prot · GL0941 · 1997-12-05 00:00:00 — Jagär inte beredd att nu ta ställning till och säga definitivtnej till en försvarsmaktsgemensam officersutbildning.Men det måste vara vår uppgift att peka på riskerna.Dessa unga människor, som har en grund-läggande utbildning , kommer hem till sinafartygsförband, flottiljer och regementen och skallklara av att göra ett jobb. Om det blir en - eller,hemska tanke, som jag nämnde i mitt huvudanförande- två terminers försvarsmaktsgemensam utbildning avdessa , vilket jobb kommer då dessa unga offi-cerare att klara av att göra hemma på sina förband?Till vilken nytta kommer de att vara för krigsförban-dens beredskap och till vilken nytta kommer de attvara i värnpliktsutbildningen om tiden har ägnats åtannat än det som är deras huvudtjänst?En försvarsmaktsgemensam officersutbildningsom blir för lång och tränger ut annat riskerar att blilika absurd som en kommungemensam inledandeutbildning, samma för alla kommunalanställda. An-ders , denna fråga är inte tillräckligt beredd ochdetta borde tillstå!Anf. 26 () replik:Herr talman! utgår från attförsvarsgrensgemensam utbildning tillhör det somkarakteriseras som annat än det som är nödvändigt förtjänsten. Jag tycker att det tvärtom är viktigt i ettalltmer integrerat försvar att man, som jag sade i mitthuvudanförande, har en ordentlig grund, en gemen-sam utbildningsgrund. Detta blir allt viktigare. Det ärvad det faktiskt handlar om.Sedan till frågan om utbildningstidens längd.Henrik var ju på samma hearing som jagoch han kunde då höra Försvarsmaktens representan-ter säga att det inte är självklart hur offi-cersutbildningen skall få ta. Kanhända är det t.o.m. enfördel från meritsynpunkt om den blir längre. Detbehöver alltså inte vara en nackdel. Hela den fråganskall ses över. Med en förändring i kravbilden måsteman vara beredd att förändra utbildningstiden, mendet finns utrymme för det i det fortsatta utredningsar-betet.Anf. 27 () replik:Herr talman! pekar på det faktum attvi beträffande skolorganisationen har en gemensamreservation som spänner över hela det politiska fältet.Detta är inte konstigt, !Jag vägrar att hamna i den positionen att jag påförhand säger att en ståndpunkt är felaktig bara därföratt den omfattas av moderater. Jag tillstår att jag vargenuint osäker i den här frågan. jag har naturligtvis inte i alla stycken sammaåsikt, inte i den här frågan heller, men vi står bakomtexten i reservationen. Så enkelt är det.Anders säger att ett beslut om skolorganisa-tionen nu medför en icke oväsentlig besparing. Kan vimöjligen få en precisering av hur stor denna ickeoväsentliga besparing är och ett besked om med vil-ken säkerhet kalkylen är gjord? Kan vi också få enantydan om det möjligen finns en icke oväsentligbesparing att göra vad gäller helikopterorganisationenoch en antydan om på vilka grunder denna ansesframräknad?Herr talman! Det är inte konstigt om det inom detpolitiska fältet uppstår en gemensam syn när underla-get är så skakigt som det är i just dessa båda frågor.Anf. 28 () replik:Herr talman! Poängen i mitt påpekande om att re-servationen är gemensam är just det som också JanJennehag kom in på, nämligen de olika utgångspunk-terna för den gemensamma reservationen. Just dettapekade jag på, inte någonting annat.När det gäller besparingsmöjligheterna är det baraatt läsa vad som sägs i utredningen. Det handlar om50 i samband med den härrationaliseringen. Det är väl ingen hemlighet.Anf. 29 () replik:Herr talman! Det uppstår situationer där man ärtveksam till den kalkyl som är gjord. Jag är genuint osäker. De 50 miljonerkronorna betraktar jag som en mycket osäkersiffra. Det är skäl nog att avvakta ett tag till för att fåett bättre underlag att ta ställning till.Anf. 30 () replik:Herr talman! Den som är rädd för att fatta beslutkan alltid skylla på osäkerhet och vänta ytterligare.Inte minst mot bakgrund av det som bl.a. HenrikLanderholm påpekat ser jag en poäng i att vi på allasätt håller i Försvarsmaktens pengapåse. Det gällerockså