prot · GL0948 · 1997-12-16 00:00:00 — Det kanknappast vara det som menar.När det gäller hästraserna delar jag uppfattning att det är konstigt att regeringen harbetett sig på det här sättet. Men det är en sak för sig.Vi har också motionerat om att de borde ha fått peng-ar i budgeten, men det var inte möjligt att få majoritetför det i utskottet, och därmed inte heller i riksdagen.Men vi kom ganska långt i arbetet med att lösa frågan,genom att vi enades om en skrivning där regeringenfår i uppdrag att klara det här till 1999. Det ser jagfram mot.Anf. 21 () re-plik:Fru talman! Det är uppenbarligen så att Centernnär det gäller hästraserna har misslyckats i samarbetetmed regeringen. Vi får acceptera att man iblandmisslyckas, men detta är trots allt ett stort misslyck-ande. Det är dessutom ganska litet pengar. Jag harväldigt svårt att förstå varför inte kundehämta hem den här frågan tillsammans med regering-en.När det gäller gifthanteringen uttrycker Centernibland ett intresse för ett ekologiskt lantbruk. Samti-digt håller man det konventionella lantbruket mycketom ryggen. Jag har svårt att förstå motivet när man dåsäger att vi i använder mindre gifter än i and-ra länder. Om vi skall sänka kraven kan vi se på ,där man hanterar både djur och mark på ett annat sättän i EU. Om det är konkurrensneutralitet att sänkakraven och anpassa dem till den som har lägst kravgår vi en mycket dyster framtid till mötes.När det gäller gifthanteringen i måste manockså ta hänsyn till att det naturligtvis är speciellt atthantera gifter i ett kallt område. Den nedbrytningstidsom ibland står angiven för dessa preparat förutsätternämligen en varm jord. När man nu börjar titta påRoundup ser man att det inte alls bryts ned så som detär sagt. beror det på att man använderdet och att det då är för låg jordtemperatur.Ämnet ampa, som är nedbrytningsprodukten av Ro-undup, eller av glyfosatet, blir då kvar och rinner nedi vatten. I hittar man det här både i ytvattenoch i grundvatten, och även i börjar man hittanedbrytningsprodukten av Roundup.Gifter som används i jordbruket skall kallas förgifter. Vi har inte minskat gifthanteringen. Snarare harvi fått giftigare preparat. Därför behöver vi sprida utmindre mängder. Men det körs fortfarande lika mångarundor på åkern.Den enda möjligheten att komma till rätta med dethär är naturligtvis att höja skatterna på bekämpnings-medel och näringsämnen och se till att de används såeffektivt som möjligt. Det vi vill är att de skall bort påsikt. Gifter är gifter, och gifter hör inte hemma i ettekologiskt hållbart samhälle.Anf. 22 ():Fru talman! Det är roligt att jordbruksutskottetbland alla yrkanden har fastnat för att tillstyrka enkristdemokratisk motion om att säkerställa resurserför kalkning. På den här punkten är jag givetvis nöjdmed utskottets betänkande.Kalkning och åtgärder för att minska övergödningav sjöar är en typ av åtgärder som måste fortgå ioförminskad utsträckning. Neddragningen av anslagettill kalkningsåtgärder har varit oacceptabel. I ställetbör nu kalkningsverksamheten öka för att återställaskador i sjöar med viss påverkan som inte kal-kas. Försurning och övergödning är det störstahotet mot den biologiska mångfalden i dessa ekosys-tem.Det är därför glädjande att utskottet genom atttillstyrka en kristdemokratisk motion nu tydligt läggerfast nödvändigheten av att säkerställa resurser förfortsatt kalkning. Det är också väldigt positivt attdetta sedan fullföljs i budgetbetänkandet, som vi skallbehandla , genom att det tillförs ytterliga-re resurser.Fru talman! budgetpropositionen pre-senterades lade regeringen fram den sär-skilda propositionen om hållbart fiske och jordbruk.Regeringens arbetsmetodik att lägga fram omfattandesärpropositioner med budgetpropositionenär inte speciellt lyckat, eftersom man måste upprepasig i de olika motionerna för att få någorlunda helhet ipolitiken.Jag hoppas att man undviker det i fortsättningen.Förhoppningsvis kommer inte denna regering attlägga fram någon liknande