prot · GK0964 · 1997-02-12 00:00:00 — Vi skall debattera regeringensskrivelse med en lägesrapport i fråga om den ekono-miska brottsligheten och motioner väckta med anled-ning av skrivelsen samt vissa motioner väckta underallmänna motionstiden.Den ekonomiska brottsligheten är utan tvivel ettallvarligt problem. Den måste bekämpas inte minstför att upprätthålla respekten för strafflagstiftningenoch för att värna moralen i näringslivet och i samhäl-let i övrigt. Den ekonomiska brottsligheten utgörockså ett allvarligt hot mot marknadsekonominsfunktionssätt. Ekonomisk brottslighet hotar självafundamentet för marknadsekonomin, samhällsmoralenoch den sociala välfärden.Självfallet är det av stor betydelse att kampen motden ekonomiska brottsligheten förs på ett sådant sättatt insatserna i största möjliga utsträckning riktas motbrottslingarna och de brottsliga gärningarna somsådana. får lagändringar och andra åtgärderinte utformas så att de lägger hinder i vägen för denlagliga näringsverksamheten. Det måste råda balansmellan intresset att bekämpa brottsligheten å den enasidan och konsekvenserna för samhällsekonomin ochmedborgarna å den andra.All brottslighet måste bekämpas inom de gränsersom rättsstaten sätter. Vi får inte tillåta att kampenmot brottsligheten leder till en urholkning av de vär-den som statsmakterna har ett särskilt ansvar att skyd-da.Den ekonomiska brottsligheten är till sin natursvårutredd. Det innebär ofta bevissvårigheter föråklagare inför domstol. Detta är ett stort problem förde myndigheter som har att utreda och bekämpa eko-nomisk brottslighet. Det kan emellertid aldrig godtasatt beviskraven sänks för att lättare få till stånd enfällande dom.När det gäller storleken på de belopp som denekonomiska brottsligheten omsätter eller vilka beloppsom undandras beskattning föreligger det endastgrova uppskattningar. Det finns inga tydliga beläggför att det i strikt statsfinansiell mening skulle varalönsamt för staten att bekämpa denna brottslighet,dvs. det är inte så att en utgiftsökning i statsbudgetenavseende kampen mot ekobrottsligheten med någonautomatik leder till en inkomstökning för staten.Vinsterna ligger i stället främst i de för hela samhälls-ekonomin gynnsamma konsekvenserna av en effektivekobrottsbekämpning.Det har dessutom konstaterats en ökande försla-genhet och ett mer systematiskt tillvägagångssätt hosekobrottslingarna. Gränserna mot annan kriminalitetsom våld-, miljö- och narkotikabrottslighet har ocksåsuddats ut i takt med att ekobrottsligheten blivit gröv-re och de penningsummor som är i omlopp blivitstörre.Det finns enligt vår mening skäl att inta en positivhållning till den regeringsskrivelse som vi debat-terar. Den bygger vidare på åtgärder som vidtogsunder de borgerliga regeringsåren. Hit hör bl.a. åtgär-der som vi moderater lyft fram som heltavgörande för den framtida ekobrottsutvecklingen ochsom är av central betydelse för en effektiv ekobrotts-bekämpning, bl.a. ökad samverkan mellan förvalt-ningsmyndigheterna, tydliggörande av åklagarrollenoch ökade utbildningsinsatser för åklagare, poliseroch andra berörda yrkesgrupper. Särskilt glädjande attnotera är att skrivelsen bekräftar vad som har fram-förts i andra sammanhang, nämligen att regeringenhar övergivit tanken på att skapa en friståendeekobrottsmyndighet, vilken skulle ha skapat nyamyndighetsgränser och skulle ha motverkat den på-började utvecklingen av samverkan mellan olikamyndigheter av betydelse för den kvalificerade sam-mansatta brottslighet som ekobrott ofta är exempel på.