prot · GL0930 · 1997-11-19 00:00:00 — Så ser vi påområde efter område hur vi gemensamt kan skapa godservice åt alla men också säkra en solidarisk finansie-ring via skatten.Det är en myt, som tidigare sade,som snart bara riksdagsgrupperna för m, fp och kdtror på, att det är borgerliga regeringar som lyckatshålla skattekvoten nere. Visst var den formella skatte-kvoten strax när Bildt och regera-de . Men den verkliga skatten - de offentligautgifter som betalas med skatten - var närde regerade . Skatterna var lägre, men bidra-gen och kostnaderna för samhället var mycket högre.Så ihåliga blir skattesänkningar när de görs med låna-de pengar.Skatteutskottet delar den bedömning av skattere-formen som regeringen gör i propositionen. Skattere-formen gav ett modernare och robustareskattesystem. En mer likformig kapitalbeskattningminskade spekulationstendenserna i den svenskaekonomin, och möjligheterna till skatteplaneringminskade.Skattereformen innebar också - och det är viktigt- startskottet för ett grönare skattesystem. Men ettviktigt mål var att skattereformen skulle vara fullt utfinansierad. Där finns det brister. De inkomsttagaremed de högsta inkomsterna har inte fullt ut finansieratsina egna skattesänkningar. Därför finns det skäl attåterkomma med en ny och högre nivå på statsskattenjust för den gruppen med de högsta inkomsterna.På en viktig punkt kunde skattereformen inte full-följas. Barnbidragen var viktiga för fördelningsprofi-len i reformen. De skulle höjas. I stället sänktes de.Därför finns det anledning för mig att som represen-tant för skatteutskottet tillstyrka förslaget om höjdabarnbidrag och höjda studiebidrag till gymnasieung-domarna. Det är en bit på vägen mot en rättvisare ochbättre fördelning. Det är också barnfamiljerna somhar drabbats allra hårdast av den ekonomiska krisen.På andra områden diskuterar vi alla den nästankliniska likformigheten i skattereformen. Här pågår en analys avTjänstebeskattningsutredningen inom Regeringskans-liet, och här förs - som har nämnts här - inomEU en diskussion med inriktning på att med hjälp avdifferentierad moms stimulera de mest skattekänsligadelarna av arbetsmarknaden - det som av har definierats som de hushållsnära tjänster-na.Utskottet har engagerat sig starkt för de skattefrå-gor som har direkt bäring på tillväxt och nya jobb.Lättnader i ägarbeskattningen med 4 miljarder hargenomförts för att förbättra villkoren för kapitalför-sörjningen i onoterade bolag.I 1998 års budget ökar nedsättningen av arbetsgi-varavgifterna med inriktning på små- och medelstoraföretag. Skattelättnaden uppgår till näs-tan 3 miljarder.Den 1 januari träder skattekontot i kraft. Det un-derlättar och förenklar arbetet för företagen. Reglernaför F-skattsedlar förändras, och kampen mot denekonomiska brottsligheten förstärks för att öka rättvi-san och statens inkomster, men kanske framför allt föratt skapa rättvisa konkurrensvillkor mellan olika före-tag.Fru talman! Budgetförslaget innehåller någraskarpa skatteförslag.Det första är höjda bilavdrag. Bilavdraget höjsfrån 13 till per mil. Det ger en ersättning somväl täcker de rörliga kostnaderna för bilresorna. För-slaget betyder mest för dem som har långa resor tilljobbet. En höjning av avdragsbegränsningen från6 000 till finansierar 330 av de 500 miljonerom året som de höjda avdragen kostar statskassan.Det andra skarpa förslaget är en förlängning avROT-avdraget till att gälla arbeten också under 1998.ROT-avdraget har motverkat arbetslösheten främsthos de mindre byggföretagen och säkert också spelaten viktig roll för att få fler jobb utförda av företagmed F-skattsedel och mer av just redovisning. Det ärnaturligt att förlänga ROT-avdraget, både med hänsyntill de många arbetslösa inom byggarbetsmarknadenoch den analys och det jobb som görs när det gällerTjänstebeskattningsutredningens olika förslag.Det tredje skarpa förslaget är justeringar i förmö-genhetsskatten. täpper nu till det hål somuppkommit genom att företag gått från A-listan till O-listan eller