prot · GK09118 · 1997-06-11 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1996/97:118Onsdagen den 11 juniKl. 10.00 - 18.0119.00 - 00.54Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 5 juni.2 § AvsägelseTredje vice talmannen meddelade att HåkanHolmberg (fp) avsagt sig uppdraget som riksdagsle-damot fr.o.m. den 16 september 1997.Kammaren biföll denna avsägelse.3 § Beslut om att inleda 1996/riksmöteTredje vice talmannen föreslog, sedan talmans-konferensen ställts sig bakom den utdelade planen förkammarens sammanträden , att riksmötet1997/98 skulle inledas tisdagen den 16 september1997.Kammaren biföll detta förslag.4 § Meddelande om kammarkansliets öppetti-der under sommarenTredje vice talmannen meddelade att under tidenden skulle kammarkansliet haöppet och kl. 13.00-15.00.5 § Hänvisning av ärenden till utskott och be-slut om förlängd motionstidFöredrogs och hänvisadesSkrivelse1996/97:171 till justitieutskottetFörslag1996/97:RFK2 till konstitutionsutskottetKammaren biföll talmannens förslag att motions-tiden för ovanstående ärenden med hänsyn till som-maruppehållet skulle förlängas till fredagen den 19september.6 § Riktlinjer för den ekonomiska politiken,utgiftstak, ändrade anslag för budgetåret 1997m.m.FöredrogsFinansutskottets betänkande 1996/97:FiU20Riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak,ändrade anslag för m.m. (prop.1996/97:150 delvis)Anf. 1 BO ():Herr talman! För diskutera-des den ekonomiska politiken i kammare.Det skedde mot bakgrund av att sysselsättningen hademinskat och arbetslösheten hade ökat kraftigt från enredan hög nivå. Vi moderater hade då fått till stånd enextra riksdagssession , eftersom regeringen intehade lagt fram sin aviserade proposition om aviseradeåtgärder mot arbetslösheten. De många förslag ombättre förutsättningar för nya riktiga jobb som vi ladefram avvisades av socialdemokraterna och Centerpar-tiet.Debatten präglades av stora ordoch löften från bl.a. : Steg för steg skallvi nedbringa arbetslösheten, både den öppna och dentotala.Nu står vi i kammare igen och diskute-rar den ekonomiska politiken och läget i Sverige.Arbetslösheten har ökat ännu mer, både den öppnaoch den totala. Antalet sysselsatta har minskat med50 000 personer. Sammantaget är det uppemot600 000 människor som vill och kan arbeta i ställetför att gå arbetslösa. Enligt regeringens egen vårpro-position kommer det vara nästan lika många arbetslö-sa år 2000.Regeringens totala misslyckande när det gäller ar-betslösheten drabbar värst dem som blir och förblirarbetslösa. De får sämre ekonomi och får sannolikt enbristande självkänsla. Det kan ofta uppstå socialaproblem. Det kan nog vara svårt för många av oss attföreställa sig vad arbetslösheten och oron inför fram-tiden faktiskt innebär för en människa som väntar dagefter dag, på ett jobb och somsamtidigt ser hur regeringen misslyckas då tvärtomfler och fler hamnar i arbetslöshetens gissel.Dessutom undermineras grunden för välstånd ochtrygghet. Det är genom arbete som välstånd skapas.Det är genom arbete de resurser skapas som finansie-rar vård och omsorg, undervisning, brottsbekämpning- för att ta några viktiga gemensamma uppgifter.För någon dag sedan kunde vi se två vitt skilda re-portage i TV:s nyhetsprogram som ger en bild av vadsom faktiskt håller på att hända i Sverige.Det ena inslaget gällde en ny metod för att be-handla äggstockscancer, som förbättrade resultatetväsentligt, men det var en metod som också varmycket dyrbar. Det som diskuterades i nyhetsinslagetvar frågan: Har vi egentligen råd att tillämpa denmetoden i ? Har vi råd att tillämpa en metodsom gör att fler kan botas? Detta är en följd av attekonomin går sämre och att arbetslösheten är så stor.Det andra inslaget var ett reportage som presente-rade Saabs nya bilmodell, 9-5. Man sade att denna bilkommer att köpas av många barnfamiljer, men inte iSverige. Den nya bilmodellen som tillverkas i som förhoppningsvis kan tillföra någotpositivt