prot · GK0964 · 1997-02-12 00:00:00 — Det är i huvudsak tre förslag somkommer att finnas med i den lagrådsremiss som berördetta. För det första är det möjligheterna att genomfö-ra s.k. tredje mans-revision som kommer att återinfö-ras. För det andra är det möjligheterna att göra revi-sion över löpande perioder, något som man inte harförutsättningar att göra . För det tredje är detfrågan om s.k. överraskningsrevisioner. Ett beslut omrevision skall i regel överlämnas till den revideradeinnan revisionen verkställs. Det är huvudprincipen.Men om det är av betydelse för kontrollen med kassa-kontroll, lagerinventeringar eller liknande fysisk kon-troll, får dock underrättelse ske senast i samband medatt revisionen verkställs. Det är ett tillgodoseende avde krav som har förts fram när det gäller den s.k.överraskningsrevisionen.Anf. 103 () replik:Herr talman! Det får jag ta som ett väldigt positivtsvar. Jag ser fram emot att den här lagstiftningenkommer snart. Som sade i sitt anfö-rande, är det oerhört viktigt att man ser till att deseriösa företagen inte utsätts för en illojal konkurrenspå detta sätt. Där måste man få möjligheter att kommaåt de som faktiskt bedriver den illojala konkurrensen.Därför ser jag det som väldigt positivt att regeringenkommer att komma med det här.Anf. 104 ():Herr talman! Historien upprepar sig. Socialdemo-kraterna i opposition arbetar hårt för att skapa ettintryck av att borgerliga regeringar inte tar den eko-nomiska brottsligheten på allvar och inte med kraftvill bekämpa den. När de sedan kommer till maktenbörjar de genast rasera allt det som en borgerlig rege-ring har åstadkommit.Det var först under andra somden ekonomiska brottsligheten kom i fokus på allvar ivårt land. Den dåvarande borgerliga regeringen gjor-de kraftfulla insatser för att möjliggöra en effektivkamp mot ekobrotten. De myndigheter som var enga-gerade i verksamheten fick stora resurstillskott för atthöja kompetensen och vässa organisationerna. Sär-skilt gällde detta polisen, som kunde börja utbildasärskilda ekopoliser. Ekorotlar skapades i varje län.Ett intensivt myndighetssamarbete initierades. Forsk-ning kom i gång.1982 kom Socialdemokraterna tillbaka till makten.De talade vitt och brett om hur de prioriterade kam-pen mot ekobrotten, men vad de faktiskt gjorde, varatt under resten av 80-talet underminera ekobrottsbe-kämpningen genom strypt resurstilldelning till berör-da myndigheter.Om detta vittnar bl.a. revisorer i rap-porten Den ekonomiska brottsligheten och rättssam-hället. Där heter det: "avmat-tades arbetet mot den ekonomiska brottsligheten.Polisen lyckades inte fylla vakanserna inom ekorot-larna i tillräcklig utsträckning. Ärendebalansernaväxte, och många brottsanmälningar blev inte föremålför utredning. Det blev allt tydligare att myndigheter-na inte hade resurser och kompetens att klara av si-tuationen. "Efter regeringsskiftet påbörjades ett långsik-tigt och målmedvetet arbete för att återuppbyggaorganisationen för ekobrottsbekämpningen, bl.a. ge-nom inrättandet av Riksenheten mot ekonomiskbrottslighet, , fr.o.m. den 1 juli 1995.REKO utgör en samarbetsorganisation därStatsåklagarmyndigheten för speciella mål, Rikskri-minalpolisens ekorotel samt expertis från skatteför-valtningen och exekutionsväsendet har samlokalise-rats och samarbetar under ledning av överåklagarenvid . Enligt dem som ärverksamma vid , tog det ungefär att byg-ga upp den nya verksamheten från grunden och hittaformerna för det delvis nya sättet att arbeta. Bl.a. haråklagarna nu lärt sig att samarbeta med revisorer påett nytt sätt, vilket har visat sig höja effektiviteten iverksamheten i väldigt hög grad.Det är ofrånkomligt att det tar tid och kraft frånden operativa verksamheten varje gång man genomfören större omorganisation. har alltså varit iegentlig funktion bara . skall denavskaffas, utan att verksamheten ens har hunnit utvär-deras.Lars-Erik talade om 15 års fiasko på dethär området. Men all erfarenhet, både