prot · GK09115 · 1997-06-05 00:00:00 — Det som har hänt för vår egen delär att har tillsatt en arbetsgruppdär är ordförande. ta upp den här frågan.Det vi har gjort från förmanskapet i Nordenutskot-tet är att efterlysa de konkreta saker som ministerrådethar gjort sedan beslutade om rappor-ten. Vi har ett gemensamt intresse att bevaka att den-na fråga följs upp.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutMom. 1 (nomineringen av delegater till , utskottens roll m.m.)1. utskottet2. 1 (m)Votering:215 för utskottet69 för res. 11 avstod64 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 22 c, 17 fp, 16 v, 14 mp, 11 kdFör res. 1: 69 mAvstod: 1 mFrånvarande: 26 s, 10 m, 5 c, 9 fp, 6 v, 4 mp, 4 kdMom. 2 (direktval till m.m.)1. utskottet2. 2 (mp)Votering:270 för utskottet14 för res. 265 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 134 s, 70 m, 22 c, 17 fp, 16 v, 11 kdFör res. 2: 14 mpFrånvarande: 27 s, 10 m, 5 c, 9 fp, 6 v, 4 mp, 4 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.AjourneringKammaren beslutade på förslag av förstevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.9 § FrågestundAnf. 63 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Då följer frågestunden. Frågor besvaras av stats-rådet , justitieminister ,statsrådet , arbetsmarknadsministerMargareta , kulturminister ,statsrådet och statsrådet . Statsrådet besvarar såväl allmän-politiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsom-råde inom regeringen. Frågor till övriga statsråd för-utsätts beröra deras ansvarsområden inom regeringen.Jag vill erinra om att det handlar om frågor ochvädjar till såväl kammarens ledamöter som till stats-råden att fatta sig så kort som möjligt så att så mångasom möjligt av kammarens ledamöter får möjlighet attställa frågor.Vapenexport till . 64 ():Herr talman! Jag har en fråga till ställde en fråga om vapenexport tillChile. Jag fick ett mycket intetsägande svar där LeifPagrotsky bara svarar att det handlar om att göra enbedömning från fall till fall och att en sådan bedöm-ning skall göras.Jag tycker inte att skriftliga frågor fyller sin funk-tion om man inte kan få ett innehållsligt svar på sinafrågor. Jag vill därför få ett svar från ansvarig ministervad gäller export till . Är det förenligt medsvenska regler som säger att vi vill ha export till ac-cepterade demokratiska länder att exportera till Chiledär man har den förre diktatorn som arméchef?Anf. 65 Statsrådet ():Herr talman! Jag fick en skriftlig fråga från EvaZetterberg om vilka faktorer man väger in när manbeviljar tillstånd för export av krigsmateriel. Jag be-skrev de faktorer man väger in. Det kanske var intets-ägande, men så som frågan var ställd tyckte jag att detvar ett adekvat svar.Chile är ett land med vilket vi har goda för-bindelser. Kungen har varit där och vi upprätthålleralla möjliga bilaterala relationer. När ett svenskt före-tag önskar föra ut varor av det här slaget till Chilebedöms det i varje enskilt fall med hänsyn till vapnenskaraktär, förhållandena i landet vad gäller mänskligarättigheter, risken för krig, inbördeskrig och inre oro.Chile har åter blivit demokratiskt efter en lång pe-riod av militärdiktatur. De demokratiskt valda hargjort vissa uppgörelser med militären kring maktensöverlämnande. De val de har gjort är legitimt härleddaur deras förtroende för folk. Jag tycker inte attdet finns så starka skäl att här stå och säga till EvaZetterberg att eftersom har varit en militärdikta-tur och eftersom de har haft en maktövergång av detslag de har haft skall de vara utestängda från varjeform av svenskt krigsmateriel.Anf. 66 ():Herr talman! Jag visste inte att det faktum attkungen besökt var ett så starkt vägande skäl förLeif att acceptera krigsmaterielexport dit.För mig väger inte detta fullt lika tungt, måste jagerkänna.Chile är ett land i en process av demokrati. Jagkan inte påstå att jag anser att man har uppnått enfullständig demokrati, men det är naturligtvis ingenmilitärdiktatur. Jag menar att man inte har vägt inpolitiska faktorer där man har kvar diktatorn somarméchef. Jag tycker därför inte att den bedömningsom regeringen verkar ha gjort är särskilt lyckad omman kommer att acceptera vapenexport till är inte sagt att det bör förbli så