Även om vi moderater intar en positiv hållning tillregeringens skrivelse har vi invändningar. Vi harockså negativa synpunkter på en del av de i dettaärende aktuella motionerna. Jag kommer att diskuteranågra av dessa, och min partikollega kommer i ett senare inlägg att kommenteraandra punkter.Herr talman! Av erfarenheterna och vet vi att den helt grund-läggande förutsättningen för att vi skall lyckas be-kämpa den ekonomiska brottsligheten, liksom allannan brottslighet, är att det finns tillräckligt mångavälutbildade poliser och åklagare som kan ägna sig åtekobrottsutredningar. Härutöver behövs förstärkningmed ytterligare expertis, bl.a. konkursförvaltare ochrevisorer. Bristen på poliser bidrog ochbörjan av 90-talet bl.a. till att brottsanmälningar inteens blev föremål för utredning som ärende-balanserna växte. Enligt den moderata uppfattningenkan den tidens allvarliga missförhållanden inte härle-das till annat än tidigare socialdemokratiska regering-ars bristande insikt om vilka resurser och vilken kom-petens som krävs för att både polis- och åklagarmyn-digheternas brottsutredande verksamhet skall kunnaslutföras och resultera i fällande domar. Om regering-en menar allvar med målsättningen att effektivt angri-pa ekobrottsligheten måste regeringen också garanteraatt det finns ett tillräckligt antal poliser, ett tillräckligtantal åklagare och tillräcklig övrig nödvändig kompe-tens. Med regeringens miljardbesparing på rättsvä-sendet ges, enligt vår uppfattning, inga garantier överhuvud taget. Mycket av det som regeringen säger sigvilja uppnå med sin politik framstår därför för oss mersom vackra ord än som ett allvarligt menat försök attminska den ekonomiska brottsligheten.I skrivelsen framhåller regeringen att en huvud-punkt i regeringens ekobrottsstrategi är att man skallöka samverkan och höja kompetensen hos berördamyndigheter i syfte att uppnå en effektivareekobrottsbekämpning. De myndigheter som det, enligtregeringen, är fråga om är domstolarna, polis- ochåklagarväsendet, , skatteförvaltningen ochexekutionsväsendet. För oss moderater är det främ-mande att ålägga domstolarna en brottsbekämpandefunktion. Till skillnad från andra berörda myndigheterär domstolarnas uppgift inte begränsad till att uppfyllasamhällets kriminalpolitiska mål och prioriteringar.Domstolarna är kärnan i rättsstaten och utgör ytterstden enskildes värn mot en stark statsmakt. Det ärdärför principiellt felaktigt att låta domstolsväsendetomfattas av "myndighetsövergripande mål och riktlin-jer" på ekobrottsområdet eller på något annat brott-sområde. Utskottets majoritet har sett faran med re-geringens strategi i denna del men tar trots det inteklar ställning mot den.I regeringens skrivelse anförs att det kan förutsesatt skattemyndigheterna kommer att ges nya uppgiftervid brottsutredningar inom skatteområdet genominförandet av s.k. skattekriminalverksamhet. Vi mode-rater känner stor tveksamhet, bl.a. av rättssäker-hetsskäl. Att vi inte gör något särskilt uttalande idenna fråga får inte tolkas som att vi kommer attställa oss positiva den dag regeringen eventuelltframlägger ett förslag i frågan.I dagens ärende ingår också behandling av ett an-tal motionsförslag rörande åtgärder mot miljöbrott.Som jag nämnde inledningsvis har gränserna motannan kriminalitet suddats ut i takt med att ekobrotts-ligheten har blivit grövre och de penningsummor somär i omlopp har blivit större. Det är angeläget att viförbättrar våra möjligheter att angripa och förhindramiljöbrottslighet, men skälet till att vi moderater inteställer oss bakom de nu aktuella motionerna är bl.a.att vi i alltför länge enbart har gjort föränd-ringar i detaljer. Det är hög tid att vi i stället tar etthelhetsgrepp och bygger upp en strategi och organi-sation för miljöbrottsbekämpning, vilket vi moderaterockså har föreslagit i en motion som kommer att be-handlas senare under våren.Herr talman! Vi moderater stöder samtliga vårareservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifallendast till den reservation som utgör basen förekobrottsbekämpningen, reservation 4 rörande resur-serna för ekobrottsbekämpning.Tack!Anf. 76 ():Herr talman! Den ekonomiska brottsligheten äroroande och allvarlig av flera olika skäl. Dels undan-hålls stora skattesummor från statskassan, skattemedelsom behövs för vår gemensamma välfärd, dels blir deten orättvis konkurrens mellan de ärliga skattebetalar-na och de oärliga brottslingarna. Dessutom måsteekobrottsligheten bekämpas eftersom