prot · GK0966 · 1997-02-14 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1996/97:66Fredagen den 14 februariKl. 9.00 13.16Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckorProtokoll1996/97:66--------------------------------------------------------------------------------1 § LedighetTredje vice talmannen meddelade att () ansökt om ledighet 1997.Kammaren biföll denna ansökan.2 § Meddelande om kompletteringsval till nä-ringsutskottetTredje vice talmannen meddelade att Socialdemo-kraternas riksdagsgrupp under Bo Finnkvists ledighetanmält hans ersättare som supple-ant i näringsutskottet.Tredje vice talmannen förklarade vald tillsuppleant i näringsutskottetMarina ()3 § Meddelande om plan för kammarens sam-manträdenTredje vice talmannen meddelade att plan förkammarens sammanträden under tiden mars-juni1997 delats ut till kammarens ledamöter.4 § Meddelande om fördröjda svar på interpel-lationerTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellationerna 1996/97:146 och 164Till riksdagenInterpellation 1996/97:146 av ()om bostadsbidragen och interpellation 1996/97:164av () om bostadsbidragen.Interpellationerna kommer att besvaras tisdagenden 25 februari 1997.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 12 februari 1997Maj-Inger Klingvall5 § Svar på interpellation 1996/97:123 om häk-tena i och ÖstersundAnf. 1 Justitieminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att komma till rättamed de problem som uppstått sedan häktena i Öster-sund och lagts ned. Enligt det visat sig att det inte var samhällsekonomisktförsvarbart att lägga ned dessa häkten.Som jag sagt med anledning av andra in-terpellationer och frågor i samma ämne är regeringenmedveten om att nedläggningen av häktena medfördevissa nackdelar och kostnader för andra myndigheter.Regeringens bedömning är dock fortfarande att ned-läggningarna totalt sett innebar en besparing för rätts-väsendet.Såvitt jag känner till finns det inga studier somslår fast att nedläggningarna inte var samhällsekono-miskt försvarbara. revisorer anser t.ex.inte att man av de beräkningar som har gjorts när detgäller Östersundshäktet kan dra någon entydig slutsatsom det var samhällsekonomiskt motiverat att lägganed häktet eller inte. Nedläggningen av häktet i Öster-sund har medfört att polisen fått längre resor i sam-band med förhör. Kriminalvården svarar dock förtransporten när en anhållen person har häktats, liksomför transport och inställelse av den häktade till huvud-förhandling. Önskar polismyndigheten kompletteran-de förhör med en häktad, biträder kriminalvården medtransport om det kan samordnas med något annatuppdrag. antagande att polismänneni stället för att utföra sina normala arbetsuppgiftertransporterar häktade är alltså inte riktigt.Häktet i var bara en provisorisk av-delning av Helsingborgshäktet, inrymd i polisensarrestlokaler. Det finns många andra häktesplatser ikriminalvårdens Malmöregion, och till Helsingborgs-häktet är det bara cirka tre mil.Jag vill i detta sammanhang också peka på attdomstolen på yrkande av åklagaren kan besluta att enhäktad person tills vidare inte skall föras till häktet,om det är av synnerlig vikt att den häktade för utred-ning av brott som han eller hon är misstänkt för förva-ras på någon annan plats än häktet, t.ex. i polisarrest.Regeringen har inlett ett omfattande arbete för attskapa en mer human häktesverksamhet. Bakgrundentill detta är bl.a. den kritik som framfördes från s.k. tortyrkommitté. Varken häktet i Öster-sund eller häktesfilialen i uppfyllde dekrav som bör ställas på ett modernt häkte, t.ex. när detgäller möjlighet till gemensamma utrymmen.Verksamheten inom kriminalvården måste bedri-vas på ett rationellt sätt. Om det inte finns underlagför ett häkte kan det inte drivas vidare. Under förraåret låg det genomsnittliga platsutnyttjandet på 77 %.Om man bara ser till beläggningssituationen skullealltså fler häkten kunna läggas ned. Kriminalvårdssty-relsen har dock valt att tills vidare behålla befintligahäkten bl.a. med