prot · GK0973 · 1997-03-05 00:00:00 — Det var en oerhördpress på dåtidens regering att bygga, eftersom mäng-der av människor stod utan bostäder.I dag kan man kanske säga att en del områdenaldrig skulle ha byggts. kännetecknas tyvärralltför många av dessa områden av förslumning, seg-regation, vandalism, skadegörelse och en låg attrak-tivitet. Man har renoverat för miljarder idessa områden. Tyvärr har förslumningen ganskasnabbt nått samma nivå som före renoveringarna. Vihar också sett att man har sysslat med massor av pro-jekt just för att öka trivseln inom områdena. Samman-taget kan man säga att detta tyvärr inte har fungerat.Malmö kommunala bostadsaktiebolag tog ett ini-tiativ. Man lät hyresgästerna frivilligt delta i självför-valtningen. Det innebär att de sköter i stort sett allt -trappstädning, grönområden m.m. - med undantag avsnöröjningen; det är en försäkringsfråga.Herr talman! Detta har fungerat bra. Jag är en avde få ledamöter i kammaren som bor i allmännyttan.Jag bor själv i ett område där ett sådant här projekt ärpå gång. Det fungerar mycket bra. 1990 var 60 av 124lägenheter tomma i mitt bostadsområde. är ing-en lägenhet tom. Detta beror inte bara på projektet,men det har säkert betytt en del.Det har läckt ut uppgifter som jag inte förstår.Man har sagt att en ersättning - maximerad till 125 krper månad - skall vara skattefri eller bara den del sommotsvarar ens egen andel eller del i området. Det kanfinnas gräsmatta och tio lägenheter.Om jag då skulle sköta skulle jag fåskatta för . Det kommer inte att funge-ra. Om förslaget går i den riktningen är det inte löntatt lägga fram det. Då kommer hela projektet att have-rera.Ingen drömmer om att beskatta en villaägare förden insats han gör för att sköta sin egen trädgård. Inteheller beskattas jag om jag skruvar ihop möbler frånIKEA eller lagar min egen bil. Men om jag städartrappor i ett område där jag hyr lägenhet är det plöts-ligt skattebelagt.Olika utredningar och kommittéer har föreslagitett icke skattebelagt belopp motsvarande ett halvtbasbelopp, . Det kanske inte blir såmycket, men ungefär i det häradet ligger en summasom skulle innebära att man skulle kunna behållaprojekten i deras nuvarande form.Herr talman! Jag förutsätter att det blir en föränd-ring. Statsrådet har sagt tillriksdagen att han är positivt inställd. Då kan han intelägga fram de förslag som har läckt ut, antagligen fråndepartementet. Det måste vara förslag som är verklig-hetsförankrade, förslag som innebär att projektenfortsätter. Alla tjänar på detta - hyresgästerna i deaktuella områdena och samtliga skattebetalare i dekommuner där sådana här bostadsområden finns. Manfår alltså lägre skatter, lägre kostnader och en ökadtrivsel.Herr talman! De projekt som är i gång är alltsåskattebelagda . Men jag hoppas att det blirett förslag som gör att man inte får skatta årsinsatser, om det nu kommer ett förslag i år.Anf. 151 () replik:Herr talman! Jag begärde replik eftersom det ty-värr sprids en myt när det gäller den här frågan. Detär en myt att arbetet i det egna bostadsområdet ärbeskattningsbart för den som är hyresgäst. Det är inteså.En hyresgäst har precis samma regler som densom bor i bostadsrätt eller i egnahem, så länge arbetetsker på ungefär likvärdiga villkor. Det är sammaregler om man i en villasamfällighet får en avgiftsre-duktion som motsvarar den egna andelen av jobbetsom om man i en bostadsrättsförening eller i ett hyre-husområde får en avgiftsreduktion motsvarande denegna andelen av jobbet. Det finns en lång rad olikaprojekt runt om i som innebär att man just harsjälvförvaltning i hyresbostäder, och det är inte allsförmån för beskattning.Den konstruktion som man har valt i Holma ochKroksbäck innebär att man får avgiftsreduktion bero-ende på det antal timmar man jobbar eller på arbetsin-satsens storlek. Då stämmer det inte längre.Jag har varit med i och lagtfram förslag som just handlar om förbättrade möjlig-heter att skriva dessa förhandlingsöverenskommelser.De innebär att det