prot · GK0986 · 1997-04-09 00:00:00 — (Beslut fattades efter 11 §. )9 § Partnerskaps- och samarbetsavtal mellanEU och betänkande 1996/97:UU19Partnerskaps- och samarbetsavtal mellan EU ochGeorgien (prop. 1996/97:78)vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 11 §. )10 § Partnerskaps- och samarbetsavtal mellanEU och betänkande 1996/97:UU20Partnerskaps- och samarbetsavtal mellan EU ochUzbekistan (prop. 1996/97:79)vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 11 §. )p11 § Ändring i lagen om civilt försvar m.m.FöredrogsFörsvarsutskottets betänkande 1996/97:FöU7Ändring i lagen om civilt försvar m.m. (prop.1996/97:89)vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.BeslutJuU11 Våldsbrott och brottsofferMom. 1 (en våldskommission)1. utskottet2. 1 (fp, c)Votering:248 för utskottet40 för res. 161 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 68 m, 1 c, 18 v, 14 mp, 10 kdFör res. 1: 18 c, 22 fpFrånvarande: 24 s, 12 m, 8 c, 4 fp, 4 v, 4 mp, 5 kdMom. 2 (förslag)1. utskottet2. 3 (kd, c)Votering:148 för utskottet30 för res. 3110 avstod61 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 138 s, 1 m, 7 fp, 2 vFör res. 3: 19 c, 11 kdAvstod: 66 m, 15 fp, 15 v, 14 mpFrånvarande: 23 s, 13 m, 8 c, 4 fp, 5 v, 4 mp, 4 kdMom. 4 (prostitution)1. utskottet2. 6 fp, c, v, mp)Votering:227 för utskottet55 för res. 68 avstod59 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 68 m, 14 fp, 8 kdFör res. 6: 18 c, 4 fp, 18 v, 14 mp, 1 kdAvstod: 1 s, 1 c, 4 fp, 2 kdFrånvarande: 23 s, 12 m, 8 c, 4 fp, 4 v, 4 mp, 4 kdUlla () anmälde att hon avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat nej.Mom. 6 (sexturism)1. utskottet2. 8 (kd)Votering:279 för utskottet11 för res. 859 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 138 s, 68 m, 19 c, 22 fp, 18 v, 14 mpFör res. 8: 11 kdFrånvarande: 23 s, 12 m, 8 c, 4 fp, 4 v, 4 mp, 4 kdMom. 12 (brottsofferfrågor)1. utskottet2. 10 (m)3. res. 11 (c)4. res. 13 (v)Förberedande votering 1:18 för res. 1119 för res. 13251 avstod61 frånvarandeKammaren biträdde res. 13.Förberedande votering 2:68 för res. 1019 för res. 13200 avstod62 frånvarandeKammaren biträdde res. 10.Huvudvotering:150 för utskottet67 för res. 1072 avstod60 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 138 s, 1 m, 11 kdFör res. 10: 67 mAvstod: 19 c, 22 fp, 17 v, 14 mpFrånvarande: 23 s, 12 m, 8 c, 4 fp, 5 v, 4 mp, 4 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.JuU12 UngdomsbrottMom. 1 (normbildning m.m.)1. utskottet2. 1 (m, c, fp, kd)Votering:173 för utskottet116 för res. 160 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 138 s, 1 m, 1 c, 2 fp, 17 v, 14 mpFör res. 1: 67 m, 18 c, 20 fp, 11 kdFrånvarande: 23 s, 12 m, 8 c, 4 fp, 5 v, 4 mp, 4 kdMom. 3 (familjegruppskonferenser)1. utskottet2. 2 (m, c, fp, v, kd)Votering:150 för utskottet139 för res. 21 avstod59 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 138 s, 1 m, 11 mpFör res. 2: 67 m, 19 c, 22 fp, 18 v, 2 mp, 11 kdAvstod: 1 mpFrånvarande: 23 s, 12 m, 8 c, 4 fp, 4 v, 4 mp, 4 kdAnnika () anmälde att hon avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Mom. 4 (registrering av minderåriga lagöverträdare)1. utskottet2. 4 (fp, c)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 5 (sekretess mellan myndigheter)1. utskottet2. 5 (m, c, fp)Votering:180 för utskottet107 för res. 53 avstod59 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 138 s, 1 c, 17 v, 14 mp, 10 kdFör res. 5: 68 m, 18 c, 20 fp, 1 vAvstod: 2 fp, 1 kdFrånvarande: 23 s, 12 m, 8 c, 4 fp, 4 v, 4 mp, 4 kdMom. 9 (påföljder för unga lagöverträdare)1. utskottet2. 