prot · GK09116 · 1997-06-09 00:00:00 — Dethandlar ju om nominering och inte om fasta platser inämnden. Det handlar om en nomineringsmöjlighet.Det är viktigt att arbetsmarknadens parter har den härmöjligheten. Socialförsäkringen är ju till stor delkopplad till arbetslivet. Där har man en stor erfaren-het. Jag beklagar att den borgerliga oppositionen intetycker på samma sätt utan reserverar sig.Sedan reagerar jag på ett uttalande som finns iSigge Godins motion och i en reservation om att so-cialförsäkringssystemet blir alltmer svåröverskådligtoch principlöst. Det är tvärtom. Jag förstår faktisktinte den uppfattning som har. Jag ser dennärmast som ett utslag av dålig oppositionspolitik.Det är väl det som det handlar om. Vi får en tydlighetnär det gäller försäkringarna i fortsättningen. Det haralltså inte velat se.Sigge Godin bör, när han anger att avgifter tas utpå inkomstdelar som inte ger rätt till förmåner, betän-ka att socialförsäkringarna bygger på en solidariskfinansiering. Det är naturligtvis en oerhört viktigtprincip. På det sättet möjliggörs ju omfördelningarmellan grupper och olika perioder i livet. Det är enviktig princip. Socialdemokraterna och Folkpartiethar varit överens om att det är en av de vikti-gare grunderna.Slutligen vill jag säga att det här är ett viktigt be-tänkande. Vi lägger fast principerna för en allmänförsäkring vid sjukdom och rehabilitering. Vi tarviktiga steg framåt när det gäller samverkan för attuppnå en bra rehabilitering. Vi tydliggör rollerna iförsäkringsadministrationen. Men framför allt höjer viersättningsnivåerna till , vilket många välkom-nar. Det möjliggörs genom att vi också tar ansvar förvälfärdens finansiering, vilket är oerhört viktigt. Detär ju det grundläggande. Vi har en ekonomi för detta . Det hade vi inte tidigare.Jag yrkar alltså bifall till hemställan i utskottetsbetänkande nr 12.Anf. 16 () replik:Fru talman! ägnar sig åt dålig oppo-sitionspolitik, säger . Jag tycker attBörje skall tala med sina vänner som satt iSjuk- och arbetsskadekommittén. Där jobbade jagkraftfullt för att vi tillsammans med socialde-mokraterna skulle skapa en sjukförsäkring som varhållfast, långsiktig och robust. Men det fanns ingetintresse för det.I dag är jag uppriktigt sagt, fru talman, glad överatt vi inte kunde nå den uppgörelsen. har ju soci-aldemokraterna gått ifrån sina tidigare åsikter. Detinnebär att det tydligen inte går att nå en sådan upp-görelse.Börje anklagar och mo-deraterna för att de vill ha privata försäkringar. Detsätt på vilket regeringen och socialdemokraternahanterar sjukförsäkringsproblematiken innebäratt människor känner osäkerhet . Avdet skälet skaffar de sig privata försäkringar. Jag trorinte att de gör det därför att har någonstörre framgång i den här frågan. Människorna ser omsitt hus. Detta skall belasta regeringen och inte någotoppositionsparti.När det gäller avgifterna, , är ju desom betalar avgifter över taket, vilket Folkpartiettycker är fel, sällan sjuka. De bidrar alltså jättemyckettill försäkringen. tycker att det är bra attäven de som sällan är sjuka bidrar till en utjämning iförhållande till de svaga i vårt samhälle. Men vi tyck-er att det är fel att säga att de dessutom skall betalahögre avgifter utan att få några förmåner.Anf. 17 () replik:Fru talman! Det har skett en stark utveckling av deprivata försäkringarna. Men det hänger ju inte ihopmed att vi nu lägger fast systemen. Det hänger fram-för allt ihop med att vi hade en väldigt skakig eko-nomi . Människor kändesig då otrygga. De ställde sig frågan: Kan vi garanteraen bra välfärd i landet? Det var anledningen. Vi är nuförbi detta. lägger vi fast system som är tydligaoch bra för framtiden.Sedan efterlyser att vi skulle köraigenom Sjuk- och arbetsskadeberedningens betänkan-de rakt av. Men detta var ju i vissa delar ofullbordat.På fyra punkter vill man sätta i gång ytterligare ut-redningar. Det gällde framför allt arbetsskadeförsäk-ringen och månadsersättningen, men även en delannat