hänsyn till önskemål från övrigamyndigheter inom rättsväsendet.Kriminalvården och polisen ansvarar för olikasorters lokaler där frihetsberövade förvaras, häktenrespektive polisarrester. ochRikspolisstyrelsen har tillsatt en gemensam utredningför att klarlägga om samarbetet mellan polis och kri-minalvård på detta område kan utökas och hur det i såfall bör genomföras. Syftet är att finna lösningar somtotalt sett leder till en mer kostnadseffektiv verksam-het, som man beaktar högt ställda krav bådepå ett humant omhändertagande och på tillgänglighet isamband med utredningsverksamheten. I uppdragetingår bl.a. att inventera samtliga häkten och arrestermed avseende på kapacitet och standard.Jag kommer naturligtvis att studera resultatet avdenna utredning med stort intresse och därefter över-väga om det finns anledning att vidta några åtgärderfrån regeringens eller sida.Anf. 2 ():Herr talman! Jag vill börja med att tacka justitie-minister , som återigen är villig attställa upp i en debatt vad gäller häktesnedläggningar.I dag har jag inte för avsikt att ta upp fallet med Äng-elholmshäktet, som vid nedläggningsplaneringenskulle ersättas med nya häktesplatser i ,eftersom jag här inte har någon framgång.När vi diskuterade häktesnedläggningen här ikammaren sade justitieminis-tern mot slutet av debatten följande:"Jag vill under-styrka att det är frågan om en ganska omfattandetotalbesparing. Även om det innebär att kostnaderökar på annat håll, vilket ofta sker när man förändraren organisation och dess arbetssätt, är det viktiganaturligtvis ändå att slutresultatet innebär en bättre,effektivare och billigare verksamhet". Även av svareti dag framgår att regeringens bedömning är att ned-läggningarna totalt sett inneburit en besparing förrättsväsendet.Herr talman! Min första fråga är: På vilka grunderkan man påstå detta? Kan justitieministern presenteranågra siffror som pekar på att så är fallet? Det stäm-mer vad justitieministern framhåller här , att jaginte tror på att det var samhällsekonomiskt försvarbartatt lägga ned häkten. Visst har det blivit billigare ochmåhända effektivare för kriminalvården, men inte förpolisväsendet.När det gäller nedläggningen av häktet i Östersundfanns det i revisorernas berättelse någon form av enekonomisk konsekvensanalys. Men "någon form"tolkar jag som att det saknas en ordentligt utfördekonomisk konsekvensanalys. Av tillgänglig doku-mentation framgick det inte vilka andra anstalter ellerhäkten regeringen vid tillfället för beslut hade över-vägt att lägga ned. Det tolkar jag som att man ladened häktet i utan någon som helst eko-nomisk konsekvensanalys. Vad anser justitieminis-tern?Vidare pekar revisorerna på att det inte fanns nå-gon dokumenterad redovisning av besparingsmöjlig-heter genom rationalisering av befintlig verksamhet.Justitieministern informerar mig i sitt svar att man nuhar tillsatt en utredning från Kriminalvårdsstyrelsenoch som har till uppgift att bl.a.inventera samtliga häkten och arrester vad gällerkapacitet och standard. Jag får väl ändå bli glad överatt en utredning tillsatts. Det tyder på ett litet erkän-nande att man förstått att det finns problem ute påfältet. Min fråga till justitieministern är: Hur lång tidskall utredningen pågå?När det gäller häktena i och Öster-sund: Borde man inte återigen öppna dessa nedlagdahäkten tills man finner annan lösning, om man nu gördet?Anf. 3 ():Herr talman! I interpellationssvaret behandlas tvåhäkten. Jag skall hålla mig till det i , efter-som jag väl känner till förhållandena där.Som justitieministern vet transporteras folk tillHärnösand nu när häktet i är nedlagt, ochnär det är fullt där körs de till eller . Detblir väldigt långa resor - mellan och Här-nösand är det tur och retur. Det har sagts attRiksdagens revisorer har tittat på det här. De säger isin skrivning att i kommuns antagandeframstår nedläggningen av häktet som tveksamt i bådestatsfinansiellt och samhällsekonomiskt perspektiv. IKriminalvårdsstyrelsens antagande beräknas ned-läggningen vara