för all framtid.För närvarande borde väl ändå en socialdemokratiskregering anse det vara uteslutet.Anf. 67 Statsrådet ():Herr talman! Jag har inte medverkat till någon ex-port av svenskt krigsmateriel till den del av Chileskrigsmakt där har något inflytande. Jag har ingen aning om om den typen av tillståndsansök-ningar kommer på mitt bord. Det skulle jag tycka voreganska obehagligt, om jag får uttrycka en mer per-sonlig känsla i det här sammanhanget.Min grundinställning är att är en de-mokrati med vilken vi har så goda förbindelser att vihar låtit det komma till uttryck genom ett besök påallra högsta nivå. är kanske inte roja-list, men jag tror att hon med hänsyn till den författ-ning vi har i inser att detta är en symbolhand-ling av viss betydelse. Jag är inte klar över i vad månhon motsatte sig det besöket.Tidigare i debatter här i har jag fått frå-gan formulerad ungefär så här: Militären i harju ställt som villkor för att överlämna makten tilldemokratiskt valda regeringar att de skall få en rikligtilldelning av resurser för att köpa vapen.Jag har kollat hur mycket resurser de har tvingattill sig. Faktum är att militärbudget är mindre iförhållande till BNP och i förhållande till eko-nomi än vad den är i motion för Sve-rige.SkeppsholmsbronAnf. 68 (m):Tack herr talman! Jag har en fråga till kulturminis-tern som gäller Skeppsholmsbron.I går framkom i uppgifter om bron somgör gällande att , som tillsam-mans med har ansvaret förförnyelsen av bron, har farit med osanning vid be-redningen av ärendet. Dels skulle den nuvarande broninte kunna renoveras, enligt vad det har sagts. Menman har inte undersökt hur mycket en restaureringverkligen skulle kosta.Dels görs det nu gällande att den nya bron skall seut som den gamla. Så blir inte fallet. Det står att enrenovering endast får ske med ett bibehållande av dengamla brons utseende. Men förändras bron. Denbreddas och förändras på undersidan.Det hävdas att rivningen inte har med Modernamuseet att göra. Man menar dock att det i själva ver-ket har det eftersom museet kommer att dra mycketpublik och bron inte kommer att kunna svälja dentrafik som förväntas till med mindre änatt bron breddas och görs större.Nu undrar jag: Vad har kulturministern för kom-mentar till de här senaste uppgifterna?Anf. 69 Kulturminister ():Herr talman! Jag hade en interpellationsdebatt idenna fråga för sedan, då jag redovisade rege-ringens ståndpunkt och del i detta. Vi förlitar ossnaturligtvis i mycket hög grad på vår myndighet somär den högsta sakkunniga instansen när det gällerkulturminnesvården och kulturmiljövården, nämligenRiksantikvarieämbetet.Riksantikvarieämbetet har gjort den bedömningenatt man bör genomföra en förändring av som innebär att man i princip skulle byggaen ny bro som såg ungefär likadan ut som den gamla.Vi har stor respekt för de sakkunniga på . Eftersom de har begärt att vi skall jämkade regler som förhindrar att man över huvudtaget gör några ingrepp på har vivalt att tillmötesgå och på denna punkt. Detta är dock icke det-samma som att regeringen har beviljat något riv-ningstillstånd. Det ankommer på myndigheterna attefter noggranna överväganden och överläggningar taställning till detta. Jag utgår ifrån att är med i processen och att manmed den seriositet med vilken man går in i varjebyggnadsminnesfråga och varje kulturmiljöfråga sertill att de beslut som blir de som reali-seras när det gäller är så bra sommöjligt.Det är inget tvivel om att ochSkeppsholmsbron är nationella kulturarvsangelägen-heter.Anf. 70 (m):Herr talman! Det är rätt, som kulturministern sä-ger, att detta är en nationell tillgång och inte bara entillgång för stockholmare och . Det är juvärldens äldsta välljärnsbro det handlar om.Om nu regeringen med sin avsikt att jämkaskyddsföreskrifterna ändock avsåg att ursprungsin-trycket av bron skulle bevaras frågar jag: Är det inteoroväckande signaler som når kulturministerns öragenom det som kom fram i gårdagens ,nämligen att man tänker kringgå detta, att man kom-mer att bygga en ny bro och låta den få en annanframtoning än originalbron har? Jag frågar mig omkulturministern inte borde hysa större oro för dessatecken än vad hon nu har givit uttryck åt.Anf. 71 Kulturminister ():Herr talman! Jag har förstått att det på-går intensiva kontakter mellan ochRiksantikvarieämbetet i fråga om bron. Jag har inteläst gårdagens , men vad jag säkert vet äratt detta är den äldsta välljärnsbron och att vi inteklarar att få fram välljärn . Det teknikhistoriskavärdet av kommer vi inte heller attklara med en mycket skonsam renovering.VärnskattenAnf. 