prot · GL0949 · 1997-12-17 00:00:00 — De vill inte vara obehövda och gåhemma med bidrag. De vill jobba.Vi bygger nu vidare på det kommunala uppfölj-ningsansvaret och inför en utvecklingsgaranti. Ingenung människa under skall behöva gå arbetslösmer än hundra dagar. Detta kommer att bli en bra ochbetydelsefull reform i kampen mot ungdomsarbets-lösheten.Glädjande nog ser vi också att ungdomsarbetslös-heten sjunker kraftigt redan innan vi har infört detta.På ett år har den sjunkit med över fem procentenheterfrån 15,9 till . Trots det vill vi genomföra denreformen för de unga människorna. Men ni moderatersäger nej, går skrev vi under ett avtal om ett nationellt pro-gram för IT-utbildning. Syftet är att utbilda 10 000personer i modern informationsteknik. Detta är viktigtinte bara för IT-branschen utan också för hela vårtsamhälle och de tusentals arbetslösa som får jobbefter utbildningen. Det här är ett av många exempelpå framtidsinriktade och målmedvetna satsningar.Vi har en modern politik, . Ni står ochstampar med era ny- och gammalliberala högerlös-ningar.Flera av er har tagit upp de funktionshindradesoch arbetshandikappades situation i samhället. Det ärviktigt att prata om och prioritera denna grupp. Minfråga blir följande: Vilket samhälle är personer medfunktionshinder mest betjänta av? Är det ett samhällemed en generell välfärd och med en människosyn däralla värderas lika och alla därmed ges lika chanser -ett solidariskt samhälle? Eller är det ett samhälle därvi ger till dem som behöver mest och alltid pekar uten grupp? Är det ett samhälle där alla inte får sammachans, där marknaden tillåts spela en domineranderoll och där politikens räckvidd begränsas?Så kan man tydliggöra valet mellan vänster ochhöger i politiken för just denna grupp. Väljer mansolidaritet eller marknad?Vi prioriterar personer med funktionshinder i ar-betsmarknadspolitiken, men inom ramen för ett gene-rellt system. Det blir fler lönebidrag . Det blirökad vägledning när personalen på arbetsförmedling-arna ökar. Det blir en diskrimineringslag. ,som flera av er har talat om, kommer att förändrasmed som grund.Vi kan göra dessa saker . Vi kan säkert göramer . Vi kan göra det nu därför att vi harordning på våra pengar. Vi kan göra det med egnapengar. Inte minst utsatta grupper har nytta av ordningoch reda i ekonomin.Därför saknar ni borgerliga, inklusive som talar sig så varm för dessa grupper, trovär-dighet i dessa frågor. Ni saknar trovärdighet med denhistoria ni har från 1991-1994. Vad vi då såg är inteefterföljansvärt. Om den politiken skulle ha fortsatthade dessa grupper definitivt inte gynnats. Ni saknartrovärdighet om ni inte avser att låna pengar till degrupper som en del av er säger att ni vill värna.Ni borgerliga partier, , , driver en oerhört cynisk poli-tik på arbetsmarknadens område. Ni har samma me-dicin som tidigare, dvs. skattesänkningar och avreg-leringar. Ni spretar åt olika håll, men trenden är precisdensamma. Det handlar om att kraftigt minska peng-arna till arbetsmarknadspolitiken. Det handlar om enbortre parentes med litet olika innehåll, men ingen aver kan tala om vad som skall hända när den bortreparentesen väl är nådd. Det handlar om en sänkningav ersättningen jämfört med dagens. Det handlar omen mindre offentlig sektor. Det handlar om otryggaanställningar och i slutändan antagligen lägre löner.Jag frågar mig: Är det detta samhälle vi vill ha?Jag tror att en stor majoritet av svenska folket på denfrågan svarar: Nej.Anf. 57 () replik:Herr talman! Jag vet inte vad jag skall säga när jaghör arbetsmarknadsministern säga: Följ med oss ut iEuropa! Detta säger en minister i en regering som harvisat all möjlig rädsla för , som inte vet omman vill gå med i eller inte och verkligen intehar satt den europeiska kontinenten i förgrunden.Sedan har man mage att påstå att vi moderater inteskulle följa med i den europeiska politiken.Låt mig bara ta ett par exempel även från Luxem-burg, som visar att kanske skulleha en hel del att lära