prot · GL0948 · 1997-12-16 00:00:00 — Om vi har närproduk-tion och därmed även kan tillverka livsmedel i vårtland får vi naturligtvis också kortare transporter, somär miljöfrämjande.Men vi har även sett motsatsen med t.ex. EU:sjordbrukspolitik när odlarna mer och mer går frånraps till andra spannmålssorter, när våra livsmedels-industrier får problem med den tillverkning vi har ilandet.Så det är lika viktigt att vi tittar på EU:s styrmedeloch kanske även på våra nationella möjligheter attklara t.ex. en sådan sak som rapsodlingarna i framti-den.Anf. 42 () replik:Herr talman! Det säger är faktiskt,som jag uppfattar det, en liten omorientering frånsocialdemokraternas sida. I ochutredningarna har socialdemokraterna sagt att man ärberedd att föra en politik som innebär en rätt kraftfullreducering av svensk och därmed livsme-delsproduktion.Vad nu säger är att om vi vill be-vara svensk livsmedelsindustri är det en förutsättningatt vi har kvar vår med livsmedelsproduk-tion, att vi har en närproduktion, om vi nu kallar Sve-rige som sådant närproduktion. Det uppfattar jag påett positivt sätt. Jag hoppas att i sinnästa replik inte tar ifrån mig tron att här kanske detändå är en liten positiv förändring.Sedan skulle jag också om det är möjligt vilja fånågon liten antydan från om vad hontycker i frågan om det är rimligt att svenska jordbruktvingas avveckla på grund av att vi har skatter ochavgifter som innebär att vi har högre kostnader i för-hållande till konkurrentländerna. Vi kan diskutera hurvi skall tackla detta. Men är det rimligt att det är pådet sättet? Vill bidra till att förändradetta?Anf. 43 () re-plik:Herr talman! berörde både fiskeoch jordbruk, precis som vi andra. Om jag uppfattadehenne rätt hade hon en liten plädering för någon typav allmän fiskevårdsavgift. Det är en fråga som harvarit uppe och som fått ramla tillbakadärför att det inte funnits någon majoritet som harvelat ha det på det sättet.Problemet med fiskevården uppstod genom ettriksdagsbeslut. Staten tog över, eller man kan kanskesäga exproprierade fiskerätten för många utefter Ös-tersjökusten och i de . Därmed tog manockså över ansvaret för fiskevården i de här vattnenmen tillsköt inga medel för det.Nu har det kommit 20 miljoner , och det är jubra. Men det räcker naturligtvis inte. När man nutänker sig en ny sådan här runda med att ta in pengargenom en avgift måste det, som jag ser det, gälla devatten där staten har ansvar för fiskevården, inte devatten där fiskevårdsföreningar av olika slag på ettbra sätt sköter vattnen genom att ta ut en avgift fördem som fiskar.Så till EU:s jordbrukspolitik. Den tycker inte Si-nikka att vi skall diskutera här . Det är enåsikt som jag tycker är rimlig och riktig eftersom detju pågår ett arbete inom departementet. Regeringenhar inte varit lika klok. Man har talat om vilken poli-tik man tycker att skall ha, vilken inställningman skall ha. Det är litet synd.Men sade ändå att både miljön,konsumenterna och producenterna är intressanta ochviktiga i det här sammanhanget. Jag hoppas att jagkan få ett understrykande från att detfaktiskt är viktigt att ge producenterna rimliga villkoroch förutsättningar för att kunna jobba vidare. Jag trorinte att marknaden enbart löser det problemet.Anf. 44 () replik:Herr talman! Jag har inte sagt att vi skall genom-föra en fiskevårdsavgift. Vad jag säger är att visionenär ett hållbart fiske. För mig innebär det följande.Min far lärde mig att fiska. Jag har levt i tider dåman egentligen inte fick äta den fisk man drog upp, pågrund av miljögifter i vattnet. Jag har lärt mina barnatt fiska. är vattnen litet renare. Vi kan t.o.m. ätaden fisk vi fiskar utanför . Jag vill att minaeventuella barnbarn också skall ha möjlighet till det.Hur vi skall klara av miljövården och hur den skallfinansieras, det lägger jag inte fram något förslag om . Men den skall finansieras, och jag tycker ändå attsektorn skall vara med och finansiera den. Som jagsade, om jag betalar per gång för att se Brynäsoch kan jag