statsfinansiellt lönsam. Men, sägerrevisorerna, det är inte självklart att nedläggningen ärsamhällsekonomiskt lönsam då även de negativakvalitativa effekterna beaktas.Nu finns det en mycket bra och genomlysandestudie som har gjorts uppe i av hur ned-läggningen samhällsekonomiskt har slagit och vadden har kostat. I den studien har det visat sig - precissom man kunde förstå - att Kriminalvårdsstyrelsensparar pengar medan kostnaderna för polisen, domsto-larna, åklagarna, advokaterna, transporttjänsterna ochWasakronan ökar. Sammantaget blir kostnadernaungefär lika stora, eller kanske t.o.m. något större.Herr talman! Förutom de samhällsekonomiska as-pekterna måste också rättssäkerheten vägas in. Advo-katerna reser som regel en gång till häktet i Härnö-sand. Resekostnaderna för dem uppgår till pertimme. anser de att de behöver göra fler än ettbesök, men så sker inte. Om det nu blir så att detkommer att krävas prövningstillstånd till hovrättenmåste naturligtvis ytterligare resor företas, eftersomutredningarna måste vara grundligare. Det har visatsig att har pekat på risken för atträttssäkerheten inte kan upprätthållas.Jag vill fråga statsrådet: Vad är rättssäkerhetenvärd? Kan man lägga några ekonomiska aspekter pådet? Borde inte detta väga över till fördel för ett häktei ? Med detta inbegripet: Är regeringenberedd att ompröva frågan om häktet i närutredningen kommer att presenteras för statsrådet?Såväl domare och åklagare som advokater som ärinvolverade i verksamheten är djupt oroade överkvaliteten på utredningarna. Som norrlänning frågarman sig om det är rimligt att människor transporteraskors och tvärs i när risken är uppen-bar för att frågorna inte utreds i grunden. Jag villpåstå att skattebetalarna inte accepterar att sådana härdåligt underbyggda beslut läggs fram. Det är interimligt att advokaterna, polisen och ibland även åkla-garna reser omkring och sitter i enbil. De borde kunna utföra något effektivare och merkvalificerat arbete än att köra runt i bil.Avser statsrådet att ta upp frågan på nytt när densenaste utredningen presenteras, och fundera över omdet inte går att återställa häktet i ?Anf. 4 Justitieminister ():Herr talman! Det föreligger inga nya studier be-träffande konsekvenserna av nedläggningarna av dehär två häktena, . Det är fortfarandesamma material som jag grundar mitt svar på. Riks-polisstyrelsen och gemen-samma arbete för att komma fram till ett maximaltutnyttjande av de gemensamma lokalerna kommer,enligt uppgift från dem själva, att vara färdigt någongång under våren.Sigge Godin frågade om den utredning som Läns-styrelsen i bedriver och vilka slutsatser jagkommer att dra av den. Låt oss vänta och se till dessjag har fått ta del av den. Jag är inte säker på att jagvare sig nu eller då kan bekräfta riktigheten i de häruppgifterna, men jag kommer givetvis att ta del avdem.Jag tror att underskattar betydelsenav att och Polisen nu harinsett betydelsen av att samarbeta, även när det gälleren sådan fråga som utnyttjande av lokaler. Detta skallses bl.a. mot bakgrund av att rättsmyndigheternamåste agera på sådant sätt att de främjar en bra ut-redning av det brott som är aktuellt.Jag anser att det också i det här sammanhanget ärviktigt att myndigheterna utnyttjar de rättsliga möjlig-heter som finns att under utredningens intensivaste fasutnyttja andra möjligheter än placering i häkte. Dess-utom är häktet i numera ombyggt och an-vänds för andra ändamål, . 