budgetproposition, utandet kommer att finnas en annan majoritet vid nästatillfälle. Jag hoppas att den majoriteten också undvi-ker den här typen av olycklig arbetsbelastning.Jag väljer att här och ta den principiella debat-ten om jordbrukspolitiken, för att sedan i fråga ombudgetbetänkandet mer direkt gå på budgetfrågorna.Jag vill börja med att upprepa något av vad Krist-demokraternas representant sade i jordbruksdebatten ioktober. För framtiden måste slås fast att fortsattjordbruksproduktion i såväl som i övriga EU-länder är en nödvändighet. Nationellt gäller det såvälför att målsättningen om att hela skall levaskall kunna uppnås som att vi har en fortsatt inhemsklivsmedelsförsörjning.Ur ett globalt perspektiv är det långsiktigt nöd-vändigt att åkermarken i och finnstillgänglig för livsmedelsproduktion. Därför är detockså nödvändigt att miljöaspekter vägs in vid enkommande reformering av jordbrukspolitiken så atten övergång till miljövänliga och mer ekologiskabrukningsmetoder främjas. Detta kräver också bibe-hållen , eftersom en minskad intensitet ijordbruksproduktionen måste kunna kompenserasmed produktion på mer åkermark.Fru talman! Jag lyssnade på replikskiftena mellanGudrun och hennes meddebattörer. GudrunLindvall säger att det här handlar om politik och att viskall driva utvecklingen. Det är riktigt - det är våruppfattning. Vi skall ha en ökad ekologisk produk-tion, och vi skall ha mer av miljövänlighet i jord-bruksproduktionen. Problemet är att om GudrunLindvalls och politik, och den tekniksom de framför sin politik med, skulle få ökat ge-nomslag kommer inte denna omställning. Jag törssäga att när man använder den typ av överord somMiljöpartiet använder blir man jordbruksnäringensdödgrävare. måste inse att en förutsätt-ning för att vi skall ha ett hållbart jordbruk är att vihar denna produktion över huvud taget. Då kan maninte lägga fram förslag om att vi skall avveckla jord-bruket i praktiken. Det är en oseriös hållning, och denskadar den hållning som de seriösa jordbruksdebattö-rerna har, som menar att vi skall ha en mer miljövän-lig inriktning på jordbruket och att vi skall ha en om-ställning till mer ekologisk produktion. Men GudrunLindvalls agerande försvårar den linjen.Fru talman! Det går att producera tillräckligt medlivsmedel för en växande världsbefolkning. Förvaltar-skapstanken måste dock vara vägledande och kortsik-tiga vinstintressen - som drivit fram odlingssystemsom sugit ur jordens bördighet och orsakat jordero-sion - måste ersättas med långsiktigt hållbara bruk-ningsmetoder. Ett uthålligt och hållbart jordbrukssys-tem bygger på ett kretslopp av näringsämnen och attorganiskt material binder samman markmineralen.Detta gör att man tar till vara det naturen ger ochförhindrar jorderosion.En central fråga för EU måste vara att aktivt bidratill fattigdomsbekämpning och ökad livsmedelssäker-het i tredje världen. Den gemensamma jordbrukspoli-tiken inom EU - CAP - kan vara ett instrument i dettaarbete. EU måste också inom övriga internationellaforum, såsom WTO, och , medver-ka till att ta fram en övergripande strategi för hur defattigaste ländernas inflytande skall stärkas. En om-ställning av det europeiska jordbruket till mer mil-jövänliga brukningsmetoder och ekologisk produktioninnebär ett minskat tärande på ändliga resurser och ärnödvändig också för solidariteten med tredje världen.EU skall enligt vår uppfattning bistå meden uppbyggnad och en utveckling av ekologisk pro-duktion. Detta handlar i högsta grad om hållbart jord-bruk.Såvitt jag förstår förbereder nu regeringen en pro-position angående reformeringen av den europeiskagemensamma jordbrukspolitiken. Jag hoppas att re-geringen i förberedelsearbetet inför denna propositionförmår att lämna sin gentemot jordbruksnäringenibland något fientliga hållning - detta sagt utifrån etthållbarhetsperspektiv. Ett regeringsförslag bör rim-ligtvis inte vila på den smala majoritet som står bak-om utredningen om reformeringen av den gemen-samma