OTC-listan. vidgas huvud-delägarbegreppet på A-listan till att omfatta dem somvar huvuddelägare vid utgången av 1991. Slutligenreduceras skatteplikten för A-aktier från 100 till 80 %.De beslut som fattats nu och visar att den av-gränsning av skatteplikten den borgerliga regeringenfattade beslut om ingalunda var enkel. Därför krävsatt regeringen också framgent följer utvecklingen avförmögenhetsskatten.Finansutskottet har slutligen gjort ett tillkännagi-vande till regeringen om fastighetsskatten. Fastighets-skatten är en viktig skattebas. Därför är det viktigt attden kan baseras på så korrekta värden som möjligtoch också uppnå en bred allmän acceptans. Regering-en har tillsatt en utredning som syftar till att öka träff-säkerheten i värderingen av fastigheter. På grundvalav de skrivningar som gjorts i skatteutskottet görfinansutskottet ett tillkännagivande med krav på attregeringens utredare , och medsikte på en förändring med giltighet , skalllägga fram överväganden när det gäller lägesfaktorer-na och ett lokalt inflytande över fastighetstaxeringen.Visst! har rätt i att fungerarsom en viktig blåslampa när det gäller diskussionenom fastighetsskatten. Men jag kan försäkra kammarenatt det förekommer en seriös diskussion i vårt partiom utformningen av fastighetsskatten. Som bekantpågår också en allmän analys av fastighetsbeskatt-ningen inom Regeringskansliet.Fru talman! Socialdemokraterna och stårbakom finansutskottets beslut om skattepolitiken.Desto större är skillnaderna mellan andra partier.Moderaterna vill sänka skatterna med 36 miljarder år1998, med 55 miljarder och med nära 80miljarder . Deras förslag visar att det inte finnsnågra gratisluncher.Jag delar mycket av Per kritik motModeraterna - men inte på en punkt. Det är inte så attModeraterna mörkar. visar i sin reserva-tion precis hur besvärliga de skattesänkningar deföreslår är att genomföra. På flera områden återkom-mer kostnaderna för skattesänkningarna direkt i plån-boken hos löntagarna - inte som skatter, men somförsäkringsavgifter. Ca 18 miljarder av Moderaternasföreslagna skattesänkningar innebär höjda avgifter påförsäkringar av olika slag.I skall löntagarna betalasärskilda försäkringar för läkemedel, höjda försäk-ringsavgifter på fordonsskatten och mycket kraftigthöjda a-kasseavgifter.Låt mig ta ett exempel. vill sänkabensinskatten med inklusive moms. Det bety-der mindre i bensinskatt för en nor-malbilist. I stället skall bilägarna betala merom året i fordonsskatt. Men det räcker inte med det.Moderaterna gör en ärlig redovisning som bl.a. visaratt den som är arbetslös utförsäkras efter 300 dagar.Den frågan kommer säkert att diskuteras i nästa debatti kammaren. Deras budgetförslag innebär att medelför 60 000 jobb försvinner från kommunerna,att biståndet skärs ned ytterligare, att ytterligare enkarensdag införs i sjukförsäkringen - trots att detredan är så tungt för många - som ersätt-ningarna i försäkringssystemen begränsas till 75 %.Det här är några exempel. Det finns många flersom visar att har skarpa förslag som slårytterst hårt mot de människor som har det jobbigt isamhället.Då är litet vagare. föreslåren minskning av skatterna med nära 30 miljardernästa år. En mycket stor del av besparingarna riktasmot de arbetslösa och arbetsmarknadspolitiken. Sats-ningarna på det som skall göra starkt förframtiden, t.ex. infrastrukturen, skärs ned. Investe-ringspengarna skall användas till kortsiktiga skatte-sänkningar. skall säljas till ett värdeav 100 miljarder. Det är inga småpengar. Vad är detav de gemensamma tillgångarna som skall säljas? Är det SJ? Är det Posten? Hur kan manvara så säker att man får in ränteintäk-ter från dessa försäljningar som innebär att man kansänka skatterna?Förhoppningar om ökade intäkter tack vare mins-kat fusk används till skarpa skatteförslag på 2,2 mil-jarder. Räntebidragen minskas för bostadsrättsför-eningar och bostadsföretag - företag där staten redanmåste gå in med olika former av stöd. Kanske är devaga budgetförslagen och de fromma förhoppningarnasvaret på varför misslyckades så kapitaltmed att ta ansvar för ekonomi när man hadechansen. Eller är det så att det är bara ett parti sominte tror sig ha någon chans att återigen ta ansvar förSverige som lägger fram förslag på så stora skatte-sänkningar med så oklara och oskarpa förslag tillbesparingar?Samma dimma och osäkerhet omger kristdemokra-ternas skatteförslag. Är det kanske så att det till sy-vende och sist är som håller i taktpinneni det borgerliga alternativet?Jag skulle vilja fråga följande.