har vi svenskar inte råd att köpa. Vi har ocksåen gammal bilpark som förnyas långsamt.Detta var två ögonblicksbilder av vad som händermed den politik som förs. Sakta, men tyvärr säkert,håller välstånd och trygghet på att urholkas.Enligt beräkningar av innebär ar-betslöshet att också den samlade produktionen blir1 % lägre. Den arbetslöshet som vi har i Sverigeleder till att vi förlorar ca ,vilket motsvarar per svenskt hushåll. ärdet väl ingen som tror att vi kommer ned till noll -den möjligheten är ju inte särskilt stor, men om dentotala arbetslösheten skulle kunna halveras innebärdetta standardförbättringar för hushåll medca i genomsnitt - svindlande summor, inteminst för dem som lever på marginalen.Detta är det pris i ekonomiska termer som vi fårbetala för en ekonomi som växer för långsamt ochsom fastnat i massarbetslöshet. Det märks för de en-skilda hushållen därför att skatterna ju är väsentligthögre än vad de annars skulle vara med en bättreutveckling med färre arbetslösa, med mindre kostna-der för socialbidrag och a-kassa. Då skulle skatternakunna vara väsentligt lägre än vad de faktiskt är.Vanliga hushåll snärjs åt. Det är någontinggrundläggande fel när ett beslut om att flytta utbetal-ningsdagen för barnbidrag innebär att en hel del hus-håll måste söka socialbidrag för att klara ekonomin.Då är marginalerna för små. Då går det inte att levapå sin egen lön.Dessutom urholkar de kraftiga välståndsförluster-na till följd av arbetslösheten basen för sjukvård,äldreomsorg och undervisning, basen för att ge detstöd som vi behöver ge till människor som inte kanarbeta, t.ex. handikappade och pensionärer som fårväsentligt sämre förutsättningar.Den situation som vi står inför har tyvärr varitmöjlig att förutse. Det är ju ganska tragiskt egentli-gen. Man kunde förutse att de kraftiga skattehöjning-arna på arbete och investeringar skulle ge just dessaeffekter. De återregleringar som genomfördes till-sammans med skattehöjningarna har kvävt de förbätt-ringar som vi såg 1994.Men har då socialdemokraterna och dess stödpartiCentern lärt någonting av utvecklingen? Nej, denpolitik som presenterats och som man avser att fort-sätta att driva präglas i stället av trefaldig avveckling.I i går diskuterades den ena avvecklingen,nämligen avvecklingen av kärnkraft. Den svenskatrygga kärnkraften skall avvecklas . Det urhol-kar trovärdigheten för vår ekonomi, både i Sverigeoch internationellt. Den leder till högre elpriser ochtill att hushåll måste avveckla direktverkande el tillstora kostnader. Det innebär att vi måste betala istorleksordningen - eller 5 000 kri genomsnitt per hushåll - för nöjet för regeringen ochCenterpartiet att stänga av två reaktorer i Barsebäck.Om det nu är så att vi disponerar dessa 20 miljar-der kronor, kan de göra betydligt större nytta på andrasätt än att stänga av fungerande och säker kärnkraft avpolitiskt taktiska skäl.Den andra punkten där man föreslår en avvecklinggäller arbetskraft. Att avveckla arbetskraft i förtidgenom Kalmarmodeller och annat som föreslås i denproposition vi nu behandlar och i andra sammanhanginnebär naturligtvis att vi arbetar mindre, och välståndoch trygghet skapas ju just av arbete. Det är ju felmetod. Man har gett upp kampen för att skapa förut-sättningar för nya jobb. skall man dölja den storaarbetslösheten. Det är regeringens och linje.Den tredje punkten när det gäller avveckling är egentligen avsäger sig möjligheterna att på ettkonstruktivt sätt delta i det europasamarbete somväxer fram, till högre kostnader för oss alla. Man villinte delta i det europeiska valutasamarbetet. Det ledertill högre räntor. Det är alla överens om. Man kandiskutera hur mycket högre de blir, men att de blirhögre är givet. Det försämrar förutsättningarna förhushåll, för företagande och motsvarande.Denna trefaldiga avvecklingspolitik kombinerasmed att man fortsätter att höja skatter. Energiskatternahöjs , skatten på arbetsinkomster höjs . Mestdrabbas