att se till att vi är så effektiva som möjligt.Här föreligger ett skarpt förslag som innebär enförändring och en besparing. Detta är någotsom vi bör ta vara på.Anf. 31 () replik:Herr talman! berörde i sitt inlägghelikopterverksamheten och sade bl.a. att det i Göte-borg kommer att bli en förstärkning av resurserna. Ja,, först blir det en centralisering genomatt man grupperar superpumorna på i Göte-borg. Sedan skall de , dagen efteråt, återgåtill sin gamla arbetsplats för att stödja flygtidsproduk-tionen när det gäller JAS.Flera har här nämnt helikopterverksamheten ochvad vi säger som står bakom reservationen. BådeMilitärbefälhavaren och markerat att det, för att lösa Försvarsmaktensuppgifter och det samverkansarbete som finns meddet civila samhället, behövs en divisionsledning iSäve. Varför då, , denna centraliseringsom ni har kommit överens om med regeringen?Anf. 32 () replik:Herr talman! Jag påpekade att det faktiskt blir enförstärkning av antalet helikoptrar i . Det ärbara att läsa innantill. Naturligtvis finns det docksåväl i denna fråga som i andra frågor anledning attfundera framåt och fundera över om detta blir till-räckligt bra. Därför står det både i propositionen och ibetänkandet att regeringen är beredd att ta upp fråganigen om det inte skulle fungera på det sätt som äravsikten. Då handlar det inte bara om militära behovutan också om hela helikopterorganisationens roll ifråga om bl.a. katastrofberedskap. Detta står det om ipropositionen men också i utskottets betänkande.Anf. 33 () replik:Herr talman! Det är naturligtvis väldigt intressantatt det står i regeringens proposition att man är bereddatt återkomma till ; det borde det kanskegöra på fler ställen i regeringens propositioner.I detta sammanhang nämns flyg- och sjörädd-ningscentralen ARCC i i ochMRCC när det gäller den delen. Man kan inteblanda ihop divisionsledningen på med flyg-eller sjöräddningscentralen i . Det argu-mentet håller naturligtvis inte. Nej, , detär bättre, tycker jag, att beslutar att hakvar Sävedivisionen, med tillägget att beslutet fåromprövas om det skulle visa sig mindre bra.Anf. 34 () replik:Herr talman! Det sker ingen sammanblandning va-re sig i propositionen eller i betänkandet beträffandevem som skall leda vad. Vad som påpekas är att ka-tastrofinsatser där helikoptrarna är en del av resurser-na leds från ARCC och MRCC. När det däremotgäller ledningen av divisionen är det i detta fall klar-lagt att det är . Det är alltså fråga om tvåskilda saker. Vid en noggrannare läsning upptäckerkanske att det är uppdelat på det sättet ibetänkandet.Anf. 35 Försvarsminister ():Herr talman! Att debattera försvarspolitiki dag är egentligen en märklig händelse. Vi har eninternationell omgivning där vi just genomlider ensäkerhetspolitisk kris i och där det internationellasamfundet försöker upprätthålla det internationellasamfundets regler.Vi vet att det kan handla om användning av vapensom tyvärr kan tillhöra framtiden - biologiska vapen,kemiska vapen. Vi vet att alla länder i vädjartill : Vi måste fortsätta insatsen iBosnien för att inte krig skall kunna sprida sig vidare,för att inbördeskriget inte skall återuppstå. Samtidigtväxer det fram internationella strukturer som syftar tillatt befästa och utveckla den avgörande förbättring avdet säkerhetspolitiska läget som har skapats genom attdet har tagit slut och de f.d. kommunistis-ka länderna har blivit demokratier.Vi diskuterar försvarspolitik från dennadubbla utgångspunkt av krig och krigsrisker och för-bättrade säkerhetsmöjligheter. Vårt försvar präglas aven internationalisering, en förmåga att delta i vår tidsoch den kommande tidens internationella mönster. Vihar en förnyelse i vårt försvar av materiel och när detgäller människorna. Vi inför ett sätt att utbilda ochkarriärplanera som påminner om det som finns på dencivila sidan, högskolans sätt. Vi har samverkan meddet civila samhället. Jag såg senast för några dagarsedan bandvagnar som forcerade fram i snöskogarna iVärmland.Vi