8 (m)3. res. 10 (mp)4. res. 11 (kd)Förberedande votering 1:14 för res. 1011 för res. 11264 avstod60 frånvarandeKammaren biträdde res. 10.Förberedande votering 2:69 för res. 813 för res. 10204 avstod63 frånvarandeKammaren biträdde res. 8.Bodil () anmälde att hon avsettatt rösta nej men markerats som frånvarande.Huvudvotering:178 för utskottet67 för res. 845 avstod59 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 138 s, 1 m, 21 fp, 18 vFör res. 8: 67 mAvstod: 19 c, 1 fp, 14 mp, 11 kdFrånvarande: 23 s, 12 m, 8 c, 4 fp, 4 v, 4 mp, 4 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.UU17 Partnerskaps- och samarbetsavtal mellanEU och ArmenienKammaren biföll utskottets hemställan.UU18 Partnerskaps- och samarbetsavtal mellanEU och AzerbajdzjanKammaren biföll utskottets hemställan.UU19 Partnerskaps- och samarbetsavtal mellanEU och GeorgienKammaren biföll utskottets hemställan.UU20 Partnerskaps- och samarbetsavtal mellanEU och UzbekistanKammaren biföll utskottets hemställan.FöU7 Ändring i lagen om civilt försvar m.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av andre vice talmannen medgav kam-maren att återstående ärenden på dagens föredrag-ningslista fick avgöras i ett sammanhang vid arbets-plenum onsdagen den 16 april.12 § betänkande1996/97:SfU13SocialavgifterAnf. 146 ():Herr talman! En god skattebetalare vill ha valutaför sina pengar. Det påpekas att välfärdsstatens om-fördelningseffekter endast kan bedömas utifrån ensamlad bild av statens inkomster och utgifter. Dedebattörer som endast diskuterar omfördelningsfråganmed utgångspunkt i de positiva transfereringarna kanbetraktas som mer än lovligt enögda. Samma enögd-het återfinns i diskussionen om statsfinanserna, därfrågan om förutsättningarna för att säkerställa statensinkomster kommer helt i skymundan för ivern attminska statens utgifter.Om vi för tillåter oss en något hal-tande jämförelse mellan den svenska staten och ettindustriföretag, kan vi först och främst konstatera attdet är ett företag i kris. Utgifterna överstiger inkoms-terna, och något måste uppenbarligen göras. Detförsta steget är att trimma organisationen och skärabort alla onödiga kostnader. Ledningen måste balans-era på den knivsegg som skiljer de onödiga kostna-derna från de nödvändiga. I annat fall leder det helatill en nedåtgående spiral där minskad kvalitet ledertill minskad försäljning och minskade intäkter. Detgäller då att förändra produkterna så att efterfrågankan bibehållas.Herr talman! är förvisso staten inte något in-dustriföretag som säljer varor på en marknad. Statenproducerar dock en rad tjänster till medborgarna iform av inkomsttrygghet, sjukvård, utbildning, barn-omsorg, etc. Betalningen för statens tjänster sker viaskatter och avgifter och skiljer sig därmed i grundenfrån andra former av betalning.Arbetsmarknaden präglas av samma prisbild-ningseffekter som gäller för övriga marknader. Omkostnaderna för arbetskraft genom hög beskattning avarbete blir högre minskar efterfrågan och färre bliranställda. Investeringar i har en stark inrikt-ning mot att ersätta mänsklig arbetskraft med maski-ner.Den sammanlagda skatten på arbete i ärsammansatt av inkomstbeskattning, egenavgifter ochmervärdesskatt. Dessutom har den socialdemokratiskaregeringen återinfört skatt på vinstandelar.Skatterna har visserligen i några avseenden olikaverkningar men är alla en beskattning för det totalavärdet av en arbetsinsats. Efter Socialdemokraternasregeringstillträde ökar åter skatten på arbete i ettläge då arbetslösheten redan är oacceptabelt hög.Målet måste vara att reduceraden totala skatten på arbete särskilt vad gäller låg- ochmedelinkomsttagare.Herr talman! Syftet bakom merparten av dagensarbetsgivaravgifter är att finansiera löntagarnas pen-sioner och socialförsäkringsförmåner. I verklighetenär det skatter och avgifter som arbetsgivaren betalarför löntagarnas räkning. De olika avgifterna är emel-lertid dåligt relaterade till utgående förmåner, vilketgör att skattekaraktären blir mycket stor. Uppgiftenmåste vara att så långt möjligt är relatera socialför-säkringsavgifterna till utgående förmåner. Det får intefinnas minsta tvivel om att avgifterna för socialför-säkringarna är överfinansierade. Skulle så vara falletskall den rena skatten på