5 ():Herr talman! Justitieministern hänvisar till att detbara är från Ängelholmshäktet till Helsing-borgshäktet. Men där är det ju nästan så gott somfullbelagt! Man kan inte placera de häktade där. Där-för måste de här personerna transporteras till Kristi-anstad dit det är en enkel resa , dvs. 20 miltur och retur. Sedan skall utredarna åka tur och returtill för att hålla sina förhör. Jag tycker attdet är slöseri med dyrbar arbetskraft att ta upp tre ochen halv som restid bara för att kunnahålla ett förhör. Poliserna behöver vara på sin hemortför att kunna göra andra utredningar också, och inteligga på vägarna som några chaufförer.Det finns också en annan möjlighet som justitie-ministern har pekat på - att man kan begära anståndoch använda sig av de arrestlokaler som finns. Ja,men då måste polisen hyra in arrestvakter för dessalokaler dygnet runt. Återigen belastar man kontot förpolisväsendet medan kommerundan. Det är just det som jag tycker är orättvist. Jagundrar varför justitieministern inte vill inse, eller inteförstår, att polisväsendet belastas med mer kostnadermedan man tror sig spara pengar på kriminalvården.Det är där som orättvisan ligger.Justitieministern framhåller vikten av att verksam-heten inom kriminalvården skall bedrivas rationellt.Det kan jag hålla med om. Men har vi ju ocksåhört hur poliserna har det, och varför skall inte dekunna få arbeta rationellt? Det gör de inte när demåste åka och hålla sina förhör från tillHärnösand, och - som sade- och från till , Trelleborgeller Malmö.Till sist är jag glad för att utredningen inte tar sålång tid. Jag hoppas att vi får ett svar med det snarastenär den är klar.Anf. 6 ():Herr talman! Utredningen kommer att presenterasför justitieministern, så vi behöver inte orda så mycketom den. Jag har fakta, t.o.m. i den mapp som jag harmed mig här, som visar att detta inte går ihop.Jag frågar än en gång: Tycker justitieministern skall väga in rättssäkerheten i detta? I så fallväger det över så att man måste hitta en annan lös-ning.Under fjolåret gjorde poliserna ibil på grund av häktesnedläggningen. De borde göraviktigare saker. Jag tror att vi är helt överens om att viegentligen har ytterst få poliser i det här landet, ochatt de skall utföra polisarbete och inte behöva åkajättelånga sträckor på kanske för att utredafrågor ytterligare. Man kan ju tycka att vissa skullekunna få stanna i och att man kan lösa dethela på ett enklare sätt. Men det kanske inte är såenkelt som det ser ut?När både domare, åklagare och advokater är tvek-samma till systemet på grund av att rättssäkerhetenkan naggas i kanten måste man utgå från att det är så.Frågan är: Vad är rättssäkerheten värd?Som norrlänning kan jag förstå att ni som lever ide här delarna av landet inte riktigt kan känna hurruskigt långt det blir att köra dessa sträckor. Det finnsockså exempel på anhöriga som behöver besöka dehäktade och som inte tar sig fram och tillbaka på endag från t.ex. norr om till Härnö-sand. Detta är väl också en mänsklig rättighet?Frågan är: Om det är rätt som jag säger, justitie-ministern, att detta inte går ihop, är då regeringenberedd att ompröva frågan om häktet i ?Anf. 7 Justitieminister ():Herr talman! påstående omöverbeläggning i har inte stöd i statisti-ken. Genomsnittsbeläggningen är där . Det ärmöjligt att det finns en marginell ökning av polisenskostnader för arresten, men polisen måste ha arrest-vakter vid sina arrester oberoende av om där finnshäktade personer eller inte.Till vill jag säga att det är alldelesriktigt att det är någonting som inte går ihop i reso-nemanget. Det antal timmar påstår attpolisen tillbringar för att frakta häktade är för migobegripligt mot bakgrund av att den uppgift jag har äratt skötte kriminalvården transpor-terna till och från häktet.Anf. 8 ():Herr talman! Jag kan hålla med justitieministern.Jag vet att det är en beläggning på , men det är juen genomsnittlig beläggning. När polisen i i behov av platser i , så finns det ingaplatser. Man kan inte titta på siffror teoretiskt. Manfår titta på hur verkligheten ser ut, även om belägg-ningen kanske är . Så är verkligheten. Jag tyckeratt justitieministern inte bara skall hänvisa till siffrorutan ta reda på hur verkligheten ser ut i stället.Till sist vill jag ta upp ytterligare en fråga. Justi-tieministern hänvisar till att varken häktet i Östersundeller häktet i uppfyllde kraven från på grund av att det inte fannsgemensamma utrymmen. Häktade skall självfallet hagemensamma utrymmen. I hade de gemen-samma utrymmen där de kunde spela pingis och halitet andra aktiviteter. I har man ,innan häktesnedläggningen, moderniserat och gjortombyggnader för många miljoner. När man lyfterfram tortyrkommitténs synpunkter får man nästan enkänsla av att vi skulle ha väldigt odrägliga förhållan-den i svenska häkten. Det kan jag inte hålla med om.Det kan ju inte vara som på var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1996/97:126 om åt-gärder för att bryta brottskurvanAnf. 