skall bli enkelt för hyresgästerna attgöra en likvärdig överenskommelse som man t.ex.kan ha i en bostadsrättsförening. Därmed är det intesagt att man som hyresgäst kommer att kunna få av-giftsreduktion i proportion till hur många timmar manarbetar eller till hur stor arbetsinsats man gör, utanreduktionen står i proportion till den egna andelen.Sedan får man givetvis jobba hur mycket man vill.Avtalen skall vara likvärdiga i de olika upplåtelse-formerna.Detta kan jämföras med att den villaägare sommot betalning sköter andras trädgårdar givetvis ärskattskyldig för det.Anf. 152 () replik:Herr talman! Om han sedan betalar skatt är en an-nan fråga.Det exempel som tar upp gäller närman köper en bostadsrätt. Då förutsätts det att manskall delta i vissa aktiviteter.I mitt fall handlar det om frivillighet. Jag kan intebegära av en gammal dam på fjärde våningen att honskall sköta gräsmattan. Och hon kan inte begära attjag skall sköta den åt henne om jag inte får någontingför det. Poängen är att alla inte är med. Man är medefter egen förmåga. Därför borde man också få betaltinom rimliga gränser, baserat på den insats man gör.Jag tror att både jag och är överensom att många ideella projekt har fungeratunder det sammanträde eller det möte där man harbeslutat om dem. Dagen efter, i praktiken, när maninte har fått någon ersättning har de runnit ut i sanden.Tyvärr är de exemplen alltför många. Det finns ingenanledning att pröva nya sådana.Anf. 153 () replik:Herr talman! Det finns många exempel på attmänniskor ideellt och frivilligt gör saker tillsammansför att de tycker att det är trevligt och att det är ett brasätt att sköta sina gemensamma angelägenheter på.Jag vill ha sagt att det inte är sant att det råder nå-gon skillnad i beskattningen om man är aktiv i själv-förvaltningen i en bostadsrättsförening, i en villasam-fällighet eller i ett hyreshus. Det är precis likvärdigt.Men med den konstruktion som man har i Holma ochKroksbäck har dagens lagstiftning den effekten att detfaktiskt blir beskattningsbart, precis som det blir be-skattningsbart ifall jag gör en större arbetsinsats iFolkpartiet - därför att några äldre damer inte orkareller har tid - och får ersättning för det.Det här kan man naturligtvis förändra om man vill,men jag vill klargöra att dagens villkor inte är såorättvisa som de ofta framställs i debatten. Jag vet intevad regeringen jobbar med - en del kommer säkertinte att bli nöjda med det - men jag tror ändå att deförslag som kommer kan lägga en bra grund för att viskall kunna gå vidare och utveckla hyresgästernasengagemang, ansvar och självförvaltning i det egnabostadsområdet.Anf. 154 () replik:Herr talman! Jag kan inte lägga mig i Folkpartietsinterna arbetsfördelning. Det är omöjligt för mig.Detta handlar alltså om människor som gör nå-gonting frivilligt. Men man kan inte säga till någon:Du skall flytta till det här området, men du måstesköta trappstädning för ett antal personer som inte kaneller vill göra det. Här handlar det om att man gör eninsats för områdets bästa och får en ersättning i för-hållande till sin insats.Att jag har tagit upp det här beror framför allt påden enorma inkonsekvensen. När riksdagkan besluta att man kan plocka vildväxta bär och säljadem skattefritt upp till en viss nivå, , tyckerjag att det borde vara logiskt och självklart att manockså kan städa sina trappor utan attbetala skatt på det.Anf. 155 ():Herr talman! Regeringen lastar , i sin oförmågaatt komma till rätta med arbetslösheten, över alltmerav arbetsmarknadspolitiska åtgärder och ansvar påkommuner och regionala organ - dock utan att gedem tillräckliga möjligheter att öppna för nya jobb.Jag tänker här i all synnerhet på öppnandet av tjänste-sektorn.Tjänstesektorn är inte enhetlig utan innefattar envid skala av olika företag och arbeten. Där finns allti-från kvalificerade datakonsulttjänster till privata hus-hållstjänster. Det gemensamma för de här företagenoch arbetena är att dagens beskattning slår hårt motefterfrågan på