prot · GL0942 · 1997-12-08 00:00:00 — Sett ur mitt per-spektiv är ett mycket stort problem just detta attnämndemän som är löneanställda får lönedrag när detjänstgör som nämndeman och får då satsa arvodet på300 kr. Jag medverkar gärna till att det blir förbätt-ringar på det här området, men det måste naturligtvisske inom ramen för de ekonomiska resurser som ärtillgängliga.Jag minns från Högmarks anförande att han taladeväl om nämndemännen. Det finns väl knappast någoni den här kammare, sedan Ny demokrati har lämnatden, som vill avskaffa nämndemannainstitutionen. Dethot som finns mot nämndemännen som institu-tion kommer definitivt inte från och depolitiska partierna utan från helt andra grupper somanser att nämndemännen är överflödiga i rättsskip-ningen.Anf. 59 (m) re-plik:Herr talman! Vi är överens om att det finns nämn-demän som har problem med att det görs löneavdrag.Då kan man fråga sig: Vad avspeglar det för värde-ringar? I många andra statliga uppdrag har man rätttill kompensation för olika former av löneavdrag. Jo, det illustrerar på något sätt attdetta uppdrag inte har varit så viktigt. Det har ettsymbolvärde. Är vi överens om detta borde man för-söka framöver ta fram de resurser som behövs. Vi harprioriterat detta före höjt partistöd och presstöd, somjag sade tidigare. har gjort en an-nan prioritering, och det får väl han stå till svars för.En liten fråga apropå polisen. Det finns alldelesuppenbart en mycket stor oro hos människorna. Omman kan lämna det förflutna och lära av den ned-dragning som har skett: Vilka är de största lärdomar-na, , av den mycket kraftfulla ned-dragningen av administrativ personal? Vilken är denlärdom som har dragit av dettainför framtiden och i fråga om eventuellt behov av attstärka resurserna?Anf. 60 () replik:Herr talman! Lärdomen är naturligtvis att om manhamnar i en situation där man måste vidta panikåtgär-der i nationen som sådan - Moderata samlingspartietsade så sent som i 1995/budget att det statsfi-nansiella läget är sådant att besparingar måste görasäven inom polisen - är det angeläget att man hinnertänka igenom hur besparingarna skall ske. Jag är denförsta att säga att det sätt som det här genomfördes pånaturligtvis inte är bra. Vad jag försökte säga fråntalarstolen tidigare var att har ett ansvar fördetta. Vi har ett samfällt ansvar. Inget parti kan ta sigur ansvaret för att vi ansåg att det var den administra-tiva verksamheten, som då värderas som något mindreviktig än den direkta polisiära verksamheten, somskulle få stryka på foten i det sparbeslut som vi dåfattade.Anf. 61 () replik:Herr talman! Jag skall gå vidare med diskussionenom de civilanställda och bakgrunden till att man fat-tade beslutet om besparingar på den administrativapersonalen. ser vi att den ekonomiskasituationen har blivit annorlunda. skjuts det tillpengar till polisen. När man beslutar om besparingarså snabbt som man gjorde i det läget är man kanskeinte alltid medveten om de fullständiga effekterna.Men , när Socialdemokraterna ser effekterna avden stora neddragningen, finns det ändå ingen anty-dan i budgetpropositionen om att den här sidan behö-ver förstärkas. Ser inte att detbehövs?När det sedan gäller och dis-kussionen om vad man kan gå med på har vi i Väns-terpartiet inte sagt att vi inte är beredda att gå med pånågon neddragning över huvud taget, utan det varutgångspunkterna i direktiven som vi inte kunde ställaoss bakom. Precis som sade finnsdet ingen vits med att stå här och diskutera just dentypen av domstolar, eftersom Domstolsutredningenhar en så komplex uppgift att se över hur domstolsvä-sendet skall se ut. Det kommer givetvis att ha betydel-se för hur många tingsrätter man kommer att ha kvar.Anf. 62 () replik:Herr talman! Beträffande civilanställda är detinget som hindrar polisen att rekrytera civilanställdainom ramen för de anslag man har. Det pågår ju enutbildning av civilanställda som skall kunnaanvändas som utredningsbiträden, som