har en forskning som delvis uppenbarligen ärav yppersta världsklass. Försvarets forskningsanstaltkommer att motta ett pris som visar att man kan veri-fiera kunskaper om kemvapen som är på absolut in-ternationell nivå.Vi har också kommit i gång med en framåtriktadidédiskussion om det kommande försvaret in . Jag hoppas också att , som vitillsatt, skall kunna bli ett sådant forum, liksom natur-ligtvis Försvarsberedningen. Jag önskar att få höramer av framåtsyftande idédiskussion om ett försvar iden nya säkerhetspolitiska situationen - icke utan krigoch krigsrisker men efter kalla kriget.Försvarsutskottet har gjort flera påpekanden förregeringen. Jag vill gärna öka vidden av kommunika-tion och dialog mellan och regeringen. Påflera punkter har utskottet uttalat sig för att man villha och fördjupa en dialog med regeringen. Det gälleranpassning, ledningssystem, IT, sambandet mellanoperativ förmåga och försvarskrafternas utformning.Jag skall göra några kommentarer som jag ser be-fogade för dagen.Beträffande anpassning måste jag säga att även jaghar haft svårt att ta till mig de texter som vi håller påatt arbeta fram därför att det är en ny princip. Jagkanske kan tycka att det hade varit mer naturligt atttitta på konkreta ställningstaganden. Jag ser Gripenstredje delserie, som ju är ett stort anpassningspro-gram, som ett väldigt konkret uttryck för att vi omfyra, fem sex eller skall kunna ha Gripen somett ännu mera slagkraftigt luftförsvarssystem. Jag serfaktiskt som en sådan möjlighet - därskall ett ställningstagande ske senare - om vi villkunna ha den anpassningsmöjligheten för vårt under-vattensförsvar långt fram . Jag tycker attanalysen från av hurdet svenska samhällets alla myndighetsfunktioner ochnäringsliv skall kunna ställas om ger ett intryck av attdet är möjligt. Det är t.o.m. förberett. Jag vet att detinom högkvarteret finns anvisningar och analyser omhur ett anpassningsförlopp skall gå till ochinom . Det är ett konkret arbete, inte bara fra-ser.Jag skall kommentera ytterligare en punkt, och detgäller IT . I går fattade regeringen ett beslutom att uppdra åt alla berörda myndigheter under vårtområde att varje kvartal redovisa för regeringen hursituationen är . Jag förutser att vi kom-mer att få åtskilliga redovisningar av både möjligheteroch svårigheter . Det gör vi på ett sättsom visar, liksom när vi hade dialogen med Försvar-smakten kring , att Försvarsdeparte-mentet med uppdrag i ryggen förmår attföra en meningsfull och saklig dialog, som syftar tillatt verkställa de politiska beslut och uppdrag somSveriges riksdag ger och som sedanskall genomföras av myndigheter.Även på de andra punkterna finns det åtskilligt attsäga, men jag hoppar över dem för ögonblicket ochvill avrunda denna del med att säga att jag självklartär intresserad av en fortsatt dialog med ochdess försvarsutskott om de punkter som utskottet hartagit upp.Det har gjorts gällande från olika håll i debattenatt det möjligen kan röra sig om överplanering ellerunderbudgetering i det försvarsbeslut som vi leverunder. Det är riktigt att vi i budgetpropositionen an-mält att det kan röra sig om 300-500 miljoner kronor.De uppgifter som har cirkulerat de senaste veckornaoch månaderna om ytterligare stora uppgifter vill intejag lägga till bas för en diskussion i , eftersom det ännu icke är utklarerat vari debestår, hur stora de är och vad de har för karaktär. Jaghar heller inte haft samtal med överbefälhavaren un-der senare tid på denna punkt. Jag vet därför inte vadöverbefälhavaren i sin egenskap av chef för har att säga till regeringen i detta samman-hang.Jag kan bara göra den reflexionen att moderater-nas inlägg och skrivningar bygger på samma underlagsom togs fram försvarsbeslut. Innebördenär att om det finns problem får alla som har varit medoch lagt fram sina olika alternativ i förra försvarsbe-slut begrunda dessa. Att vi i dagens säkerhetspolitiskasituation skulle öka den svenska försvarsmaktensomfattning på det sätt som förespråkarser