genom att lyssna på de direktivsom finns. Vid mötet om sysselsättningen sades detbl.a. att man skall lägga särskild vikt vid att väsentligtminska allmänna omkostnader och den administrativabördan för företagen, särskilt för små och medelstoraföretag, bl.a. vid anställning av ytterligare arbetskraft.Jag hoppas alltså att vi kan få ett sådant förslag frånMargareta . Det gäller vidare att uppmuntrainitiativ till egenföretag genom att uppmärksammaoch sedan minska hinder inom skattesystemen och desociala trygghetssystemen särskilt för de anställda.Också detta kommer vi alltså att få en proposition om.Slutligen handlar det om att göra skattesystemet gynn-sammare för sysselsättningen.Det var en del av de rekommendationer som togsfram i . Kanske väljer göra som regeringen gjorde med Essendeklaratio-nen, dvs. att plocka ut de bitar man tycker ser fördel-aktiga ut och lämna de andra.Det är bra att börjar närma sigEuropa. Det välkomnar vi. Vi har länge saknat social-demokraterna i , men vi välkomnar att vi nugemensamt kan se som en kontinent som vikan dra nytta av.Anf. 58 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Herr talman! Det behövs nog en liten resa för KentOlsson och andra. Sedan beror det förstås på vemman träffar. Jag kan försäkra om att desom finns i mitt ministerråd, inklusive representanterför högern i och högern i , resonerarinte alls som i . De har förstått attdet behövs andra tag än de gammel- och nyliberalalösningar som ni fortfarande sitter och tuggar om iden här kammaren och, antar jag, i utskotten.Jag skulle vilja gå tillbaka till den svenska arbets-marknadspolitiken. Vad man kan läsa ut av modera-ternas motion är att det handlar om en kraftig reduce-ring av pengarna till arbetsmarknadspolitiken. Dethandlar om en sänkning av a-kassan till , en höjdfinansieringsavgift, en sänkt dagpenning, osv.Kent borde inte bara resa ut utanför landet,utan han borde också resa till en arbetsförmedling,t.ex. i , där jag vet att han bor. Han borde prataom den bortre gränsen och berätta för människornadär, de arbetslösa, vad som händer när den gränsennås. Berätta det gärna också här i kammaren, så att vivet vad ni tycker. Jag har i de tidigare debatterna intefått något besked på den punkten. Vad händer efter de300 dagarna, ?Gå till komvux i och tala om att inte enshälften skulle få läsa om fick bestämma,för så är det ju när det gäller det ni brukar tala omsom det s.k. kunskapslyftet.Gå också till företagarna och fråga om halveradränta, halverad sjuklöneperiod eller sänkt arbetsgivar-avgift. Fråga vad de tycker om det!Gå till dagis eller servicehuset i och frågahur de ser , om de kommer att klara sigmed de skattesänkningar som ni kommer att föreslåom ni får bestämma, de som handlar om både mins-kade statsbidrag till kommunerna och minskad kom-munalskatt. På litet sikt räknar ni med att på det visetkunna spara ungefär 200 miljarder. Fråga vad de trorom det, !Anf. 59 () replik:Herr talman! Jo, arbetsmarknadsministern, jagskall gärna gå till företagarna och fråga vad de tyckerom en halverad sjuklöneperiod. Vi har nämligen ald-rig tyckt att den skall höjas. Ni går däremot dit ochfrågar om det var bra att den sänktes, eftersom denhöjdes förut. Det är en litet märklig politik, men det ärändå ett steg i rätt riktning.Så till a-kassan. Jag frågade i mitt inledningsanfö-rande vad som kommer att hända med a-kassan ochden bortre parentesen enligt regeringens sätt att se påsaken. Det står nämligen i propositionen och i detbetänkande som behandlas att en bortre parentesskall införas. Vi har sagt att vi kommer att ha en bort-re parentes . Det vet arbetsmarknads-ministern. Vi har också sagt att vi vill införa den suc-cessivt när vår politik får stöd och att det skall gesmöjlighet till avtalsförsäkringar efter de 300 dagarna.Det står tydligt och klart i vår motion och i vår reser-vation.Däremot vet vi ingenting om vad som sker i densocialdemokratiska världen. Det kanske är så som jagsade tidigare, att regeringen inte ens