prot · GK09117 · 1997-06-10 00:00:00 — Normer-na för ROT-bidrag bör ändras och rättas därefter.Fru talman! presenterar i motionernaett fullt ut finansierat omställningsprogram omfattan-de ca om beslutar sigför att stödja förslag om skatteväxling.Om inte, lägger vi på med vårtförslag. Det innebär 3,5 miljarder utöver regeringensförslag. Vi anser att också den svenska atomansvarig-hetslagstiftningen i grunden måste revideras medinriktning mot att kärnkraftsproducenterna betalarsina egna riskkostnader och tar ett fullt skadestånds-ansvar i händelse av en reaktorolycka.Vi avvisar dessutom bestämt den glidning i kli-matpolitiken som redovisas i propositionen. Sverigesinternationella åtagande på klimatområdet skall liggafast. skall driva en nationell politik som göratt dessa åtaganden uppfylls. Ursäkter av typen "deandra gör det ju inte" kan inte utgöra grund för attsvika internationellt givna löften. Vi avvisar ocksåbidraget för utbyggnad av små vattendrag. Dessaingrepp ger större skada än effekt.Sverige har chansen att stänga , Os-karshamn 1 och . Redan om knappt treveckor, , går alltså tillståndet ut för en avde statliga reaktorerna, . Om regeringspar-tiet menar allvar med att stänga en reaktor före valet1998, anser vi i att denna reaktor voreden lämpligaste att stänga, eftersom det inte skullefinnas några hinder för det. Det är en statligt ägdreaktor. Varför inte ta krafttag och bevisa att ni menarallvar med att avveckla en reaktor års val,?Miljöpartiet står helhjärtat bakom samtliga reser-vationer, men av tidsskäl yrkar vi endast bifall tillreservationerna 4, 18 och 24.Anf. 5 ():Fru talman! inledde den här de-batten med att säga att han talade i torgmötestermer.Jag tror kanske inte att hans halvtimmeslånga anfö-rande hade inneburit några större lyssnarskaror ute påett torg, och jag undrar litet över stra-tegi för den här debatten. Skall man använda riksda-gens talarstol som något slags träningsredskap införkommande torgmöten eftersom man har satt upp såväldigt många ur sin riksdagsgrupp i talarstolen? Jagtycker, fru talman, att inriktningen måste vara mersaklig i stället för de här torgmötesapellerna.Från sida har vi i , och sedan i energiförhandlingarna,konsekvent drivit våra krav om ett stabilt och parla-mentariskt väl förankrat energibeslut. Vi har haft, ochhar fortsättningsvis, som utgångspunkt att en om-ställning av energisystemet skall ske genom att kärn-kraft fasas ut i den takt som förnybar energi fasas inoch vi sparar el. På så sätt får vi det ekologiskt hållba-ra energisystemet.Det här innebär att det inte finns utrymme för enny parentes i energisystemet i form av ökad använd-ning av kol och olja eller utbyggd fossilgas - som junaturgasen rätteligen borde benämnas. En satsning påfossilbränslen leder ofelbart till ökade koldioxidut-släpp och därmed till växthuseffekten, det för mänsk-ligheten allt överskuggande miljöhotet.I aprilnumret av , beskrivs hur växthuseffekten nu ger en tydligekologisk kollaps i . komden årliga från Worldwatch Institutemed dramatiska beskrivningar av vad som händermed vårt gemensamma jordklot om vi inte lyckashejda fossilförbränningen och därmed följande koldi-oxidutsläpp. Man räknar med en höjning av me-deltemperaturen på en till tre och en halv grad denärmaste hundra åren med fortsatta föroreningar avlufthavet.Det innebär att havsytan kommer att stiga. Ovä-der, som orkaner, blir vanligare och får dessutomökad styrka. Över hela världen kommer vädret att blimer extremt. Torka, översvämningar och värmeböljorväntas öka. Det här kan i sin tur leda till ökade pro-blem med livsmedelsförsörjningen till en allt störrevärldsbefolkning. När havsytan stiger översvämmasvåtmarkerna vid kusterna - jordens mesthotade naturområden. I tropiska och subtropiska om-råden, kommer den stigande havsytan att hota man-groveskogarna, som stabiliserar kusterna och utgörlivsmiljö för ett mycket stort antal av både havslevan-de och landlevande