arbete reduceras. Det börockså göras mer synligt genom att löntagarna får detfaktiska betalningsansvaret. Arbetsgivaren kan fort-sättningsvis, liksom vad beträffar preliminär inkomst-skatt, ansvara för att beloppen inbetalas. Detta inne-bär att löntagarna får större insikt i skatters och avgif-ters storlek.De löneskatter som inte kan räknas som egentligasocialförsäkringsavgifter bör avvecklas med det sna-raste. Bland dessa har vi den allmänna löneavgiftenpå som infördes 1996.Som redan nämnts bör den av Socialdemokraternagenomförda höjningen av egenavgifterna till sjukför-säkringen undanröjas med det snaraste. ärstorleken på allmänna egenavgifter och kom-mer att höjas med för 1998.I betänkandet har vi tillsammans med Kristdemo-kraterna och ett särskilt yttrande där vipekar på olägenheten med egenavgifterna som slårhårt mot låg- och medelinkomsttagarna, och de har ennegativ effekt även för kommunernas och landsting-ens skatteintäkter.Regeringen föreslår att en särskild löneskatt skalltas ut på bidrag som en arbetsgivare lämnar till envinstandelsstiftelse. Tanken med vinstandelssystem äratt göra de anställda delaktiga i företagets utveckling,ta del av resultat och produktivitet, sprida det indivi-duella ägandet och öka samhörigheten i företaget. Närdet gångna året redovisats och bokslut fastställts över-förs vissa vinstmedel till en stiftelse. Regeringenföreslår nu att arbetsgivaren skall betala löneskatt fördet bidrag som utges till dessa stiftelser.Herr talman! Enligt regeringen är skattereformenssyfte att alla förvärvsinkomster skall beskattas lika.Grunden för regeringens förslag är alltför svag. För-slaget bygger på att bidrag till vinstandelsstiftelserkan jämföras med lön. Det finns två framträdandeskillnader mellan bidrag och löneutbetalning. Bidra-gen bestäms i efterhand efter ett årsbokslut av företa-gets ägare, medan lönen bestäms i förhandlingarmellan arbetsgivare och arbetstagare. Andelarna ivinstandelsstiftelser binds som regel dessutom underviss tid innan de kan disponeras av de slutliga motta-garna.Vinstandelsstiftelser har uppfyllt de mål om ökaddelaktighet, ökat sparande och högre produktivitetsom också var syftet med systemet. Uppenbart är attsystemet har gynnsamma effekter för samhälle, nä-ringsliv och anställda, varför regeringens förslag tillsärskild löneskatt bör avslås.Herr talman! Nya förslag kommer alltför ofta omhur skatter och regler skall ändras. Ena dagen är detsmåföretagen som står i fokus, är det sjuk-vården. Men förslagen hänger inte ihop. Det finns intenågon färdriktning och ingen långsiktig medvetenstrategi utom att ständigt höja skatter.Alla är överens om att de nya jobben måsteskapas inom det privata näringslivet. En förutsättningför att företagsamma människor skall våga satsa är attde vet vilka spelregler som gäller. Bara under desenaste sex åren har arbetsgivaravgifterna justeratsupp och ned elva gånger.Att nu också straffbeskatta vinstandelsstiftelsergår direkt mot de strävanden till ökad delaktighet inäringslivet som bör vara en huvuduppgift om vi skallkomma till rätta med arbetslösheten.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 1.Anf. 147 ():Herr talman! I socialförsäkringsutskottets betän-kande om socialavgifter som vi behandlar i kvällkommer ånyo frågan om beskattningen av vinstan-delsstiftelser upp. Jag skall huvudsakligen ägna mig åtden frågan. Den är inte ny på något sätt, utan kamma-rens ledamöter har hört argumenten år . Dethar varit en diskussion i stort sett om hur detskall förhålla sig. har under många århävdat att avsättningar till vinstandelar inte är enlöneförmån utan en del av vinsten som de anställdainte kan göra anspråk på, utan den är helt beroende avhur företaget sköts, vilken vinst som finns vid utgång-en av verksamhetsåret, osv.Riksdagen har också tidigare beslutat att skatt påvinstandelssystem inte skall utgå. Socialdemokraternahar, som kammarens ledamöter vet, envist