Är ni verkligen beredda att medverka i eller stödja enregering som tänker genomföra en sådan slakt påvälfärden som för fram i sitt budgetför-slag? Hur skall ni i kunna förklara för eraväljare att ni vill ha en bättre vård och omsorg ikommuner och landsting som ni är bereddaatt stödja en moderatledd borgerlig regering somdrastiskt kommer att minska kommunernas ochlandstingens möjligheter att finansiera välfärden?Fru talman! Jag yrkar bifall till finansutskottetsförslag.Anf. 111 ()replik:Fru talman! sade att Socialdemo-kraterna i driver en politik som ger god ser-vice åt alla, och att man haft god hjälp av de högaskatter man drivit igenom för att skapa denna godaservice. Jag vet inte om vi lever i samma värld. Vi hörju nästan om de stora problemen i äldreom-sorgen, om hur sjukvårdsköerna ökar och om försäm-ringarna i skolan. Vi hör om den rekordhögaarbetslösheten och hur den drabbar människorna runtom i vårt avlånga land. Då vet inte jag vad som menasmed god service åt alla, . Det är otro-ligt cyniskt att använda ett sådant uttryckssätt mot demänniskor som lider på grund av den politik somSocialdemokraterna har genomfört.Den politiken har drivit upp arbetslösheten re-kordartat, och den har förorsakat ett bortfall i kom-munerna på . Socialdemokra-ternas företrädare inom kommunsektorn kan inteprioritera de kommunala intäkter de får, mestadels iskatter, på rätt sätt. De borde prioritera kärnverksam-heterna vård, omsorg och utbildning. Vi hör nästandagligen om problem som finns exempelvis inomäldreomsorgen.Anf. 112 () replik:Fru talman! Kommunerna tappade skatteunderlagnär den borgerliga regeringen styrde . Då hadevi av minskad tillväxt i . Det är de endapå varandra följande åren när Sveri-ge har tappat i tillväxt och som skattebasen ständigturgröps. Det har varit tuffa år för socialdemokratin.Man har tvingats till besparingar på många områden.Detta gör att allt inte är bra.Men det som är tryggt och bra , K-G Sven-son, till skillnad från när de borgerliga lämnade mak-ten i är att det nu finns offentliga finanser ibalans. finns det möjlighet att satsa 16 miljarderkronor på kommuner och landsting för att förstärkajust de områden som är mest angelägna, nämligenvård, omsorg och trygghet åt människor.Visst skulle det vara ännu bättre om vi inte bar påoss den eländiga räntebörda om 100 miljarder kronorsom har byggts upp under borgerliga år. 100 miljarderkronor i räntor - det är minnet av ett antal borgerligaregeringar, K-G . mot-svarar kostnaderna för 300 000 jobb.Det är farligt att titta på kommunernas utvecklingmed ett sådant ointresse som visar, K-GSvenson.Anf. 113 ()replik:Fru talman! Det svenska problemet är arbetslöshe-ten, och att det saknas nya jobb. Vi har hört hurdet ser ut på den svenska arbetsmarknaden. Den senaste siffran jag har är74 000 lägre än . Välståndet erode-rar så länge inte Socialdemokraterna förmår ändrainriktning i politiken så att förutsättningar för nyajobb skapas. Ni socialdemokrater bejakar ute i Euro-pa, i tidningar osv. att det finns ett samband mellanhöga skatter på arbete och arbetslösheten och de nyajobben. Men ni gör ingenting åt det! Ni skriver påEssen-deklarationer och ni talar genom i tid-ningar om att det är klart att ni skall se till att momsenpå tjänster sänks. Men ni genomför ingenting i Sveri-ge för att skapa möjligheter för nya jobb och möjlig-heter för företagen att växa. I stället driver ni på mednya skatter.Inger talade om att barnbidraget skallhöjas. Men vad gör man i andra ändan? Jo, manplockar