prot · GK0957 · 1997-01-30 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1996/97:57Torsdagen den 30 januariKl. 12.00 - 16.08Det justerade protokollet beräknas utkomma -------------------------------------------------------1 § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionenTalmannen meddelade att följande faktaprome-moria inkommit och delats ut till kammarens ledamö-ter:Förslag till och rådets direktivom motorfordon och släpvagnar till dessa fordon vadgäller transport av farligt gods på väg och om ändringav direktiv /156/EEG om typgodkännande av mo-torfordon och släpvagnar till dessa fordonKOM (96) 5552 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1996/97:89 till försvarsutskottet3 § Svar på interpellation 1996/97:108 om ut-bildning vid marinbrigadAnf. 1 Försvarsminister ():Fru talman! har frågat mig om jagkommer att se till att utbildningen av amfibieförbandvid marinbrigad kommer att omfatta minstden amfibieutbildning som tidigare genomförts vidbrigaden så att denna utbildning kommer att kunnabehållas långsiktigt.I försvarsmaktsplanen för fö-reslog Försvarsmakten att utbildningen vid Göteborgsmarinbrigad skulle upphöra.Regeringen föreslog däremot i totalförsvarspro-positionen att utbildning av amfibieförband skallbibehållas vid marinbrigad. Riksdagenbeslutade i enlighet med rege-ringens förslag. Det är alltså på regeringens initiativsom utbildningen av amfibieförband i Göteborgkommer att bibehållas.Regeringen har därefter preciserat detta beslut iregleringsbrev för Försvarsmakten, så att utbildnings-uppdragen till marinbrigad skall bibehållasi minst nuvarande omfattning och inkludera utbild-ning av totalförsvarspliktiga för amfibiebataljon.Regeringens och beslut vad gäller ut-bildningen vid marinbrigad är mycketklara. Det är av flera skäl väsentligt med fortsatt mili-tär närvaro i Göteborg.Jag utgår självklart från att Försvarsmaktens led-ning genomför statsmakternas beslut och följer uppdem i sina beslut. Detta innebär också att det skallfinnas förutsättningar att långsiktigt genomföra ut-bildning enligt vad som anges i regleringsbrevet, däriinbegripet utbildning för amfibiebataljon.Försvarsdepartementet kommer att mycket nogafölja upp detta liksom alla andra beslut i det av riks-dagen fattade försvarsbeslutet.Anf. 2 ():Fru talman! Jag tackar försvarsministern för sva-ret. Den debatt som efter försvarsbeslutet kom i gångpå initierades av ett uppmärksammat av-hopp från chefsposten för MKV och KA 4 i Göteborgefter de slutsatser som chefen dragit av försvarsled-ningens tolkning och organisation av uppgifterna iförsvarsbeslutet.Som detta framställs skulle utbildningen i Göte-borg inte kunna komma att få den dignitet som denhaft och som försvarsbeslutet gett anledning att räknamed. I stället för den bataljonsutbildning som genom-förts vid KA 4 skulle utbild-ningen bara komma att omfatta ett amfibiekompani,med i förhållande till de senaste årens verksamhetväsentligt färre totalförsvarspliktiga i utbildning, därantalet i utbildning varit ca 400.Jag har det bestämda intrycket att uppgifterna ihög grad förtjänar att tas på allvar. Av avgörandebetydelse är att utbildningen får bedrivas i minst nu-varande omfattning och i de organiserade former somen fullständig bataljonsutbildning ger. En utbildningenbart i amfibiekompani räcker inte för att vidmakt-hålla en kompetent befälskår och innebär i så fall attKA 4 kommer att förtvina.I svaret på min interpellation upprepar försvars-ministern beslut och, såvitt jag förstår,också vad regeringen kanske ännu tydligare angett iregleringsbrevet till Försvarsmakten, som vi på var mycket nöjda med fram tills den efterföl-jande debatten kom i gång. Det är alltså bra, menfrågan är om det räcker och om försvarsledningen -oklart på vilka grunder - tolkar beslutet på ett annatsätt.För att det skall vara fullständigt tydligt vill jagdärför ställa en fråga om och få innebörden bekräftadi den näst sista meningen i interpellationssvaret:"Detta innebär också att det skall finnas förutsättning-ar att långsiktigt genomföra utbildning enligt vad somanges i regleringsbrevet, däri inbegripet utbildning föramfibiebataljon. "Frågan är således: Är vi överens om att detta skalltolkas som att utbildningen skall bedrivas vid KA 4 iorganiserad form som amfibiebataljon?Anf. 3 ():Fru talman! Till att börja med vill jag tacka stats-rådet för det skriftliga svar som jag för några dagarsedan fick i detta sammanhang. Jag har emellertidytterligare ett par frågor i samband med Marinkom-mando Väst som jag tycker att det är viktigt att fram-föra och ställa.