kanske betala tillmiljövård för den kommande generationen.Anf. 45 () re-plik:Herr talman! Det låter bra att det inte skall kommanågon allmän fiskevårdsavgift. När man lägger ut enallmän fiskevårdsavgift som skall slå mot alla så in-nebär det att man lägger en avgift också på dem somredan betalar biljetten genom att medverka i ett fiske-vårdsområde.Jag delar uppfattning om att nå-gonstans måste man hämta pengarna och det är viktigtatt man gör det. Det är möjligt att det går att på dengrunden hitta ett system för det.Jag konstaterar också att intekommenterar frågan om den mer långsiktiga jord-brukspolitiken och vilka hänsyn man skall ta. Det serjag som att hon är med mig litet grand i det jag sade.Anf. 46 ():Herr talman! Det här betänkandet handlar om fis-ke och jordbruk och det tar upp mängder av olikafrågor. Närmare bestämt är det uppdelat i 89 styckenhemställanspunkter. Av dessa handlar punkt 42 omutgångspunkterna för en reformering av EU:s gemen-samma jordbrukspolitik.Här har vi från sida både en partimo-tion och en kommittémotion, som behandlas av ut-skottet. Vi framhåller i våra motioner betydelsen avökad konkurrens och betydelsen av att avreglera jord-bruket, bl.a. för att underlätta EU:s östutvidgning.Riksdagen kommer att få tillfälle att återkommatill dessa frågor och dessutom blirmotionerna delvis tillgodosedda. Därför har jag intefunnit det angeläget att nu föra någon mer omfattandedebatt om dessa frågor, trots att de är synnerligenviktiga för framtid. Jag har nöjt mig med ettenda särskilt yttrande som framhäver betydelsen avjordbruksreformer med marknads- och miljöoriente-ring. Sådana reformer bör kunna bli till gagn för bådekonsumenterna och jordbrukarna såväl som för mil-jön.Herr talman! Jag vill passa på att göra en reflexionom ett begrepp som vi använder här i debatten, näm-ligen hållbart jordbruk, eller ibland långsiktigt håll-bart jordbruk.När , , använder be-greppet handlar det om att jordbruksföretaget ärlångsiktigt lönsamt för jordbrukaren och om att manproducerar en stor mängd produkter. När , , använder begreppet handlardet om att naturen bevaras för framtiden och att män-niskor och djur inte utsätts för påverkan av gifter. Förbåde och handlar detdessutom om att kommande generationer ges möjlig-het att fortsätta verksamheten.Vi liberaler anser att jordbrukssektorn har mångabetydelsefulla uppgifter . Förutom att pro-ducera livsmedel gäller det även att bevara biologiskmångfald, att bevara ett öppet och varierande land-skap och att minska miljöbelastningen till en ekolo-giskt hållbar nivå. Vi liberaler är beredda att medver-ka till användning av olika ekonomiska styrmedel föratt nå dessa mål. Detta innebär inte bara miljöskatterutan även ersättningar för de kollektiva tjänster jord-bruket gör åt samhället.Herr talman! Jag yrkar liksom bi-fall till utskottets hemställan i betänkandet.Anf. 47 () replik:Herr talman! sade vi moderater när vi talar om hållbart jordbrukskulle syfta på jordbruksföretagets långsiktiga lön-samhet. Det är en självklarhet att om det inte är lång-siktigt hållbart ur miljösynpunkt, är det inte hellerlönsamt. Jag vill förklara att vi därvidlag inte harnågon annan uppfattning. Det är dock väldigt viktigtatt vi tar till vara möjligheterna att skapa förutsätt-ningar för jordbrukarna att kunna leva av sin inkomst,och det kan de göra om man successivt skapar ettalltmer miljövänligt jordbruk. Men om man vill göraomsvängningen hastigt, som vill, ocht.o.m. talar illa om dagens konventionella jordbruk,leder det snett.Anf. 48 () re-plik:Herr talman! Det kan säkerligen förekomma att ettenskilt företag kan vara långsiktigt lönsamt, även omdet skadar miljön på ett varaktigt sätt. Det betydernaturligtvis inte att jag vill ta till den vokabulär somman från sida här använde och tala omen avveckling av jordbruket. Självklart skall vi ut-veckla och förbättra dagens jordbruk till att bli mermiljöriktigt.Anf. 49 () replik:Herr talman! Det är precis detta som håller på attske i . Det har