krävde ytterligare utredningar. När de är klarakan vi se helheten. lägger vi ju fast pensions-reformen, och då kan vi också se helheten i det hela.Men de beslut vi nu fattar är också oerhört viktiga.Sedan vill jag kommentera det sadetidigare om att vi är besjälade av en spariver som slårfel. Jag vill påpeka att inte har merpengar till socialförsäkringarna än vad vi har. SiggeGodin ställs också inför tuffa besparingar, men hangör det litet enkelt för sig genom att angripa vissasparförslag här och där - änkepensioneringen och litetannat. Men har ingen ekonomi. Han haringen finansiering för sjuklönen, som han vill förkor-ta. Där saknar en finansiering, och det ärallvarligt.Anf. 18 () replik:Fru talman! Självklart har vi finansierat återgång-en av sjuklönen till två veckor.Låt mig ta upp den fråga som alltidtaktiskt använder sig av: Hur skall det gå om borger-ligheten får makten igen? Vad blir det för socialför-säkringar då? Där vill jag hänvisa till den förra perio-den. Då stod sig inkomsttrygghetsbegreppet, BörjeNilsson, trots att var med och även and-ra som kanske tycker någonting annat. Risken är alltsåminimal att det skall hända någonting på den sidan.Det intressanta i den här debatten är egentligen attBörje går som katten kring het gröt när detgäller sjuklönefrågan. Inte med ett ord antyder han atthär finns en problematik - när det gäller tillväxten ivårt samhälle, när det gäller att skapa jobb, m.fl. as-pekter som har nämnts i debatten. Hur blir det, BörjeNilsson? Varför är ni så rädda för att fråga de inblan-dade parterna i vårt samhälle hur de ser på sjuklöne-frågan och vilka problem som finns med den? Vill niinte pressa ned arbetslösheten ?Nu hamnar vi ju långt in innan vi kan haen offentlig hearing. Jag tycker att det verkar märkligtatt ni inte vågar ta i den frågan.Sedan, fru talman, vill jag ta upp det här med när-ståendepenningen, som inte heller har antytts. Härmenar majoriteten att det inte finns pengar att gåvidare till 120. Men om människorverkligen vill vårda sina anhöriga hemma, vilket är enförutsättning, blir det totalt sett billigare för samhället- inte dyrare, . Då skulle ni väl viljagöra den besparingen? Nej, det tycker ni inte. Det kanman avslå bara så där; det är ju ändå en relativt litengrupp som har det här önskemålet. Jag tycker att detär märkligt att ni inte kan se realiteterna.Jag återkommer därför till detta: Vissa besparingaroch vissa förslag är socialt oacceptabla.Anf. 19 () replik:Fru talman! Beträffande sjuklönen blir det alltsåen utfrågning. Det är ingen ovilja från vår sida.Självklart skall vi hålla den. Det var inte möjligt attgenomföra den ; det var vi väl till sistöverens om. Men den kommer alltså till stånd.Sedan kan inte förknippa arbetslöshe-ten med sjuklönen. Hög arbetslöshet hade vi redan närdet var , så det är ju inget problem.Sigge Godin försöker också komma undan genomatt säga att det föreslår inte är något attbry sig om. Problemet varju att ni misslyckades med den ekonomiska politiken.Det var det som var allvarligt, och det ledde till be-sparingar. Men det handlar också om grundsynen, densom för fram. Ni är ju ett tredjedel-sparti i förhållande till . Det är klart att niinte kan sätta er emot dem i så fall. Här krävs dettydligare deklarationer från sida: Varstår ? Var står i förhållandetill ? anger ju en mycketbestämd färdriktning när det gäller välfärden i fort-sättningen. Den har vi inte sett tidigare, men kan vise helheten. Det är den som är intressant.Anf. 20 () replik:Fru talman! Jag kunde väl tro att gå tillbaka till . Minnettycks vara väldigt dåligt. Jag vill erinra om att det varhösten 1990, under den socialdemokratiska regering-en med som finansminister, som manäntligen insåg att vi inte kunde fortsätta med de soci-alförsäkringssystem och de höga utgifter vi hade. Detvar då, , ni gjorde de första besparingarna,som gjorde att vi fick ned sjukskrivningsnivåerna ochfick en sundare socialförsäkring. Så ligger det till påden punkten, tar ansvar, säger . Ja, enligt soci-aldemokrater räcker det med att vi politiker skall taansvar. Men vi ser hur mycket det ansvaret är värt närvi inte längre har råd och det bli oro i ekonomin. Dåblir de enskilda människorna oroliga, och efter bl.a.de uttalanden som socialförsäkringsministern har gjortom att vi kan ändra vad som helst tycker människoratt det är viktigt att ta saken i egna händer. Jag tyckerockså, , att det ligger något positivt i attmänniskor vill ta eget ansvar - för sig själva, för sinfamilj och för sin nästa - genom privata försäkringar.När det gäller de krångliga systemen håller jagförresten helt med . Redan runt 1970föreslog den socialpolitiska samordningsutredningenatt vi måste renodla försäkringarna bättre. Det har intehänt någonting. Tvärtom har de blivit mycket krångli-gare.När det gäller omfördelning av resurser omförde-las en fjärdedel till andra personer, . Trefjärdedelar omfördelas till samma människa i en gi-gantisk byråkratisk karusell.Anf. 21 () replik:Fru talman! sade tidigare i sittanförande att om vi nu höjer ersättningsnivåernauppstår det på nytt ett moras. Men moraset hade vi ju1991-1994. Det kan aldrig kommaifrån. Det var då som underskottet fördubblades ocharbetslösheten växte - på grund av att man genomför-de ofinansierade skattereformer till de rika och tillaktieägarna. Det var den stora grunden. Sedan blevdet problem i välfärden.Gullan sade också tidigare att vi hållerfast vid politiskt styrda socialförsäkringssystem. Dethandlar inte om detta! Vi har i det här landet en brasocialförsäkring som har en stark förankring hos detsvenska folket. Då tycker jag att det är naturligt att vifortsätter på den linjen.Nu när vi kan se helheten i inställ-ning och färdriktning när det gäller välfärden vill jagfråga : Var finns rättvisan i den mo-derata politiken? Det är det som är intressant, och detborde belysa. Hon menar att var ochen skall ta ansvar. Men det finns ju också en stor delav solidaritet och omfördelning i försäkringarna, ochdet är en oerhört viktig princip för oss socialdemokra-ter.Var finns rättvisan? Var finns solidariteten i detmoderata välfärdssystemet i fortsättningen? Det är enintressant fråga.Anf. 22 () replik:Fru talman! Det svarar jag gärna på. Om vi som ärrelativt friska och sällan behöver anlita försäkrings-systemen också tar ett eget ökat ansvar genom t.ex.privata försäkringar, då belastar vi inte socialförsäk-ringssystemet på det sätt som man har gjort.Då får vi också råd att skydda de handikappade, för-äldralösa barn, änkor och låginkomstpensionärer. Nisocialdemokrater har ju gått ut med väldigt tuffa spar-förslag. Det är ju ert system som går ut över de allrasvagaste. Vi tycker att dessa skall skyddas och kandärför också svara för en ökad egen del av ansvaret.Sedan behöver inte vara så oroligöver att olika partier föreslår olika förslag. Vi kankonstatera att det är tre partier som vill ha någon formav arbetslivsförsäkring, trygghetsförsäkring eller vadman nu vill kalla det för. Det finns andra samstäm-migheter och många gemensamma reservationer. Jagtycker att borde vara betydligt merorolig för sitt eget parti, där den ena ministern fastlå-ser sjuklönesystemet medan den andra mer ellermindre lovar att det skall tas bort.Vi i oppositionen har naturligtvis finansierat deförslag som vi har lagt fram. Men att vi har litet olikasyn tillhör spelets regler. får ju gå ifråndet som man har sagt eftersom man går hand ihand med er, tyvärr alltför mycket hand i hand måstejag säga.Anf. 23 () replik:Fru talman! Det finns mycket stor enighet ochsamhörighet i vårt parti när det gäller välfärden ochsocialförsäkringarna. Sedan kan vi naturligtvis disku-tera enskilda förslag, men det som vi här lägger fast ärvi fullständigt överens om. Det behöver inte GullanLindblad på något sätt betvivla.Gullan sade att vi har genomfört tuffabesparingar. Det var nödvändigt eftersom budgetun-derskottet uppgick till 240 miljarder när viövertog makten. Det är bra att vi har genomfört