låg- och medelinkomsttagare när egenavgif-ten höjs med ytterligare 1 %.Herr talman! Mot denna misslyckade avvecklings-politik ställer vi moderater en politik som bygger påmänniskornas vilja och förmåga till arbete, företagan-de och förkovran. Vi ser tre huvuduppgifter för politi-ken.Den första är att skapa de verkliga förutsättningarsom behövs för att få i arbete.Den andra huvuduppgiften är att se till att männi-skor normalt kan leva på sin egen lön efter skatt.Den tredje är att hävda det grundläggande socialaansvar som vi har för de människor som behöver stödoch hjälp.Den första uppgiften kräver åtgärder på flera om-råden. De beskrivs i stor utsträckning i reservation 4till det betänkande som vi diskuterar . Bland demfinns lindrad beskattning av arbete och investeringar iföretagen med särskild inriktning på den privatatjänstesektorn. Det finns ju underlag - en utredningsom jag, när jag satt i regeringen, lät ta fram och enutredning som har genomförts av -som pekar på vad som skulle kunna åstadkommas omman faktiskt gjorde insatser för att förbätt-ra förutsättningarna för den privata tjänstesektorn. Detär tusentals och åter tusentals jobb som förvägrasde människor som är arbetslösa.Men det gäller också frågorna om den totala be-skattningen av arbete och dubbelbeskattningen avinvesteringar. Det gäller också sjuklöneperioden, sombör halveras. Förlängningen av sjuklöneperioden harju bidragit till det sämre företagsklimat som vi har iSverige. Det gäller vidare att skapa en flexibel ar-betsmarknad, att se till att arbetsmarknadsreglernainte hindrar anställningar utan tvärtom främjar an-ställningar. Det gäller att regeringen tar ansvar för detsom den måste ta ansvar för när det gäller lönebild-ningen. Det är i huvudsak en fråga för arbetsmarkna-dens parter, men ramarna dras i stor utsträckning uppi denna kammare. Om man inte är beredd att funderapå förändringar av konfliktregler och motsvarande föratt få en bättre balans, då får vi heller ingen fungeran-de lönebildning. Då slås också jobb ut, då kommerjobb inte till stånd.Vi måste prioritera den kvalitativa uppbyggnadenav kunskaperna och inte bara se utbildningen som ettinstrument för att försöka minska antalet arbetslösa iarbetslöshetsstatistiken. Vi måste se till att tryggaenergiförsörjningen och inte sätta i tvivelsmål att vikan klara en långsiktigt trygg energiförsörjning till braoch låga priser. Vi måste minska krånglet för företag.Det krävs kort sagt en katalog av åtgärder på olikaområden, alla i syfte att förbättra förutsättningarna förarbete och företag. Utan ett gott företagarklimat klararvi inte uppgiften att eliminera massarbetslösheten.För att det skall bli möjligt att leva på sin lön, föratt övergå till den andra huvuduppgiften, krävs det attvi genomför rejäla och kraftiga skattesänkningar förvanliga hushåll, naturligtvis inriktade på att sänkaskatten på arbetsinkomster. Sänkt skatt på arbeteunderlättar ju också möjligheterna att skapa förut-sättningar för de nya jobben.Det gäller egenavgifterna, som vi menar bör sän-kas över den kommandetreårsperioden. Det gynnar framför allt låg- och me-delinkomsttagare relativt sett mest. Det gäller attstaten tar över kostnader från kommunsektorn, sominnebär att kommunalskatten kan sänkas med 3 krunder den kommande treårsperioden - en mycketkraftig skattesänkning framför allt för låg- och medel-inkomsttagare. Vidare handlar det om att förbättrasituationen för barnfamiljer. Som vi ju vet är det sär-skilt familjer med flera barn som drabbas hårt av densituation vi befinner oss i och lever nära socialbi-dragsgränsen. Därför vill vi vid sidan av dagensbarnbidrag i den kommunala beskattningen införa ettgrundavdrag på per barn. Vi menar ocksåatt boendebeskattningen måste lindras. Fastighetsskat-ten måste sänkas för både dem som bor i hyresrätt ochi bostadsrätt och för dem som har ett eget småhus.Fastighetsskatten slår snett och den slår hårt. Dendrabbar alla.Med dessa skattesänkningar, som