ÖB har mycket tydligt i pressen och i TV uttalatatt volymerna av värnpliktiga som skall utbildas inteskall minskas utan snarare, vill jag minnas att hansade, ökas något. Mot det står ett sifferunderlag somjag fått i ett pressmeddelande från marinkomman-dochefen. Det visar att ÖB måste ha varit missinfor-merad. Antalet inryckta värnpliktiga till KA 4 förallmän totalförsvarsutbildning minskar enligt dettapressmeddelande . Antalet tjänstgöringsda-gar totalt för värnpliktiga minskar . Antaletinryckta värnpliktiga för just de amfibieförband somSten tog upp i sin fråga minskar med närmare40 %. Detta är både anmärkningsvärt och oroande.Jag har också sedan förstått att man på högkvarte-ret avser att utbilda tre av sex amfibiebataljoner påKA 1 och resterande tre amfibiebataljoner på KA 2.KA 4 däremot skulle få uppdraget att enbart utbildaamfibiekompanier. Så till mina frågor:Känner försvarsministern till de uppgifter sommeddelas i ett pressmeddelande från marinkomman-dochefen? Känner försvarsministern till den fördel-ning av bataljons- respektive kompaniutbildningensom jag fått uppgift om skall gälla?Anf. 4 Försvarsminister ():Fru talman! Jag har gett ett mycket klart och tyd-ligt, och därtill för göteborgarna, positivt svar ochhävdar att det inte bör föreligga några missförståndefter detta.Jag vill upprepa vad jag säger i svaret, nämligenatt i försvarsmaktsplanen förslog man att utbildningenvid marinbrigad skulle upphöra. Det gickjag emot av flera skäl. Ett av skälen var att det skulleförsämra försvar i . Jag ville haen fortsatt militär närvaro i . Därför föreslogjag i propositionen att utbildningen av amfibieförbandskulle bibehållas vid marinbrigad. Riksda-gen följde detta. Det är alltså regeringen som före-slagit att utbildningen av amfibieförband i Göteborgskulle bibehållas.Sedan startade en diskussion, inte minst i Göte-borgstidningar. Det ledde till att vi skärpte läget yt-terligare i regleringsbrevet. Där står det klart att det ärfråga om långsiktig utbildning. På frågakan jag svara ja.Vi hade ett samtal med ÖB om detta.Jag är fullt överens med ÖB om vad regeringens ochriksdagens beslut betydde och också om tolkningarnai regleringsbrevet.Jag tycker inte att någon skall misstänkliggöra ÖBför att inte avse genomföra regeringens och riksda-gens beslut. Det är så många saker som man får höraryktesvägen och på hörsägen, men det kan man interegera efter, utan här har regeringen format klarafakta om vad som skall gälla för framtiden för marin-brigaden i Göteborg.Anf. 5 ():Fru talman! Jag är fullt medveten om försvarsmi-nisterns insats för att bibehålla verksamheten vidMarinkommando Väst. Den är vi mycket glada för.Jag är också mycket glad för det mycket klara svarsom försvarsministern har lämnat på min fråga. Detvar preciserat, och då bör det vara klart. Jag hoppasatt vi inte skall behöva komma tillbaka i nya fråge-och interpellationsdebatter med nästkommande för-svarsminister.Anf. 6 ():Fru talman! Jag tolkar också svaret så att det nu ärklart och att alla vet vad som gäller. Men kvar stårändå min fråga: Är verkligen avsikten att enbart utbil-da amfibiekompanier i ? Är det avsikteninnebär detta - och det är det marinkommandoled-ningen i poängterar med visst eftertryck -en relativt sett så låg utbildning att den inte kommeratt attrahera de duktiga lärarna och officerarna tillGöteborg. Dessa kommer att välja någon av de tvåandra