jordbrukspolitiken, dvs. Komicap, utan mer tafasta på de reservationer som finns bl.a. från osskristdemokrater.Regeringens redovisade strävan att genomen radikal förändring av CAP avhända ochEuropa stora delar av åkermarken kan inte vara enlångsiktigt hållbar politik. Det är det vi diskuterar . Vi skall ha en hållbar politik på jordbruksområ-det. Det kan inte vara långsiktigt hållbart att avhändaoss denna mark, inte minst mot bakgrund av den väx-ande världsbefolkningen.Den starka befolkningstillväxten innebär att od-lingsbar redan om några årtionden kan varaen bristvara. Därtill kan läggas verkningarna av entilltagande växthuseffekt, som , problem med jordförstöring och sinandevattentillgångar.Man förvaltar inte den globala resurs som åker-marken utgör på ett riktigt sätt genom att föra en poli-tik som leder till dess avveckling. Också fortsätt-ningsvis skall åker- och betesmarker ses som en resursi livsmedelsproduktionens tjänst.Att EU har en gemensam jordbrukspolitik visar påett tydligt sätt betydelsen av livsmedelsproduktionen.Det är också helt nödvändigt att lika villkor gäller förjordbrukare inom EU-området. En harmonisering avavgifter och skatter på jordbruksområdet är nödvän-dig för att svenska jordbrukare skall kunna konkurreramed andra EU-länder på lika villkor.Det är bra att nu genom sin utred-ning tydliggjort problemet och anvisat lösningar.Därmed är också ett av våra krav uppfyllt, dvs. kravetpå en tydlig jämförelse mellan olika länders förut-sättningar för att bedriva jordbruk.Det är dock angeläget att redan i dagtydligt slår fast vikten av att långsiktiga och stabilaspelregler skall gälla för dem som arbetar inom jord-bruksnäringen. Därför yrkar jag under mom. 82 bifalltill motion Jo230, yrkandena 1 och 7.Jag får påminna om att vi kristdemokrater inte harnågon ordinarie ledamot i jordbruksutskottet, varförvi får göra våra yrkanden direkt i kammaren. Därförblir det något fler yrkanden än vad andra gör. Det ärvårt sätt att synas ordentligt i debatten.Vad gäller utredning kan jag på-minna kammaren om att vi kristdemokrater redantidigare föreslagit en likställighet vad gäller energibe-skattningen för jordbruksnäringen och tillverk-ningsindustrin. Hade gått på den linjentidigare hade situationen varit något bättre för jord-bruksnäringen . Det är ett av de förslag som finnsi Björks utredning och som jag hoppas att regeringentar till sig.Ett antal av våra yrkanden berör den framtidajordbrukspolitiken. Jag får anledning att återkommatill detta , eftersom regeringen har aviseratatt man då kommer att lägga fast sin politik definitivtinför den fortsatta diskussionen om EU:s gemensam-ma jordbrukspolitik. Jag gör därför inga yrkanden omdetta i denna debatt.Jag vill kort säga något om befintliga miljöpro-gram. Vad gäller delprogrammet om resurshushållan-de i konventionellt jordbruk bör miljöinsatser ersättasoavsett storleken på berörd areal. Därför stöder jagreservation 25, som fångar upp vårt motionskrav.Miljöstöden till kulturmiljövård och biologiskmångfald skall gagna miljön och ge en rimlig ersätt-ning till dem som brukar sin fastighet på ett naturvår-dande sätt. De skall vara enkla och obyråkratisktutformade. Här har regeringen och Jordbruksverketdessvärre krånglat till regelverket på ett många gångerorimligt sätt. Av den utvärdering som genomförts avJordbruksverket, och framgår att regelsystemet varit krångligt.Detta måste nu förändras, så att miljöpoängstödenutgår generellt och på ett enkelt och mer realistisktsätt.Det handlar också om att få till stånd en förenklingav regelsystemen inom EU, varför jag under mom. 48yrkar bifall till motion Jo14, yrkandena 13 och 14,och till motion Jo209 under mom. 49.Givetvis kvarstår också vårt krav att regeringenmåste verka för förändrade regler för ekologisk odlinginom EU-länderna för att stimulera denna odling. Jagavstår från att driva frågan till omröstning och hoppasatt regeringen ändå kan ta till sig den argumentationsom finns i vår motion i denna fråga.Lika viktigt är