svenska erfa-renheter och utländska, visar att det krävs uthålligaoch långsiktiga satsningar och att det tar in-nan satsningar av den här typen börjar ge resultat. Detär därför som det inte får gå modesvängningar i be-kämpningen av ekobrott.I en ledare i dagens citerasTrelleborgs vd från det famösa Skellefteåmötet i går.Han säger att "alltför mycket tid som vi kunde använ-da till annat går åt till att freda företagen från politi-kerna." Det är precis så som landets ekoåklagarekänner det. När nu en stor omorganisation inomåklagarväsendet har sjösatts, efter vilkenkonvulsionerna är betydande, och REKOefter alla igångsättningsproblem nu har börjat funge-ra, då är det för nästa omorganisation. för speciella mål upphör, och en nyekobrottsmyndighet inrättas under ledning av en ge-neraldirektör. Den nya myndigheten skall svara föralla åklagarväsendets uppgifter när det gäller be-kämpning av ekonomisk brottslighet. Myndighetenskall vara verksam i landets samtliga sju åklagardist-rikt och svara för bl.a. rikstäckande samordningsupp-gifter, central redovisning och analys, brottsförebyg-gande verksamhet och information.Till grund för regeringens förslag liggerekobrottsberedningens . Om den skulle man kunna säga: Uppflyger orden, tanken stilla står. Det är ett ytligt doku-ment, i total avsaknad av seriösa analyser eller försöktill konsekvensbeskrivningar. Däremot finns det gottom käcka, slagordsmässiga formuleringar av typen:"Den nya organisationen skapar goda förutsättningaratt undvika sådana fallgropar som visat sig i den nu-varande modellen, exempelvis att kvalificerad perso-nal efter hand lämnar myndigheten i brist på löneut-veckling, befordran och kompetensutveckling." Jaha,hur då då, undrar den intresserade läsaren. Icke ett ordfinns att läsa om vari dessa goda förutsättningar rentkonkret består. Man blir betänksam - skall det kanskebli fråga om tvångskommendering? Eller hur skallLars-Erik gå till väga när han skall skyddaresurserna, som han talade om? är det fak-tiskt fortfarande mer lönsamt att sätta sig som chef förett närpolisområde än att ta på sig den slitsamma ochotacksamma uppgiften att vara ekoutredare. Hur skallLars-Erik skydda resurserna i fortsättningen?En grundläggande svaghet i den här rapporten äratt man i stort sett förbigår den helt avgörande frågan:Framgång i samhällets kamp mot den ekonomiskabrottsligheten är direkt beroende av vilka resurserregering och riksdag är beredda att ställa till förfo-gande för verksamheten. Brist på resurser kan inteorganiseras bort! Regeringen och Ekobrottsbered-ningen må ha lurat justitieutskottets ledamöter medsitt myckna fagra tal om den kraftsamling som skallske på ekobrottsområdet, men de lurar inte de männi-skor som finns ute i verksamheten. Regeringens utspelmed den nya myndigheten har förorsakat strömhopppå både polis- och åklagarsidan. har inte rådatt förlora så mycket kompetens som det kommer attta åratal att bygga upp igen.Historien upprepar sig. tyckteinte att vi skulle ägna oss åt så mycket historiskaåterblickar. Men den historielöse riskerar att upprepasina misstag. Den enda glädjen som man kan ha avmisstag är om man drar några erfarenheter av dem.Vad detta i själva verket synes vara fråga om är enambitionssänkning från den socialdemokratiska rege-ringens sida. Ekobrottsberedningen räknar med att deti dag finns 570 personer som arbetar med ekobrottoch att personalbehovet vid Ekobrottsmyndighetenkan beräknas till omkring 450 anställda, alltså minus120. Är detta en kraftfull satsning på ekobrottsbe-kämpningen?Utgångspunkten är således att en organisation somi dag har skapat besvärande balanser på grund av bristpå resurser skall klara inte bara de nuvarande utanockså en mängd nya arbetsuppgifter med en minskadpersonalstat. Även om en ny organisation kan blieffektivare och resurserna utnyttjas på ett bättre sättgår denna ekvation inte ihop.Ekobrottsberedningen avfärdar på några få raderalternativet att vidareutveckla . Utvecklingspo-tentialen anses vara tämligen begränsad. Den verk-samhetsansvarige, överåklagaren, saknar nämligenansvar för ekonomi och andra administrativa frågor.Men samma splittrade ledningsansvar kommer attbyggas in i den nya ekobrottsmyndigheten, som får enmycket märklig ställning som delvis överordnad,delvis sidoordnad och delvis underordnad gentemotRiksåklagaren och Rikspolisstyrelsen.Genomgående gäller att de organisatoriska pro-blem som brottas med blir kvar i den nyastrukturen, som man skapar nya problem,t.ex. avgränsningen mot den traditionella polis- ochåklagarverksamheten. Det återstår väldigt mångafrågetecken som måste rätas ut.Ekobrottsberedningens förslag är inte mer än enidéskiss. Regeringen har därför tillsatt en särskildutredare som fått i uppdrag att förbereda inrättandetav den nya myndigheten. Uppdraget skall redovisassenast i år.Detta innebär att detta ärende inte är moget förbeslut i . Det kan det bli tidigast efter den 15maj. Ett beslut här innebär att köpergrisen i säcken. Och vi vet inte ens, som folket påREKO uttrycker det, om grisen blir randig ellerprickig.Det kan knappast ha undgått någon som har varithär i kammaren att och jag är litetoense om hur man skall se på detta. Hur friståendekommer den nya myndigheten egentligen att bli? Detär nog ganska symtomatiskt. Det är fullständigt omöj-ligt att på föreliggande underlag dra någon säkerslutsats om vilken förvaltningsrättslig status den härnya myndigheten är tänkt att få.Fru talman! Jag har tyvärr inte någon reservationatt yrka bifall till som tar upp de aspekter som jagframför allt har uppehållit mig vid. Jag kan därförbara rikta en vädjan till utskottsmajoriteten att ta tidpå sig för besinning. Det finns ingen brådska. Densärskilde utredaren arbetar för högtryck, så ingen tidgår förlorad om utskottet skjuter på frågan till juni.Om skall fatta ett beslut i en mycket viktigorganisatorisk fråga är det väl ändå ett minimikrav attden vet vad det är för organisation den beslutar omoch vilka resurser som skall tillskjutas för ändamålet.Anf. 105 () replik:Fru talman! Jag valde att inte ägna mig åt historie-skrivning. Om historien kommer vi nämligen aldrigatt bli överens. Det är ganska fruktlöst att ägna sig åtden typen av argumentation. Jag skulle här kunna radaupp en mängd förslag gällande resurser och insatserlagstiftningsmässigt som den borgerliga regeringenröstade mot och ned i denna kammare under sin ma-joritetstid. Jag skulle också kunna rada upp en mängdförslag som innebar att den borgerliga regeringenförsämrade förutsättningarna för att angripa den eko-nomiska brottsligheten. Jag gör dock inte det, därföratt - som jag sagt - ansvaret för attvi stått dåligt rustade bakåt i tiden får såväl borgerligasom socialdemokratiska regeringar dela. En väsentligförklaring var det fria resursutnyttjandet,som jag sade i mitt huvudanförande. Lokalt ute kundeman prioritera verksamhet helt fritt.Sedan några ord om synen på den föreslagnaekobrottsmyndigheten. Jag tror att vara något försiktig när hon försöker göra sig tilltolk för en sorts enhetlig och massiv opinion hospolis- och åklagarväsendet när det gäller synen påekobrottsmyndigheten.Jag tror att vi som vi utredde försla-get träffade betydligt fler åklagare och ekopoliser änvad gjort. Detfanns en ganska kraftig uppslutning bakom huvud-principerna i förslaget och det kom också till uttryckunder remissbehandlingen. hade en väldigtpositiv inställning till förslaget. Det slutliga förslaget,det förslag som regeringen nu presenterar i sin skri-velse, ligger mycket nära det remissyttrande somRiksåklagaren inkom med, så nog vara ganska försiktig i sina omdömen.Anf. 106 () re-plik:Fru talman! Jag har REKO:s yttrande här. Hur detkan kallas för positivt är för mig obegripligt. Åter-igen: Olika människor kan tydligen läsa samma do-kument och tyda det helt olika.Lars-Erik vill inte prata historia, så låt ossdärför prata framtid. Vilka planer har Socialdemokra-terna för ekobrottsmyndighetens