dessabesparingar. är ekonomin bättre. Arbetslöshetenkan bättre angripas. Man kan också lägga fast stabilasocialförsäkringar. Det finns även en möjlighet atthöja ersättningsnivån. Detta är oerhört viktigt.Det är nu som vi kan se resultatet av den politiksom vi har bedrivit. Det är klart att vi har fått kritikför detta. Men det har varit absolut nödvändigt. Väl-färden förutsätter en stark ekonomi, och vi tar ansvarför välfärdens finansiering.Anf. 24 () re-plik:Fru talman! välkomnar höjningenmed i socialförsäkringarna. Men vi anser ändåatt skillnaden inte går mellan dem som har och dem som har , utan den går mellandem som har en ersättning - arbetslöshetsersättningeller sjuklön - och dem som står helt eller delvissystemet. Beroende på hur man räknar är det mellan800 000 och 1 000 000 människor som står helt ellerdelvis utanför. Det gäller framför allt många ungdo-mar. Detta är en katastrof för samhället. Det blir engeneration som inte är van vid att kunna försörja sigsjälv eller som inte tillåts att göra det.Vi förordar både en kort och en lång försäkring.Den kortare är inkomstrelaterad, men i en annan form,medan den längre skall utgöra en grundtrygghet. Ochden ligger faktiskt på en högre nivå än dagens låg-pensioner. Den längre försäkringen kan också höjas ioch med att ekonomin blir bättre.För vår del anser vi att skattesänkningar inte gernågon valfrihet, annat än för de välbeställda. De somvi vill skydda betalar ingen eller mycket låg skatt, ochi det läget hjälper det inte med skattesänkningar. Detblir bara mindre över av samhällets pengar till dessamänniskor.I dag kan man hamna mellan stolarna. Man fåringen sjukpenning om man kan ta ett annat på arbets-marknaden vanligt förekommande arbete. Men fördetta saknar man kanske kompetens. Och vem anstäl-ler en person med restarbetsförmåga?Vad vill socialdemokraterna göra åt detta?Anf. 25 () replik:Fru talman! Det är bra att väl-komnar höjningen till . Det noterar vi. Men förövrigt står vi ganska långt ifrån varandra. Miljöpartietförfäktar en linje med brutet tak, och det innebär attmänniskor inte bara drabbas av en svår sjukdom utanockså av en dålig ekonomi. Det blir följden av Miljö-partiets förslag, och det reagerar vi starkt emot.Den centrala frågan som har viss betydelse ocksåför socialförsäkringarna är ju den senaste helgensdebatt om att skulle söka samarbete medmoderaterna och försöka att komma med i en moderatregering. Det är en viktig fråga också när det gällersocialförsäkringarna. Det vore intressant med enkommentar på den punkten från . 26 () re-plik:Fru talman! Vi vill höja ersättningen till lågin-komsttagarna till under de två första åren.Jag har inte varit på , så jagvet inte vad jag skall svara. Som jag ser det kan detinte ligga något djupare allvar bakom detta.Anf. 27 () replik:Fru talman! Jag välkomnar det beskedet. Det in-nebär att tar avstånd från det sompartiledarna har anfört, och det tycker jag är bra.Anf. 28 () re-plik:Fru talman! Jag vill ställa ett par frågor till BörjeNilsson. Den ena gäller samverkan, och hur man från berörda aktörer uppfattarregeringens förslag. säger att regering-ens förslag är en offensiv linje. Det är ett klart ochtydligt förslag som innebär att man går vidare. Detborde alltså innebära en förbättring.Jag undrar då: Vari består missuppfattningen närman från aktörerna inte ser några förslag i propositio-nen som ger de förutsättningar som FINSAM harhaft? Vad är det som man har missförstått?FINSAM skall fortsätta, säger är en försöksverksamhet. Men hur länge fårFINSAM fortsätta i de fem länen?Sedan har jag en fråga när det gäller det allmännahögriskskyddet i sjukförsäkringen. Vad är det som göratt samma allmänna högriskskydd med högst tio dagarper tolvmånadersperiod i s-tappning är acceptabelt,men inte i kristdemokratisk tappning? Det rör sigfortfarande om per tovmånadersperi-od.Anf. 29 () replik:Fru talman! Det förslag som läggs fram när detgäller samverkan är en förbättring. Man flyttar frampositioner, och det är väl