hävdatmotsatsen, vilket inneburit att beskattningen har åter-införts.Situationen på arbetsmarknaden är sådan attalla stenar måste vändas på när det gäller att hitta nyavägar till fler arbeten. Vi behöver fler företagare, intefärre. Vi behöver fler företag som går bra, inte färre.Vi behöver kraftfulla expansiva företag som skapartillväxt och som behöver fler anställda. Vi behöverinte högre skatter, men väl fler skattebetalare. Alltmåste göras för att stimulera människor, oavsett omde är anställda eller företagare, till ett större ansvaroch ett större intresse för sina företag.Vi i har bekämpat tanken på att vin-standelssystemen handlar om en förtäckt lön som kanutgå till alla anställda. Vi finner det därförbåde märkligt och olyckligt att Socialdemokraternablandar ihop vinstandelssystemen med lön. I vinstan-delssystemen är insatserna insatta i företaget. Demedlen kan inte tas ut när som helst. Det är alltså intefråga om en lön och detta har heller inte att göra medde lönejusteringar som tidigare gjorts i verksamheten.Om vi skall nå upp till ökad sysselsättning krävsdet kreativa konstruktiva medarbetare i alla företag.Jag skulle vilja fråga : Vad är skälettill denna återställare? Anser ni socialdemokrater attavsättningar till vinstandelssystem är en lön och att deskall beskattas som en sådan? Det gäller då bådesocialavgifter och skatter. Är det inte bra med godamedarbetare i företagen som kan medverka till enuppbyggnad, en stabilitet och en utveckling som gertillväxt och möjligheter till fler sysselsatta? Och är detdå fel att dessa kreativa medarbetare får del av vinstengenom avsättning till vinstandelar, under förutsättningatt företaget genererar en vinst?Herr talman! Vi behöver fler starka livskraftiga fö-retag som kan häva oss ur krisen. Det går inte att troatt vi politiker har lösningen. Jag skulle vilja höraåtminstone ett skäl till att ni socialdemokrater blandarihop avsättningen av medel till vinstandelar medlöner.Jag vill också fråga er i och Miljö-partiet vad det är för fel på vinstandelssystem. Varförär ni i Vänstern, ni säger er ju vilja satsa på småföre-tagen, avvisande till en stimulans för dem som arbetaroch utvecklar företagen? Där finns sannolikt mångaav framtidens småföretagare. Skall vi då inte upp-muntra dem, eller handlar er politik alltid om attskatta ihjäl både företag och människor?År diskuteras frågan om vinstandelssys-tem. Man får då en känsla av att vissa av riksdagenspolitiker inte har förstått hur illa ute är. Ar-betslöshetskrisen löses inte av den nuvarande rege-ringen. Det har vi sagt och det är baraatt konstatera att det är så. Arbetslöshetskrisen kanenbart lösas av kreativa människor, som i samverkanmed företagen och deras anställda stimulerar till ef-fektivare system. Krisen löses inte heller genom högreskatter och ökade avgifter. I stället måste vi skapa envilja till nytänkande och till satsningar, inte minst påföretagens anställda. Då är det inte rimligt att ta utskatter och avgifter på vinstandelar.Herr talman! Som sade har vi ettsärskilt yttrande om egenavgifter. åsikt iden frågan är att egenavgifterna skall harmoniera medden ersättning som man får från sjukförsäkringssys-temen. Allt därutöver är en dold skatt och skaparenbart en misstro mot sjukförsäkringssystemet. Detfinns uppenbara skäl att se över egenavgiftssystemet -och vi hoppas att så sker - och att se till att det inte ärfråga om en dold skatt, som det ju är. Istället måste det verkligen få handla om att avgifterskall harmoniera med förmåner.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall till reser-vation 1.