ekonomi? Kan viräkna med nya utökade anslag, öronmärkta för denhär verksamheten? Nej, knappast. Skall man då taresurser från övrig åklagar- och polisverksamhet?Vilka effekter får det i så fall för kampen mot dentraditionella brottsligheten?Varifrån skall resurserna till de nya skattekrimina-lenheterna tas? Det står i betänkandet att de inte kanfinansieras enbart med medel som förs över från poli-sverksamheten - ja, det blir nog till att lugga enflintskallig.Det är en allmänt spridd och accepterad uppfatt-ning i vårt land att den ekonomiska brottslighetenskall bekämpas. Men när man är ute och träffar män-niskor framkommer trots allt att det är gatuvåldet ochbostadsinbrotten som oroar mest och som liggermänniskor närmast - inte skalbolagsaffärerna. Jag troratt det blir svårt för att nå en störreuppslutning bakom tanken att ta bort ytterligare resur-ser från polisen för att föra över dem till skattekrimi-nalenheter.Anf. 107 () replik:Fru talman! kommer inte ett sådant förslag attläggas fram. får väl lugna sig medatt fälla omdömen om utredningen rörande skatte-kriminalen tills utredningen läggs fram vid månads-skiftet februari/mars. Litet is i magen krävs det kan-ske.Sedan till frågan om resurserna till ekobrottsmyn-digheten. De resurser inom polisen som satsaspå ekobrottsbekämpning på central och regional nivå,precis som de resurser som satsas på åklagarmyndig-heten på central och regional nivå, skall tillförasekobrottsmyndigheten. Utöver det - detta kommer attframgå innan myndigheten inrättas - kommerekobrottsmyndigheten att tillföras ytterligare resurser.I den budget som vi tog avsattes ju100 och 125 miljoner kro-nor för utökade kontrollåtgärder, så det finnsett ekonomiskt utrymme att ta av.Anf. 108 () re-plik:Fru talman! 570 personer är involverade iden här verksamheten - 450 personer enligtEkobrottsberedningens förslag. Är detta en ambi-tionshöjning, och vari ligger i så fall den?230 000 000 kronor ansåg beredningen att den nyamyndigheten skulle behöva för sin verksamhet. AvÖveråklagarens yttrande över Ekobrottsberedningensbetänkande framgår att med nuvarande löneläge ochkostnader i övrigt inom polisen och åklagarväsendetbör en organisation av skisserad storlek tilldelas enbudget om ca - en differens på50 . Så många nollor är kanske inte såmycket för oss här i , men det är ett väldigtstort belopp för en så liten organisation.Har ni begripit att det faktiskt kostar pengar attbekämpa den ekonomiska brottsligheten? Är ni nume-ra beredda att sätta till de medel som krävs? Är niberedda att för en gångs skull gå från ord till hand-ling?Anf. 109 ():Fru talman! Regeringen har i sin lägesrapport omden ekonomiska brottsligheten aviserat att förslagkommer om en ny och utvidgad skatteflyktslag och attdet också kommer förslag om ett antal återställare närdet gäller skatterevisionsverksamheten.I fråga om det förväntade förslaget om en nyskatteflyktsklausul, som i huvudsak kommer att grun-das på ett förslag från , vill jaginledningsvis citera vad en av experterna i dennautredning uttalar i ett särskilt yttrande:"Av följande skäl ställer jag mig inte bakomkommitténs förslag i denna del.I betänkandet finns inga fakta som visar att det - ivart fall efter skattereformen - finns behov av enskatteflyktsklausul. Ännu mindre finns det grund föratt såsom kommittén föreslår utvidga densamma. "Jag delar denna uppfattning. Skatteflyktsklausuleninnebär enligt min uppfattning ett oacceptabelt in-grepp i rättssäkerheten och att förutsebarheten videkonomiska transaktioner eftersätts. Den av kommit-tén föreslagna utvidgningen kommer att leda till ökadrättsosäkerhet.Till skillnad från utskottsmajoriteten vill vi mode-rater uppmana regeringen att omgående avveckla dennuvarande skatteflyktsklausulen och avstå från attlägga fram ytterligare förslag.Den 1 juli 1994 trädde rättssäkerhetsreformen ikraft, vilken baserades på ett enigt kommittébetän-kande, Rättssäkerhet vid beskattningen. Det var såle-des