jag tror atttermen är, inom den polisiära verksamheten. Det finnsinget motstånd från oss socialdemokrater eller frånregeringen på den punkten. Däremot har vi inte funnitanledning att göra något särskilt uttalande på den härpunkten. Flera av reservationerna tyder dessutom påatt man har glömt historien kring den här frågan,vilken jag har försökt att erinra om i dag.När det gäller , igen, är välinte detta rätt forum att diskutera hur vi skall göra uppsaken. Men jag tyckte ändå att det från mina utgångs-punkter var angeläget att något beröra frågan eftersomden togs upp. Om man läser respektive partiers mo-tioner om domstolsfrågorna, finner man att det inte ärså alldeles lätt att göra en anpassning i förhållande tilldirektiven, även om man gör en generös tolkning avdirektiven. Därför ville jag något beröra frågan ocksåi detta forum.Anf. 63 () replik:Herr talman! När det gäller polisens möjligheteratt rekrytera civilanställda inom sin budget osv. visa-de ganska tydligt att man inte tyck-er att det är speciellt viktigt att återanställa de ci-vilanställda. Där skiljer vi oss åt. Jag tycker att det äroerhört viktigt att den utbildade polis som finns ocksåanvänds i polisverksamheten, vilket inte är fallet . Det är därför som jag har tyckt att det har varitviktigt att poängtera behovet av att återanställa perso-nal.Det är väldigt positivt att man nu vidareutbildar decivilanställda som finns inom polisen för att ta överflera uppgifter. Jag har en fråga till : Pågår det en liknande diskussion om utbildningav de civilanställda även inom domstolsväsendet? Jagtror att det är oerhört viktigt att ta tillvara den kompe-tensen, se till att domarrollen renodlas och att decivilanställda kan överta en del av de uppgifter som utförs av domaren.Anf. 64 () replik:Herr talman! Polisen har möjligheter att anställaden personal som man behöver, naturligtvis. Det finnsju inte längre något riktigt giltigt riksdagsbeslut omhur många poliser som skall finnas i landet. Vi var förett ganska stort antal år sedan överens om att detskulle vara 16 750 poliser. Det är väl ungefär detantal poliser som finns . Eftersom vi socialdemo-krater har gjort de avvägningar som vi har gjort be-träffande budgeten och ramanslaget för rättsväsendethar vi ju inga möjligheter att direkt förorda ytterligareanställningar av civilanställda utan att det kan riskeraatt inkräkta på antalet poliser. Jag är inte säker på attvi skulle bli så populära i vare sig ,, eller i andra län omdetta skulle ske.När det gäller det som kallar förcivilanställda inom domstolarna vill jag säga att detförvisso inte finns några andra inom domstolarna äncivilanställda. Biträdespersonalen, som den iblandkallas, är en mycket viktig grupp inom domstolarna.Bl.a. med erfarenhet från polisområdet har det ocksådiskuterats att det är viktigt att ha en korrekt ochriktig personalmix för att uppnå full effektivitet iarbetet. Den beredningsorganisation som jag tidigareberörde syftar ju faktiskt till att avlasta domaren enrad arbetsuppgifter, inte enbart med hjälp av dom-stolsbiträden utan genom olika organisatoriska grepp,för att domaren skall kunna avgöra fler mål änvad som är möjligt med nuvarande beredningsorgani-sation i de allmänna domstolarna.Anf. 65 ():Herr talman! Det har varit , dåGöran nu har lovat att 70 tingsrätter skallbli kvar såvitt det beror på honom. Jag skall inte säganågonting om detta, men det där antalet 70 elleraningen däröver blir i alla fall sanningen ute i landet.Nu är det bara fråga om att försöka friköpa de tings-rätter som man har nära, i synnerhet de mindre. Förmin del vill jag bidra till att tingsrätterna i ,och blir kvar och icke skall räk-nas in i det där antalet över 70.Jag tycker att det här var sjyst, ,därför att nu har det öppnats för en budgivning. Detvar ju något som gick ut med,nämligen att vi skulle säga ett antal som ni kan gåmed på. Det här är skickligt upplagt. Det tackar vi för,även om vi med beklämmande