skett oerhört mycket under desenaste 30-40 åren vad gäller inriktningen som ärpositivt i dagens läge.Anf. 50 () re-plik:Herr talman! Bara en reflexion med anledning avLennart Fremlings tal om biologisk mångfald. Olikatalare har här diskuterat jordbrukets roll i det sam-manhanget. Jordbruket bevarar en mängd av denbiologiska mångfalden. Om jordbruket försvinner,försvinner också en stor del av denna biologiskamångfald. En viktig del i att bevara den biologiskamångfalden är alltså att kunna bevara jordbruksdriftensom sådan.Det är vidare inte bara jordbruksdriften som in-verkar så att vissa arter försvinner, utan till detta bi-drar också en allmän miljöpåverkan. Försurningenstår för en sådan påverkan liksom också klimatför-ändringar och annan miljöpåverkan som inte styrs avjordbruket utan av allas vårt utnyttjande av naturenoch miljön.Det är viktigt att säga detta, eftersom saker ochting inte är så självklara som man ibland tycks tro.Anf. 51 () re-plik:Herr talman! Jag uppfattar som ett instämmande i och understry-kande av det som jag sade. Jag framhöll ju att vi libe-raler anser att jordbrukssektorn har många betydelse-fulla uppgifter . Jag sade att det bl.a. gälleratt bevara den biologiska mångfalden. Det är vidarenaturligtvis inte bara jordbrukssektorn som kan göradetta, utan samhället som helhet måste medverka tillatt bevara den biologiska mångfalden.Anf. 52 ():Herr talman! I en motion under den allmänna mo-tionstiden har vi socialdemokrater i velatbelysa möjligheterna för framför allt fiskare medmindre båtar att bedriva ett litet mera långsiktigt små-skaligt fiske.Vi pekar i motionen på det kvotsystem som gälleri för fördelning av fisk. Det finns t.ex. en kvotsom gäller för hela och som bevakas avkontrollmyndigheterna, bl.a. av och dessanläggningar.I kontrollen ingår att de som fiskar med fartygmed över 12 meters längd har en skyldighet att lämnain en loggbok, medan de som fiskar med mindre båtarhar skyldighet att lämna in en journal. De som har destörre fartygen har möjligheter att , avveckan och av året, fiska mera uthålligt, eftersomdessa fartyg inte är så väderkänsliga. Det finns begynnande uppfattning att man borde undanta demindre båtarna från kvotsystemet, och det är vad vihar föreslagit i motionen. De mindre båtarna skullealltså undantagas och inte räknas med i kvotsystemet.I min valkrets finns det 288 fiskare,varav bara 40 har fartyg . De flestahar alltså mindre båtar.Jag tycker att utskottet är ganska snorkigt i sittsvar. Man skriver att givetvis inte kanfrånsäga sig sin kontrollmöjlighet. Svaret utgår frånatt de mindre båtarna fångar mycket fisk, men det görde inte. De fångar litet fisk, men de fångar den underen och kan tillgodose färskvarumarknadenpå ett sätt som jag tror att alla här tycker är positivt.Ett undantagande skulle gagna det kustnära fisket somriksdagen har uttalat sig för.Jag yrkar bifall till motionen, nr Jo417, där det fö-reslås att skall ge regeringen till känna vadsom anförts i motionen om inriktningen av kvotsys-temet för svenskt fiske framöver.Herr talman! Också laxfisket är en sådan frågasom ofta diskuteras i denna kammare. Vad menasegentligen med Östersjölax? Man kan av vissa debat-törer få den uppfattningen att Östersjölaxen är likadani norr som i söder. är det inte så, utan Fiskeriver-ket, som är den myndighet som har ansvaret för vårtbibehållande av den vilda laxstammen, bedömer varjelaxstam för sig. Det gäller lax från , Byskeälv, älv, , osv. Där finns olikalaxstammar med olika möjlighet att klara sig och lekanaturligt.Fiskeriverket har tagit sitt ansvar och infört olikabegränsningar. Inför nästa års fiskerisäsong förbjudst.ex. fisket i älv, medan fisket i Mörrumsånutökas . Skälen till detta är givetvis deolika stammarnas biologiska möjligheter att klara sig irespektive älvar.Bakgrunden till detta är, som de flesta kanske vet,att det mellan alla de länder runt Östersjönsom har intresse av fiske förs en diskussion i den s.k.Baltiska . Där kommer man pågrundval av fakta från