politisk enighet i utredningen kring avvägningenmellan den enskildes rättssäkerhet och det fiskalakravet på effektivitet. förklarade sigockså i sitt remissvar inte ha något att erinra motförslagen om exempelvis överraskningsrevision ochtredjemanskontroll.Skatteflyktskommittén har avlämnat ett oenigtbetänkande som ställer krav på att de rättssäkerhets-förbättrande åtgärderna rivs upp när det gäller skatte-revisionsverksamheten. På så sätt skapas politiskoenighet mellan de partier som värnar den enskildesrättssäkerhet och de som bara värnar de fiskala intres-sena. Detta kan betyda att skattemyndigheternas ut-redningsbefogenheter förändras i takt medden för tillfället sittande majoriteten i riks-dag. Dessutom minskas naturligtvis legitimiteten förkontrollåtgärder som enbart en del av de folkvaldastår bakom.Allvarligast är sannolikt att åtgärderna kommer attupplevas kränkande av den grupp mot vilken de ärriktade, dvs. En bra skattekontroll skapastillsammans med företagen och deras representanter,inte genom att man åsidosätter företagens integritetoch rättssäkerhet.Jag vill i detta sammanhang ytterligare poängteraRiksskatteverkets remissvar avseende rättssäkerhets-reformen. Den uppfattning som verket uttalade redan isvaret bekräftas numera också av den erfarenhet somhittills vunnits efter reformens genomförande. i och har medanledning av en av ställd en-kätfråga uttalat att den gällande revisionslagstiftning-en har en struktur som underlättar myndighetens kon-trollarbete, eftersom en klar åtskillnad gjorts mellansamverkan och tvång.När balansen mellan den enskilde och skattemyn-digheten nu allvarligt rubbas genom förslag om åter-införande av kontroll av handlingar under löpandebeskattningsår, återinförande av tredjemansrevisionersamt överraskningsrevision utan domstolskontroll,kan det utgöra ett hot mot skattekontrollens legitimi-tet. i och hari en enkät från om hur nuva-rande regelverket fungerar uttalat följande:"utgår från att enkäten per de-finition kommer att ge till resultat att skattemyndighe-terna anser sig behöva större kontrollbefogenheter. Enmålgrupp som har till uppgift att granska andra kom-mer alltid att kunna ge exempel på hur mycket bättreresultat skulle bli om befogenheterna ökade. Skatte-kontrollen är dock inget självändamål. Den är enbartett av flera medel som står till förvaltningens förfo-gande för att kunna åstadkomma en korrekt beskatt-ning. Ytterst är beskattningsresultatet beroende på attskattesystemet, skattekontrollen och rättssäkerhetsga-rantierna upplevs som rimliga av en överväldigandemajoritet av befolkningen. Avvägningen mellan ef-fektivitet och rättssäkerhet måste därför helst ha enmycket bred politisk förankring. "Det är ett uttalande som utskottsmajoriteten ochregeringen bör ta till sig och fundera över innan åter-ställarna genomförs. Jag tänker inte gå in i detalj påde återställarförslag som aviserats när det gäller revi-sionsverksamheten. Jag vill bara upprepa att regering-en bör av rättssäkerhetsskäl avstå från att lägga framdem.I regeringens skrivelse har också aktualiserats för-ändringar när det gäller redovisning och kontroll avmervärdesskatt. De förslag som aviserats kommer attleda till ett klart försämrat företagarklimat, och lik-viditeten kommer att i hög grad försämras för demindre och nystartade företagen. Förslagen hör enligtmin mening hemma i det s.k. runda arkivet.För att komma åt fusket när det gäller momsenbehövs en effektivare kontrollverksamhet. Det är idetta sammanhang viktigt att också se över skatte-myndigheternas organisation särskilt när det gällerhanteringen av momsverksamheten. Genom en sådanåtgärd kan en mera kompetent och effektiv kontrollutvecklas.Avslutningsvis vill jag ta upp etableringen avekobrottsmyndigheten på regional nivå. Jag såg i enav tidningarna hemma i länet attutredarna för del vill flytta ekobrottspoli-serna från till . Jag måste säga attjag är mycket tveksam till att på det viset samla allaanställda på en