tror på sin egenpolitik. Man tror inte att människor kommer att vara iarbete , och därför tar man inte bort denbortre parentesen. Vi är övertygade om att vi med vårpolitik kommer att ha folk i arbete efter 300 dagar.Tror man inte på sin egen politik blir världen förståslitet svårare.Det skulle vara intressant att av arbetsmarknads-ministern få ett svar på frågan: Blir det en bortre pa-rentes, vilket man har överenskommit med både riks-dagen och , eller blir det inte en sådan?Vi är ganska många som med spänning väntar på svar.Arbetsmarknadsministern ägnade sig åt att be-römma regeringen för det man utfört, men låt mig dåkonstatera att man faktiskt har minskat sysselsättning-en. Det är ändå noterbart. Arbetslösheten beror på enminskad sysselsättning.Anf. 60 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Herr talman! Jag skall alltså tolka så,att det blir en bortre parentes och får försäkra sig för resterande tid. Det var ju ettsvar.Jag vill ta upp en annan fråga, nämligen ungdo-marna, som jag nämnde i mitt inledningsanförande.Vi säger att ingen ung människa skall behöva gå ar-betslös mer än hundra dagar. Vi vet att arbetslöshetengår ned kraftigt på grund av konjunktur, utbildningoch annat, men vi vill ändå försäkra oss om att det blirså som vi har lovat, eftersom detta var ett vallöfte.Därför inför vi en reform som börjar gälla den1 januari. Det betyder att 400 miljoner går från statentill kommunerna till olika program för detta. Vi för-stärker resurserna på arbetsförmedlingarna, och vihoppas och tror att man skall tillsätta ungdomsför-medlare, så att just de unga får en chans, en bättrechans. Vi inför generationsväxling för att få in fler iåldern i ett vanligt arbete. Vi satsar på IT-utbildningen. Vi satsar 100 miljoner på sommarjob-ben , och vi satsar på utlandspraktikstipendier.Moderaterna säger nej. Det sitter många unga påläktaren, och jag tror att de är väldigt intresserade avatt veta varför ni inte vill satsa på de unga på det härviset.Varför förmenar ni de unga rätten till ett arbete?Det är ju precis det ni gör. Varför förmenar ni de ungarätten till en bra utbildning, om man nu inte tog ellerfick chansen när man gick i ? Jag tyckeratt man kan fråga de unga om de hellre går arbetslösaän utvecklas på det här viset. Det finns många ytterli-gare frågor som skulle kunna ställas, men jag tyckeratt det räcker så här.Vad vill ni göra för att ingen människa under 25 årskall behöva vara arbetslös ? Ochkom då inte och prata om skattesänkningar och avreg-leringar, utan tala om konkret vad ni gör för de ungapersonerna i Sverige.Anf. 61 HANS () replik:Herr talman! Jag skall först knyta an till det sista.Det är oerhört viktigt att bekämpa ungdomsarbetslös-heten. Därför har vi lagt fram förslag om att ävennäringslivet får ta ansvar. Vi kallar det för obligato-riska praktikplatser. Vi vill ha kollektivavtal, och detskall vara ett klart utbildningsinnehåll. brukarutskottsmajoriteten säga att det här är en trevlig idé -men sedan kommer man aldrig längre. Jag menar attvi måste lägga större ansvar på de s.k. aktörerna påarbetsmarknaden.Det finns också en problematik med regeringensförslag, som vi har tagit upp i en motion och somutskottet sagt att man skall beakta, nämligen att detinte får bli några friktioner mellan arbetsförmedling-arnas jobb och regelsystemet, t.ex. i fråga om finansi-eringsbidrag på API och vad som händer efter 90dagar i kommunerna.Sedan har vi den stora frågan: Ersättningsnivån tillungdomarna är oskälig, låt mig ta upp några andra saker. Vi måstereda ut det här med a-kassan. Detta har varit, somsagts , ett förskräckligt politiskt områdeunder med hoppande än hit, än dit, medreträtter och framstötar. Hur blir det nu när det gällerden bortre parentesen? Som jag har förstått det blirdet ingen utredning om detta. Därmed har man ju intetrollat bort problemet - det finns ett problem med attevigt gå på a-kassa. Men vi skall ha positiva lösning-ar. vet mycket väl hur vi harresonerat. Den bortre parentesen