biologer men också med invä-gande av ekonomiska konsekvenser inte minst för detsvenska fisket överens om hur mycket man får ta uppur havet.När man väl har kommit överens om dessa kvotertycker jag för min del att det inte spelar någon störreroll på vilket sätt laxen fångas. När väl TAC:n är uppeblir det ett stopp, och har ansvaret föratt det blir ett stopp. Så har också skett. Innevarandeår kom stoppet , och man har alltså intefått fiska efter lax i sedan i somras.Drivgarnsfisket efter lax diskuteras ofta i den härkammaren. Jag hörde tala om det , och hon har tidigare diskuterat detta. När manhör får man uppfattningen att driv-garnsfiske skulle vara något speciellt. Man skullefånga tumlare och allt möjligt i . Eftersomjag har jobbat med fiskerifrågor rätt länge har jagförsökt att fråga många yrkesfiskare: Hur mångatumlare har ni fångat? Jag har fått svaret att de intehar fångat någon alls.Jag skulle gärna vilja veta var dessa uppgifterfinns och den statistik som belyser att man kan fångatumlare i och i så fall hur många. Jag skulleockså vilja fråga något. Det kanskeskulle vara intressant för kammaren om hon kundeberätta hur drivgarnsfisket går till. Det var för miglitet dunkelt när hon talade om detta.Anf. 53 () re-plik:Herr talman! Jag tycker att det är bra att vi i kam-maren diskuterar laxen. Det är också bra att det finns en majoritet i som håller medMiljöpartiet att vi måste komma ifrån fisket på blan-dade bestånd. Jag är litet förvånad över att debattörenChrister inte delar den uppfattningen.Naturligtvis måste vi fiska lax. Men när man tittarpå den TAC som har varit är det rådsom har kommit från biologiskt håll, både från EUoch från , varit att vi skall fiskanoll laxar. Skälet till det har varit att man har variträdd för att det fiske som bedrivs faktiskt kommeratt utarma beståndet av vilda laxar.Det är givetvis allvarligt om man så totalt avvikerfrån den rekommendation som man har fått från sinaegna biologer. Därför är det viktigt att vi ser till att fåett fiske där vi vet att vi inte fångar blandbestånd utanenbart fångar odlade laxar.Såvitt jag förstår är biologer överens om att möj-ligheten är god att göra det om man flyttar fisketuppåt kusten medan det i princip är omöjligt att fångaselektivt om man fångar på uppväxtområdena, efter-som den vilda och odlade laxen här finns tillsammans.Det är inte konstigare än så.Om man tittar på det beslut som FN fattade 1991att man bara skall tillåta två och en halv kilometerdrivgarn handlar det just om att man var rädd för attfå bifångster. Det finns en rapport från Fiskeriverketsom jag är övertygad om att också harläst. Den visar att det visst fångas tumlare i Östersjön.Det är också helt klart att vi har en unik tumlarpo-pulation i som inte vandrar ut i västerhavetoch som bara finns här. Eftersom den är så liten ochså utsatt för miljögifter är den också mycket hotad.Den finns upptagen bland de rödlistade arterna somen mycket hotad art.Det finns all anledning att vara rädd om både lax-en och tumlaren. Därför förordar jag den typ av lax-fiske som alltmer börja vinna intrång. Faktum äratt tidigare försökt att förbjuda drivgarn.Anf. 54 () replik:Herr talman! Jag trodde ett tag att skulle svara på min fråga. Hon sade att det fannsen rapport från som beskrev hur mångatumlare som fångades i . Jag känner inte tillden, men jag skall i så fall forska efter den. Jag trorinte att det är särskilt många tumlare. När man lyssnartill dem som bedriver fiske säger de att de inte fångarnågra tumlare. Det finns inte några tumlare i som fastnar i drivgarnen.Jag ställde också en annan fråga till . är den myndighet som har ansvaretför att se till att den vilda laxstammen bevaras. Manhar också gjort en selektering mellan de olika lax-stammarna i de olika älvarna, och hur mycket de tålatt fiskas regleras . Men när det gäller driv-garnsfisket, , får man lätt den upp-fattningen av att en fiskare har ettpar kilometer nät. Är det verkligen så?Anf. 55 () re-plik:Herr talman! Att inte känner