ganska naturligt efter det attdet har pågått en försöksverksamhet. , och Riksförsäkringsver-ket har utvärderat denna försöksverksamhet, och detär väl naturligt att man nu går vidare och inte barahankar sig fast vid FINSAM-projekt. Det förstår jaginte.Här öppnar man en möjlighet och en frivillighetför alla aktörer att utifrån var och ens resurser verkaför att få till stånd en bra rehabilitering. Jag tycker attdet är bra. Jag förstår inte heller var missuppfattning-en ligger. Jag ser en uppenbar förbättring, och jagbeklagar att oppositionspartierna inte har kunnatupptäcka den. Man tror tydligen mera på det som manhör utifrån. Men läs betänkandet! Det är viktiga stegframåt som här tas.Anf. 30 () re-plik:Fru talman! Det mest beklagansvärda är väl inteom oppositionen inte har upptäckt de sakerna. Om desom finns ute i verksamheterna inte har upptäckt detpositiva i regeringens förslag, då är det väl allvarliga-re, tycker jag.Jag skulle vilja höra säga: Här finnsförslag som ger alla de förutsättningar som FINSAMhar haft, minst lika bra förutsättningar. Men det trorinte jag att kan säga.Sedan gäller det min fråga om det allmännahögriskskyddet.Anf. 31 () replik:Fru talman! Detta ger ju alla möjligheter. Reha-biliteringsverksamheten är oerhört viktig och grund-läggande. Jag tycker att det är synd att vi skiljer ut osshär. Det hade varit bra med en samsyn i närdet gäller rehabiliteringspolitiken. Jag beklagar att nihar gått en annan väg och hankat er fast vid FINSAM-projekten. har utvärderat dem, och vitar ut det bästa ur allting. Det viktiga är alltså frivil-ligheten.Exemplet om högriskskyddet som Rose-MarieFrebran tar upp i sin motion och sin reservation ochsom vi diskuterat i utskottet är oerhört extremt ochknappast realistiskt att det inträffar. Vi lägger nu fastett bra högriskskydd för dem som har svåra och flerasjukdomar.Anf. 32 Statsrådet ():Herr talman! Den proposition som vi debatterar är ett steg i regeringens arbete med att reformerasocialförsäkringarna och skapa stabila trygghetssys-tem.Utgångspunkten för den allmänna sjukförsäkring-en är en offentlig försäkring som bygger på standard-trygghet och som ger ersättning för inkomstbortfall.Försäkringen skall innehålla drivkrafter till arbete.Passiva utbetalningar av ersättningar som ersätterarbete skall i möjligaste mån undvikas.Socialförsäkringarna har stor betydelse för männi-skors trygghet. Att ersättning vid sjukdom baseras påinkomstbortfall och håller en rimlig nivå betydermycket. Det underlättar rörligheten på arbetsmarkna-den i och med att försäkringen följer individen ochinte är knuten till arbetsplatsen.Det bidrar också till jämställdheten mellan kvin-nor och män. Varje individ har sin egen försäkring.Det lönar sig att arbeta, oavsett kön, och det leder tillekonomiskt oberoende.Det ger den största tryggheten också för dem medde lägsta inkomsterna, och ju mer man arbetar, destohögre blir ersättningen.Ett försäkringssystem som bygger på grundtrygg-het eller har ett lågt tak leder till att stora grupperkommer att sakna skydd mot kraftigt försämrad lev-nadsnivå. Det förutsätter att alla som endast får enmindre del av sin inkomst vid arbetslöshet, sjukdomm.m., skaffar sig kompletterande försäkringar. Desom har de lägsta lönerna och som inte har råd attbetala extra försäkringar får det sämsta skyddet. Där-för skall inkomstbortfallsprincipen vara utgångspunk-ten för försäkringsskyddet även i framtiden.Socialförsäkringarna måste också fylla krav pårättvisa. Försäkringarna skall ges på lika villkor.Kostnaderna för försäkringsskyddet skall delas avalla. På så sätt undviker man att riskgrupper ställsutanför eller att de erbjuds försäkringar vars premierblir orimligt höga.Herr talman! Rehabiliteringsfrågan har under se-nare år fått en mer framskjuten roll i våra trygghets-system. När arbetsförmågan är nedsatt är det viktigt,framför allt för den enskilde, att åtgärder i första handinriktas på rehabilitering så att han eller hon snabbtskall kunna återgå