att arbetet med det nya miljöpro-grammet, som skall börja genomföras , påbör-jas , så att vi från programperiodens börjanhar ett enkelt, robust system som är lätt att administre-ra och därmed avsevärt billigare än dagens. Förenk-lingar kan ske genom att man sammanför och därmedminskar antalet stöd. Utifrån ett grundstöd för valloch bete kan man sedan komplettera med tilläggsstödför särskilt värdefulla marktyper.Man måste också göra det möjligt att fasa ingamla femåriga miljöstöd i det nya programmet. Atthantera två system blir annars en hopplös uppgift fördem som skall hantera systemen administrativt.Moderaterna har i denna fråga krävt en parlamen-tarisk beredningsgrupp. Det är möjligt att detta kansätta fart på det hela, varför vi på denna punkt stöderreservation 27.Fru talman! Jag skall så kort ta upp några fiskefrå-gor. Ett mål för fiskeripolitiken är att skapa förutsätt-ningar för utveckling av konkurrenskraftiga företaginom fisket och vattenbruket. Näringen är beroendeav stabila regler och en långsiktig och ansvarsfullhushållning med fisketillgången, inte minst för att denbiologiska mångfalden skall kunna bevaras. Fisket ärockså en viktig förutsättning för levande kustbygd ochskärgård. Detta är några av skälen till att det är nöd-vändigt att ge goda villkor för fiskenäringen.EU-stödet på fiskets område ges i huvudsak inomramen för det strukturstöd som kan hänföras till mål5a - anpassningen av fiskerisektorns struktur.Det är också enligt uppfattningangeläget att noggrannare undersöka möjligheterna attbättre utnyttja EU:s stöd för landsbygdsutveckling,det s.k. 5b-stödet, för fiskeberoende områden.Det är något defensivt av utskottet att avvisa vårbegäran om att regeringen skall aktivera sig i dennafråga med hänvisning till att det är ansökningar somskall ligga till grund för eventuellt stöd. Om man intefår reda på att möjligheten finns lär inte så myckethända. Därför yrkar jag beträffande mom. 23 bifall tillmotion Jo14, yrkande 1.Vi har i vår motion också tagit upp frågor som be-rör bl.a. överfiskningsproblematiken, utveckling avselektiva fångstmetoder och fiskeredskap som lämnarungfisken kvar och skyddsåtgärder för unika fisk-stammar. Jag avser dock inte att begära omröstningom våra yrkanden, eftersom utskottsbetänkandet an-das en relativt stor samstämmighet i dessa frågor.Beträffande ersättningsfrågor för skadade fiske-redskap kan jag säga att vårt krav, som framförts imotion Jo401, fångats upp i reservation 15, varför vivid en eventuell omröstning kommer att stödja den-samma.Med detta kan jag säga att jag inte gick över tiden,fru talman, utan sparade in det som andra har dragitöver.Anf. 23 () re-plik:Fru talman! Det är mycket intressant att se vilkenreaktion det väcker när man säger att man vill avveck-la det konventionella lantbruket. Det gäller även par-tier som kd, som brukar säga att de står för ett ekolo-giskt lantbruk och tycker att det är viktigt.Jag förstår inte riktigt detta. Måste det, om manstöder ett lantbruk, innebära att man stöder använd-ningen av bekämpningsmedel och konstgödsel? Detkan väl inte vara det som är själva kärnan i att stödjaett lantbruk. Att vi stöder lantbruket måste naturligtvisinnebära att vi vill att det skall finnas möjligheter iSverige att bedriva ett lantbruk, men formen för lant-bruket skall naturligtvis kunna kritiseras. Vi vill själv-fallet ha ett stöd till lantbruket, så att det kan finnaslantbruk i hela . Det är fullkomligt självklart.Vi har tidigare motionerat om att öka ekostödet. Vitycker att det är för lågt och att den formen av lant-bruk skall ges ett rejält stöd.Menar verkligen att det viktigastenär man stöder lantbruket är att stödja just gifthante-ringen? Är det det som är att stödja lantbruket?Jag skulle också vilja höra vad anserom genteknik i lantbruket. Vi har i en reservationuttryckt att gentekniken inte hör hemma i ett hållbartlantbruk. Delar den uppfattningen? Vikan se vad som kommer . Rapsen kommer medstörsta sannolikhet att bli godkänd i EU och