeringen avser att efter lagensikraftträdande fatta beslut om avställning av kärn-kraftsreaktorerna och 2.Åtgärder skall enligt överenskommelsen vidtas föratt kompensera bortfallet av elfrån de båda reaktorerna genom effektivare energian-vändning, konvertering samt hushållning med el ochtillförsel av el från andra energikällor. Särskilda insat-ser skall göras för att utveckla kraft- och värmeför-sörjningen i . Ett villkor för stängningen avden andra reaktorn är att bortfallet av elproduktionenkan kompenseras genom tillförsel av ny elproduktionoch minskad användning av el.Låt oss se på denna fråga i dess rätta perspektiv.Elproduktionskapaciteten i en reaktor i äromkring . Det är drygt en procent av den totalakapaciteten i det nordiska elproduktionssystemet.Som Energikommissionen visade, kan en reaktorställas av utan att det påtagligt påverkarkraftbalansen i Sverige.Enligt den segrande Linje 2 i folkomröstningenom kärnkraft skall kärnkraften avvecklas iden takt som är möjlig med hänsyn till behovet avelektrisk kraft för upprätthållande av sysselsättningoch välfärd. Genom den energipolitiska överenskom-melsen förverkligas nu resultatet av folkomröstning-en.Inget parti i talar för att nya kärnkraft-verk skall byggas. Reaktorerna kommer att uppnå sintekniska och ekonomiska livslängd . Om inte omställningen av energisys-temet inleds , kommer vi inte att ha tillgång tillekonomiskt och ekologiskt hållbara alternativ närreaktorerna är uttjänta. Vi blir då tvungna att ökaelimporten eller förlita oss på fossila bränslen. Jagtror knappast att önskar en sådanutveckling.En viktig åtgärd inför stängningen av reaktorerna iBarsebäck är att stärka överföringsförbindelserna förel till . Det gäller såväl förbindelserna frånövriga som från våra grannländer. Förbättradeöverföringsmöjligheter för el och en ökad elhandelmellan länderna i regionen skulle avsevärt öka för-sörjningstryggheten, inte bara i utan även ihela det europeiska elsystemet. Erfarenheterna fråndet nordiska kraftutbytet visar att en sådan utvecklingär positiv både ekonomiskt och från miljösynpunkt.Genom att koppla samman elsystemen i länder medvattenkraftsbaserad elproduktion, t.ex. ochSverige, med elsystemen i länder med värmekraftsba-serad elproduktion som , , Tysklandoch kan de samlade produktionsresursernautnyttjas jämnare och mer effektivt. Därmed kanockså de negativa miljöeffekterna av kraftproduktionreduceras i området som helhet.Förberedelser pågår för att förstärka överförings-förbindelserna norrifrån till . Genom ensådan förstärkning minskar risken för att vissa abon-nenter behöver kopplas bort korta perioder underextremt kalla dagar eller vid tillfälligt bortfall avnågon stor produktionsanläggning.Regeringen avser att förelägga riksda-gen en proposition med förslag till den närmare ut-formningen av de åtgärder för tillförsel av ny elpro-duktion och minskad användning av el som ingår iden energipolitiska uppgörelsen. Jag har därför inteför avsikt att för redovisa rege-ringens överväganden i denna fråga.Jag noterar dock att sällar sig tilldem som sprider myten att vi kommer att få ett alltstörre inslag av importerad fossilbaserad kraft ochmindre säker kärnkraft i vår svenska energiförsörj-ning. Den energipolitiska uppgörelsen och den pågå-ende utvecklingen mot en gemensam europeisk el-marknad innebär tvärtom att gynnsamma betingelserhar skapats för övergången till ett ekonomiskt ochekologiskt uthålligt energisystem i regionen.Anf. 65 ():Fru talman! När jag läser svaret tycker jag attsvenska folket borde bli så pass klokt att man röstarbort statsrådet vid nästa val. Syssla inte med sagobe-rättelser! Jag tror att detta är det sämsta plagiat somjag sett av Kejsarens nya kläder. Det ärren och skär partitaktik och har ingenting med Sveri-ges väl och ve att göra.I strid med en stor och dokumenteradfolkmajoritet, ett enigt näringsliv, stora och tungaförbund i LO och i strid med folkomröstningen harsocialdemokrater, centerpartister och vänsterpartisterbeslutat att avveckla kärnkraften med början iBarsebäck . Man talar om att man skallrespektera folkomröstningen och man talar om ettårtal.Jag har läst valsedlarna fram- och baklänges, ochdet finns inget årtal angivet på någon valsedel. Detfinns däremot ett löftesbrott som statsrådet är delaktigi. Det står nämligen på baksidan av valsedeln attkraftproduktionen skall ägas av stat och kommun.Statsrådet, tag och titta på ägarstruktur!Sydkraft har en majoritet av utländska ägare. Sådet är ni som har brutit mot vad som står på valsedeln.Jag förstår att ni gjorde det, för ni ville ju inte pånågot vis hamna på samma sida som sak gjorde en LO-gosse. Enadagen gick han ut och sade att han ville ha en ny folk-omröstning. Dagen efter sade han nej till det, därföratt vi hade hakat på det. Vad hände i stället? Jo, nifick ett antal mer, därför att ni nuhade beslutat att höja a-kassan till den nivå som CarlBildt hade varit med om att besluta när han lämnaderegeringen. Är det detta LO betalar pengar för?Fru talman! Det måste vara fråga om någon formav tankefascism. Vi i skall, trots en lång ochintensiv forskning, klara det som inget annat land harklarat. Vi har satsat 30 miljarder kronorpå nya energikällor. Utomlands har man satsat 200miljarder kronor. Tyvärr har vi inte kommit längre.Ändå skall vi klara det på så kort tid.Vem sprider myter? Statsrådet anger själv ett antalländer i sitt svar. använder fossilkraft,, och , ochdet är med dessa länder överföringen skall ske. Polenhar inte mer än kolkraft. har inte mer änkolkraft och vindkraft. Är det detta som ni villplocka in i systemet här i ?Till sist, fru talman, några frågor till statsrådet.SSU:s ordförande sade att socialdemo-kratiska bolagsstyrelserepresentanter i första handskulle agera efter partikongressens beslut och inteefter aktiebolagslagen. Delar statsrådet den uppfatt-ningen?När vi nu skall sätta in dyrare elkraft, hur skall vidå kunna lösa ekvationen att bibehålla kon-kurrenskraften? Om vi sätter in dyrare energi, måsteväl konkurrenskraften försvagas.Jag skall be att få återkomma med flera frågor inästa inlägg.Anf. 66 Näringsminister ():Fru talman!