arter. Uppvärmningen kan ledatill att vissa djurarter utrotas.Det här, fru talman, är bara några exempel på vadsom händer när växthuseffekten slår igenom, och dethar alltså redan börjat ske i södra . För attförhindra en utveckling i enlighet med detta scenario,måste alla länder, också , ta ansvar för atthejda utsläppen av koldioxid och snabbt minska dem.Vare sig inom energi- eller transportsektorn kan vitillåta ökade utsläpp. Tvärtom måste ett kraftfullthandlingsprogram upprättas och genomföras för attminska utsläppen.Jag kan ta ett konkret exempel som är aktuelltpå grund av energipropositionen. Om regeringen, somdet är tänkt, ger tillstånd attanlägga ett naturgaseldat kraftvärmeverk enligt dentidigare planen, innebär det enligt beräkningar avBjörn ett årligt nettoutsläppav koldioxid. Det rör sig då om ett avSveriges största enskilda koldioxidutsläpp. Min fråga,fru talman, är: Hur går detta ihop med den lagstiftningsom planeras syftande till att energiomställningenskall åstadkomma en ekologiskt och ekonomiskt håll-bar energiförsörjning byggd på förnybara energislag?Det går helt enkelt inte ihop. Detta är ett exempel påen konsekvens av energipropositionen.Vad gäller lagstiftningsförslaget, som vi ännu intehar fått på bord, kan man ju också undravarför inte har lämnat något remiss-svar. Det kanske är så att man där har för kunnigt folkvad gäller just klimatfrågorna. Man ser effekterna avett sådant energibeslut som nu är på väg attfatta, och då skulle man motsätta sig det. I övrigt kanman när det gäller lagstiftningsfrågan, som vi alltsåännu inte har fått på bord, också hänvisatill bl.a. remissvar om brott motgrundlagen och Europakonventionen.Låt mig ta ett annat exempel i fråga om koldioxi-den. importerades netto över 6 TWhkolkraft från . Det ledde bl.a. till att koldiox-idutsläppen ökade på den danska sidan omÖresund - en ökning ! 6 TWhkolkraft motsvarar koldioxidutsläppen från nära1,5 miljoner bilar. Den här koldioxidmängden ärregeringen med berått mod beredd att öka högst avse-värt. Fråga är: Vari ligger det miljömedvetna i detta?Om linjen att vi skulle tillföra el och spara bort elmotsvarande en kärnkraftsreaktor innan vi trycker påstoppknappen, var det uppslutning iden energiarbetsgrupp där jag företrädde Kristdemo-kraterna. Likaså var det uppslutning omkring att viinte skulle tillföra fossilbränslen som olja, kol ellergas.Så sent som sade närings- ochenergiministern här i kammare:Jag har sagt att en reaktor skall stängasav i den takt som vi tar fram alternativ, dvs. hushåll-ning och byte av energislag, alltså i den takt som vihushållar och tar fram alternativ till att producera el.Det är på det sättet som det skall gå till. Först skallman ha alternativen, därefter kan man stänga kärn-kraftverken.Detta var den linje som vi hade under mycket långtid i dessa energiöverläggningar. Dessvärre, fru tal-man, valde regeringen att strax före målgång ändrauppfattning på båda dessa avgörande punkter, alltsåatt vi skulle tillföra el och spara el innan vi stängerreaktorer. Vi skulle inte heller tillföra fossilbränslen.Regeringen ändrade uppfattning. I stället väljer rege-ringen att stänga kärnkraftsreaktorer för att i ställetanvända olja, kol och gas. Detta är ett felval somhotar hela omställningsprocesen.I stället för omställning av energisystemet riskerasnu för det första en fastlåsning vid kärnkraft beroendepå att omställningsprocessen avstannar när man viafossilbränsle, och då främst genom en satsning påfossilgas, rycker undan förutsättningarna för framväx-ten av biobränslebaserad kraftproduktion. Om vi intefår fram tyngden och bredden i biobränslet, då får viinte heller någon omställning, eftersom det är detavgörande och det som skall möjliggöra den totalautfasningen av kärnkraften. Om inte detta kommerfram misslyckas omställningen.För det andra blir det en ökad fossilbränslean-vändning. Först mer olja när de avkopplingsbaraelpannorna straffas ut, sedan ökad kolimport och