konstaterar att rege-ringen vill pruta på rättsväsendet också på det härområdet.Herr talman! Frågan om landets åklagare är en delav det avsnitt som behandlas och som jag tänktetala om just . De flesta av landets åklagare har haftett par jobbiga år. Det har genomförts en omorganisa-tion i åklagarväsendet, som alla här i denna slutnaskara känner till. Orsaken till omorganisationen är igrunden bristen på ekonomiska resurser i åklagarvä-sendet. Denna brist beror på regeringens nedskär-ningspolitik på rättsväsendets område. Detta hartvingat åklagarväsendet till ett hypersnabbt verkstäl-lande av den s.k. reform som regeringen har beordrat.Riksåklagaren har varit tvingad att centraliseraåklagarna och deras verksamhet till en åklagarkamma-re i varje län. Det hette visserligen att den fortsattaåklagarverksamheten skulle bedrivas på befintligaåklagarorter, men det har inte kunnat ske. Åklagarnakan visserligen bo kvar på hittillsvarande hemorterom de så önskar, men kontoren har lagts ned - i allafall i praktiken. En stor del av den administrativapersonalen har sagts upp, också här går detta igen.Här finns en del av orsakerna till den starkt mins-kade tillströmningen till våra kriminalvårdsanstalter.En mängd utredningar kommer inte till stånd inomåklagarväsendet.Detta beror i grunden på regeringens nedskärning-ar på rättsområdet. Särskilt hårt har polisen i vårt landdrabbats av de ofta drastiska nedskärningarna i an-slagsgivningen. Omkring 1 000 erfarna poliser harförsvunnit genom en medveten utstötningspolitik.Därmed har en tidigare utredningskapacitet gått förlo-rad. Den nya närpolisen behöver utbildas i utred-ningsarbete. Den uppgiften har Riksåklagaren fått,och tagit på sig, och det skall nu vara på gång genomRiksåklagarens försorg. Men det kommer att dröjainnan unga, nya och på utredningsområdet oerfarnapoliser får den kapacitet som de poliser hade som numer eller mindre har tvingats bort.Regeringens nedskärningar har, det framgår klartav statistik, allvarligt minskat rättssäkerheten i vårtland. En mängd brott blir inte ens utredda. Brottsling-ar går fria och kan begå nya brott när de i stället bordesitta på anstalt eller vara föremål för annan straff-sanktion.Dessvärre har den svenska allmänheten fått mins-kad tilltro till rättssamhället. Frågan är om vi någonsini har haft en så låg allmän tilltro till rättssam-hället. Kanske är det därför ansvarigt departementhåller sig borta från och denna kammarenär vi har den här debatten och behandlar det häroerhört viktiga området. Ett för ett demokra-tiskt land, ett land som fungerar, är ju att det finns etträttssamhälle, att det är en rättsstat. Men det ansvarigadepartementet har, som har påtalats här ,valt att hålla sig borta.Vi, , har konstaterat behovet av ett pen-ningtillskott till åklagarväsendet, och något har ocksåmedgivits enligt regeringens anvisningar. Det behövsdock mer resurser än vad majoriteten, dvs. regerings-sidan, har medgivit. Vi moderater har blivit nedrösta-de i budgetdebatten och behandlingen av våra förslagtill nödvändiga förstärkningar.Herr talman! Ekobrotten, den ekonomiska brotts-ligheten, skall bekämpas. Vi moderater har bl.a. i denborgerliga regeringen varit tillskyndareav åtgärder mot ekobrotten t.ex. i form av inrättandetav det som först fick heta ekobrottskommandot ochsom skulle ha kunnat utvecklas vidare med förstärk-ningar. Det hade sannerligen kunnat svara mot debehov som finns och som är påtagliga. Den verksam-het som förekommit har på intet sätt varit felaktig.Det finns ingen grund att för den skull skapa en nymyndighet. Omkring detta har det blivit väldigtmycket av förvåning.Det har, för att citera ett tidigare uttryck i densvenska politiska debatten, blivit den stora oredans åromkring detta med ekobrottsbekämpning med tankepå den utomordentligt suddiga gång som förslagsstäl-landet och planerandet har haft. Så har det varit allti-från att det avsågs en verksamhet under Riksåklagarentill det