den också haren stark koppling till annan brottslighet, t.ex. narkoti-kabrottslighet och brott mot miljölagstiftningen.I betänkandet framgår att en ny självständig myn-dighet skall inrättas under detta år inom åklagarvä-sendet. Det skall bli en ekobrottsmyndighet som skallsvara för all åklagarverksamhet inom ekobrottsområ-det på både central och regional nivå. Arbetet skallorganiseras inom åklagarledda arbetsgrupper. Dess-utom skall polis och annan behövlig personal frånpolisväsendet ingå. Samverkanspersoner från skatte-förvaltningen och exekutionsväsendet och andra spe-cialister skall också vid behov kunna placeras vidmyndigheten. Allt detta är bra.Dock har det inte betonats tillräckligt, vare sig iregeringsskrivelsen eller i betänkandet, att ocksåmiljöbrottslighet i många fall är ekonomisk brottslig-het och att det behövs särskilt kunniga och erfarnapersoner för att man skall komma åt miljöbrottslighe-ten. Det nämns bara i någon enstaka mening, och detutvecklas inte alls hur bekämpningen av miljöbrottskall gå till.Vi reservanter menar att det behövs en nationellstrategi för bekämpning av miljöbrottsligheten. Iannat fall finns det en uppenbar risk att de resursersom behöver avsättas för att man skall kunna bekäm-pa miljöbrott blir otillräckliga. Så är det , och såhar det varit under en alltför lång tid.Miljöbrottsligheten är ett växande problem. Denspänner över ett brett område. Den handlar om alltfrån olagliga industriutsläpp till illegal handel medutrotningshotade djur. Flera olika lagar är aktuella påmiljöområdet. Därför krävs en bred kunskap hosutredningspersonal - både poliser och åklagare.Det är helt klart att miljöbrotten inte utreds på etttillfredsställande sätt . Statistik från Brottsföre-byggande rådet visar att endast ett fåtal misstänktamiljöbrott leder till åtal och fällande dom. Av depolisanmälningar som görs för brott mot miljöskydds-lagen resulterar i åtal.Därför behövs en välorganiserad verksamhet somskall bekämpa miljöbrotten. I motion frånden allmänna motionstiden föreslår vi att det bildas ensärskild arbetsgrupp inom den nya ekomyndigheten,bestående av personer som kan specialisera sig påområdet, i likhet med vad som har organiserats i Nor-ge. Jag yrkar därför bifall till reservation 2.Anf. 77 ():Herr talman! Jag vill börja med att säga att det äroerhört positivt att vi i nu kommeratt få en skrivelse från regeringen som ger en samladbild av vad som görs på området ekonomisk brottslig-het. Där kan man i ett sammanhang se de olika delar-na - skattelagstiftning, åklagarväsendet och alla olikadelar av rättsväsendet - och hur man samordnar dessaresurser för att effektivt kunna bekämpa den ekono-miska brottsligheten.Herr talman! Den ekonomiska brottsligheten är påsitt sätt en speciell brottslighet. Det är en brottslighetsom är mycket stor - som tidigare talare sagt handlarden också om narkotikabrottslighet och om organise-rade kriminella organisationer. Men det är också enbrottslighet som är liten.Tyvärr är det en brottslighet som i många fall ärganska utbredd. Många människor anser att detär okej att arbeta svart, att undandra pengar från sta-ten. Det här kan vara småfiffel, men det är faktisktekonomisk brottslighet. Det gör att begreppet eko-nomisk brottslighet är oerhört brett.Den ekonomiska brottsligheten är också dubbel-verkande till sin natur. Ju större "stor" ekonomiskbrottslighet blir, och i ju högre kretsar ekonomiskbrottslighet, skatteplanering och skatteflykt existerar,desto mer utbredd blir den "lilla" ekonomiska brotts-ligheten. Den vanliga människan tänker: Kan de,varför skall då inte jag? Därför är den ekonomiskabrottsligheten oerhört viktig att bekämpa.Men den ekonomiska brottsligheten är också mil-jöbrottslighet. När fartygen tömmer sina tankar ute tillhavs i stället för att gå in i hamn och tömma och ren-göra dem är det just för ekonomisk skull.När miljöbrotten begås är det med ekonomisk vinningi beräkning. Därför anser vi i att miljö-brottsligheten måste ses som en del av den