utbildningsplatserna. Därmed befarar man alltsåatt utbildning uttunnas och att det på siktkan innebära en nedläggning.Varför är jag så intresserad av detta? Jo, natur-ligtvis rent totalförsvarsmässigt men också med tankepå en annan sak som är intressant för göteborgarna.Det gäller helikopterdivisioner. Det är fullkomligtklart för oss som bor på , att om vi inte harKA 4 som bas finns det inget underlag för den störstadelen av helikopterdivisioners stationering i Västsve-rige. Då kommer vi in på en helt annan fråga, men jagville ändå belysa den i detta sammanhang och ställerdå frågan: Är det alltså så att enbart amfibiekompani-er kommer att utbildas på KA 4?Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1996/97:107 om Teliaoch kabel-TVAnf. 7 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig om vilkaåtgärder jag och regeringen ämnar vidta nu när dentekniska och konkurrensmässiga utvecklingen görTelias innehav av sitt kabel-TV-nät extra känsligt.Telias framtida verksamhetsinriktning m.m. be-handlades i departementspromemorian (Ds 1996:38)Moderna telekommunikationer åt alla. Efter remissbereds promemorians förslag nu i Regeringskanslietmed sikte på att förelägga förslag i månads-skiftet februari/mars i år.Frågan om Telias framtida inriktning och statensägarroll kommer då att behandlas. Regeringen beslötden om en lagrådsremiss som behandlar delagändringar som regeringen ämnar föreslå på teleom-rådet.Redan nu kan jag säga att de telepolitiska målenskall uppnås genom lagstiftning. Separata direktiv tilloperatörer eller avtal mellan staten och operatörer isyfte att uppnå målen bör undvikas.Detta synsätt bör allmänt sett prägla statens rela-tion till som ägare av bolaget. Det är inte möj-ligt att ge andra förutsättningar för sin verksam-het än dem som gäller för andra operatörer på de olikamarknaderna.Mats vill att frågan om fortsatt ägande avkabel-TV för Telias del kommer upp på bordet inomen snar framtid. Regeringen har för avsikt att undervåren i en proposition till ge sin samladesyn på teleregleringen och Telias verksamhet.Anf. 8 ():Fru talman! Först vill jag tacka kommunikations-ministern för svaret. Som jag skriver i min interpella-tion har inte minst den tekniska utvecklingen luckratupp gränssnitten mellan traditionell telekommunika-tion och framför allt medieområdet. Vad jag särskilttar upp är den uttalade strategi som har och somframgår av departementspromemorian, att utvecklasmot ett mer renodlat medieföretag, som manhar väldigt starka intressen i distribution och faktisktkonkurrerar med vad som brukar kallas innehållstjäns-ter med också dem som är hänvisade till att utnyttjaden stora distributionsapparat som ägs och kontrolle-ras av just . Vi har också sett effekterna av vadjag skulle kalla affärsmässiga konflikter i den miljöngenom avstängningen av ett antal sportkanaler påsenare tid. Problemen finns alltså där, det går inte attblunda för dem.Nu är ett väldigt välskött och framtidsinrik-tat företag med en styrelse som väl tar till vara intebara bolagets utan också kundernas intressen. Frågangäller om staten över huvud taget skall engagera sigpå medieområdet utanför de public service-avtal somfinns med t.ex. och SverigesRadio och som gör att staten de facto inte har någrasom helst möjligheter att påverka innehållet i sänd-ningarna. kommer snart att ha en mycket stortillgång till ett bredbandsnät med inte bara telekom-munikationer utan också annan medieverksamhet,som TV- och rundradioverksamhet. Där lever manenbart under aktiebolagslagen och telelagen.Jag blir inte mycket klokare av kommunikations-ministerns svar. Det är att vi skall vänta på proposi-tionen. Men det måste finnas några ideologiska prin-ciper som nästan skulle sitta i ryggmärgen hos ettstatsråd och borde kunna redovisas i kammaren i dag.Jag måste fråga igen vilka riktlinjer regeringen kom-mer att utgå från i sitt arbete med propositionen idessa frågor. I departementspromemorian ser man enmycket hälsosam utveckling från en