i den form den harhaft i diskussionen - ett godtyckligt satt stopp ochinga alternativ - hoppas jag är avförd.Den andra frågan som skulle prioriteras i den icketillsatta utredningen var vad man gör med alla dedeltidsarbetslösa kvinnor som försäkras ut.Detta skulle jag vilja ha ett konkret och bestämt svarpå.Slutligen har vi arbetstidsfrågan. Kommer arbets-tidsförkortningen och restriktionen mot övertid i denproposition som regeringen nu tydligen kommer attlägga fram ?Anf. 62 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Jag delar uppfattningen att näringsli-vet bör ta ett större ansvar, kanske i första hand för deunga, genom olika typer av insatser. Vår IT-satsningär ett exempel, ett historiskt och unikt sådant, på hurvi tillsammans med i det här fallet Industriförbundethar kunnat möjliggöra att 10 000 personer får enmycket modern och adekvat utbildning i informations-teknik.Sedan vill jag polemisera mot Hans Andersson.Som jag uppfattade det sade han att vi hade påstått attdet skulle sättas ett definitivt stopp, något som jaguppfattade som den stupstock som har diskuterats.Detta har aldrig varit min eller regeringens avsikt.Gång på gång i den här kammaren har vi stått och sagtatt vi inte har hittat något bra svar på vad som i så fallskulle komma efter denna parentes. Vi gjorde det förett år sedan. Vad som har hänt är att vi harhaft en partikongress, och den har avvisat en parentes.På samma sätt som en tidigare partikongress villeinföra en parentes har man nu tänkt om, och avvi-sar man parentesen som fenomen.Jag delar dock uppfattning: Detbetyder ju inte att problemet är löst. Självklart är detbåde för människorna och för vårt samhälle oaccepta-belt att man går runt i åtgärder, att man är långtidsar-betslös. Men jag delar också upp-fattning att det här skall lösas på ett positivt sätt, intepå ett sätt som gör människor oroliga. Det finns juockså de som vill att det skall ske genom en kraftigsänkning av ersättningen för att man därmed skallpiska de arbetslösa att ta jobben, som det heter - dejobb som vi vet inte finns.Det blir ingen parlamentarisk utredning om detta.Även om repliken inte gäller vill jagsäga åt honom att han kan sluta vänta.Deltidsutredningen skall jag be att få återkommatill.Anf. 63 HANS () replik:Fru talman! Jag får tacka för det mycket klara be-skedet när det gällde den bortre parentesen. Låt migsäga att det inte bara är jag som har missförstått ar-betsmarknadsministern; jag skulle tro att det gällerhela det parti som tillhör. Majori-teten här i fattade ju ett kraftfullt beslutsommaren och bestämde t.o.m. vilken dag dethär förslaget skulle börja gälla. Det var alltså inte såkonstigt att det dök upp en del missförstånd.Min fråga om deltidsarbetslösa kvinnor som utför-säkras skulle jag önska ett svar på, och jag kommersäkert att få det.När det gäller IT-satsningen har vi i vår motionsagt att den är bra, just därför att det är någonting därockså branschen är med. Det är mycket bra. Men vihar också sagt att denna kanske borde kunna axla ettstörre finansiellt ansvar. Vi pratar alltså om Sverigesoch världens tillväxtbransch med god lönsamhet.Detta är en del i vårt synsätt.Jag ställde flera frågor, men en som jag särskiltvill väcka är den som handlar om frizoner, avregle-ring och arbetsmarknadsvolym. Det är många som hartagit upp detta, och många kanske överdriver ibland.Jag läste en artikel i som delvis stämmer över-ens med vad jag har sagt . Artikeln varskriven av , forskare vid Arbetslivsinsti-tutet, och dess rubrik var: Aktiv arbetsmarknadspoli-tik är överspelad som verktyg. Han talar där ganskailla om arbetsmarknadspolitik.Man kan säga att det är en diskussion i gränstrak-terna mellan sysselsättningspolitik, aktiv arbetsmark-nadspolitik, lokal eller regional näringspolitik ochsocialpolitik. Dagens situation utmärks av massor avåtgärder, volymkrav, detaljregleringar och sedan enuppsjö av undantag. Jag brukar beställa från departe-mentet och läsa alla dessa ansökningar om frizonerför