till arbetslivet. I samverkan mellanolika aktörer bör alla möjligheter att återge den en-skilde arbetsförmågan prövas. En effektiv rehabilite-ring där samhällets samlade resurser utnyttjas på bästasätt minskar naturligtvis samhällets kostnader.Det är viktigt att genom samverkan mellan olikaaktörer underlätta för den enskilde att trots sjukdomkunna vara kvar i sitt arbete, t.ex. i de fall där detfinns en partiell arbetsförmåga. Man skall utgå frånoch ta till vara det friska hos varje individ. Här hararbetsgivarna en viktig roll när det gäller att ta tillvara restarbetsförmågan hos de anställda.Försäkringen måste naturligtvis innehålla en välavvägd balans mellan målen att ge ekonomisk trygg-het och att upprätthålla arbetslinjen. Den som pågrund av sjukdom, skada eller funktionshinder har ennedsatt arbetsförmåga och av det skälet inte kan för-sörja sig skall ha rätt till ersättning.På sikt måste vi skapa socialförsäkringssystemsom också är finansiellt stabila och följsamma till densamhällsekonomiska utvecklingen. Det är ett viktigtskäl till det omfattande arbete som pågår inomSocialdepartementet.Förutom den här propositionen, som är ett förstasteg, planeras ytterligare tre propositioner. Underhösten kommer regeringen att lägga fram dels enproposition om inkomstbegreppet som bygger på enutredning som blir klar , dels enproposition med ett omskrivet kapitel 18 i lagen omallmänförsäkring, om administrationen. Under våren1998 kommer så propositionen om reformerad för-tidspension.Det är mot denna bakgrund regeringen angerprinciper för hur försäkring vid sjukdom och rehabili-tering bör utformas i den proposition som vi nu debat-terar.Herr talman! Ersättningsnivåerna i sjuk- och för-äldraförsäkringen föreslås höjas från till 80 %fr.o.m. den 1 januari 1998.Ett annat förslag är att arbetsmarknadens parterges möjlighet att via avtal komplettera ersättningenupp till efter dag 90 i sjukskrivningsperioden.Med den högre ersättningsnivån stärker vi försäk-ringen och pressar tillbaka behovet av privata försäk-ringslösningar. En höjning av ersättningsnivån ärockså ett viktigt steg i arbetet att återskapa förtroendetför socialförsäkringarna.Propositionen handlar också om, och det ärmycket viktigt, att utveckla samverkan mellan lokalaaktörer när det gäller rehabilitering. Det gäller sam-verkan mellan försäkringskassa, kommun, arbetsför-medling och hälso- och sjukvården.En fördjupad och förbättrad samverkan innebär envinna-vinnasituation för alla. Den enskilde vandrarinte längre mellan myndigheterna utan får stöd ochhjälp utifrån ett helhetsperspektiv. Myndigheternaspersonal får ökad kunskap och en kompetensutveck-ling som höjer kvaliteten. Samhället får bättre resurs-utnyttjande och högre effektivitet i försäkringarna.Från att ha bedrivits som försöksverksamhetskall nu samverkan bli ett permanent inslag i välfär-den.Förslaget i propositionen innebär bl.a. att gemen-samma verksamhets- och handlingsplaner kan upprät-tas på central myndighets- och regionnivå, liksom attprogram för gemensam utbildning kan utformas. Ge-mensam utbildning underlättar en gemensam utveck-ling. Regeringen anser att det gemensamma målet förde samverkande myndigheterna bör vara att personer it.ex. utsatta grupper som saknar fast förankring påarbetsmarknaden i så stor utsträckning som möjligtskall omfattas av och själva företa aktiva åtgärder isyfte att få arbete. Målet för de samverkande myndig-heterna kan vara att inom en överblickbar framtiduppnå resultat i form av t.ex. kortare sjukskrivningsti-der, minskade kostnader för sjukpenning och förtids-pension eller sjukbidrag samt färre socialbidragstaga-re.Regeringen har anfört i propositionen att det är avstor betydelse att utveckla friare mål- och resultatstyrdanvändning av medel avsedda för samverkansprojektinom rehabiliteringsområdet. Det finns ett stort behovav att mer effektivt kunna utnyttja samhällets samladeresurser för att bättre kunna tillgodose enskilda män-niskors behov av stödåtgärder.