att förslaget kom att Riksåklagaren inte skulleha det överordnade ansvaret. Så har man tydligen gåttnågon form av medelväg - tror man - nämligen att detre större städerna i landet skall ha sin egen myndighetpå ekoområdet och att Riksåklagaren får hålla tillgodo med resten.Nu är inte det här en organisatorisk fråga i förstahand, utan det är en fråga om rättssamhällets funge-rande i klara linjer. Vi har en riksåklagare i ,precis som andra länder också har. Naturligtvis skallsåväl ekobrott som annan brottslighet i åtalsavseendeligga under Riksåklagaren och inte bilda några egnaöar i ett rättssamhälle.Sedan tillkommer den här konstiga brådskan i frå-ga om genomförandet. , om baranågra få veckor, vill man genomdriva detta. Det kaninte vara rätt och riktigt. Därför har vi från borgerligthåll, och särskilt då från moderat håll, kommit attreservera oss i inte mindre än tre reservationer motdels själva systemet med en särskild ekobrottsmyn-dighet, dels det häftiga genomförandet av detta.Jag har inte begärt så mycket tid att jag närmareskall gå in på detaljerna. Men efter all diskussiontorde var och en i denna slutna församling vara inför-stådd med att detta är tokigt.Anf. 66 () replik:Herr talman! Låt mig först säga om tingsrättsor-ganisationen att när jag talar om 70 tingsrätter så ärdet en möjlig organisation som man kan ha som ut-gångspunkt för debatten. Det finns också andra möjli-ga organisationer av dömandet i första instans när detgäller allmänna domstolar.Jag tycker att det är dystert när an-vänder uttryck som: Finns det ännu ett rättssamhälle?Tidigare i debatten användes också uttrycket att självafundamentet rämnar. Även om det finns problem skallvi naturligtvis inte förstora dem. Vi skall inte ge in-tryck av att läget skulle vara mer bekymmersamt änvad det faktiskt är.Jag tycker att det finns anledning att, inte minst pådet här området, mana till en viss varsamhet medorden. är ju i och för sig inte kändför att vara nyansernas mästare, men något måste manändå få protestera mot överdrifterna.När det sedan gäller resurserna till åklagarväsen-det så har ju det också sin historia. Den skall jag inteuppehålla kammaren med vid det här tillfället. Jag haren intressant fråga till . Med10 ytterligare skall tydligen åklagar-väsendet komma i en bra funktion. Då är min fråga:Om regeringen inte hade lagt på 33 miljoner tillåklagarväsendet, hur mycket hade då Moderata sam-lingspartiet yrkat i påslag till åklagarväsendet? Hadedet varit 10 miljoner eller hade det varit 43 miljoner?Anf. 67 () replik:Herr talman! Försiktighet med orden är säkert braibland. Men eftersom Socialdemokraterna och denregering som skall regera - och som också i högstagrad har ansvaret för rättssamhället, rättstrygghetenetc. - inte är varsamma i hanteringen, så må det välvara förlåtet om man talar klartext. Något annat harjag faktiskt inte gjort. Några överord är det knappast.Jag skulle kunna använda den här minuten till attbeskriva något av den reaktion som vi ständigt möterbland allmänheten.Jag är alldeles övertygad om att vi alla här hundra-tals och åter hundratals gånger hört vanliga medbor-gares uppfattning om det som är i skeendet. Mansäger: Den och den personen kommer säkert inte attfällas därför att det är ju brottsoffret som blir lidande idet här landet.Det kan sägas vara en överdrift, men icke destomindre är man van vid att ärenden avskrivs i våldsamtstor omfattning därför att resurser saknas först hospolisen och sedan hos åklagarväsendet.När vi kommer till detta med tingsrätter vill jagännu en gång säga att det är jättebra att har gett ett tal i budgivningen.Sedan har vi frågan om hur mycket pengar sombehövs till åklagarväsendet. Det är väl avvägt i denmodesta moderata överläggning som skedde medåklagarämbetet. Med 10 miljoner kan åklagarväsendetanställa de nya åklagare som behövs. Det har ju varitstopp för intagningen på det området.Anf. 68 () replik:Herr talman! Det är bra att ochModerata