sistmen inte minst en storsatsning på fossilgas.För det tredje får vi också en risk för storskaligutbyggnad av resterande vattenkraft. När man inte fårfram biobränslen, och när man kanske blockerarframväxten av det som skall vara alternativet, dåkommer naturligtvis trycket på att man skall bygga utde sista älvarna att öka. Och det har vi ju hört här iriksdagens kammare denna vår.Fru talman! Detta leder inte till det ekologiskthållbara energisystemet - tvärtom. Jag beklagar attdet är denna väg som regeringen nu tillsammans medCentern anträder.Kristdemokraterna har haft tre bärande principer ienergiöverläggningarna, principer som vi fortsätt-ningsvis arbetar för.För det första: Omställningsprogrammet måste in-nebära att el tillförs eller sparas bort motsvarande vaden kärnkraftreaktor producerar innan utfasningen avkärnkraften påbörjas, detta för att garantera en säkereltillförsel till industrin och för att nämnvärda pri-sökningar på el förorsakade av omställningen ej skallinträffa.För det andra: Övergången till ett ekologiskt håll-bart energisystem skall baseras på förnybara energi-källor och inte på en ökning av fossilbränslen. Ommotsatsen skulle ske - ökad förbränning av olja, koloch gas - rycks förutsättningarna för uppbyggnadenav ett biobränslebaserat energisystem undan, ochdessutom ökar koldioxidutsläppen. Någon nämnvärdökning av sysselsättningen kommer därmed inte hellertill stånd via energisystemets omställning.För det tredje: Förutsättningen för att ett energi-beslut skall bli långsiktigt är en bred politisk uppgö-relse som kan hålla över flera mandatperioder. Ettenergibeslut måste också vara tydligt och ge klarabesked till aktörerna på energimarknaden och inte geutrymme för tolkningstvister och oklarheter.Fru talman! Jag kan dessvärre konstatera att rege-ringen på dessa tre punkter övergivit den inriktningsom fanns vid energiöverläggningarna. I stället även-tyras hela omställningsprocessen och därmed möjlig-heten att fasa ut kärnkraften ur energisystemet.Jag kan också konstatera att den slutliga energi-uppgörelsen inte handlade om sakfrågor och strävanatt söka bredast möjliga samling utan mer om förhål-landet mellan och regeringen. Partitaktikenhar gått före sakpolitiken. Vi har inte fått den bredanationella samling som hade varit önskvärd, utan vihar fått en nationell splittring.Vi kristdemokrater kommer också fortsättningsvisatt arbeta för bredast möjliga uppställning i energi-politiken. Vi har motionsvägen tagit ställning tillregeringens energiproposition i enlighet med våraställningstaganden i energiarbetsgruppen. Med dettaföljer också att det till energibetänkandet fogats ettantal reservationer från sida. Jagyrkar bifall till reservation 5 som handlar om riktlin-jerna för energipolitiken. Därutöver har vi en radreservationer, vilkas innebörd skulle leda till en kraft-fullare satsning på eleffektivisering och utveckling avden förnybara elproduktionen - biobränsle, vindkraft,småskalig vattenkraft och solenergi. För att sparakammarens tid kommer jag inte att yrka bifall tilldessa reservationer, men givetvis står vi kristdemokra-ter bakom samtliga våra reservationer i detta betän-kande.Fru talman! Vid den särskilda energidebatten den5 februari ställde jag några frågor till de partier somslutit energiuppgörelsen. Då förbegicks mina frågormed tystnad eller avledande och vilseledande infor-mation. har frågorna aktualiserats, varförjag nu återigen försöker få svar på dem.Ni som representerar de partier som slutit energi-uppgörelsen, varför talade ni inte i samband medoffentliggörandet av uppgörelsen om hur ni skulleersätta bortfallet av en reaktor ? Det var judetta som var själva knäckfrågan. Varför står detingenting om detta i propositionen, och varför står detingenting om detta i utskottsbetänkandet? Varför harSverige sett till att få bryta den internationella klimat-konventionen och öka koldioxidutsläppen ?Varför försöker ni fortsätta att dölja svaren