(forts. )AjourneringKammaren beslutade att ajournera för-handlingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.12 § (forts.) Socialavgifter (forts. SfU13)Anf. 148 ():Herr talman! I dagens betänkande har Vänsterpar-tiet en reservation och två särskilda yttranden. Betän-kandet är föranlett av motioner väckta . Bl.a. finns det motioner om att minskaövertidsuttaget. Ett av våra särskilda yttranden tarockså upp den frågan. Det handlar om att ta ut högrearbetsgivaravgifter vid övertidsarbete. Vårt absolutstörsta problem är ju arbetslösheten. Vi är välmånga som instämmer i målet att halvera arbetslöshe-ten fram . insatta åtgärder har intevisat sig vara tillräckliga.Ett fenomen är att människor som har arbetemånga gånger arbetar väldigt mycket. Det handlaralltså om arbete utöver den ordinarie arbetstiden. Iflera fall kan detta te sig märkligt, då vi befinner oss ien situation med hög arbetslöshet. Det har tid efterannan gjorts beräkningar på hur många arbetstillfällensom övertidsuttaget motsvarar. Siffror som 50 000-60 000 arbetstillfällen har faktiskt nämnts i debatten.För bara någon vecka sedan nåddes vi av rappor-ter om att andelen ungdomar upp till som gårutan jobb bara växer. Just det att vi har en växandeskara unga människor som inte ens får tillträde tillarbetslivet och som inte har möjlighet att delta i detsociala liv som arbete och arbetskamrater innebärtycker jag och är väldigt förödande.Det finns också en stor oro hos tonårsföräldraröver dels hur man skall ge råd och stöd vid val avutbildning, dels hur man skall kunna förmedla denframtidstro som är så viktig när det ser ut som det göri dag. Det är inte meningen att våra unga skall se sigsjälva som en belastning, men jag är rädd för att det ärmånga som gör det när de tvingas ta bidrag för sinförsörjning och när de känner att det egentligen intefinns någon plats för dem på arbetsmarknaden.Att komma till rätta med det höga övertidsuttagetlöser naturligtvis inte problemen, men det är en åtgärdav många som behövs för att vi skall kunna minskaarbetslösheten. har tittat påfrågan om övertid och funnit skäl att lämna förslagom att begränsa övertiden. Man vill skärpa arbetstids-lagens övertidsbegränsning från 200 till 100 timmarper år. Detta synsätt har instämt i, menvi vill inte som införa någonform av kvittningsrätt.Inom Arbetstidskommittén har man däremot intetagit upp frågan om en eventuellt höjd arbetsgivarav-gift över det s.k. taket. har vid fleratillfällen tagit upp frågan i ett antal motioner. Syftet ärnaturligtvis att sprida arbetstillfällena till fler. Vi troratt man bättre når sina syften om det finns ett ekono-miskt incitament att försöka hålla nere övertidsarbe-tet.Herr talman! Sista ordet är förmodligen inte sagt iden här frågan. arbete är just nuföremål för beredning. Vi återkommer till diskussio-nen, och jag tror att vi får se detta som en del i arbetetatt bekämpa arbetslösheten. Detta är ett sätt att skapaarbete åt fler, även om inga nya arbetstillfällen ska-pas.Herr talman! När det gäller de allmänna egenav-gifterna har en reservation och ettsärskilt yttrande. Jag har under en ganska lång tidframfört kritik mot egenavgifterna, och när jag läserbetänkandet ser jag att inte bara vi utan också andrapartier är kritiska till det här systemet.Till att börja med kanske man skall ställa sig frå-gan vad egenavgifter egentligen är för någonting. Detkallas för en avgift, men pengarna öronmärks egentli-gen inte för sitt ändamål. Enligt mitt sätt att se är dettaegentligen att betrakta som en skatt. Det har ocksåblossat upp en debatt om att sjukförsäkringen visar påett överskott. Trots det har det fattats beslut om attden allmänna egenavgiften som avser sjukförsäkring-en skall höjas ytterligare. Detta skapar naturligtvisförvirring.Problemet med avgifterna är att de är fördelnings-politiskt orättvisa. Eftersom de är utformade på detsättet att inga avgifter tas ut över sju och ett halvtbasbelopp, blir det en ren skattelättnad vid högreinkomster. tar i en reservation upp denhär frågan och lägger fram förslag om att egenavgifteräven skall tas ut över den basbeloppsgräns som nugäller. Vi kan också, som Sjuk- och arbetsskade-kommittén har föreslagit, tänka oss att höja förmån-staket till tio basbelopp.Vi är också kritiska till att