hem lika mycket och mer därtill genom höjdaegenavgifter från . Det talar man inteom. En barnfamilj med normal inkomst får betalatillbaka hela barnbidraget i höjda egenavgifter. Höjdaegenavgifter eller höjda skatter över huvud taget förlåg- och medelinkomsttagare har drivit upp skatte-trycket för dessa grupper till det högsta i världen.Skattetrycket drivs upp så att kostnaderna för företa-gen stiger så att de inte har råd att anställa nya männi-skor. Det är den situationen som befinner sigi. Socialdemokraterna vill inte se framtiden och intemöta den. De har inte ledarskap nog att möta männi-skorna och ge dem möjligheter att växa i ett nyttframtida Sverige.Anf. 114 () replik:Fru talman! Jag förstår innerligt väl varför K-GSvenson inte vill prata om kommunsektorn. Jag sågnyligen en tidning från där det står attOlofströms moderater går sin egen väg när det hand-lar om skatten. De tror inte ett dugg på vad Blekinge-riksdagsledamoten säger om behovet avatt sänka kommunalskatterna. De ser nämligen tillbehovet, och de ser att moderat politik på riksplanetär förödande för kommunerna.K-G vill blint sänka skatterna. Socialde-mokratin väljer att göra satsningar på de områden därdet är strategiskt för sysselsättningen. Ett exempel ärden sänkta ägarbeskattningen i de mindre och onote-rade företagen. Detta har vi genomfört. Det har kostat4 miljarder kronor. Jag tror att det är en strategiskviktig åtgärd för jobben.En annan åtgärd är den som vi har pratat om tidi-gare - de sänkta arbetsgivaravgifterna med inriktningpå de små företagen. Men K-G vill sänkaskatter blint. Han vill t.ex. plocka bort beskattningenav aktievinster oavsett om det ger någon effekt påjobben eller inte. Han bör ha läst Företagsskatteut-redningen lika väl som jag och konstaterat att denåtgärden inte har någon betydelse för jobben. Där-emot eroderar den den svenska skattebasen och mins-kar möjligheter att göra insatser på strategiska områ-den.K-G som har läst så mycket statistik omsysselsättningen borde också ha konstaterat att antaletjobb i den privata sektorn har expanderat under densocialdemokratiska regeringsperioden. Däremot har vitappat ett antal offentliga jobb. Skälet till detta är attsocialdemokratin har tvingats till tuffa besparingar föratt över huvud taget klara att få i balans.Skälet till att vi tvingades gå in i detta tuffa spararbetevar att ekonomi var i moras när K-G Sven-son och hans kamrater lämnade regeringsmakten.Anf. 115 () replik:Fru talman! har också kört igång sin gamla raspiga grammofonskiva. Jag tyckeratt det nästan är patetiskt att det finns så litet intresseav att diskutera vad vi skall göra åt situationen ,och så mycket intresse från regeringens sida av attbara hålla på att gömma sig och rota i gammal, välutvald, statistik. Det vore kul om ni som är så intres-serade av matematik också hade lärt er att derivera.Då hade ni kanske sett vartåt det hela lutade. Jag kantala om för er att det lutar åt fel håll.Inger sade att skattepolitikens uppgiftframför allt är att omfördela resurser och finansieraoffentliga utgifter. Men Socialdemokraterna glömmerhelt den del som handlar om att skapa resurser så attdet finns någonting att omfördela, så att det finnsnågonting att finansiera med.Om färre och färre jobbar och betalar skatt blir detju mindre och mindre att omfördela och mindre ochmindre att finansiera med. Hur skall det då fungera ilängden? Bekymrar det er inte alls att det faktiskt ärfärre och färre som jobbar? Jag har hört ,, och , och ingen nämneröver huvud taget det faktum att det faktiskt är färreoch färre som är skattebetalare. Detta borde ju varaert största bekymmer. Men det finns inte så mycketsom en enda kommentar om detta.Därför vill jag fråga : Tycker ändåinte att detta är, om inte ett jättestortproblem så i alla fall ett litet problem som det kundevara värt att fästa något litet avseende vid? För detandra: Varför har ni råd med männens hushållstjänstermen inte med kvinnornas? Varför har ni råd medROT men inte med ?Anf. 116 () replik:Fru