dem. Skattekilarna gör att det ärmycket få hushåll som kan anlita en yrkesman för attmåla huset, hjälpa till med hemdatorn, tvätta bilen,passa barnen, städa hemmet eller utföra enklare träd-gårdssysslor och andra tjänster som underlättar för-värvsarbete.Också företagens efterfrågan på extern kompetensminskar när privata tjänster straffbeskattas. Det mins-kar i sin tur mindre svenska företags långsiktiga växt-kraft.Det finns därför mycket få företag vars af-färsidé är att sälja hushållstjänster inte minst till en-skilda människor. Men då man kan anta att den po-tentiella efterfrågan är stor finns det här möjligheterför ett antal nya företag och arbeten att växa fram -förutsatt att man ändrar straffbeskattningen.Det underliga är att det accepteras attden offentliga sektorn erbjuder starkt subventioneradehushållstjänster till enskilda medborgare medan pig-stämpeln tas fram så fort det talas om att privatperso-ner eller företag skulle kunna erbjuda liknande hjälp.Kommunerna erbjuder hushållstjänster inom ramenför . Tjänsterna riktar sig till människorsom bedöms behöva hjälp för att klara sin vardag,t.ex. på grund av sin hälsa. Det finns dock åtskilligtfler svenskar som behöver hjälp att klara hushållsar-betet av andra skäl och som skulle kunna erbjudaarbetslösa människor arbete om inte - återigen -sektorn skattades sönder.Dessutom ser vi nu att utbud beskärsalltmer i många kommuner. Att själv bekosta ytterli-gare nödvändig hjälp vid sidan av är fördyrt . Steget mellan det man får köpa på markna-den och den subventionerade är mycketstort. Snöskottning t.ex. är något som är viktigt förmånga äldre på landsbygd men som inte omfattas avhemtjänst och också är oerhört dyrt att köpa.Det kan väl knappast ändå vara verksamhetenshuvudman som skall avgöra om en hushållstjänst ärpolitiskt acceptabel eller inte - dvs. acceptabel om detär , oacceptabel och pigstämpladom det är privat.Herr talman! Det finns flera tänkbara sätt attbringa ned skattekilen och möjliggöra nya tjänstearbe-ten. Momsen kan sänkas, arbetsgivaravgiften kanreduceras, inkomstskatterna kan sänkas, man kantänka sig en skattereduktion osv. För att öppna möj-ligheten för människor med normala löner att anställaandra för tjänster kan man också diskutera en möjlig-het till avdrag på kommunalskatten. Jag har motione-rat om detta i motion Sk323. Kommunerna har i dagstora direkta och indirekta kostnader för arbetslöshe-ten, bl.a. i form av socialbidrag. De medverkar också,mer eller mindre frivilligt, i olika former av arbets-marknadspolitiska åtgärder. Det är en central fråga förkommunerna att förvärvsfrekvensen kan öka ochbidragsberoendet minska. Det är därför logiskt attsåväl kommunernas inflytande över det lokala nä-ringsklimatet som förutsättningarna för nya arbetenökas genom möjligheten att öppna tjänstesektorn.Enligt min uppfattning bör därför kommunerna fåmöjlighet att fatta beslut om införande av temporäraeller permanenta avdragsmöjligheter mot kommunal-skatten för köp av hushållstjänster. Finansieringen börkommunerna få svara för själva. Det här systemetskulle också öppna för en positiv konkurrens mellankommuner. Det skulle visa sig om det var rätt attinföra systemet med tjänsteavdrag eller inte när enkommun gör det och en annan avstår. Dessutom stär-ker man den kommunala självstyrelsen. Enligt minuppfattning bör regeringen utan fördröjning återkom-ma till med förslag om en sådan avdrags-möjlighet och hur den skulle kunna förverkligas.Enligt min uppfattning har vi inte längre råd atttacka nej till jobb av ideologiska skäl. Vi har hellerinte råd att säga till exempelvis landets gamla ochbarnfamiljer att det är rätt att skatta sönder derasmöjlighet att köpa den hjälp de behöver.Varje person vi kan flytta från bidragsberoende,oavsett om det är från a-kassa eller från socialbidrag,till jobb innebär en vinst. Det är också en vinst när vikan göra svarta jobb vita. Det är också en vinst församhället om vi kan skapa en sektor där jobb efterfrå-gas för människor som är praktiskt