på dessafrågor?Miljöministern har här i sagt attdet är naturgas som skall ersätta kärnkraften i dennordeuropeiska regionen. Vi vet ju alla att detta ocksåär skötebarn. Varför säger ni intesom det är? Och vad säger ni om det faktum att ennaturgasutbyggnad kommer att blockera framväxtenav biobränslen, vilket därmed kommer att förhindrahela omställningen till förnybar elproduktion? Hurtacklar ni nu propåerna som framförts här i riksdagenfrån en ledamot av regeringspartiet om utbyggnad avstorskalig vattenkraft? Frågorna är många, men svarenlyser än så länge med sin frånvaro.Eftersom de tre förhandlarna nu är här vill jagbe dem att svara på åtminstone en enda kort fråga.Kan var och en av er svara på frågan: Hur kompense-ras bortfallet av en reaktor ? Det handlar omomkring . Hur kompenseras detta? Det voresärskilt intressant att höra svar,eftersom han här i kammaren sade först skall ha alternativen, därefter kan manstänga av kärnkraften. Redovisa då hur bortfalletav dessa skall kompenseras . Det kanockså vara intressant att få höra utskottets represen-tant svara på denna fråga. Hurkompenseras bortfallet av dessa ?Vi kristdemokrater kan inte acceptera att kärnkraftskall ersättas med ökade koldioxidutsläpp. Varkenlinje 1, 2 eller 3 vid folkomröstningen sade att manskulle ersätta kärnkraft med fossilbränslen. Det ärfaktiskt ett stort löftesbrott mot folkomröstningsresul-tatet. Er politik leder nu till att ni blockerar framväx-ten av biobränslen, att ni blockerar framväxten avförnybar elproduktion och därmed framväxten av nyajobb inom denna sektor. Ni förhindrar med er politiken omställning till ett ekologiskt hållbart energisys-tem.T.o.m. tidningen och , somär en av de ledande socialdemokraterna, har börjatupptäcka det stora miljösvek som regeringen med sinastödpartier håller på att genomföra. På DN Debattskriver angående regeringens miljö- ochenergipolitik att den förda politiken rimmar illa medGöran tal om ekologisk omställning.Ni som säger er vilja avveckla kärnkraften för nuen politik som kan leda till motsatt effekt. Domenöver ert agerande kan inte bli någon annan än myckethård.Anf. 6 ():Fru talman! tar vi beslutet om en omställningav energisystemet - en omställning till en uthålligenergiförsörjning. Detta är ett viktigt beslut som harstor betydelse för samhället och för framtiden.Ett av mina allra första uppdrag i partiorganisatio-nen, det var i arbetarekommun, var attsitta med i den lokala linje 2-kommittén inför folkom-röstningen . Jag kommer mycket väl ihåg dis-kussionen, debatten och argumenten. Det var då sommitt intresse för energifrågorna väcktes på allvar. Visade i valkampanjen 1980 att kärnkraften skall börjaavvecklas och vara avveckladsenast . Vi sade också att kärnkraften skallavvecklas i den takt som är möjlig med hänsyn tillsysselsättning och välfärd. gör vi nästan det visade 1980. Det som skiljer är att intelängre skall gälla.Fru talman! De riktlinjer som gäller nu grundar sigpå trepartiöverenskommelsen 1991 mellan Socialde-mokraterna, och . Dessa riktlinjertogs också in i den borgerliga regeringens regerings-förklaring , och därmed står också Moderaternaoch bakom riktlinjerna. Riktlinjer-na innebär bl.a. följande:Energipolitikens mål är att på kort och lång sikttrygga tillgången på energi, på villkor som är konkur-renskraftiga i förhållande till dem som gäller i om-världen. Energipolitiken skall utgå från vad natur ochmiljö kan bära. Landets energiförsörjning skall tryg-gas genom ett energisystem som i största möjligautsträckning grundas på varaktiga, helst inhemska ochförnybara, energikällor samt genom en effektiv ener-gihushållning. Detta återkommer i den propositionsom vi debatterar.Fru talman! Energifrågan är en fråga som ständigtdebatteras bland människor i samhället, i medier ochhär i kammaren. Den har varit svår, ochvi har haft många och långa diskussioner. 