talman! Den fråga som är huvudfråga för so-cialdemokratin, och där det finns mängder med skarpaförslag i budgetförslaget, är sysselsättningen. Dethandlar om satsningen på kommunsektorn. Det hand-lar om de riktade skattesänkningar, de effektiva skat-tesänkningar, som görs mot företagsamheten där vivet att de kan ha betydelse för nya jobb. Det handlarom utbildningssatsningen som är av strategisk bety-delse för att skall växa starkt i framtiden.Jag är, liksom , mycket intresseradav förslag och menaratt det är angeläget att man jobbar vidare med dessafrågor. Men det måste ske så att vi långsiktigt kansäkra en utveckling på det området som är positiv, geranständiga löner och en bra arbetsmarknad. Jag ärförvånad över att , som diskuterartjänstebeskattningen så mycket, nu vill säga nej tillROT-avdragen. De har ju visat sig vara ett effektivtsätt att stimulera jobben, främst i de mindre byggföre-tagen.Man behöver inte vara galen i karlar, . Men det är ju inte ointressant om också karlar harjobb.Frågan om jobben är den viktigaste frågan förframtiden, och hela socialdemokratins ansträngningarär inriktade på den. Grundfrågan har varit att få ord-ning på den svenska ekonomin. har intemed ett ord kommenterat den kritik jag riktade motert mycket svajiga budgetförslag. Risken är att niäventyrar både jobb och investeringar i framtidengenom att ni har så svaga budgetförslag att de kom-mer att leda till räntehöjningar och därmed obalans iden svenska ekonomin och den typ av kräftgång försysselsättningen som präglade Bildt-Wibble-regimen.Anf. 117 () replik:Fru talman! Det var i alla fall glädjande att höraatt det finns en representant för socialdemokraternasom är litet bekymrad över att det är färre som jobbaroch som tror att det finns någon typ av samband mel-lan beskattningen av arbete och mängden arbete. Jaghoppas att också influerar skattemi-nistern med det synsättet.Inger pratar om att de viktiga satsning-arna på sysselsättning handlar om en satsning påkommunsektorn och strategiska skattesänkningar därvi vet att de har betydelse. Men vi vet att en sänkningav arbetsgivaravgiften av det slag som Folkpartietförordar kanske skulle leda till 70 000 nya jobb. Dettaskulle i sin tur generera 14 miljarder i rena skattein-täkter och direkta minskade utgifter för staten, förut-om att det skulle ge en massa människor en egen lönatt leva på. Den typen av litet mer långsiktigt ellerstrategiskt tänkande verkar ni inte vara beredda att gåin på. Ni gör en satsning på kommunsektorn för attskaffa jobb. Men satsningen på kommunsektorn är vältill för verksamheten och inte för att människor skallfå jobb. I så fall är det ju bara att lösa det den vägen.Inger sade tidigare att 100 miljardermotsvarar kostnaden för 300 000 jobb. Jag tror att vidär har litet av en avgörande skillnad mellan Folkpar-tiet och Socialdemokraterna. För oss är inte jobbnågonting som kostar. Jobb är någonting som skapar.Vårt budgetförslag går ut på att lägga konkreta förslagför 1998. Det handlar om en omprioritering inombudgeten på . Jag tycker inte att det är så jätte-mycket att vara orolig över. Den långsiktiga inriktningär att ta ett steg åt ett annat håll. Men en ompriorite-ring på av er budget tycker jag inte att IngerLundberg behöver hetsa upp sig över. Vår budgetpolitik går ut på attskaffa fler skattebetalare.Anf. 118 () replik:Fru talman! Det går att räkna på många olika sättnär det gäller de 100 miljarder i räntor som är minnenav borgerliga regeringar. Det går att säga att det mot-svarar kostnaden för 300 000 jobb. Det går också attsäga att det motsvarar de samlade skattekostnadernaför 600 000 låginkomsttagares jobb. Det går också attsäga att det skulle gå att totalt avveckla arbetsgivar-avgifterna om man hade 100 miljarder i lägre kostna-der för staten.Men vi lever i den verklighet som delvis skapadesav den borgerliga regeringen med tunga räntekostna-der som måste betalas. Ett viktigt skäl till dessa tungakostnader, , var de ofinansierade skatte-sänkningarna under de borgerliga