9 Justitieminister ():Herr talman! har frågat mig vilka åt-gärder jag avser att vidta för att vi i skalllyckas återskapa ordningen och bryta brottskurvan påmotsvarande sätt som polisen lyckats med i NewYork.Polisen i har angripit brottsligheten ge-nom en medveten och konsekvent strategi för att ihögre grad än vad som varit fallet tidigare ingripa motklotter, ordningsstörningar och annan s.k. vardags-brottslighet för att därigenom förhindra en utvecklingmot grövre brottslighet.Det är givetvis glädjande att man i en storstad somtidigare varit mycket hårt drabbad av hög brottslighettycks ha lyckats bryta brottskurvan. Men för att kunnatolka statistiken, och framför allt för att rätt förståden, behövs kunskap om t.ex. relevanta bakgrundsfak-torer och andra omständigheter. Att jämföra förhål-landena i med dess omfattande brottslighetoch förfall med läget i vårt land är orealistiskt. Ar-betsmetoden som New York-polisen använde är dockintressant.Gun påstår att besparingar inom polisenredan lett till att vi har färre poliser på gator ochtorg. Mot det vill jag anföra att resurserna för närpoli-sverksamheten har utökats från12 % till av polisens totala resurser. Detta harförstärkt möjligheten för polisen att finnas på platservid tider där risken annars är stor att brott begås.Vid polisen i bedrivs till-baka ett projekt som syftar till att förebygga vålds-brott och ordningsstörningar i stadskärnan. Dettaåstadkoms genom att polisen konsekvent ingriper motordningsstörningar och andra vardagsbrott. Polisenanvänder en arbetsmetod som utgår från att ingripan-den mot mindre allvarliga brott i ett tidigt skede kanhindra en fortsatt brottsutveckling. Forskningsenhetenvid beräknar vara klar med en utvär-dering av projektet till i sommar.Det arbete som bedrivs i är ett exempelpå det problemorienterade arbetssätt som håller på attutvecklas inom hela polisverksamheten. Regeringenföljer givetvis noggrant resultaten av såväl Eskilstu-napolisens som övriga myndigheters insatser för attbryta brottskurvan och dra erfarenheter av detta.Förutom att polisen utvecklar närpolisverksamhe-ten och arbetar på det problemorienterade sättet är detmycket viktigt att polisen har effektiva instrument föratt lyckas i det brottsförebyggande, brottsbeivrandeoch brottsbekämpande arbetet. Det är mot den bak-grunden den kraftiga satsningen på metodutveckling,modern teknik och samverkan både i och iinternationella sammanhang skall ses.För att säkerställa det framtida behovet av poliserhar regeringen givit i uppdrag att idetalj planera för den nya grundutbildningen av poli-ser. Arbetet skall vara inriktat på att utbildningen kaninledas . På så sätt kommer nya poliseratt tillföras polisverksamheten senast kring sekelskif-tet.För att bryta utvecklingen mot fler brott är detnödvändigt att de resurser som finns används där degör mest nytta. Därför gav regeringen sedanRiksrevisionsverket i uppdrag att granska polisväsen-det utifrån den utgångspunkten. Riksrevisionsverkethar därefter redovisat ett antal områden där det finnsrationaliseringsutrymme. Beräkningar visar också attresurser kan frigöras för att i stället föras över tillnärpolisverksamheten och den kvalificerade kriminal-polisverksamheten.Jag vet att tillsammans medlänspolismästarna arbetar intensivt för att få ordningpå polisväsendets ekonomi och för att resurserna skallanvändas så effektivt som möjligt. Regeringen följerdessutom noga utvecklingen både vad avser verksam-het och ekonomi.För att bryta brottskurvan krävs det emellertid merän poliser och insatser från rättsväsendet i övrigt. Föratt kunna minska brottsligheten krävs det angriper dess orsaker. Därför