län och från olika kommuner med olika idéer. Dekänner sig desperata. Vad de säger är i stort sett: Vibryr oss inte om några regler. Vi blandar försörj-ningsmedel och åtgärdsmedel.Här måste vi ordna upp situationen. Annars blirdet omöjligt att följa upp, det blir omöjligt att ha klartför sig vad som händer och det blir oklart både föraktörerna och för de arbetslösa - och inte minst förriksdagen. Jag hoppas alltså att ärberedd att inte bara pröva och försöka i fortsättningenutan också lägga fram ett systematiskt förslag.Anf. 64 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Låt mig börja med deltiderna. Där blirdet en utredning. När vi började diskutera de härsakerna var det tre saker som varpå tapeten: den bortre parentesen, deltidsuppstämp-lingen samt golvet och taket i a-kassan. Min förstaambition var då att vi skulle ha en parlamentariskutredning som tittade på de här sakerna samfällt.Under den tid som har gått har detta blivit inaktuellt,och det beror på det beslut som mitt partis kongressfattade om den bortre parentesen. Jag kommer i ställetatt utreda deltiderna för sig och golvet och taket försig. När det gäller deltiderna och uppstämplingenräknar jag med att en sådan utredning kan vara klartill sommaren. Det är mitt svar till påden frågan.När det gäller andra fråga är vi iett skede där arbetsmarknadspolitiken är stadd i för-ändring. I ett sådant skede är det klart att det uppstårkonvulsioner. Det handlar både om konflikten mellandet nationella och det lokala och om konflikten mel-lan ett strikt regelverk och mer av frisläppthet på detområdet.Jag förstår att också inser det härproblemet. Hans första inlägg tydde på det. Men nivill ju ha lokalt inflytande, ni vill inte ha några vo-lymmål osv., som ni i er motion säger att dethela skall vara en del av den ekonomiska politikenoch att vi skall ha ett nationellt system. Också ni haralltså uppenbara svårigheter med att få ihop det här.Och det är inte så konstigt, eftersom vi är inne i ettförändringsarbete. Innan vi har passerat det stadietoch riktigt kommit underfund med hur det slutligenskall se ut måste vi också tillåta oss ett antal försök -kalla det frizoner eller något annat - för att när vi ärklara veta vad som egentligen är det bästa.Anf. 65 () re-plik:Fru talman! Jag vill fråga arbetsmarknadsministerMargareta om något som jag tog upp i mittanförande, nämligen friåret. Som jag sade handlar detom att en arbetslös skall kunna gå in i stället för ensom tar tjänstledigt och då få avtalsenlig lön. Nuhindras kommunerna att göra detta i och med att reg-lerna är sådana att friåret i stället skall vara en ar-betsmarknadspolitisk åtgärd. Man skall gå in i åtgär-der i stället.Trelleborg har, som jag sade, som frikommun fåtttillåtelse att införa friåret. Där är erfarenheternamycket goda. 30 kommuner står i kö och vill utnyttjadetta, bl.a. . Kan man få ett löfte om att dehär reglerna skulle kunna ändras så att de här kom-munerna verkligen kan införa friåret? Den friårsmo-dell som införts i visar absolut inga undan-trängningseffekter.Jag vill också ta upp frågan om arbetstidsförkort-ningen, som jag förut har frågat om. Det skall kommaen proposition, och jag hoppas att den visar att detblir en ordentlig arbetstidsförkortning. Jag får åter-komma till det senare.Anf. 66 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Först vill jag ta upp för-slag om friår. Det är inte realistiskt när ni anser att detinte är några kostnader förknippade med det ellert.o.m. att kostnaderna minskar. Så blir det naturligtvisinte, om vi nu skulle pröva det, av det skälet att densom har ett jobb och i så fall skulle gå ur det jobbetoch ta ett friår ofta har en högre lön och därmed enhögre a-kassa än den som går in och ersätter den somgår ut. Därmed uppstår en kostnad, och det skall viinte bortse från. Den kan bli rätt betydande.Därmed inte sagt att tanken med friår är ointres-sant. Men jag tycker att man skall vara realistisk ochsäga som det är. Det är inte gratis, det kostar