är fullt finansie-rade i vårt budgetalternativ, och de skattesänkningarsom kan bli möjliga i den takt arbetslösheten minskaroch belastningen på det offentliga minskar och pro-duktionen ökar, blir det möjligt för den enskilde att fåkontroll över sin egen ekonomi. Däri ligger denegentliga tryggheten.Men till detta måste ju komma ett ansvar för ossalla för den som faktiskt råkar ut för något som maninte klarar själv. Då är det ju viktigt att se till att be-sparingar som genomförs på utgiftssidan slår rätt. Föross har det varit viktigt att se till att besparingarna närdet gäller transfereringar påverkar de människor somockså får sänkt skatt, så att de själva kan påverka sinsituation och får ett utrymme att täcka den ökadekostnad som följer av exempelvis en andra karensdag,som ju påverkar den som faktiskt arbetar. Men sam-tidigt måste vi avstå från att göra besparingar på demänniskor som drabbas hårt och som inte kan klarasig själva. Vi har avvisat Socialdemokraternas ochCenterns besparingar på de handikappade, besparing-ar vad gäller änkepensionerna och tankarna på attockså försämra för dem har barnpension. Vi avvisardet.Det är viktigt att vi i den kommunala verksamhe-ten prioriterar kärnuppgifterna, att vi skapar bra ut-gångspunkter för sjukvård, äldreomsorg och under-visning. Vi ser hur köerna i sjukvården börjar ökaigen efter det att den borgerliga vårdgarantin avskaf-fades. Människor är oroliga för sin äldreomsorg ochmänniskor är oroliga för undervisningen. Vi ser atträttstryggheten håller på att undermineras. I alla dessaavseenden måste vi garantera bra kvalitet helt igenom.Därför måste dessa uppgifter prioriteras.Herr talman! Dessa tre huvuduppgifter, att se tillatt åter blir ett land i arbete, att man skallkunna leva på sin lön och att det sociala ansvarethävdas, är vad som ligger till grund för den alternativapolitik som gör att kan bättre. Den politiskainriktningen redovisas i reservationerna 1 och 4, somjag yrkar bifall till liksom också reservationerna 11och 14.Anf. 2 ():Herr talman! Jobb, vård och skola - det är de frå-gor som ser som allra viktigast. Det är defrågor som allra mest berör många människors var-dag. Det är tyvärr också de områden där regeringensmisslyckande är som tydligast.Sverige har blivit ett kösamhälle. Det är köertill jobben och köer till vården. Många barn går utskolan utan tillräckliga kunskaper.I går kväll åkte jag taxi hem från ett möte. Taxi-chauffören berättade att han har en dotter som ärarbetslös. Han var precis som alla andra föräldrarväldigt orolig för detta. Han var orolig för att dotternssjälvförtroende skulle brytas ned när hon söker jobbefter jobb och bara får höra: Nej, vi har inget. Det är redan tillsatt. Vi har ingenting fördig. Han var också orolig över hennes vanor, därföratt arbetslösa ungdomar har ibland en tendens att sovapå dagen och sedan gå ut med kompisar på natten.Det är naturligtvis lättare att hamna i riskabla miljöeroch sällskap om man är ute . Taxichaufförensade att är inte ett välfärdssamhälle utanett arbetslöshetssamhälle. Det är dåligt. Jag hållermed honom. Det är tyvärr så, inte bara för den härtaxikillens dotter utan också för väldigt många ung-domars föräldrar och släktingar som upplever de härproblemen.Antalet jobb minskar . Sysselsättningen nu ärbetydligt lägre än , och 1996 var den lägreän 1995. Minskningen fortsätter alltså. Som ett litetminnesord till kan jag säga att jäm-fört med maj , när samarbetet mellanSocialdemokraterna och började, har antaletjobb minskat med mellan 110 000 och 120 000. Ar-betslösheten stiger däremot. Den öppna arbetslöshe-ten är nu den högsta . Det är denöppna arbetslösheten var så hög som . Om manvill kan man, utan jämförelser i övrigt, notera att it.ex. är det sysselsättningen, antalet människormed jobb, som är den högsta på 23 år.När arbetskraften minskar och färre människorkan leva på sin lön, går det åt väldigt mycket pengartill a-kassa, socialbidrag och