tidigare hållninghos det socialdemokratiska partiet. Den tidigarekommunikationsministerns och regeringens ambitio-ner på det här området var närmast dunkla ideologis-ka motiv att rasera och ruinera våra fina affärsverk.Här finns nu ett uppvaknande, en total omsvängning.Man ser nu de möjligheter som finns på det här områ-det.Svaret leder ingenstans, utan vi får vänta. Samti-digt ser jag i tidningen att kulturministerMarita uttalat sig i frågan. Hon säger attTelia inte skall vara ett programproducerande ellerpaketerande företag. Den etiketten måste brytas ner isina beståndsdelar och tydliggöras, säger hon. MenTelia planerar, , investeringar imångmiljardsklassen inom just det segmentet. Detskulle vara mycket intressant att höra vad som gäller.Är det som kulturministern säger egentligen direktivtill den utredning som förebådas i lagrådsremissenomkring gränssnitten, eller är det fråga om en friåk-ning - något som kommer att tas tillbaka framöver?Anf. 9 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag skall börja med utgångspunkten.Telecom-politik och de telecom-politiska målen skallnås via lagstiftning och via en konkurrensneutralreglering. Vad jag vänder mig emot när det gäller denföregående borgerliga regeringens hantering av dessasaker är att man vände på kuttingen. Man börjademed att öppna telecom-marknaden så att det blevvärldens mest öppna marknad. fick det egnatelefonbolaget - - en lång rad hängslenoch livremmar som gjorde att det blev oerhört svårtatt utveckla företaget.Nu skärper vi regleringen. Vi gör regleringenneutral när det gäller konkurrensen så till vida att allaoperatörer skall ha en chans, men de skall också tasamma ansvar som har lagts på . Detta ärnödvändigt, eftersom arbetar på en oerhörtdynamisk marknad. Utvecklingen går inte bara fortutan det rör sig snarare om en revolution. Det innebärnaturligtivs att har tappat en stor del av sinamarknadsandelar - det är olika på olika delar av te-lecom-marknaden. Ett stort antal företag - och dethandlar inte om några små företag - har kommit in påden svenska marknaden och tränat sig somde har kunnat konsolidera sig på sina hemmamarkna-der i skydd av ett monopol.Nästa år öppnas hela marknad. Det endasom är positivt med detta är att man på har varittvungen att vässa sig och har blivit ettmycket effektivt och bra företag. Den tekniska ut-vecklingen gör dock att systemen utvecklas med enoerhört hastighet.Frågan handlar om kabel-TV. Detta var länge enprodukt som levde sitt eget liv. Men både ochandra aktörer ser nu en utveckling mot att kabelnäteninte bara utnyttjas för det som de har utnyttjatsför, utan de kan också utnyttjas för telefoni och annanöverföring. Kabelnäten kommer att bli alltmer integ-rerade i andra tjänster. Det blir också alltmer av indi-viduella tjänster som kommer att gå över dessa nät.Därför är det litet föråldrat att se kabelnäten somen isolerad företeelse som bara utnyttjas för TV-distribution. och Telias framtida inriktningmåste naturligtvis hanteras på ett konkurrensneutraltsätt. skall ha samma möjligheter att utvecklassom de konkurrerande operatörerna.Anf. 10 ():Fru talman! Det är intressant att höra historieskrivning. Jag rekommenderar en om-läsning av de interpellationsdebatter som vi hade påden tiden. Jag noterar ändå en mycket kraftig ochhälsosam omsvängning när det gäller vad konkurrensbetyder på det här området. Jag tror inte att Teliasresultaträkningar från dessa år skulle tyda på någonsärskild styvmoderlig behandling. Jag tror inte helleratt Telias konkurrenter skulle hålla med i hennes beskrivning av att hade stramatyglar. Om man studerar regleringen av samtrafikav-gifter och hur sådana tvister skulle lösas visar det nogsig att inte har drabbats särskilt mycket.Däremot tror jag att den nya ordning som före-slås, att skall få döma i den härtypen av tvister, är en positiv och riktig utveckling.Personligen bejakar jag den inriktning som i huvud-sak kommer fram i lagrådsremissen. Regeringen ver-kar vara inne på rätt