pengar.Man kan alltid fundera över om det i en uppåtgå-ende konjunktur, när vi nu ser att det inom vissa om-råden t.o.m. finns brist på kompetent personal, är rättläge att undandra ytterligare personer från arbets-marknaden. Min uppfattning är att det kanske inte ärså lämpligt att i det läge som vi nu befinner oss i göradet. Då har jag också svarat på frågan om alla de härkommunerna som står i kö. De står i kö för mycketannat också, kanske bl.a. för ett friår. Vi behandlarderas ansökningar efter hand. Men just tanken medfriåret kanske inte är det lämpligaste att göra i dagenssituation.Till de här kommunerna och arbetsförmedlings-nämnderna brukar jag säga: Försök också att se vadsom är möjligt inom dagens regelverk! Vi är, inklusi-ve denna kammare och denna debatt, väldigt fixeradevid vad som är omöjligt, vad som inte går. Det finnsväldigt mycket som faktiskt är möjligt och som går attgöra också med de regler som vi har i dag.Anf. 67 () re-plik:Fru talman! När det gäller friåret har vi föreslagitatt man skall ha av a-kassan . Vi harinte föreslagit full a-kassa. Vi anser att om man ärtjänstledig får man minskade kostnader vad gällerbarnpassning och även hushållsutgifter över huvudtaget. Då skulle man kunna klara sig på av a-kassan. Då blir det väldigt små kostnader för samhäl-let. Det kan t.o.m. bli en vinst, som vi ser det. Denadministration som kostar kan betalas av det som vidrar av. Man får också in folk på den ordinarie ar-betsmarknaden i stället för att de fastnar i långtidsar-betslöshet. Dessutom får de en viktig arbetslivserfa-renhet till en mycket låg samhällskostnad, får mansäga.Är det verkligen en sådan uppåtgående trend attkonjunkturen går så snabbt uppåt? Jag känner inte attdet har ändrat sig helt med arbetslösheten. Jag tyckerfortfarande att den tyvärr är mycket hög.När det gäller arbetstidsförkortningen vill jag ock-så ha svar på vad som kommer i arbetstidspropositio-nen. Kommer man att ta ett rejält tag för att det skallbli en arbetstidsförkortning? var ju ivåras bl.a. hos LO-ledare i . Han hade flera ar-gument för att man skulle pröva arbetstidsförkortningmer aktivt. Han sade bl.a. att det finns en tendens iolika länder att ekonomisk tillväxt inte leder till flerjobb, vilket vi också säger.Anf. 68 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Ja, konjunkturen förändras snabbareän vi och industrin har räknat med. Det är därför somAMS i sin prognos, men också andra prognosmakare,spår att om vi inte gör någonting nu kommer vi att habrist inom vissa områden . Detta brukar upp-stå när konjunkturen går upp, men det har kommitsnabbare den här gången . Jag vill fråga omBarbro tycker att det är lämpligt att i ensådan uppåtgående konjunktur dra undan fler männi-skor från arbetsmarknaden. Jag tror kanske att det ärmindre välbetänkt.Det är också så att arbetslösheten inte bara sjun-ker, den sjunker kraftigt. Den har enligt , denofficiella statistik som vi går efter, sjunkit med 1,5 %på ett år. Ungdomsarbetslösheten har sjunkit med 5 %på ett år. Det är mycket glädjande, menar jag.Arbetstidsförkortningen har vi haft många debatterom. vet precis vilken min princi-piella uppfattning är. Jag tycker att vi skall sänkaarbetstiden, men inte som ett medel för att få flerjobb. Det tror jag är diskutabelt. Visst blir det någrafler jobb, men mitt främsta argument för en arbetstids-förkortning är välfärden. Vi skall få mer tid för attgöra det vi vill, utom att jobba. Vi skall få mer tid attvara med våra barn eller våra gamla, gå på teater, bioeller annan kultur. Det är mitt främsta motiv för detta.Det kommer en arbetstidsproposi-tion. Men som också vet är det intemitt huvudansvar, utan det är . 69 () replik:Fru talman! Innan jag kommer med min klaganoch anmälan om oro för de många bekymren på ar-betsmarknaden skall jag ändå hålla arbetsmarknads-ministern räkning för två saker. Den ena är att honrider spärr mot dem som så ofta tar upp idéer om endefensiv arbetsmarknadspolitik, där man vill undan-dra arbetskraft.