tillrapporten förvånar mig eftersom vi har diskuterat deni kammaren tidigare och jag tillsam-mans med ministern. Den kom 1996 och heter Be-ståndet av tumlare i och bifångst vid driv-garnsfiske. Den är utgiven av . I denstår: Om skyddet av tumlare läggs samman med effek-ter på vildlaxbeståndet och minskade bifångster avsjöfågel är ett förbud mot drivgarnsfiske i centralaÖstersjön motiverat.Det är alltså den slutsats som man kom fram till irapporten. Det finns en fångst både av sjöfågel och avtumlare. Om man läser vidare i rapporten kan man seatt den forskare som har varit med och tagit framrapporten konstaterar att det finns ungefär tusen tum-lare i Östersjöbeståndet, och man kan se att fiskarnafår bifångster. Detta är en mycket seriös rapport. Vadman däremot säger från när man disku-terar detta är att bifångstandelen antagligen är större.Tumlare trillar ofta av när man börjar ta upp garnen.Det är en så liten population av tumlare. Den reso-lution som finns från FN säger att det inte får finnasekologiska hot mot däggdjur för att man skallfå ha drivgarn per båt. Här finns deekologiska hot mot arter: tumlare, sjöfågel ochlax. Jag kan inte se annat än att FN:s resolution ommax två och drivgarn per båt då börgälla. Att driva något annat från svenskt perspektivundergräver naturligtvis trovärdigheten. Det är ocksåvad man säger på fiskerimyndigheten. Det är svårt atthävda detta undantag i när man samtidigtfrån svensk sida aktivt driver att man skall komma tillrätta med detta i andra hav. Vi måste nog sopa föregen dörr för att bli trovärdiga ute i världen.Anf. 56 () replik:Herr talman! har det nationella an-svaret. Som jag bedömer det väger det också in allade olika intressen, inte minst miljöintressen och bio-logiska intressen, i de beslut som fattas varje år.Men jag vill återkomma till frågan om hur driv-garnsfiske går till. Eftersom inte villberätta det för kammaren kan jag göra det. Driv-garnsfiske går inte alls till så att man har en räcka nätav 21 kilometers längd. Man har olika länkar, somman kallar det, som man sätter uttill kvällen och sedan tar upp igen. De driver fritt, idet här fallet i , . Man kanlätt få den uppfattningen när man hör att det är en länk eller en räcka på ett par kilome-ter som man sätter ut, men det är inte så. Det är små-länkar garn.Jag tror inte att yrkesfiskare är så intresserade avatt fånga tumlare. De sätter inte garn där det finnstumlare. Det finns enligt vad de själva säger inte någ-ra tumlare som fastnar i garnen. Däremot kan defånga en värdefull lax som kan ge dem inkomst. Varjefiskare till sjöss genererar ungefär fyra arbetstillfälleni land, så det är inte oväsentligt. Men med dennaryckighet i den svenska laxpolitik som vi för försvin-ner marknaden, och snart finns det tyvärr bara norskodlad lax att köpa.Anf. 57 ():Herr talman! Jag skall tala litet grand om fäbodar.Det är faktiskt en utrotningshotad art . För barafem fanns det 150 i landet, och ärdet 100. Det är en minskning med ungefär tio om året.Om vi inte vill se slutet på den gamla epoken medfäbodar måste vi göra någonting ganska snabbt.Jag har skrivit motioner om fäbodar.Vänligheten hos jordbruksutskottet har varit stor närman varje gång har släppt fram de motionerna. De harnaturligtvis varit litet olika, eftersom det finns mycketatt skriva om fäbodar.De flesta fäbodarna finns i , i , iHärjedalen, i , och det finns också några iVärmland. Man har formerat sig så att man har enfäbodriksdag . Jag brukar också delta i dem.Förre riksdagsledamoten sitter somtalman, eller ordförande.Fäbodarna bevarar ett gammalt kulturarv och engammal kunskap som är oerhört viktiga. De bevararockså gamla lantraser. Det gäller kor, getter, får inågon mån och höns. Det är viktigt för en levandegenbank att de finns och fortfarande verkar. är detinte så att alla de gamla lantraserna bara finns påfäbodar. Men de finns trots allt där. Vi vill ökamjölkkvoterna, dvs. att man skall spara en litenmjölkkvot så att fäbodarna kan få ökade mjölkkvoter.Förr i