är det av avgöran-de betydelse att alla som kan påverka brottsligheten -myndigheter, föreningar, företag och enskilda - enga-geras i det brottsförebyggande arbetet. Det brottsföre-byggande program som regeringen presenterat ochden kommitté som tillsatts för att genomföra intentio-nerna i programmet ger nu en unik möjlighet att påallvar få ett genombrott för det brottsförebyggandearbetet, och därmed också minska brottsligheten.Anf. 10 ():Herr talman! Jag ber att få tacka justitieministernför svaret. Justitieministern avslutar sitt svar med:"För att bryta brottskurvan krävs det emellertid merän poliser och insatser från rättsväsendet i övrigt. Föratt kunna minska brottsligheten krävs det angriper dess orsaker. "Det är faktiskt det min interpellation handlar om.En av orsakerna till brottslighet är låg upptäcktsrisk.En annan är för sena reaktioner mot unga som begårbrott. Både dessa orsaker kan till stor del åtgärdasmed ett starkt rättsväsende. Alla som studerat vad somhänt i ser polisens resurser och insatsersom en viktig förutsättning för den nedåtgående brott-skurvan.Jag undrar därför om justitieministern inte anseratt det skulle vara en fördel om vår polis kunde ingri-pa mot alla småbrott, t.ex. klotter, utan att det inkräk-tar på arbetet med t.ex. ekobrottsligheten.Jag undrar också om justitieministern inte anser attdet skulle vara positivt om de flesta småbrott blevföremål för åtal på ett liknande sätt som skedde undersnatterikampanjen, eller antisnatterikampanjen kanskeman skall kalla den, 1992.Justitieministern pekar också på att resurserna förnärpolisverksamheten ökat från till av detotala resurserna. Dessa ligger i och för sigunder den norm som eftersträvas. Detta med en ök-ning från till kan låta bra, men man börvara medveten om att procentsatser inte säger så sär-skilt mycket. Om vi talar om av 1 000 är det120. Men höjer vi till men av 500, blir det färre.Då är det 100. Procentsatserna är ointressanta. Det ärnumerären som är intressant.Det är också intressant att se hur det ser ut i verk-ligheten. besökte jag ett närpolisområde iMellansverige. Området, som främst omfattar lands-bygd, har inte resurser för att ha egna lokaler ute iområdet. Man är i stället samlokaliserad med dengamla polismyndigheten. Dessa närpoliser har dess-utom mellan sitt områdes ytterområ-den, och som grädde på moset skall en tredjedel avarbetstiden avsättas för utryckningsverksamhet. Talarvi i procentsatser innebär det att den tjugoprocentigaresursen därmed krymper med 33 %.Åter till och . Där talar man omquality of life offences. Gör vi litet våld på termino-login borde vi i införa begreppet angrepp påannans livskvalitet.Jag undrar om justitieministern inte håller medmig om att ett sätt att visa solidaritet med medborgar-na skulle vara att tydligt och med kraft ingripa motangrepp på annans livskvalitet.Anf. 11 Justitieminister ():Herr talman! Jag håller fullständigt med om detsom säger. Vi tycks vara fullständigtöverens om hur den här frågan borde skötas. Även omhon inte nämnde det utgår jag från att med om att t.ex. Eskilstunamodellen är ett braexempel på hur man i kan anpassa den typ avarbetsmetoder som tillämpas i . Vi tycksvara helt överens.Anf. 12 ():Herr talman! Jag är också övertygad om att vi äröverens om målet. Men mål nås inte enbart genom uttalar att man har målet. Mål nås inte hellergenom att man i en budgetproposition eller i andrapropositioner talar om vad man vill. Man måste ocksåvara beredd att vidta konkreta åtgärder. De konkretaåtgärder som kommer från regeringens sida går enligtmin uppfattning i motsatt riktning.Vi är, det är jag övertygad om, överens om viktenav närpolisverksamhet för att bryta brottskurvan. Mendå räcker det inte med att ha normer för att en vissprocentsats - jag minns inte vad målet är, men jag troratt det ligger på - skall användas till närpoli-sverksamhet. Man måste också se till att dessa 30 %resulterar i en hög numerär.Vi har ju färska exempel på att det som sker iverkligheten går i motsatt riktning.