åren. Därför är detså allvarligt när nu lägger fram ett så svagtbudgetförslag. Man vill minska arbetsgivaravgifternamed ca , men egentligen har maninte en skarp finansiering av det. Man har förvänt-ningar på att kanske få in 2,2 miljarder i ökade kost-nader genom bättre skattekontroll. Man säger att mankanske kan få ränteintäkter om man säljer de allraviktigaste statliga företagen. Man säger att det kanskegår att minska kostnaderna för arbetslösheten. KarinPilsäter, är bränt på den typen av lättsinnigheti budgetpolitiken.Jag har mött så många människor ute i olika fack-föreningar och på arbetsplatser som säger att vi intefår hamna där en gång till. Vi vill inte ha en ansvars-lös ekonomisk politik en gång till. Vi vill inte ha varesig ofinansierade skattesänkningar eller kostnader engång till.Anf. 119 ()replik:Fru talman! Jag vill inleda med att rekommenderaInger att läsa reservation 1, den gemen-samma reservationen. Den handlar inte om slaktadvälfärd utan om åtgärder för sysselsättning och högretillväxt som ger ökad välfärd.Inger försökte i sitt inlägg att gå i landmed konsten att framställa socialdemokraterna somgaranter för att hålla skattekvoten på en låg nivå. Detär ingen debatt som man vinner, varken här i kamma-ren eller på gator och torg. Socialdemokraterna haringen större trovärdighet när det gäller att sänkaskatten eller att hålla löften om sänkt skatt. Se barahur det gick med löftet att slopa värnskatten! Hur var det med skattehöjningar ? Jo, det blev 65-70 miljarder netto. I val-manifestet vågade man bara visaupp 27 miljarder. Skattehöjningarna blev alltså tvåoch en halv gånger större. Så var det med den trovär-digheten och skattekvoterna.Slutligen vill jag säga något om tjänstesektorn.Delar uppfattning att sänktaskatter i tjänstesektorn skulle minska arbetslösheten?Om gör det, varför skall vi då väntapå ett eventuellt beslut av ? Hurlänge skall de arbetslösa behöva vänta på utskottsma-joriteten innan de kan få ett jobb?Anf. 120 () replik:Fru talman! rustar socialdemokratin Sverigestarkt för framtiden så att vi kan vara ett land av starktillväxt. Därav satsningen på utbildning för mycketbreda grupper. Därav satsningarna på högre utbild-ning, satsningar för att stimulera de gröna jobben ochde riktade skattesänkningar jag talat om tidigare.Jag delar uppfattning att det är intressantatt diskutera skattekilarna i de hushållsnära tjänste-jobben. Därför tillsatte den socialdemokratiska rege-ringen utredning, som är viktig. Menom man går in och diskuterar differentierade skatterär det också viktigt att det sker på ett seriöst sätt somhar bäring för framtiden och inte primärt genom olikatyper av poppiga förslag.Visst har ni borgerliga gjort en gemensam reser-vation. Den innehåller, som sade,väldigt litet. Den innehåller försämrad arbetsrätt ochmycket kraftigt höjda avgifter till a-kassorna. Densätter upp värnskatten som tydligen den enda skatte-fråga ni kan enas riktigt om. Vi som har höga inkoms-ter skall absolut inte betala någon höjd avgift ,även om det finns stora behov t.ex. i kommunerna.Den innehåller nej till kärnkraftsavvecklingen, ochden innehåller ingrepp i strejkrätten. Den innehållerockså en slopad dubbelbeskattning, som företagsut-redningen bedömde var av noll och intet värde förjobben i Sverige.Det är tydligen det som är den minsta gemensam-ma nämnaren för borgerligheten. Resten är moderat-politik som skall drivas igenom nästa mandatperiod.Anf. 121 ()replik:Fru talman! Jag fick inget svar på frågan om soci-aldemokraternas trovärdighet när det gäller skattepo-litiken och skattekvoten. Så den poängen gick välhem, antar jag.Skall man lyckas med tjänstebeskattningen på ettseriöst sätt får man inte bara ägna sig åt seminarie-verksamhet och tycka att det är intressant. Man fårinte bara slänga utredning i pappers-korgen den kommer och endast köpafinansieringen, en höjd tobaksskatt, men sedan struntai de andra förslagen om sänkta arbetsgivaravgiftersom skulle kunna ge effekt.Så selektivt går det inte att se det.