ekonomis-ka brottsligheten. Den måste också få resurser så kan ta itu med denna fråga.Det har kommit många positiva signaler från re-geringen inom detta område. Man har också sagt attmiljöbrottslighet skall falla under den nya myndighe-ten mot ekonomisk brottslighet.Men det är inte tillräckligt att man i text uttryckeratt det skall vara på det här sättet. Därför står jag ochVänsterpartiet bakom reservation 2, där just fråganom miljöbrott och deras handläggning inom den nyamyndigheten lyfts fram. Det sägs också att detta börvara en viktig uppgift och att arbetet för att bli effek-tivt måste bedrivas av särskilt utbildade poliser ochåklagare placerade på en egen enhet inomekobrottsmyndigheten. I reservationen vill vi att re-geringen skall vidta åtgärder i enlighet med detta föratt också miljöbrotten skall beivras.Det har som sagt kommit mycket positiva förslagfrån regeringen. Men problemet har varit att det hartagit tid. Det behövs insatser på det här områdetsnabbt. Dessutom pågår det flera utredningar påområdet, och regeringen kommer att återkomma i defrågorna.På en punkt anser dock vi i att manredan i dag hade kunnat fatta beslut och införa enmöjlighet till utökad skattekontroll. fanns detmöjlighet att göra tillfälliga överraskningsrevisioner.Skattemyndigheternas revisorer kunde också gesmöjlighet till legitimationskontroll för att kunnastämma av personer som t.ex. arbetar på en restauranggentemot arbetsgivarregistret. Just krogbranschen ären av de branscher där en sanering behövs och därjust överraskningsrevisioner och möjlighet för skat-temyndigheternas revisorer att utföra legitimations-kontroll är mycket effektiva medel.Dessa regler har funnits tidigare men togs bort avden förra regeringen. En utredning har lyft fram attdessa regler åter bör införas, eftersom man ser detsom en brist att dessa möjligheter inte har funnits. Dethär hade man kunnat införa redan i dag.Det här är oerhört viktigt. slås seriösa före-tag ut av den illojala konkurrensen. Även branschor-ganisationerna på området välkomnar möjligheternaatt få en ordentlig kontroll över branschen så att deseriösa företagen kan klara sig.Jag tycker därför att ställningsta-gande är en smula märkligt. I reservation 8 framhållerman att möjligheten att göra sådana här överrask-ningsrevisioner inte skall återinföras. Moderaternasser med sitt ställningstagande till att seriösa företagarefaktiskt slås ut av illojal konkurrens. Det stämmerockså väldigt illa ihop med övrigapolitik på detta område, där kontroll och möjlighet förmyndigheterna att beivra brott är något oerhört vik-tigt.Med det här, herr talman, vill jag yrka bifall tillreservationerna 2 och 9.Anf. 78 (mp):Herr talman! Den ekonomiska brottsligheten haruppmärksammats . har regeringen gjortett utmärkt arbete, enligt min och me-ning, och genom den årliga skrivelsen får vi en redo-visning så att vi kan följa upp det.Jag pratar nu om den traditionella ekonomiskabrottsligheten. Där har åtgärder vidtagits och strategi-er utarbetats såsom redovisats i skrivelsen. Men enligtMiljöpartiet saknas ett område, nämligen miljöbrotts-ligheten. Vi kan konstatera att miljöbrott ingår iekobrott, vilket både justitieutskottet och regeringenbekräftar. Men var finns strategin för miljöbrotten iskrivelsen? Hur skall samordningen ske när det gällermiljöbrott? Var finns miljöbrottsproblematiken be-skriven?Hur har de grupper som tillsatts, nämligen rege-ringens ekobrottsberedning - en arbetsgrupp inomRegeringskansliet tillsatt - och de regio-nala samverkansgrupperna i alla länen, arbetat för attbelysa och bearbeta miljöfrågorna? Svaret är tyvärr,: inte på något vis!Ingenting har alltså gjorts för att ta tag i miljö-brottsligheten. Vid behandlingen av förra årets skri-velse angående den ekonomiska brottsligheten påpe-kade det här förhållandet både i en mo-tion och i en reservation, men regeringen har intehörsammat det.Denna gång är det ytterligare tre partier som stäl-ler upp på reservationen. Det är glädjande.I årets skrivelse tas miljöbrott