spår.Dagens debatt handlar egentligen om kabel-TV.Men jag får inte något direkt svar på min fråga omvad som kommer att hända. Jag blir litet bekymradnär frågan inte avhandlas annat än som ett projekt fören ny utredning. Vilken roll skall ha i sambandmed de nya integrerade tjänsterna? Hur skall integra-tionen gå till, en integration som mycket riktigt kom-mer i och med de miljardinvesteringar som sker ibredbandsnät, med det projekt som regeringen harlanserat om digital mark-TV samt med de förutsätt-ningar som finns för att integrera alla dessa tjänster?Nu aviseras en ny utredning. Jag tycker ändå attdet vore på sin plats att något redovi-sade vilken hållning som man har. Är det rimligt attett helstatligt bolag skall ägna sig åt medieverksam-het, även om man skapar en ny konkurrensmiljö ocksåi infrastrukturen? Det är en intressant fråga.Och jag vill återigen fråga: Är kulturministernsuttalande i tidningen förankrat i regeringen?Är det ett uttryck för regeringens tänkande på det härområdet? Det vore också värdefullt att få reda på.Anf. 11 Kommunikationsminister ():Fru talman! Man kan säkert resonera om ifall dethar varit bra eller dåligt för med den nuvarandeordningen. Men en sak är säker: Oberoende bedömareär mycket klara över att Telias värde har minskat medca 10 miljarder på grund av den konkurrenssituationsom har diskriminerat under dessa år. Det råderinga tvivel om det. Det framgår vid en jämförelse medom det hade funnits en reglering som från början hadevarit konkurrensneutral.När det gäller den framtida inriktningen förs detett resonemang i promemorian som faktiskt handlarom de vidareförädlade tjänsterna både på medieområ-det och på informationsområdet. Det handlar ocksåom möjligheterna för att ägna sig åt affärer somkan komplettera kärnverksamheten. Att överförainformationsinnehåll ingår definitivt i kärnverksamhe-ten.Sedan finns det en gråzon som handlar om pake-tering och bearbetning av informationsinnehåll. I denmån som detta är en komplettering till kärnverksam-heten - t.ex. telefonkatalogverksamheten, Gula sidor-na osv. - kan jag inte se några som helst problem medpaketeringssidan. Gråzonen uppstår när det handlarom att tillhandahålla videofilmer, video-on-demandoch sådant. Det är viktigt att den diskussionen förs.Men vi skall komma ihåg att de som i det här lagethar mest synpunkter på dessa tankar i egentligenär samma grupper som var emot att engång ville starta de gula sidorna, nämligen de somsjälva vill dominera den här marknaden. Det får intebli så att vi dogmatiskt säger att det är Telias speciellaägarstruktur som avgör vilken verksamhet som före-taget skall bedriva.Kulturpolitik och telecompolitik skall bedrivas såatt det hela blir konkurrensneutralt. Statens roll somägare - det gäller , osv. - är att viskall vara starka och professionella ägare och därmedskapa möjligheter för tillväxt och högt kompetensgi-vande jobb i . Den ägarrollen skall vi ickeabdikera ifrån.Anf. 12 ():Fru talman! Det vore frestande att diskutera Teliasägarstruktur, eftersom det är mycket aktuellt med ettkapitaltillskott. Men jag antar att den här debatten inteär rätt forum för det. Det vore dock intressant att höravad den ideologiska dagsnoteringen är på detta områ-de. Skall det vara ett fortsatt statligt ägande eller kanman tänka sig att släppa in andra ägare?Det är alldeles riktigt att Telias värde har minskatmed 10 miljarder, och det gäller inte enbart utandet gäller samtliga telecom-företag som arbetar i enmiljö som öppnas t.ex. inom EU.Det är fullständigt fel att säga att man hade kunnatbehålla det värde som börsanalytikerna värderar 10miljarder högre än vad det skulle komma att vara omnågra år, om man hade haft något som kommunika-tionsministern kallar konkurrensneutralitet. Det hademan klarat om all annan konkurrens hade stängts ute.Vad det skulle innebära för den dag man står iden nya situationen är inte så lätt att avgöra.Slutligen, fru talman, ligger det självfallet i Teliaskärnverksamhet att överföra