samlingspartiet välkomnar regeringenspåslag på 33 miljoner i det här sammanhanget.Jag minns inte riktigt hur många tingsrätter GötheKnutson räknade upp. Det var väl tre fyra stycken.Jag kan räkna upp tre som jag gärna ser blir bevarade,nämligen , och Sala. Då är vi uppe isex sju. Sedan får resten av landet dela på 60. Jag trorinte att vi skall ge oss in i den här sifferexercisenalltför vidlyftigt. Då kommer vi fel.När det gäller resurserna i åklagarväsendet, ochäven i polisväsendet, och möjligheterna att arbeta därvill jag först säga att har ju ansvar fören stor del av besparingarna på polisområdet. Dettycker jag att han har lätt för att glömma.Dessutom kan jag meddela kammaren en glädjan-de nyhet, åtminstone för oss som bor i . harpolisen nystat upp en stöldhärva med 40 brott som förett par veckor sedan i den lokala tidningen ansågsvara omöjliga att komma till rätta med därför att maninte hade polisresurser. Något positivt inträffar juvarje dag även i polisorganisationen. Jag tycker att detkan vara bra att få säga det här i kammaren just i dag.Jag tror alltså att det finns anledning att mer tafasta på vad som faktiskt utförs i organisationen ochrätta till det som brister och inte bara föra en ensi-dig resursexercis. Det handlar också i ganska storutsträckning om metoder i arbetet. Jag har ett uttalan-de från en mentoråklagare i , , som säger att alldeles för många polisledda för-undersökningar hamnar i papperskorgen hos dem.Poliserna lägger ned mycket jobb på dem, men i själ-va verket hade man kunnat lägga ned dem redan iinledningsskedet om man använt sig av möjlighetentill förundersökningsbegränsning.Anf. 69 () replik:Herr talman! Beträffande tingsrätterna kan vi välvara lika goda , . Vi har tagit upptre var här nu som vi vill bevara. Sedan vore det jubra om också alla de tingsrätter som behövs och somkan motiveras blir kvar. Det är nog ganska många.Sedan gäller det polisen och det goda arbete de ivissa fall alltför få poliserna utför. Vi hade som mestpoliser 1974. Statistiken är tydlig. Det har blivit enalltför hård nedskärning på det området. De som nufinns kvar efter den socialdemokratiska regeringenshärjningar gör som sagt ett mycket gott jobb. Vi kanju gå in för det som uppmanadetill, nämligen att berömma de goda insatserna.I kan polisen säga att de reder ut allamord som dessvärre har begåtts. Å andra sidan finnsdet ju en hel del lägenhetsinbrott som inte blir sakför-da och där brottsoffren bokstavligen står i kö. Upp-klarningsprocenten i landet ligger ju på ca 12-14 %som högst. Det är inte polisens fel - jag upprepar det.Polisen tar vara på alla resurser de har. Det måste juvara utgångspunkten för arbetet. Vi bör förstärkadessa möjligheter att göra ett ännu bättre arbete.Anf. 70 ():Herr talman! Polisen är en av statens kärnfunktio-ner. Som vi alla vet måste polisen kunna fungeradygnet runt årets . Även i sådan tider dålandet befinner sig i ekonomisk kris måste faktisktpolisen ha tillräckliga resurser för att kunna utövabåde sin brottsförebyggande och brottsbekämpandeverksamhet. En fungerande polis som kommer närallmänheten behöver deras hjälp är enligt moderatuppfattning en av grundförutsättningarna för ett väl-färdssamhälle.Sedan regeringsskiftet har rättsväsendet iallmänhet och polisen i synnerhet utsatts för kraftigabesparingar utöver vad man kom överens om i dens.k. Detta har resulterati att vi har ca 1 500 färre poliser. Vi måste läggatill att ca 1 000 personer på den administrativa sidanhar sagts upp och att möjligheten till övertid i stortsett har upphört. Det har t.o.m. förekommit att poliserfått avsluta ett påbörjat förföljande av brottslingar föratt förhindra att övertid uppkommer.Nu aviserar regeringen litet mer pengar till poli-sen, men den satsningen är otillräcklig. Ni försökerdriva samma fram-och-tillbaka-politik på polisområ-det som på övriga områden, dvs. att spara hårt ochsedan ge tillbaka en del valet. har beskrivit ert handlande