då börjaodlas i . Det är dessutom en gröda som förut-om att den är resistent mot bekämpningsmedel ocksåhar vilda släktingar, och det finns alltså en stor risk attgener kan spridas till åkerkål. Delar minuppfattning att gentekniken inte hör hemma i ettlångsiktigt hållbart lantbruk, och kommer kd i så fallatt stödja vår reservation 33?Anf. 24 () replik:Fru talman! har varit tydligahela vägen. Vi vill ha en mer miljövänlig produktion ijordbruket, vi stöttar en omläggning till ekologiskproduktion, och vi anser att detta är en hållbar jord-bruksproduktion. För att kunna få denna omställningmåste vi över huvud taget ha ett jordbruk. Ryckerman undan förutsättningarna för att bedriva jord-bruksverksamhet kan vi inte ens ha den miljövänligaoch hållbara jordbruksproduktionen.Gudrun och jämställer i sinreservation dagens jordbruk med ett "giftjordbruk".Vilken signal är det då man skickar ut till svenskafolket? Är det giftiga livsmedel som kommer från densvenska jordbruksnäringen? Det är den signal GudrunLindvall skickar ut. Här i kammaren säger hon att denökade cancerfrekvensen beror på jordbruket. Vad ärdet för signal och skick-ar ut? Skall vi inte äta över huvud taget, och vad hän-der då?Frågan om biotekniken tas upp med anledning avkommande betänkande. Men också i den frågan är detmärkligt hur enkelt livet är för . Detär svart eller vitt, antingen-eller. Det finns inte någonsorts mellanläge, där man kan se att det kan finnasbåde positiva och negativa delar i detta och att mansedan får väga och pröva vad som är bäst utifrån etthållbart synsätt och ett förvaltaransvar. Det är inte såenkelt, . Måla inte alltid allting i svarteller vitt.Anf. 25 () re-plik:Fru talman! När man inom kd talar om att utveckladet ekologiska lantbruket innebär det tydligen inte attdet konventionella skall minska i motsvarande del.Vill man utöka det ekologiska lantbruket måste det juvara bönder som bedriver konventionellt lant-bruk som skall gå över till ett ekologiskt lantbruk. Detär precis det vi tar upp i vår motion. Vi anser att densvenska regeringen skall fundera på hur vi skall kunnabidra till att det här går i den riktning vi vill. Hur skallvi kunna se till att vi får former som gör att alltflerkonventionella lantbrukare går över till ekologiskproduktion? Jag vet inte på vilket sätt det innebär attbara se i svart eller vitt. Vill man öka den ekologiskaproduktionen måste man ju i motsvarande del minskaden konventionella produktionen. Det är ju det som ärvitsen med det hela. Jag har svårt att se att det skullevara att se i svart eller vitt.Jag kan sedan konstatera att kd driver en linje iGentekniknämnden, där man är mycket restriktiv,mycket negativ och också har reserverat sig i frågaom de grödor som nämnden vill godkända. Man anseratt kemikalieresistens i grödorna respektive antibioti-kagener, som också finns i de här grödorna, inte hörhemma i ett ekologiskt hållbart lantbruk.Jag har förstått att kd inte kommer att stödja denhär motionen. Uppenbarligen anser somliga kristde-mokrater att gentekniken kan höra hemma i ett eko-logiskt hållbart lantbruk. Vi anser inte det. Vi anserliksom ekologiska lantbrukare att gentekniken inte harkommit på grund av att den är efterfrågad av vare sigkonsumenter eller lantbrukare. Den har kommit därföratt kemikalieindustrin ser en möjlighet att ta framgrödor som ger större vinst.Naturligtvis måste vi tala om att det finns restsub-stanser av gifter, kadmium, osv., i maten. Något annatvore väl underligt. Sedan är det vars och ens sak attvälja vad man äter. Varför skall människor ac-ceptera att äta sådant som enligt FN-organ innebär enför stor kemikaliebelastning?Anf. 26 () replik:Fru talman! Det är tydligen en pedagogiskt alltförstor uppgift att försöka förklara för man kan bedriva politik. pläde-rar för en miljövänlig produktion och en ekologiskinriktning, men egentligen undergräver hon förtroen-det för detta. Det hon säger gör att man blir block-erad. Man lyssnar över huvud taget inte när GudrunLindvall utmålar