informationsinnehåll.Men bearbetning och paketering kan sig om det är ett komplement till kärnverksam-heten. Hon nämner då telefonkatalogen och Gulasidorna. Men det är inte särskilt många människorsom kopplar upp sin kabel-TV för att leta i Gula si-dorna. Naturligtvis är det, precis som man vid Teliasäger i promemorian, framför allt en stor satsning påinformation i elektronisk form, utbildning och under-hållning som planeras. Här måste regeringenkomma med ganska snabba och distinkta besked.Anf. 13 Kommunikationsminister ():Fru talman! Avslutningsvis vill jag slå fast att detför mig är angeläget att skall vara en konkur-renskraftig operatör och att man skall ha ett sortimentsom tillfredsställer kundernas krav. Det finns ingaplaner på att ändra företagets struktur genom att t.ex.sälja ut eller lägga över kabel-TV till ett annat före-tag.Debatten om kabel-TV-operatörer fortsätter ju ef-ter nästa interpellationssvar. Det är oerhört viktigt attTelia har samma förutsättningar för sin verksamhetsom alla andra operatörer. Begränsningarna och möj-ligheterna skall gälla hela marknaden. Det är faktisktinnebörden av konkurrensneutralitet.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1996/97:114 om ka-bel-TVAnf. 14 Kulturminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag har för avsikt att vidta för att öka denenskilde konsumentens möjlighet att påverka kabelfö-retagens utbud av TV-kanaler.Jag delar helt de synpunkter som framkommer iÅke interpellation. De stora kabelföreta-gen har i praktiken en monopolliknande ställning i deolika områden där de verkar. Någon praktisk möjlig-het att byta leverantör av TV finns ofta inte . Avförklarliga skäl är endast ett företags kabel dragen tillvarje fastighet. De boende har bara att välja mellan attacceptera det utbud av TV-kanaler som kabelföretageterbjuder eller att avstå. Den starka ställning som ka-belföretagen på detta sätt får i förhållande till de bo-ende är inte tillfredsställande.När yttrandefrihetsgrundlagen trädde i kraft den1 fick vi en etableringsfrihet inommassmedieområdet på samma sätt som vi länge haftinom tryckfrihetsområdet. att kabelbolagen inte behöver tillstånd för attsända TV-program via kabelnäten. Därmed försvannden möjligheten att säkra konsumentinflytande i formav tillståndsvillkor som tidigare fanns.Enligt yttrandefrihetsgrundlagen får dock kravställas på kabelföretagen att lämna utrymme för vissaTV-program i den utsträckning det behövs med hän-syn till allmänhetens intresse av tillgång till allsidigupplysning. Därför måste kabelföretagen se till att deboende i anslutna fastigheter ges möjlighet att ta emotmarksänd television, , och ,samt ett eller flera lokala kabelsändarföretag.I detta sammanhang vill jag nämna att regeringenhar givit den särskilde utredaren iuppdrag att bl.a. redovisa förutsättningarna för utöka-de norska TV-sändningar i svenska kabelnät. I detarbetet kommer utredningen även in på frågan om,och i så fall hur, det går att förbättra konsumenternasinflytande över utbudet av TV-kanaler. Utredningenkommer att analysera yttrandefrihetsgrundlagen ochkabelföretagens ställning i förhållande till konsumen-ter och programföretag. Den kommer att lämna enutvärdering av olika tänkbara legala och politiskalösningar för att förbättra konsumenternas inflytandeöver kanalutbudet. Utredningens arbete skall varaavslutat , alltså inom kort.En annan möjlighet att åstadkomma en annanordning på detta område är att skapa förutsättningarför konkurrens i fråga om distribution av TV. Rege-ringen överlämnade också enproposition till om digital marksänd TV. Enav anledningarna till att regeringen föreslår att dennya digitala sändningstekniken införs i marknätet ärjust att förbättra tillgängligheten, säkerställa yttrande-friheten och mångfalden. Genom att digital marksändTV införs kommer fler TV-kanaler att kunna distribu-eras direkt till TV-mottagarna utan att tittarna behöverbetala något till kabelbolagen för att få TV-signalernalevererade.