1996 sade så här:"Enligt vår uppfattning bör kärnkraftsavveckling-en inledas och därefter fortsät-ta i jämn takt. Omställningen skall genomföras på ettsådant sätt att den elintensiva basindustrins konkur-rensläge inte äventyras. Den redan genomförda om-och avregleringen av elmarknaden får inte leda tillökade elpriser generellt sett för hushållen eller förhushåll i särskilda områden, t.ex. i glesbygden. Om såsker måste åtgärder vidtas. Den nationella utmaningsom ligger framför oss på energipolitikens områdekräver mångas medverkan och delaktighet. "Partikongressens beslut och riktlinjer har självfal-let varit vägledande för regeringen och för oss social-demokrater i näringsutskottet och i riksdagsgruppen.I regeringsförklaringen sadestatsministern:"Ett nytt energisystem skall utvecklas. Avveck-lingen av kärnkraften bör inledas under mandatperio-den och därefter fortsätta i jämn takt. Den skall ske påett sådant sätt att den elintensiva industrins konkur-rensläge inte äventyras. På grundval av 1991 årsenergiöverenskommelse, be-tänkande och remissvaren på detta inbjuds samtligariksdagspartier till överläggningar om energipoliti-ken. "Så skedde också. Samtliga partier deltog frånbörjan, men det var bara vi socialdemokrater, som orkade fullfölja det hela.Fru talman! Beslutet innebär att vi påbörjaromställningen - en omställning till en uthållig energi-försörjning. Förslaget är att stängsår och , dock med det vill-koret att ny energi skall ha kommit fram innan denandra reaktorn stängs. De övriga tio reaktorerna ärvillkorade på samma sätt.Hur skall då detta gå till? Jag får be särskilt DanEricsson att lyssna uppmärksamt. Han ställde ju enfråga. Programmet innehåller bl.a. åtgärder för attminska elanvändningen, bidrag för fjärrvärmeanslut-ning, effektvakt och kompletterande värmeanläggningsamt bidrag för byte till vattenburet värmesystem ochanordning för värmeackumulering. Avsikten är attändra uppvärmningssystem för dem som har di-rektverkande el.Ett andra område är åtgärder för att öka tillförselnav el, med bidrag till investeringar i biobränslebase-rad kraftvärme, vindkraft och småskalig vattenkraftsamt till upphandling av ny elproduktionsteknik.Ett tredje område är åtgärder för en effektivareenergianvändning samt för information, utbildning,teknikupphandling av energieffektiv teknik, provning,märkning och certifiering. Dessutom gäller det kom-munal energirådgivning.Utvecklingen av teknik för framtidens energisys-tem är ett fjärde viktigt område.Sammanlagt avsätts förenergiforskning, forskning om energisystemet, forsk-ningssamarbete i , förstärkning avEnergiteknikfonden samt introduktion av ny energi-teknik.Fru talman! har en debattförts om teknikupphandlingen. Det framställs felaktigtatt anslagen skall minskas. Detta bygger på en miss-uppfattning, och jag vill därför göra några klarläg-ganden.I 1991 års överenskommelse avsattes medel till ettprogram för en effektivare energianvändning. Dendominerande delen av programmet utgjordes av stödtill upphandling av energieffektiv teknik.Regeringen beslöt att uppdra åt , , att granska programför en effektivare energianvändning. Uppdraget gälldeatt granska hur medlen har använts och redovisatssamt hur verksamheten har styrts och följts upp. Upp-draget var föranlett av de svårigheter att få en klarbild av verksamheten som hade redovisats av Energi-kommissionen.RRV säger i sin rapport att begreppet teknikupp-handling har kommit att få en alltför vid innebörd istödverksamheten. Redovisnings- och beslutsrutinernaanses inte ha utformats på ett sådant sätt att styrningoch uppföljning av verksamheten främjats. har pekat på behovet av attkoncentrera verksamheten mot det centrala i tekni-kupphandlingsprocessen. Utskottet har tillsammansmed revisorer gjort en utvärdering somkommer till samma resultat.