lagda. Det kanskehelt enkelt är så att ett jobb som man har utfört medhänderna inte längre efterfrågas och därför förpassas till långsiktigt bidragsberoende.Det tycker jag är slöseri med mänskliga resurser. Jagtror därför att kommunerna kan sänka sina socialbi-dragskostnader genom att öppna tjänstesektorn ochskapa efterfrågan på mer praktiska jobb.Herr talman! Det sägs ofta att det skulle vara ensubvention att öppna tjänstesektorn. Det bygger igrunden på en total felsyn, enligt min uppfattning.Utgångspunkten skulle vara att det är politikens peng-ar det handlar om och inte människornas samt attdagens skattetryck är det enda rätta. Så är det natur-ligtvis inte. Dagens skatter och skattetryck är absolutinte . Om det är så att vi inte har råd att sänkaalla skatter måste vi prioritera. För mig ärdet viktigt att vi prioriterar att öppna tjänstesektornoch skapar förutsättningar för en mer dynamisk eko-nomi där vi tar till vara människors resurser.Anf. 156 PER ():Herr talman! säger att det är den en-skildes pengar - ja - och att det inte är fråga om sub-vention. Men jag har ju precis redogjort för vad fors-karna vid har kommit fram till:För att den sektor som vurmar för såstarkt över huvud taget skall kunna bli vit och kunnafungera får det kosta max inklusiveavgifter. Det är ganska intressant. Vilken människaskall kunna leva på ? Vilken typ avmänniskor är det som menar skall sökasig till denna sektor?Sten Tolgfors odlar här också myten att man kansänka momsen. Det kunde vi innan vi gick med i EU.I dag finns inte den möjligheten. Det finns klart upp-räknat vilka typer av verksamheter vi kan ha sänktmoms på, och de här tjänsterna ingår inte i det.Sten Tolgfors säger också att den höga beskatt-ningen är ett problem för företags efterfrågan påtjänster. Det är ju en ren lögn! En del av tjänstesek-torn som har ökat väldigt kraftigt är just den somvänder sig till företagen - dataföretag osv. Det beror isin tur på att storföretag osv. har lejt ut de tjänster deförut utförde själva till privata företag som sköterdetta.Sedan är det intressant att jämförhemtjänsten med de frågor som kallas pigavdrag ochvill ta pengar från kommunerna - det är faktiskt vaddet innebär - som bedriver för att ge åtoch subventionera - faktiskt - den här privata tjänste-sektorn, som alltså skall subventioneras till en kostnadav om det skall fungera.Anf. 157 ():Herr talman! Det är nog tur att jag inte är lagd fördepressioner, när jag tar del av Per natt-svarta målning. Dagens verklighet är uppenbarligenden enda möjliga, och alla förslag för att bryta uppmassarbetslöshet och utslagning av människor, därföratt efterfrågan på deras tjänster skattas bort, kan manbara döma ut.Låt mig börja med . Var finns logi-ken? Kommunerna förskjuter vad som ingår ihemtjänsten. Man flyttar alltså ut delar som tidigarelåg inom , helt subventionerade, till enprivat marknad, helt straffbeskattade. Därefter sägerman att service skall alla betala själva.Vem har råd med det? Hur många sjuka pensionä-rer, för att använda Per demagogi, har rådatt köpa tilläggstjänster , exempelvis snöskott-ning? Här skall människor i stället tvingas ut på a-kassa eller socialbidrag därför att man inte kan köpaden typen av tjänster. De straffas bort.I , som jag kommer ifrån, etablerar sig ettpar privata tjänsteföretag för att sälja hushållstjänstertill människor och företag som har pengar. Statoilerbjuder sina anställda att få hushållstjänster i ställetför tjänstebil. Marknaden är på väg fram. Men i dagär den på väg fram bara för en grupp människor. Vadjag vill är att med olika tekniska lösningar öppnamarknaden så att fler vanliga människor kan vara medoch efterfråga den här typen av tjänster. Jag delar inteuppfattningen att man måste ned till . Det visarockså exemplen med tjänsteföretagen i ochStatoil. Den uppfattningen får Per stå försjälv.Alla de här systemen är ett sätt att göra det möjligtatt betala rimliga löner, därför att man tar bort statensbeskattning. Många uppgifter utförs inte . Mankan