jag inga motiv för. Det är ett tänkande som inte tersig särskilt modernt.Mycket av tiden har diskussionen gällt för-svarets skolverksamhet. Det inlägg som gjordes frånAnders Svärds sida är mycket uttömmande när detgäller hur vi i regeringen har resonerat. Jag kan därförställa mig helt bakom hans sätt att argumentera.Beträffande helikopterverksamheten har vi haftdebatter under frågestunder osv. här i kammaren. Jaghar sagt att jag vet att myndigheterna på det här om-rådet, där har centralt ansvar för rädd-ningsverksamheten, arbetar med att åstadkomma detsom varit utgångspunkten för regeringens proposition.Jag hade hoppats att det skulle föreligga ett avtal . Läget är följande. Förhandlingar pågår just numellan berörda myndigheter, och avsikten är att ettavtal mellan och Försvarsmakten omräddningsberedskapen i landet skall skrivas under den15 december.När det gäller beredskapen på Norrlandskustenskall, enligt vad förhandlingarna i denna del för när-varande går ut på, en helikopter upprätthålla bered-skapen i norra sjötrafikområde. Vardenna helikopter skall finnas är ännu inte bestämt idessa förhandlingar. De orter som funnits med i dis-kussionen är , /, dvs. Mid-landa, och . Den kostnad som det här med-för är enligt uppgift från finansieradmyndigheterna emellan.Helikoptrarna som tidigare tillhörde F 15 i Söder-hamn tillhör nu i enlighet med försvarsbeslutet frånförra året F 4 i . Eftersom avtal om rädd-ningsberedskap ännu inte har undertecknats av myn-digheterna skall jag se till att flytten från Söderhamntill inte fullföljs innan avtalet underteck-nats. Fortsatt stationering intill det att avtalet blirundertecknat är alltså Söderhamn.Med dessa ord hoppas jag att det skall vara möj-ligt för kammaren att fatta beslut i enlighet medde förslag som försvarsutskottets majoritet har lagtfram för kammaren.Anf. 36 () replik:Herr talman! Ingen av de båda utskottsföreträdar-na för majoriteten berörde i sina inlägg den rasktpunkterade försvarsekonomin, något som riskerar attgöra 1995, 1996 och försvarsbeslut mycketsnart obsoleta, om inte rent av till nuilliteter, vilket ärtalande för den brist på seriositet som fanns i underla-get för dessa försvarsbesluten. Att hasta fram beslutsom kan ge vissa besparingar snabbt kan uppenbarli-gen leda till mycket stora svarta hål som kostar mång-dubbelt mer på sikt.Försvarsministern har inte talat med ÖB. Men vadgör regeringen för att snabbt bringa klarhet i det somnu sker? När får vi besked om hur allvarligt läget är?När får vi besked om var ansvaret i så fall ligger ochhur det skall utkrävas? När får vi besked om vilkakonsekvensbeslut som krävs i förhållande till de för-svarsbeslut som redan har fattats?Eftersom 1995, 1996 och försvarsbeslutfattats av Socialdemokraterna och krävs detbesked på dessa punkter före valet , för-svarsministern.Avslutningsvis måste jag säga att jag är lika be-kymrad som jag vet att regeringspartiets försvarspoli-tiker är när det gäller bristen på besked. Försvarsmi-nistern beklagade i och för sig att han inte kunde genågot besked om helikopterberedskapen längs nedreNorrlandskusten. Effekterna av hur försvarsbeslutenhar hanterats ger inga lugnandebesked.Anf. 37 Försvarsminister ():Herr talman! Beträffande har jagjust tagit upp det som har varit utgångspunkten, näm-ligen att vi kommer att få en reglerad räddningsverk-samhet längs . Vi kommer att sätta avpengar som gör att denna kommer att fungera påprecis samma sätt som den har gjort längs övrigadelar av vår kust. Det återstår en förhandling myndig-heterna emellan där den myndighet som har ansvaretför räddningsverksamheten vill vara med och formabeslutet om exakt var efter helikopt-rar skall baseras.När det gäller de ekonomiska problemen skall re-geringen i sina budgetanvisningar och regleringsbrevinför 1998 ha följande hantering: Det som vi får infrån Försvarsmakten - som skallutgöra underlag års budget - skall vi göraen genomlysning av för att se hur det faktiska utfalletblev . Dessutom skall vi göra