72 ():Herr talman! Min fråga gäller den höjda inkomst-skatt som tas ut av ungefär 1,2 miljo-ner inkomsttagare, och frågan riktas till statsrådetÖstros. Det har stått i tidningen att denna skatt, somallmänt betecknas som värnskatt, skall tas bort ochicke ersättas av någon annan skatt med samma effekt.Är det korrekt?Anf. 73 Statsrådet ():Herr talman! Den värnskatt som ta-lar om är en fördelningspolitisk och viktig del av detsaneringsprogram som vi har genomfört. Om manskall klara av att sanera statsfinanser och gå från 240miljarder i lånebehov, som det var ,måste man se till att fördela bördorna rättvist. Värns-katten har då varit en mycket viktig del i detta, har ettmycket starkt symbolvärde och har inneburit ökadestatliga intäkter.Vi sade - och fattade också det beslu-tet - att värnskatten är en tillfällig skatt, som finnsunder den här saneringsperioden och som kommer attavskaffas efter 1998.Samtidigt är det också viktigt att målsättningarnauppfylls med den skattereform som ochSocialdemokraterna var överens om 1990-1991.Därför pågår det en diskussion och görs en analys avom det verkligen är så att höginkomsttagarna självabetalade de skattesänkningar som de fick i sambandmed skattereformen. Vi återkommer med vårt förslagtill beslut i den frågan.Det är viktigt att vi även efter värnskattens genom-förande skall ha ett skattesystem som har en rättvi-seprofil. Även de som tjänar bra skall vara med ochbidra till välfärdssamhället.Anf. 74 ():Herr talman! Jag skulle inte själv kalla ett stortantal lärare, poliser och normala tjänstemän för hög-inkomsttagare. Men svaret på min fråga tolkar jag såatt regeringen inte har bestämt sig och inte vet. Detsom stod i tidningen var alltså fel, dvs. att värnskattenskulle bort utan att ersättas av någonting annat, ochdet kan mycket väl bli en annan skatt i stället.Anf. 75 Statsrådet ():Herr talman! har rätt när det gällertidningsuppgifterna - det som står i tidningen är intealltid sant. I det här fallet åberopas en källa som jaginte tror har särskilt mycket insyn i just skattepoliti-ken.Det är viktigt att vi efter värnskattens avskaffandeskall se till att ha kvar de fördelningspolitiska ambi-tioner som vi hade när vi gemensamt sjösatte skattere-formen. Jag vet inte om har övergivit dem,men det har inte socialdemokratin gjort.Jag menar inte att det med den brytpunkt vi har är särskilt utpekat att gränsen för höginkomsttaga-re går där - inte alls. Men det är riktigt att det finnsmed människor långt nedanför den gränsen som harfått bära bördor under saneringsarbetet. Då är detviktigt för sammanhållningen i samhället att vi ser attockså människor som tjänar hyggligt har varit medoch bidragit på det sättet. Det har varit en viktig del istrategin att ta ut ur den kris som AnneWibble var med och förde landet in i.Hög arbetslöshet i vissa kommunerAnf. 76 ():Herr talman! Jag har en fråga till arbetsmark-nadsminister . Det handlar om denmycket allvarliga arbetsmarknadssituation som råder ien av kommunerna i mitt hemlän , näm-ligen kommun.I dagsläget går av norsjöborna arbetslösa. Påbara har drygt hälften av kommunens ar-betstillfällen inom tillverkningsindustrin försvunnit.De här arbetstillfällena återfinns i södra vet att kommun och ungdomsrådet i Nor-sjö har uppvaktat regeringen med olika förslag om hurman skall minska arbetslösheten och utveckla detlokala näringslivet.Utifrån det vill jag fråga arbetsmarknadsministernom hon ämnar vidta några åtgärder för att komma tillrätta med den allvarliga arbetsmarknadssituationen iNorsjö kommun.Anf. 77 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Herr talman! Det är alldeles riktigt, som LenaSandlin påpekar, att vissa kommuner i vårt land, där-ibland , har drabbats oerhört hårt och på ettsådant sätt att det inte har givit särskilt stora tidnings-rubriker, därför att det har skett på ett smygande ochutarmande sätt. Arbetstillfällen har successivt för-svunnit, och