ganska träffande ien dikt som heter Att tänka rätt är stort. Så här står deti slutet av dikten:Först när helvetet gör stjärten stekhetkommer eftertankens kranka blekhet.Säll är den som har till rättesnöreatt man bör nog tänka efter före.Socialdemokraterna har faktiskt medvetet minskatantalet poliser och minskningen har skett från två håll.En stor grupp av de mest erfarna brottsutredarna harlockats att gå i förtida pension genom förmånligaavtal. har ni stoppat intagningen av nyapoliser till högskolan. Ert plötsliga försök till helom-vändning är inte speciellt trovärdigt. Utvecklingen harnu gått dithän att människor som faller offer för brott ivårt land kan lita på att polisen har möjlig-het att göra det som krävs för att brottslingen skallkunna gripas och brottet upp.Vi moderater ser rättsväsendet ur ett brottsoffer-perspektiv. Samhället skall stå på brottsoffrets sida.Polisens roll är mycket viktig. Bäst är naturligtvis ompolisen kan hindra att brott begås, men även då brotthar begåtts är kanske det bästa stödet till brottsoffretatt polisen kommer till platsen inom rimlig tid, seriöstutreder anmälan och löser brottet.Vi moderater tror på närpolisen. Men skall närpo-lisen ha en chans att lyckas måste även de ha tillräck-liga resurser. måste även den övriga poli-sverksamheten ha möjlighet att fungera. Satsningenpå närpolisen slår inte igenom i form avminskad brottslighet. som, och även omoch när, närpolisverksamheten lyckas minska brotts-ligheten kommer vi att ha behov av både utryck-ningsstyrkor, kriminalpolis och trafikpolis, för att baranämna några av de delar som tillsammans utgör vårpolis. Det är olyckligt att starten för närpolisen sam-manfaller med socialdemokraternas kraftiga bespa-ringar på rättsväsendet. En bra idé är värd en bättrestart.I dag är stämningen hos polisen ute i landets olikadelar tyvärr ofta mycket dålig. Detta är inte att undrapå. En alltmer uppgiven poliskår har inte tid att varesig ingripa mot brott, utreda brott eller komma närfolk ringer efter hjälp i den utsträckning som är nöd-vändig. När socialdemokraterna tog över regerings-makten stod det svenska rättsväsendetstärkt i många avseenden. 80-talets polisbrist varavskaffad. Brottskurvan hade äntligen börjat vändanedåt. har de kraftiga besparingarna försvåratför polisen att göra ett bra jobb. Antalet anmälda brottökar som antalet uppklarade brott minskar.Uppsägningarna av administrativ personal hos polisenhar lett till att många av de allt färre poliserna måstesitta inne på polisstationerna med administrativauppgifter i stället för att vara synliga ute i samhället.Varje vecka kan vi läsa i pressen om allvarliga si-tuationer där polisen inte haft tid att rycka ut, situatio-ner då polisen inte kunnat ingripa, då det inte funnitsmöjlighet att kalla på förstärkning eller då poliserutsatts för både hot om våld och faktiskt våld. Jag villnämna ett exempel från mitt hemlän i slutet av no-vember. I kunde man den 2december läsa följande:"Misshandlad polis kräver mer resurser.- Han försökte strypa mig! Det här är klarasymptom på att det inte står rätt till, säger , närpolis.Under som polis har han aldrig varit med omnågot liknande.I fredags natt skadades han och två kollegor när deförsökte stoppa bråket mellan två invandrargäng.Fredagsnattens händelser har lämnat djupa spårhos . Aldrig förr har han blivit på-hoppad bakifrån och hotats oprovocerat. "Detta var ett litet bidrag i den dagliga skörden somvi kan ta del av om vi går till tidningsrummet här iriksdagen.Fru talman! har jag vid åt-skilliga tillfällen träffat poliser i olika verksamheter.För mindre än två veckor sedan följde jag närpolisen iKarlshamn under en hel dag. Man försöker göra ettbra jobb och lyckas också med detta. Men humöretoch arbetsglädjen har verkligen fått sig en knäck.Detta är allvarligt. Förutom de drastiska nedskärning-arna har även kritiken från chefer högt upp i organi-sationen bidragit till att försämra arbetsglädjen.