upp på två ställen,först under Effektivare sanktionsregler. Där hänvisarregeringen till en kommande ny miljöbalk. Det är välalla tiders, men en lag, hur bra den än är, kan inteändra förhållanden inom rättsväsendet på det viset.Det krävs en fungerande organisation och framför allten vilja att föra mål till rättslig prövning.I är miljöbrottsligheten mindre viktig. Bå-de och har byggt upp en effektivstrategi och organisation för att bekämpa dessa brott.Jag vill ta ett exempel som illustrerar detta. I anmäldes 494 miljö-brott. Av dem gick 210 till rättslig prövning. I Sverigeanmäldes 409 miljöbrott, men endast 30 av dessa blevrättsligt prövade. De här uppgifterna har jag fått frånPolistidningen.Ute i verksamheten börjar det sjuda underifrån,och det är mycket glädjande. Det finns både åklagareoch poliser som är mycket engagerade och önskar sigett annat system med en helt annan organisation. Detfinns alltså eldsjälar som driver en kamp, men deträcker inte.Statsåklagare i , som ären av eldsjälarna, säger: Rättsväsendet vill inte ägnasig åt miljöbrott. Han har i sin bok ur ettstraffrättsligt perspektiv visat på hur en rad miljömålbehandlats. Där kan hans påstående bekräftas. Detråder total avsaknad av prejudicerande domar, litenpraxis, få domare över huvud taget och mycket mildastraff. Det är ett rättsväsende som är okunnigt ommiljöbrott.Då undrar jag: Hur stora resurser kommer att sat-sas på miljöbrott inom den nya ekobrottsmyndighe-ten? Det är där som jag ser en chans till ett annorlun-da beteende . Vi är positiva till att dennanya myndighet inrättas.Jag har summariskt läst Ekobrottsberedningensrapport. Där står här och där om miljöbrotten. Mendet står på ett ställe att myndigheten endast skall tatag i riktigt stora miljömål. Då blir jag också liteträdd, för även andra miljömål behöver tas itu med ioch med att de inte uppmärksammats tidigare.Miljöpartiet yrkar bifall till reservationerna 2 och3. Vi vill att det inom den nya ekomyndigheten inrät-tas en arbetsgrupp bestående av åklagare, poliser ochmiljöspecialister som ägnar sig åt miljöbrotten. Vi villatt det utformas en nationell strategi för att lösa mil-jöbrott, där samarbete med berörda myndigheter ärviktigt. Vi vill att utbildning av åklagare och domare imiljörätt och när det gäller miljöbrottslighet skall skei större utsträckning. Polisen ligger före, eftersom dethar inrättats en åttaveckorskurs vid Polishögskolan.Dit har även åklagare tillträde, vilket borde bli merutbrett. Riksåklagaren i sin tur har ordnat en tredagarsgrundkurs för åklagare på kammarnivå. Men det äralltför . Domare har mig veterligt ingen somhelst fortbildning inom miljörätt.Tyvärr har de nu 48 miljöpoliserna inte använtsfull ut, eftersom det inte finns en organiserad strukturför deras arbete. På ekoroteln i finns två mil-jöpoliser som endast kan arbeta av sin ar-betstid med miljöbrott. De säger själva att de skullevilja ha en arbetsgrupp som endast sysslar med miljö-brott, ledd av en miljöåklagare som har 3-4 utredaretill sitt förfogande samt nära samarbete med berördamyndigheter.För att summera detta skulle jag önska att det i re-geringens skrivelse under flera av dess utmärkta ru-briker när det gäller ekonomisk brottslighet ocksåhade tagit med miljöbrott, t.ex. under rubrikerna Re-geringens strategi mot den ekonomiska brottsligheten,Genomförande av strategin, Inriktningen av det fort-satta reformarbetet, Effektivare myndigheter, Utveck-lande av myndigheternas kompetens och Styrning ochuppföljning av myndigheternas verksamhet. Människor förstår normalt inte attmiljöbrotten ingår i ekobrottsligheten, därför måstedetta lyftas fram och tydliggöras, annars får vi ingenändring till stånd. Alltså: Ta tag i miljöbrottslighetenoch satsa på den vid uppbyggnaden av den nya myn-digheten!Jag måste kommentera anförande.Hon sade att anledningen till att hon inte ställde upppå vår reservation 2 skulle vara att man inte ville hadetaljbeslut utan ta stora grepp. Det är precis vad denhär reservationen går ut