egenavgifterna hargjorts avdragsgilla. Även det har inneburit en felaktigfördelningsprofil, beroende på att vid inkomster upptill brytpunkter blir värdet av att egenavgifterna äravdragsgilla lägre än vid inkomster mellan brytpunk-ten och upp till basbeloppsgränsen, som är sju ochett halvt basbelopp. Att egenavgifterna är avdragsgillahar också inneburit att kommuner och landsting hargått miste om viktiga skatteintäkter.Det finns nu utfästelser om att frågan om uttagetav allmänna egenavgifter kommer att ses över närGenomförandegruppen har gjort klart sitt arbete.Inom hoppas vi att det verkligen blir pådet sättet och att diskussionerna om egenavgifterna ifortsättningen skall utgå från hur vi skall kunna få enbättre fördelningsprofil.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 2.Sigge Godin ställde i sitt anförande två frågor tillbl.a. Han frågade vad det var för felmed vinstandelssystemet. Jag ser absolut inget fel idet systemet. Han påstod också att vårt parti höll påatt skatta ihjäl både företag och människor. Jag vill dåframföra en del av det vi har tagit upp i vår skattemo-tion och som gäller de små företagen.Vi vill bl.a. ge de mindre företagen möjlighet tillett investeringsstöd. Vi vill undanta de minsta företa-gen från att behöva betala sjuklön. Vi vill också befriade allra minsta företagen, dvs. enskilda firmor ochhandelsbolag, från egenavgifter på inkomster upp till40 . Detta är något av det som Vänster-partiet föreslår för att förbättra för de mindre företa-gen. Jag ser inte detta som ett sätt att skatta ihjäl varesig företag eller människor.Anf. 149 () replik:Herr talman! Det är riktigt att jag tycker att Väns-terpartiet beter sig på det sättet att man gärna vill taut skatter, och anförande visar på vill ge investeringsstöd till småföretag. Folkpar-tiets åsikt är den att om man får göra avsättningar tillvinstandelsfonderna är det ofta möjligt att knoppa avverksamheter från storföretag. Människor kan på såsätt lämna det företaget, och de har då en hel delpengar i sina vinstandelar, om de inte beskattas påolika sätt. På det sättet skulle de ha möjlighet att startaegna företag. Vi tycker att det är bättre att företagarehanterar egna pengar än att de alltid skall gå till statenoch be att få stöd i olika former.Men, herr talman, det var inte riktigt av den an-ledningen jag begärde ordet, utan det var snarare medanledning av reservation 2. Där säger egenavgifterna är en ren skatt. om Sjuk- och arbetsskadekommittén, och det äralldeles riktigt att där har en bra modell, ivilken vi redovisar att avgifter är till för att man ocksåskall få förmåner av samma värde. Om vi är överensom att vi vill ha mer av försäkringsmässighet i social-försäkringssystemen, framför allt i sjukförsäkringen,kan ju ansluta sig till oss liberaler i denfrågan. Alla de avgifter man betalar in skall ocksåmotsvaras av förmåner. På så sätt får vi en försäkringsom är stabil, säker, och som människor iframtiden kan lita på att den fungerar. Jag tror att detär en bra modell, och jag väntar på att få stöd avVänsterpartiet i det arbetet.Anf. 150 () replik:Herr talman! Jag anser det vara viktigt att vi sertill att skattepolitiken också är fördelningspolitisktriktig. Anledningen till att vi har skrivit vår reserva-tion är att vi anser att det system vi har inte ärfördelningspolitiskt riktigt. Det drabbar låginkomstta-gare i alldeles för hög grad och det innebär alldelesför stor lättnad för höginkomsttagare.Anf. 151 () replik:Herr talman! Om betraktar ege-navgifterna som skatt kan jag förstå ert resonemang.Men vi andra gör inte det. Vi tycker att avgifter skallmotsvaras av förmåner. Då kommer man bort från skall beskatta människor över förmånstaket. kanske vill göra det och tycker att det är alldelesutmärkt att ha många skatter. Då vill jag återvända tillmitt anförande och säga att jag tycker att ni skattarihjäl både människor och företag.Anf. 152 () replik:Herr talman!