det har gjort att kommun nu är ien väldigt allvarlig situation.Jag har också, som säger, tagit motflera uppvaktningar. Vi har också deltagit i demon-strationer och annat i kommunen. Inte minst ung-domsrådet gjorde på mig ett väldigt starkt intryck,därför att de var så eniga med sin kommunledning omvad som behövde göras för att bl.a. ungdomar skullevilja stanna kvar i kommunen.Vi har också fått en lång lista på förslag till åtgär-der som skulle kunna vara en början till att förbättrasysselsättningsläget. Det har lett till att regeringen viddagens sammanträde har beviljat kommun1 . Det är pengar som skall gå till olikaprojekt. Det är sådana projekt som kommun,stödd av i , själv harkommit med. Jag har en lista på några av dem. Det ärett projekt som heter , projekt , projektet med internatio-nellt fokus, profilering av på livsmedels-området och extraordinära utbildningsinsatser inomdet nybildade företaget är ett alldeles färskt beslut, och jag hoppas att viskall kunna påbörja ett arbete med att stötta pådet här viset. Jag vet att det finns ytterligare behovdär, och till dem får vi återkomma.Anf. 78 ():Herr talman! Jag har en följdfråga i detta ämne,men den gäller ungdomsarbetslösheten i stort. Jaganmäler mig därför på listan för att få ställa den frå-gan senare.Anf. 79 ():Herr talman! Jag blev oerhört fascinerad och im-ponerad av den lista som arbetsmarknadsministern härläste upp med konkreta åtgärder för att komma tillrätta med ett mycket allvarligt problem. I min söder-förort har vi också arbetslöshet,men jag känner inte till att man har gjort några spe-ciella uppvaktningar därifrån. Jag undrar om jag skalluppmana dem som bor där att bilda en grupp ochuppvakta arbetsmarknadsministern för att få konkretaförslag till åtgärder. Det enda som jag har hört är har frälsarattityden, att om vi får löser vi allaproblem.Skall jag uppmana dem som bor i attgöra en uppvaktning för att få en så här fin lista?Anf. 80 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Herr talman! Arbetet i regeringen går till så att vifattar generella beslut och vidtar generella åtgärdersom berör hela befolkningen och hela landet, mendessutom finns det självfallet ett utrymme för enskildainitiativ. Det finns oerhört många enskilda initiativ.Det kommer propåer från olika kommuner,från organisationer och från stadsdelar därför att manvill ha pengar till det ena eller det andra. Det bereds ivanlig ordning. finns det möjlighet attbevilja pengar till projekt som är särskilt bra.Bagarmossen tillhör såvitt jag förstår . En särskild utredning har lagt fram för-slag till hur man skall lösa problemen i de specifikastorstadsområdena. Dem håller regeringen nu på attbearbeta.Anf. 81 ():Herr talman! Jag skall ta med mig protokollet fråndenna debatt och ge till den stadsdelsnämnd som äransvarig för . Det är alltså Stockholmsstad vi pratar om.Jag har inte sett i att detfinns några förslag på konkreta åtgärder med öron-märkta pengar. Jag tycker att detta är oerhört intres-sant. 82 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Herr talman! Jag kan upplysa om attjag har fört aktiva samtal också med stadom mycket konkreta åtgärder för att förbättra syssel-sättningsläget här. Den beredningen pågår också.Anf. 83 ():Herr talman! Jag är också ytterst imponerad avden detaljrikedom arbetsmarknadsministern visadevad gäller just , och att hon var så väl förbe-redd för en sådan frågeställning. Jag skulle vilja full-följa frågan om just Norsjö.Vi har faktiskt lagt fram ett förslag här i som kammaren får ta ställning till nästavecka. Det gäller förändrade stödområdesindelningarför . Man är oerhört missgynnad av den nuva-rande stödområdesindelningen, vilket har inneburit attverksamheter flyttar från kommun till kring-liggande kommuner. Vi har föreslagit en förändringav detta för att stärka sysselsättningen i merlångsiktigt. Hur ställer sig arbetsmarknadsministerntill en sådan åtgärd?Anf. 84 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Herr talman! Jag tvingas, precis som ,meddela att arbetet i regeringen är uppdelat på olikastatsråd. Just frågan om stödområdesindelning, somhar med regionalpolitiken att göra, ligger på nä-ringsministerns bord. Därför får jag be ställa den frågan till