Årets energipolitiska beslut innebär att priorite-ringar mellan olika projekt inom verksamheten måstegöras. Statsmakternas styrning ökar, och detta är bådesjälvklart och nödvändigt.De åtgärder som föreslås karakteriseras av entydligare inriktning på investeringar i bebyggelsenoch på stöd till kunskaper om energihushållning ochdet lokala energiarbetet. Jämfört med den faktiskaförbrukningen av medlen t.o.m. trefaldigasresurserna.Medlen har fördelats på flera anslag. Därför ärdet också svårt att jämföra olika tabeller med varand-ra. Jämfört med har en mer politisk priorite-ring styrt utformningen. Detta är helt i linje medRRV:s påpekanden om en klarare målformulering.De indragningar av medel som delvis finansieraromställningen berör inte något projekt som beslutatsvid och inte heller någon verksamhet sominbegriper avtal med extern part.De teknikområden som utpekas som särskilt vikti-ga är:kraftvärme baserad på biobränslen,en kombination avseende etanolframställning förfordonsbränsle,vindkraft,solenergi samtöverföring, distribution och lagring av energi.Fru talman! är en stor arbetsplats i enliten kommun och har mer än 400 anställda. Ett poli-tiskt beslut kräver skyldigheter gentemot dessa. Av-ställningen av reaktorerna i kommer attföljas av en lång tids fortsatt drifttillsyn samt plane-ring av den slutliga nedläggningen. En stor del avdetta arbete, kan och bör, handhas av verkets egenpersonal. Ägaren till har meddelatatt hela personalstyrkan vid verket kan beredas fort-satt arbete under fem år.Personalen har hög kompetens. före ver-kets slutliga nedläggning bör berörda myndighetertillsammans med arbetsgivaren och personalorganisa-tionerna överväga de särskilda åtgärder som kan be-höva vidtas för personalen. I över-väger man formerna för detta.Vattenfall skall enligt propositionen få en ny vik-tig roll för omställningen av energisystemet. Det be-tyder att skall inrikta sina krafter på ut-vecklingen av den nya tekniken. har hittillsredan avsatt betydande resurser för detta. Regeringenunderstryker i propositionen att staten som ägaremåste ta ansvaret för bolagets långsiktiga utveck-lingsstrategi. Detta innebär just för en starkbetoning på utvecklingen av energiförsörjningen frånförnybara energikällor. Satsningen skall ske inomramen för affärsmässiga uppgifter. Menmed staten som ägare kan, och bör, affärsstrateginvara mera långsiktig än den blir för den ägare somfrämst är inriktad på att placera pengar med bästakortsiktiga avkastning.Samarbetet med grannländerna, Östersjösamarbe-tet, understryks, och särskilda medel avsätts också fördetta. Det är självklart ett gemensamt intresse för allaländer runt att energisystemet utvecklas såatt det kan ge en säker och miljövänligenergitillförsel.Utskottsmajoriteten delar regeringens bedömninghur omställningen av energisystemet skall ske. Detfinns en enda skillnad: Vi gör ett tillkännagivande omett ändrat datum om bidragsreglers ikraftträdande. Detgäller bidrag till småhus för installation av effektvakt.Propositionens förslag avser beställningar gjordatidigast . Utskottets tillkännagivandeinnebär en ändring till den 1 april 1997.Tre partier står bakom överenskommelsen. Fyrapartier gör det inte, vilket framgår av reservationernaoch av de anföranden vi tidigare hört.Moderaterna yrkar avslag. Vad vill egentligenModeraterna? Står ni fast vid folkomröstningen? Harni glömt hela valdebatten 1980? Även linje 1 sade attkärnkraften skall avvecklas. Motionen är skriven påett sådant sätt och med ett sådant språk att man verk-ligen funderar över den moderata inställningen. Ordoch uttryck som "illa underbyggda, ett utmanandeslarvigt sätt, öppen konfrontationslinje, totalt me-ningslös, maktpolitiska aspekter, häpnadsväckandebrist på insikt" är inte vanliga att återfinna i motionersom behandlas av denna kammare. Inte på en endapunkt redovisade i sitt långa anförande.Folkpartiet förvånar. Vi stod tillsammans för linje2. överger ni den, i ivern att vara tilllags. Vi stod tillsammans för överenskommelsen1991, våra båda partier och . Texterna i dennaproposition och i detta betänkande är delvis desammasom då.Kristdemokraterna, som förespråkadelinje 3, förvånar också.