på: "Utskottet anser motdenna bakgrund att regeringen bör utarbeta en natio-nell strategi för bekämpning av miljöbrott." mening var det därför en viktig uppgift förekobrottsmyndigheten att ansvara för utredningar ommiljöbrottslighet. Det är precis det som står där somgäller.Jag saknar , och storakrafter från Socialdemokraternas sida, så att jag intenästa gång skrivelsen kommer skall behöva upprepadetta anförande.Anf. 79 () replik:Herr talman! syfte är vällovligt.Men att tala om att man skulle skapa en nationellstrategi genom att ge den nya organisationen uppdragatt ansvara för miljöbrott är verkligen en delstrategi,som vi menar är en fortsättning på det som har varitfel . Det vi är ute efter är att det nu är hög tid attta ett helhetsgrepp på miljöbrottsligheten. Vi hoppasatt kammaren kommer att ställa sig bakom vår motionnär den behandlas senare i vår.Anf. 80 (mp) replik:Herr talman! Det är just därför dennaekobrottsmyndighet inrättas, för att ta ett helhetsgrepppå ekonomiska frågor. Det är ju meningen, vad jagkan förstå, att denna myndighet även skall ha lokal-kontor i större städer, , , etc., ochkunna sprida ut verksamheten på det viset. Om någonskall kunna ta ett helhetsgrepp måste denna myndig-het ha ett utmärkt tillfälle för att sedan distribuera sinakunskaper även till lokalkamrarna.Anf. 81 () replik:Herr talman! Den reservation som skrivit under talar om vad ekobrottsorganisationenskall göra, nämligen utreda ekobrott. Enligt moderatuppfattning är en strategi mot ekobrottsbekämpningbetydligt mer än att utreda begångna brott.Anf. 82 (mp) replik:Herr talman! Jag citerade ur reservationen. Därstår: "Utskottet anser mot denna bakgrund att rege-ringen bör utarbeta en nationell strategi - - -." Det ärinte att lösa miljöbrott, utan det är att utarbeta dennastrategi som skall leda ut till alla myndigheter ochorganisationer, precis som det är beskrivet när detgäller vanliga ekonomiska brott.Anf. 83 ():Herr talman! har under en långtid arbetat för att bekämpa den ekonomiska brottslig-heten. Vi har hävdat att kampen mot den ekonomiskabrottsligheten måste prioriteras om vi i längden skallkunna överleva som rättssamhälle och som ett demo-kratiskt samhälle. Det får inte bli så att myndigheternakoncentrerar sin verksamhet mot "småtjuvarna" ochlåter den avancerade brottsligheten operera relativtostört. Vi har fört kampen mot den ekonomiskabrottsligheten främst utefter tre linjer: genom förslagpå nya lagar och förbättring av de nuvarande lagarna,genom att föreslå en ny organisation samt genom enförändrad syn på ekobrotten. Straffen måste blisträngare och mer verksamma.Kristdemokraterna har när det gäller rättsväsendetsagt nej till de allmänna neddragningar som regering-en har föreslagit i propositioner sedan valet 1994.Tyvärr har vi inte fått majoritet för det här i kamma-ren. Härom dagen såg jag att åtminstone ett parti nuhar börjat ångra att man inte har ställt sig bakom flerkrav på resurser till rättsväsendet. Detta parti är Mil-jöpartiet. Jag välkomnar denna omsvängning hosMiljöpartiet, men det behövs fler partier om vi skallfå majoritet här i kammaren för att få mera resursertill rättsväsendet. Vår demokrati är beroende av atträttsväsendet kan verka i praktiken. I annat fall urhol-kas människors tilltro till rättssamhället, och otrygg-heten breder ut sig.Utskottsmajoritetens förslag i betänkandet över-ensstämmer till viss del med de förslag som kristde-mokraterna arbetat för och lagt fram. Tanken på ensärskild myndighet för bekämpning av ekobrott är ettsteg i rätt riktning. Vi kristdemokrater tillstyrker där-för inrättandet av en särskild ekobrottsmyndighet.Denna bör emellertid vara utformad i enlighet medden organisation som beskrevs i regeringensekobrottsberedning Ds 1996:1, Effektivare ekobrotts-bekämpning. Detta innebär att ekobrottsorganisatio-nen bryts ut från polis- och åklagarväsendet och där-med blir en självständig organisation direkt underregeringen på samma sätt som denna typ av verksam-het är organiserad i och .