prognoserom utfallet för de kommande budgetåren. Eventuellaåtgärder måste sedan vidtas i ljuset av vad som dåkommer fram.Anf. 38 () replik:Herr talman! Jag blir faktiskt ganska bekymradnär jag hör försvarsministern. Vi är på väg in i detandra året som omfattas av försvarsbeslut.Regeringen avser att i sina planeringshänvisningar gedirektiv till Försvarsmakten, när vi redan vet av rege-ringens proposition och av ytterligare uppgifter frånhögkvarteret att det läcker som ett såll i försvarseko-nomin. Vi vet inte ens om de beslut som är fattadeeller om det beslut som fattas har någon reelleffekt när det gäller försvarsförmågan. Detta måsteman ta itu med för att bringa klarhet.Ansvaret för detta ligger formellt och politiskt hosregeringen och hos försvarsministern.Jag har fortfarande samma frågor som jag ställde imin första replik: När får vi besked om hur allvarligtläget är? När får vi besked om var ansvaret ligger ochhur det skall utkrävas? När får vi besked om vilkakonsekvensbeslut som måste fattas så att det blir rik-tiga försvarsbeslut i förhållande till de resurser som vihar varit beredda att ställa till förfogande?Som jag sade: Det politiska ansvaret ligger hosSocialdemokraterna och . Besked på dessapunkter så att det kan vidtas åtgärder måste ges förevalet , försvarsministern.Anf. 39 Försvarsminister ():Herr talman! Så fort det under tidig höst börjadeanmälas från högkvarteret att det kunde röra sig omstörre överbudgetering eller underskott har vi haftdiskussioner inom ramen för en arbetsgrupp somtillsattes genom ett regeringsbeslut och som består avrepresentanter för Försvarsmakten och Regerings-kansliet.Jag kan säga att det har varit mycket olika inne-börd i de siffror som har diskuterats och som harframförts. Det finns fortfarande mycket arbete att göraför för att få genomlyst vari dessamöjliga underskott består. Det gör att jag för dagenicke är beredd att göra några utsagor, vare sig om s.k.ansvar eller mera precist om och i så fall hur beslutskall föreslås, om regeringen skall föreslå ,om regeringen skall fatta egna beslut eller om beslutskall fattas inom Försvarsmakten. Jag är icke bereddatt göra sådana uttalanden innan jag känner att rege-ringen kunskapsmässigt står på en fastare grund närdet gäller vari dessa ekonomiska problem består.Anf. 40 () re-plik:Herr talman! Jag vill understryka det allvar somLennart Rohdin gav uttryck för när det gäller de eko-nomiska frågorna. Dessa problem har inte varit okän-da. Det var klart redan inför försvarsbeslutet attpengarna inte skulle räcka. angav ÖB att detfattades 300-500 miljoner. har utskotteterfarit - inte på grund av uppgifter som har cirkuleratutan genom en föredragning för försvarsutskottet - attdet då handlande om en brist på mellan 9 och 10miljarder. Detta har emellertid, som försvarsministernantydde, föga att göra med Försvarsmaktens akutaekonomiska situation, dvs. I detsammanhanget uppfattade i alla fall inte jag likvidite-ten som något problem. Här handlar det om hur manlångsiktigt med de begränsade resurser och de be-gränsade anslag som regeringen har angivit skall klaraav att lösa sina uppgifter med de förband som riksda-gen fattade beslut om den 13 december 1996.Försvarsministern är hoppfull i många frågor. Frågan är om hoppet är välgrundat. Beträf-fande anpassningsfrågan säger försvarsministern attdet inte bara är fraser, utan att det finns underlag. Dåmåste jag ställa frågan: Varför har detta inte presente-rats för utskottet? Var finns den årliga utvärderingenav krigsdugligheten i ett anpassningsperspektiv somförutsattes ? Var finns redovisningen av devidtagna åtgärderna och kompletterande förslag somförsvarsutskottet förutsatte ? Vi har inte fått demtill dels.Vi är inte dåligt allmänbildade på försvarsområ-det. Vi har en ganska god bild över vad som händer ihela myndighetsstrukturen. Dessutom får regeringennu ett tillkännagivande om att man särskilt måste sepå de försvarsindustriella frågorna, alltså materielför-sörjningen i ett