världen fanns det ofta två fäbodar till engård. Det fanns en som hette hemfäbod dit man gick ibörjan . Sedan gick de som arbetade påfäbodarna hem igen med djuren och deltog i slåttern.Efter det gick de till långfäbodarna längre bort för attutnyttja betena. Detta har också bevarat skogarna påett annat sätt där djuren finns. Det blir ett annatskogsbruk i de områdena. Det har en större betydelseän man vill tro.Jag vet att man ibland ler litet grand när någonskall upp och tala om fäbodar. Man säger: Miljöpar-tiet vill väl göra hela till en fäbod.Men det är naturligtvis inte så, utan Miljöpartietvill bevara det här gamla bruket. Det finns ett oerhörtstort kunnande. börjar det också komma en nygeneration av fäbodbrukare. När man åker på de härriksdagarna ser man en hel del unga människor.En del av dem bara lånar kor över sommaren ochdriver ett aktivt fäbodbruk. Det är inget fel i det. På såsätt kan man nämligen utnyttja betena, bevara kun-skapen och låta nästa generation ta del av detta. Detfinns också fäbodar som i första hand är turistfäbodar.Det är inget fel i det heller - tvärtom. Men man kaninte hålla hundratals levande museer, utan det måsteockså gå att bruka fäbodarna för sin försörjning. Detär väldigt viktigt. I t.ex. kanske en i familjeneller de gamla, som är aktiva jordbrukare,tar hand om fäbodbruket . Det är ocksåen lösning.Svårigheten ligger i hur man skall kunna öppnanya fäbodar och bevara de gamla. Det är fortfarandesvårt. Mjölkkvoterna är en viktig del i detta.Jag yrkar bifall till reservationerna 35 och 36. Föratt förkorta tiden litet grand tänker vi inte begäravotering på nr 36, utan vi vill bara betona vikten avdet hela.Jag har med utredningstjänstens hjälp tagit framlitet upplysningar om hur man gör med bruk av fä-bodstyp - det heter ju inte riktigt så där - i andraländer. Det finns ett ganska stort stöd till dem som borpå höjderna i bergen och på mindre lämpliga, avsidesbelägna, jordar. kan följa de EU-länder somhar det här bruket. Även har en mycket merpositiv inriktning till fäbodbruket. Det finns 2 500-3 000 fäbodar kvar i bruk i . Det går lättare attdriva detta bruk där.Miljöpartiet vill att ungdomar skall kunna få prak-tikanttjänster eller ALU-tjänster på fäbodar. Det kangälla ungdomar som går på lantbruksgymnasier ellerandra intresserade. Människorna som driver fäbodar-na är nämligen ofta gamla, och kanske inte orkar taemot turister utan sköter bara sina jobb. Om de ficken ung människa som hjälpte dem skulle arbetet blirroligare och lättare. Detta borde vara någonting atttänka på för arbetsmarknadsutskottet!Den levande landsbygden är viktig i de landskapdär fäbodarna finns. Det kommer busslaster med folkupp till de fäbodar som tar emot turister. Barnen fårgå omkring och se djuren ströva fritt, och får en in-blick i ett annat liv av vilket mycket i och för sig harförsvunnit. För den levande landsbygdens skull villjag att man skall ge möjligheter för brukarna att intebara ha turistfäbodar, utan att också bruka fäbodarnaaktivt.Anf. 58 ():Herr talman! Det som jag skall tala om knyter pånågot sätt an till det som precistalade om. Hon talade om fäbodar, traditioner ochkulturarv i en del av . Jag skall uppehålla miglitet vid traditioner och kulturarv i den blekingskaskärgården. Jag tänkte be kammaren att ägna någraminuters uppmärksamhet åt en motion som vi social-demokrater från har skrivit. Den handlar omatt på prov tillåta ålhuttning.I min hand håller jag en s.k. ålahubba, som vi sä-ger i . Det skall sitta en stake fast i den ock-så. Det är förbjudet att använda sådana. Jagvet inte om det också är förbjudet att inneha dem. I såfall kanske jag ligger risigt till. Det är ett gammalttraditionstyngt fångstredskap som ålfiskare i denblekingska skärgården använt genom generationer.Sedan en tid tillbaka är det dock en förbjuden fångst-metod.Ett återupptagande av denna fiskemetod skulle förmånga skärgårdsbor innebära en, i deras tycke, ut-märkt fritidsverksamhet som man håller ettgammalt kulturarv vid liv.