plats. Jag tror att det är viktigt att detinte blir för långa avstånd mellan myndighet och depresumtiva lagöverträdarna. Enligt min mening kandet komma att leda till en försämring i vissa delar avvårt land att man koncentrerar personalen på sju olikaområden.Jag vill därför fråga om handelar mina farhågor i det här avseendet.Anf. 110 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till Karl-GöstaSvenson, som har talat mycket om rättssäkerhetsas-pekten när det gäller den utökade skattekontrollen. Isitt anförande sade han att företagarna kommer attuppleva det här som kränkande. Ser inte Karl-GöstaSvenson problemen för de seriösa företagen, som blir utkonkurrerade av den illojala konkurrensen?Från branschorganisationerna ser man stora faror.Den utökade skattekontrollen ger ökade möjligheterför de seriösa företagen att överleva.Anf. 111 ():Fru talman! Självklart skall vi ha en bra kontroll,och självklart skall vi se till att vi har konkurrensneut-ralitet på marknaden så att ingen fuskar och tar förde-lar ur den synpunkten. Men för den skull skall vi haen lagstiftning som är rättssäker. Det är en väldigtviktig grund. De revisionsregler som för närvarandegäller har en stark legitimitet, innebär en hög rättssä-kerhet, är accepterade av skattemyndigheten, är god-tagna av . De erfarenheter som hittillsfinns - jag refererade till vad skattemyndigheten iGöteborgs och har sagt - är bra. Man skiljerklart och tydligt mellan samverkan och tvångsåtgär-der. Det finns rejäla regler att med tvångsåtgärderkunna motverka skattefusk. Så är det, fungerar på ett bra och rättssäkert sätt, och detskall vi vidmakthålla.Anf. 112 ():Fru talman! Där är och jaginte överens om att det fungerar bra och att det i daginte finns några problem på det här området. Tvärtomfinns det branscher som har uppenbara problem ochdär man inte haft möjligheterna att kontrollera på etteffektivt sätt. Det finns företagare som anser att dethär är ett stort problem som man måste vidta åtgärdermot. Jag är väldigt positiv till att regeringen aviseratatt man kommer att återinföra sådana möjligheter.Anf. 113 ():Fru talman! Kontrollverksamheten kan effektivise-ras. Det gäller också för mervärdesskatten - den kaneffektiviseras på många sätt. Men rättssäkerheten ärändå en avgörande faktor. Det skall åtgärdas ochförbättras i varje fall till viss del när det gäller självaekobrottsutredningarna så att även de blir effektivare.Det finns ett klart samband mellan när brottet begåsoch när lagföring sker för brotten. Det är en alldelesför nu mellan de olika tidpunkterna. Då fårdet inte den preventiva verkan som en snabbare lag-föring innebär. Jag hoppas verkligen att den effektennu åstadkoms. Men jag tror också att det bör vara ettnära samband mellan de olika områden i landet därföreträdare för ekobrottsmyndigheten finns, så att manser vad som händer ute i samhället och därmed kanpåverka på ett preventivt sätt.Anf. 114 ():Fru talman! Det sistnämnda som togs upp är po-ängen med ekobrottsmyndigheten, att man skall få entotalsyn, gemensamma attacker och strategier mot denhär typen av kriminalitet.Jag skall inte kommentera revisionsreglerna ytter-ligare. Vi får tillfälle att återkomma till det sedanregeringen lagt fram sin proposition senare i vår. Baraen kort kommentar med anledning av den fråga jagfick om hur ekobrottsmyndigheten skall organiseras.Den särskilda utredaren och tilltänkta generaldirektö-ren kommer att lägga fram sina förslagi . Därefter kommer regeringen att taställning till detaljorganisationen. Det är väl någottidigt att ha synpunkter efter vad som har stått itidningarna.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutKU10 Prövning av frågor om kyrkotillhörighetI utskottsbetänkandet föreslogs ändringar i kyrkola-gen. Av ändringsförslagen framgick att ändringarnaönskades bli genomförda i ett enda beslut. För bifallhärtill krävdes att minst tre fjärdedelar av de röstandeoch mer än hälften av ledamöter förenadesig om beslutet.