konventionella jordbrukare som"giftjordbrukare" och säger att svenska jordbrukspro-dukter är en orsak till cancerfrekvensen. Då lyssnarman inte. Då får vi inte någon seriös diskussion, ochdet är det vi vill ha. Om vi skall få en övergång tillmer miljövänliga metoder och ekologisk produktiongäller det att bygga ett förtroende för detta, se påresultaten och visa att detta är vägen till ett hållbartjordbruk. Det sätt som och driver frågan skapar svårigheter för denna debatt.Gentekniken återigen: kan intehär förneka att det faktiskt finns positiva aspekter avgentekniken. Jag går inte in precis på jordbruket utantalar om gentekniken generellt. Genom historien hardet funnits upptäckter på genteknikområdet som harbetytt en del. Det kan inte förneka.Det är det jag säger - man kan inte måla i bara svarteller vitt. Sedan skall detta hanteras utifrån ett tydligtförvaltaransvar. Vi har tydliga program om detta ochtydliga motioner, och de kommer att följas upp i desammanhang där de behandlas.Anf. 27 ():Fru talman! Att få ett hållbart fiske och jordbrukhandlar om att skapa en långsiktig balans mellanresurser och utnyttjande. Tyvärr, ,kan detta inte ske över . Man kan inte bygga etthållbart över , som kanskemånga gånger tror.Jag vill kort beskriva innehållet i det betänkandevi har framför oss som mat, miljö och människor. Dethandlar om maten som vi alla behöver, maten som vifångar i vattnen eller brukar i jordarna. Det handlarom miljön som fisken lever i och grödorna växer i.Det handlar också om människor, vi konsumenter somköper maten men också de människor som fiskar ellerodlar. Det handlar om ett gemensamt ansvar, ett åta-gande från lokalt till globalt, med alla de mellanregi-oner som finns i det här arbetet.Låt oss titta på fiskeområdet: Vad vill vi göra, ochvad kan vi göra? Om visionen är ett hållbart fiske kanman säga att målen är följande, som också finns somen röd tråd i utskottets betänkande. Det handlar om attutveckla miljömålen, att tillämpa försiktighetsprinci-pen och att förstärka sektorsansvaret. Det är tre frågorsom genomgående finns med i betänkandet. Jag vågarpåstå att vi i den här kammaren är överens om de härmålen, men när vi börjar hantera medlen brukar vivanligtvis ro åt alla möjliga håll. Men det är ju egent-ligen det som är politikens dynamik. Det är nämligeningen som äger sanningen, fastän det finns några i denhär kammaren som tror det.Jag skall kort ta upp det globala perspektivet, ef-tersom var inne på vikten av detglobala arbetet inom fisket. De nationella visionernamåste naturligtvis vara desamma som de internationel-la, globala visionerna. Det finns hotbilder, nämligenöverfiskningen och vattenbruket. Det är framför alltinom FN och FAO som vi har möjlighet att fortsättadiskutera de här frågorna, för att även för kommandegenerationer garantera möjligheten att få näringsrikalivsmedel till hyfsade priser. Så är det ju inte i dag.Jag håller alltså med i den be-skrivning hon gör av problematiken.Som medlemmar i delar vi också den gemen-samma fiskeripolitiken och dess mål. Några talare hartidigare i debatten nämnt att man skall göra en om-prövning av detta för att säkerställa fiske-näringens framtid. Men för mig är det viktigt att vifrån sida i det fortsatta arbetet även tar uppmiljön och konsumenterna, precis på samma sätt somvi gör på jordbrukets område.Det finns all anledning för oss att aktivt delta i detpågående Agenda 2000-arbetet. De stora frågorna ärnaturligtvis östutvidgningen och jordbruket. Meneftersom diskussionen om strukturfonderna, som t.ex.kristdemokraterna tog upp här, finns med i Agen-da 2000 finns det all anledning att vara observant påföreslagna förändringar även på fiskets område. Detkan påverka oss i de fortsatta planeringarna.Jag tyckte att sade att det intefanns något nationellt arbete. Men i Fiskeriverketsaktionsplan för biologisk mångfald ingår utarbetandeav långsiktiga skötselplaner för svenskt fiske. Det härmåste naturligtvis hänga ihop med det arbete som vigör inom EU.