t.o.m. tänka sig system med negativ skatt ommänniskor inte kan leva på sin lön. Men jag tror attdet går att komma runt. Det är bara fråga om vilkenteknisk lösning man skall välja.Anf. 158 PER ():Herr talman! Uppgiften om de är intemin. Det är en forskare vid som ärsakkunnig och som efter studier har kommit fram tilldetta belopp. kanske har ett bättre un-derlag.Hemtjänsten är faktiskt behovsprövad. VillSten Tolgfors finansiera den genom att kommunernaskall minska sina skatteintäkter? Det är det han säger.Då blir det ännu mindre pengar till de behovsprövadeinsatserna som kommunen har att stå för. Det StenTolgfors förespråkar är att vi skall ta pengar frånkommunen för att andra människor skall kunna köpastarkt subventionerade tjänster.Jag frågar fortfarande: Hur skall man komma nedtill en acceptabel timnivå för att det över huvud tagetskall bli intressant? Hur tänker finansie-ra det? Hur mycket drabbar det kommunernas skat-teintäkter och deras övriga verksamhet? Det är litet avdetta som det handlar om. Det handlar om i storleks-ordningen , . Jag tror attvi får lita på de forskare som har kommit fram till det.Vi kan inte stå här i kammaren och säga: Jag har enannan uppfattning. Det kan man ha. Men på vilkengrund har en annan uppfattning? Litetseriösa måste vi vara även i politiken.Anf. 159 ():Herr talman! Vi har alla just nu fått oss en lektioni selektivt seende, signerat Per och Väns-terpartiet.Kostnaden för privata tjänsteföretag som i dagsäljer tjänster till t.ex. Statoils anställda eller de härföretagen jag pratade om i kommer att hamnapå . Därför tillåter jag migatt ha en litet avvikande uppfattning än just den fors-kare som Per väljer att referera till här ochnu.Det intressanta med de flesta av förslagen för attöppna tjänstesektorn är att de inte innebär någonkostnad. Det är inte saker som staten får intäkterfrån. Det är saker som staten ser till att lägga såhöga pålagor på att de inte utförs vitt över huvudtaget. Att är för ett högt skattetryck, attskatta sönder jobb i , att skatta sönder företag,att med höga skatter driva ut dem ur landet vet viredan. Men att Per , , satt sådjupt fast i den här gamla vänsterdemagogin att haninte är beredd att öppna ögonen och pröva alla detekniska lösningar som finns för att skapa hundratalsoch tusentals nya möjligheter till jobb i görmig litet ledsen.Visst är behovsprövad. Men, Per Ro-sengren, svara på frågan: Hur kan det komma sig attpensionären som bedömdes få bådedet ena och det andra bara bedöms få det ena,därför att ekonomin i kommunerna har försämrats?Ändras behoven plötsligt därför att kommunens eko-nomi har förändrats? Så är det naturligtvis inte. Män-niskor har faktiskt fler behov än dem som Per Rosen-gren och hans vänsterkolleger runt om i kommunernaråkar se. Innebörden med systemen för att öppnatjänstesektorn är faktiskt att de själva får se sina be-hov, själva får efterfråga tjänster och inte behöversitta i knät på och andra politiker runtom i kommunerna.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )Beslut om uppskjuten voteringKammaren beslöt på förslag av förste vice tal-mannen att skatteutskottets betänkanden SkU15,SkU16 och SkU17, jordbruksutskottets betänkandenJoU7 och JoU13 samt bostadsutskottets betänkandeBoU8 skulle avgöras i ett sammanhang vid arbetsple-num onsdagen den 12 mars.7 § Energiskatter m.m.FöredrogsSkatteutskottets betänkande 1996/97:SkU16Energiskatter m.m.Anf. 160 ():Herr talman! I det här betänkandet behandlas ettantal motioner från den allmänna motionstiden. Efterdenna tidpunkt har en del hänt inom energipolitikensområde. För det första har Skatteväxlingskommitténavgett sitt betänkande. Det har vi hört talas om tidiga-re . För det andra har Socialdemokrater-na, och Vänstern enat sig om en förtida av-veckling av kärnkraften. För det tredje har den svens-ka regeringen i EU - såvitt jag kan förstå med stöd avCentern - drivit igenom möjligheterna för attöka utsläppen av växthusgaser . Därmed gårman emot beslut om antagna riktlinjer,vilket