AMS-åtgärder av olikaslag. Det betyder att vården, omsorgen och skolan blirsvältfödda. Pengarna räcker helt enkelt inte till de,som jag tycker, allra viktigaste välfärdsuppgifterna.Kortsiktigt kan man klara det med mer statsbidrag.Det är bra att regeringen har insett det behovet. Mendet är ändå bara en kortsiktig lösning. På längre siktär välfärden helt beroende av att fler människor fårarbete och blir skattebetalare i stället för bidragsmot-tagare. Därför är fler jobb nyckeln till minskad arbets-löshet, bättre välfärd, bättre vård och bättre skola.Då är frågan: Går det att få fram fler arbeten?Folkpartiets svar är ja, det går. Det går att lösa de härproblemen om man bara vågar tro , troatt det här går att lösa och jobba för att förverkligadet. Många fler människor måste få tillbaka sin fram-tidstro.Men det är svårt. Den ekonomiska debatten präg-las ju av så många missförstånd som stämmer nedmodet. Det allvarligaste missförståndet är just att såmånga tror att jobben har tagit slut. Därför vill jagbeskriva några bilder från verkligheten. Jag har varitute på företagsbesök. Det har säkert alla andra härockså. I , statsministerns hemstad, besök-te jag ett företag som hetteEnergipilot. Det växer så det knakar. Det går jättebra.Det anställer nya människor nästan varje vecka.I min hemkommun har jag besökt två företagsom likaså växer så det knakar. Big Image heter ett.Det skrevs om det i härom dagen.Antalet anställda har ökat från ungefär 30till drygt 40. var jag på ett annat företag,som heter . De har ökat sin personalstyrkafrån 1 person till 16 . Det finns väldigt mångafler sådana företag. Det bevisar, tycker jag, att det gåratt få fram fler arbeten. Jobben har inte tagit slut.Det är faktiskt ganska intressant. Trots brister i fö-retagsklimatet, trots skyhöga skatter, trots omfattandekrångel och väldigt mycket annat konstigt, finns detganska många företag som växer. Det finns ganskamånga företagare som satsar framåt. Tänk då såmycket bättre det skulle kunna gå om statsmakternas,regeringens, insatser och den ekonomiska politikeninriktades på att förstärka det som är bra och ta bortdet som är dåligt. Då skulle ju summan kunna blienormt mycket bättre.Problemet är ju att det finns för få lysande undan-tag som de jag har nämnt. De är tyvärr fortfarandeundantag. De är inte regel. Antalet nya företag hartyvärr fortsatt att minska även . Därför vill vi iFolkpartiet ytterligare förbättra det som är bra. Vi villförbättra förutsättningarna för initiativrika människorsom driver företag. Det beskriver vi utförligt i vårpartimotion och framför allt i de båda trepartireserva-tionerna. Det handlar om sjuklön, värnskatt, dubbel-beskattning, förtida moms, arbetsgivaravgifter,krångel, energipolitik och allt sådant.Jag vill tillåta mig en liten fråga till finansminis-tern. En av de dåliga saker som man faktiskt behöverändra på, gäller det här med flykten från börsens A-lista på grund av höga skatter. Då vill jag veta, ErikÅsbrink: Tänker ni stoppa det genom att återinföraskatten på O- och OTC-listorna, de andra listorna,dvs. återinföra skatten på arbetande kapital? I så fallhar ni inte förstått mycket.Det där med att jobben har tagit slut var det förstamissförståndet. Det är inte sant. Det andra missför-ståndet handlar om internationaliseringen. Det ärfortfarande så att väldigt många människor i Sverigetror att vi kan göra litet som vi vill här hemma, utanatt ta hänsyn till det som händer i omvärlden. Men detär också ganska många som vet att det är fel. Numeraär ju nästan allting rörligt. Kapitalet rör sig blixt-snabbt. Företag kan ligga litet varstans. Människorblir också allt rörligare. Konkurrensen om investe-ringar och jobb blir väldigt mycket tuffare.Då duger det inte att som regeringen jämföra Sve-rige då med nu och säga: Hurra vad vi är bra- nu har vi blivit mycket bättre! Vad investerare gör,är ju att jämföra nu med andra länder . Debryr sig inte om ifall vi är bättre än sedan.Andra