anpassningsperspektiv.Detta är en avgörande fråga som regeringen måsteta ansvar för. Jag beklagar att vi moderater - medinstämmanden av folkpartister - känt oss tvungna attreservera oss i denna fråga. Men vi tror inte längre,efter det att denna process har pågått , att dettakommer att genomföras om det lämnas opåtalat. Idenna fråga kräver jag både ansvar och besked, för-svarsministern.Anf. 41 Försvarsminister ():Herr talman! Jag kan säga det igen: Jag tycker atthar varit svårt att komma in i en del av det tekniskaspråket som finns inom den försvarspolitiska sektorn.Jag har haft svårt att också förstå innebörden i en delav de texter som gäller t.ex. anpassningen.Jag tänker lägga möda på att förklara detta på ettsätt som gör att jag själv förstår det. Jag tycker att jaglär mig, och jag hoppas att det skall kunna leda till attvi också från regeringens sida kan skriva texter som ärrelevanta kring de frågeställningar där vi fattar beslut.Henrik tog upp den försvarsindust-riella frågan. Jag kan säga att under min höst här harjag arbetat väldigt mycket med detta. Jag har följtriksdagens beslut om vilka områden som skall varaprioriterade i för att vi skall ha en egen in-dustriell förmåga - nu och längre fram. riks-dag har själv på ett föredömligt sätt utpekat områden:undervattensteknik, luftförsvarsteknik, signaturan-passning osv. Jag har arbetat med de frågorna ochdärigenom också genomfört åtgärder som gör att vihar en anpassningsförmåga som heter duga.Anf. 42 () re-plik:Herr talman! Jag vill understryka att det inte ärförsvarsministerns goda vilja som jag ifrågasätter,utan den förmåga som redovisas i skrivelse och pro-position till . Där finns inte de redovisningarsom klart har angivit skall finnas. Därförkommer såväl utskottet som de partier som inte ståttbakom utskottsmajoriteten att förfölja regeringen medblåslampa i denna fråga.Låt mig ta upp två andra frågor.Den första gäller skolorganisationen. Denna frågaär inte tillräckligt utredd. Vi vet inte hur framtidensofficersutbildning kommer att se ut. Om försvarsmi-nistern kan ge ett besked om att han är öppen förytterligare anslag som skulle kunna förlänga offi-cersutbildningen är jag beredd att diskutera frågan.Jag har en fråga om skolorganisationen. Jag tyckeratt försvarsministern skulle kunna ge ett besked så härmellan fyra ögon. Är det inte så att det är påtryck-ningar från centerpartistiska kommunalråd ute i byg-derna, med stöd av de centerpartistiska försvarspoliti-kerna, som snarare än substansen har kommit att av-göra att beslut om besked om var utbildningen skalllokaliseras har kommit före beslut om innehållet?Försvarsministern har en god ansats och en godvilja. Det år som har gått har i mycket präglats avett reagerande på många saker som har hänt. Jag upp-fattar det som avgörande att försvarsministern ochFörsvarsdepartementet nu inte bara reagerar, utanockså börjar regera.Anf. 43 Försvarsminister ():Herr talman! Frågan om skolorganisationen harsakligt sett uttömts i den här debatten av AndersSvärd, enligt min åsikt. Jag har inte varit utsatt förnågon så kallad påtryckning av det slag som HenrikLanderholm pratar om. Däremot har överbefälhavarenpå ett tydligt sätt sagt till mig att det är viktigt att ta deorganisatoriska stegen . Jag avslöjar ingen hemlig-het om jag säger att han kanske hade kunnat tänka sigen ännu djärvare lokaliseringspolitik i det här hänse-endet.Anf. 44 () replik:Herr talman! Vad gäller bristerna i ekonomin kanjag förstå att försvarsministern har en tuff uppgift. Jagtror att vi rör oss med mekanismer som är oerhörtsvåra att rå på. Det är ingen slump att detta är densektor inom statens verksamhet som regelmässigthamnar i den här situationen. Den skiljer sig princi-piellt från många andra områden inom statlig verk-samhet.Jag tror att vi måste fatta försvarsbeslut på ett an-nat sätt än vad vi har gjort. Vimåste ta konsekvenserna av de tillkortakommandensom vi gång på gång noterar, och lämna den modellför beredningsprocess som vi har haft.