innebär att de svenska koldioxidutsläppen frånfossila bränslen skall stabiliseras nivå år2000.I majoritetens skrivning i detta betänkande german vaga besked om uppgörelsen. Det framgår vis-serligen att en första kärnkraftsreaktor skall avställassenast , men det saknas helt uppgifterom effekterna av denna avställning. Det blir ju frågaom en gigantisk kapitalförstöring genom att man fråndessa partiers sida är överens om att skrota Barse-bäck. Det kommer att driva upp elkostnaderna förnäringslivet och hushållen. Det kommer att leda till attinvesteringsviljan hämmas. Det betyder att den re-kordhöga arbetslösheten riskerar att öka. Det kommeratt leda till ökad användning av fossila bränslen, vil-ket betyder ökade koldioxidutsläpp. De kommandeskattehöjningarna, som blir följden av denna överens-kommelse, sopas under mattan. De valda ombud förSveriges folk som står bakom majoritetsskrivningen idetta betänkande vågar uppenbarligen inte leva upptill sitt ansvar att ha åsikter om hur den framtida be-skattningen kommer att påverka näringslivet och desvenska hushållen.Jag vill därför ställa ett antal frågor till regerings-partiets företrädare.1. Vad händer med jobben när man avvecklar Barse-bäck?2. Vad händer med de hundratusentals villaägaresom har direktverkande elvärme?3. Vilka åtgärder tänker ni vidta för att Al-loys i kan fortsätta sin verksamhet ivårt land?4. Vilka besked kan den moderata skattekommitténge till Metall i , som vi skallbesöka ? Vilka åtgärder tänker ni vidta såatt detta företag kan trygga anställningen för sinpersonal och för att kunna nyinvestera så att detskapas nya jobb ?5. Vilka ytterligare skattehöjningar kan hushållenoch näringslivet förvänta sig efter de redan beslu-tade höjningar som kommer ?6. Vad händer med miljön?Under den förra mandatperioden infördes den s.k.nioöringen för att möjliggöra användning avbiobränslen vid leverans av värme till industrin. För-slaget utarbetades på ett initiativ från den borgerligamajoriteten i skatteutskottet. Kompensationen harvisat sig vara ett bra instrument för att gynna miljön.Värmeverken ökade sina leveranser av biobränsleba-serad värme, och på många orter utgjorde den härkompensationen en förutsättning för nybyggnation avnya värmeverk.Genom ett ad hoc-artat beslut avskaffades nio-öringen av den socialdemokra-tiska majoriteten tillsammans med på grundav att det hade visat sig att det förekom vissa inslagav skatteplanering. I stället för att ändra gällandelagstiftning på så sätt att riskerna för skatteplaneringminimerades avskaffades kompensationen, till mycketstora nackdelar för värmeverkan och till mycket storanackdelar för miljön, eftersom åtgärden leder till ökadanvändning av fossila bränslen.Nioöringen löste också till stor del problemen medråtalloljan, som är bekant för skatteutskottets ledamö-ter - vi har haft frågan uppe - eftersomutnyttjandet av denna olja inte fick ligga till grund förkompensation i det borgerliga förslaget tidigare. Slo-pandet av kompensationen innebar också att regering-en skulle återkomma till med förslag om attmöjliggöra fortsatt eldning med biobränslen genomnågon form av bidrag. Ännu har inte regeringen hörtav sig. Vi har inte sett tillstymmelse till förslag. Dettainnebär helt naturligt problem för en stor mängd vär-meverk, och det hämmar givetvis en utbyggnad avbiobränslebaserade verk. Det innebär också att denaktuella industrin, som använder råtallolja i sin pro-duktion, återigen har fått problem eftersom inga be-sked ges. Problemen förvärras också av den höjdakoldioxidskatten.Från moderat håll vill vi hålla fast vid att kompen-sation skall ske via skattelagstiftningen i stället för attett bidragssystem införs. Ett sådant system får en heltannan långsiktighet och stadga än ett system baseratpå bidrag. Regeringen bör därför omgående åter-komma till med en modifierad form avnioöringen som kan träda i kraft . Detär viktigt att påpeka att vi också vill återinföra denbegränsning i kompensationen som gällde råtalloljan,dvs.