länder kanske har blivit dubbelt så bra som devar sedan.Många EMU-motståndare tror t.ex. att vi kan sättaräntorna litet som vi vill i , bara vi står utanfördet här samarbetet. De glömmer verkligen att världenser annorlunda ut nu än . Det här utanförskapetbetyder att är väldigt mycket mer sårbart förolika händelser utomlands. Våra räntor är högre, ochde svänger mer upp och ned. Vår krona är svagare,och den svajar mer upp och ned. Den är ett lättarebyte för spekulanter. Den här osäkerheten om svenskaräntor och om värdet på den svenska kronan, ger ettminus när utländska och svenska investerare funderarpå var de skall förlägga sin verksamhet - precis somgårdagens energibeslut, för övrigt. Det ger också ettminus.Därför vill att skall vara medfrån starten i valutasamarbetet. Det minskar osäkerhe-ten. Det vänder ett minus till ett plus. Det ger ossockså större politisk makt att påverka utvecklingen iEuropa.Det tredje missförståndet, herr talman, handlar omkonjunkturen. Många tror ju att bättre konjunktur ärnyckeln till all framgång. Då kommer arbetslöshetenatt försvinna. Visst kan det hjälpa med bättre konjunk-tur, men det är ju långt ifrån tillräckligt. Sverigesproblem är inte främst konjunkturella, utan de ärstrukturella, långsiktiga.Jag vill ta ett exempel på detta. Regeringen ochCentern har ju satt upp som mål att den öppna arbets-lösheten skall ned till . har satt uppsom mål, och det gillar lyckligtvis också regeringen,att inflationen skall vara högst . finnsdet ju, i olika texter från , ,Valutafonden och alla möjliga oberoende bedömare,gott om bevis för att den strukturella arbetslösheten är6-7 %. En del säger att den kanske är . Denstrukturella arbetslösheten är ju nivån på arbetslöshe-ten när priser och löner börjar stiga igen. Det innebärfaktiskt att de där målen - respektive - äroförenliga. Långt innan arbetslösheten har kommitned till , börjar priser och löner stiga igen, och dåmåste ingripa och bromsa.Det enda sätt som man kan förena de här målenpå, är ju om man angriper den strukturella arbetslös-heten, dvs. om man genomför reformer på arbets-marknaden. Det är det som i New Labourkallar för avregleringar och "korståg för flexibel ar-betsmarknad". Om Socialdemokraterna nu väljer atttolka det här med flexibel arbetsmarknad som enbartutbildningsinsatser, så menar jag att de väljer denomoderna linjen i det val som samme Blair kallar"modernisera eller dö." föreslår reformerpå arbetsmarknaden. De är beskrivna i våra motioneroch reservationer.Den här övertron på konjunkturförbättringar finnsockså i alla de förord som ibland kommer från olikastatsråd om att problem löses om människorbara börjar köpa mer. Minskat sparande och merinköp skulle få hjulen att snurra. Då skulle fler jobbskapas. Det är en väldigt kortsiktig lösning. Sparandetger ju pengar som behövs för att små företag skallkunna få pengar till sina investeringar. Små företagkan ju inte ge sig ut på den internationella marknadenoch låna pengar. De är inte kända där. De här hänvi-sade till den svenska lånemarknaden, och då behövsdet svenskt sparande. Genom att beskriva problemetfelaktigt, skapar man en felaktig lösning.Problemet är inte att vi har ett för stort sparande iSverige. Problemet är att vi har för små investeringar.Investeringarna borde vara långt större för att skapaen långsiktigt högre tillväxt, växande efterfrågan ochfler jobb. Då måste bli mer attraktivt för in-vesteringar.Herr talman! Tyvärr tycker jag att vårpropositio-nen och texten i betänkandet från utskottsmajoriteten,bestående av Socialdemokraterna och , vittnarom att dessa båda partier väldigt mycket har fallitoffer för de missförstånd som jag har nämnt och att dedelvis själva bidrar till att befästa missförstånden. Detycks tro att jobben har tagit slut. De åtgärder som deföreslår handlar ju om att avföra människor från för-värvsarbete. Färre skall arbeta, fler skall förtidspen-sioneras, och a-kassan skall användas som ständigförsörjning.