näringsministern när han ärnärvarande.Anf. 85 ():Herr talman! Eftersom ministern var så oerhörtpåläst på just och visste exakt hur det låg tillmed arbetsmarknadssituationen där kan man faktisktbegära att ministern skall kunna ge ett svar på denkonkreta frågan. har ju hemställt om ett antalåtgärder, där just förändrad stödområdesindelning varden centrala. betar ministern av en annan punkt,men man kan faktiskt begära att hon skall kunna gebesked i denna fråga under en sådan här frågestund,eftersom hon var så oerhört noggrann tidigare.Anf. 86 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Herr talman! Att jag var så oerhört noggrann pådenna punkt beror på att det tillhör mitt arbetsområdeoch att vi dessutom har fattat beslut . Däremot ärjag inte inläst på frågan om stödområdesindelningen.Det tillhör inte mitt område. Därför får jag återigen beDan att ställa den frågan antingen skriftligeneller muntligen till . 87 ():Herr talman! Vi talar i kammaren och i övrigt iriksdagen om gentekniken och dess olika frågeställ-ningar, både etiska och innehållsmässiga. Vi fattarofta beslut som gäller administration och den rentfysiska hanteringen av dessa frågor. Så gjorde viockså här i med an-ledning av ett betänkande från jordbruksutskottet.Riksdagen beställde hos regeringen en översyn avansvarsfördelningen mellan de olika myndigheter somhanterar genteknikfrågan.Jag vill fråga justitieministern, som i regeringenansvarar för dessa frågor, vilka åtgärder hon har vid-tagit med anledning av beslut.Anf. 88 Justitieminister ():Herr talman! Genteknikfrågorna finns i många de-partement. Det är bakgrunden till . Det behövs en samordning kring dessa frågor.Frågorna finns i , som LennartDaléus vet, genom att vi har ansvaret för . De konkreta frågorna hör hemma i olikasakdepartement.Det pågår ett arbete i med att seöver frågan om hantering av genteknik och framförallt frågan om funktion och pla-cering i Regeringskansliet.Anf. 89 ():Herr talman! Jag kan avslöja för justitieministernatt detta är ett väldigt konkret ärende och att det fat-tats ett väldigt konkret beslut här i . I hennesdiarium har det diarienumret 96/210. Det är ett icke-bearbetat ärende, såvitt jag förstår. Ärendet ligger påhennes bord.För ungefär sedan hade vi här i kam-maren en särskild debatt kring genteknikfrågorna, dåutbildningsministern sade på följande sätt: Regeringenavser att på lämpligt sätt se över hela bioteknikensmöjligheter, fördelar, potentiella risker och problem,innebärande också en bedömning av myndighetsstruk-turen, forskningsperspektiv och ekonomiska och and-ra aspekter. Detta sade utbildningsministern för tremånader sedan i en särskild debatt här i kammaren omett ärende och ett ämnesområde som uppenbarligen ärjustitieministerns.Jag vill ändå fråga vilka åtgärder regeringen ochjustitieministern har vidtagit dels med anledning avdet konkreta tidigare riksdagsbeslutet som ligger iJustitiedepartementet, dels med anledning av utbild-ningsministerns löfte.Anf. 90 Justitieminister ():Herr talman! Jag tycker att jag uppfattade någonform av kritik mot utbildningsministern för att hanintresserar sig för de frågor som har att göra medforskning och utveckling i vårt land. Jag tycker att detvore fel att kritisera utbildningsministern för det. Jagtycker tvärtom att detta måste vara en av hans centralahjärtefrågor. Genom sitt uttalande i debatten tror jagatt han visade att det också är det, och det är väl helträtt. Dessutom är genteknikfrågorna av mycket cent-ralt intresse i bl.a. Jordbruksdepartementet.Denna fråga finns formellt i ,men det är inte vi som har det sakliga intresset i frå-gorna, vilket framgår bl.a. av andra ministrars ageran-den och uttalanden. Frågan bereds i Regeringskansli-et. När vi är färdiga kommer regeringen att svarariksdagen på det beslut som har fattat.ArbetstidsförkortningAnf. 91 ():Herr talman! De som har ett arbete jobbaralltmer. Många känner en otillfredsställelse över attinte hinna med och över det uppskruvade tempot.Vardagen känns som att bara jobba och sova. Någonkvinna uttryckte det som att det känns som att springarunt i ett ekorrhjul.S-kvinnorna har länge drivit arbetstidsfrågornasom ett prioriterat område. kan vi också ta delav SCB:s arbetskraftsundersökning, som visar att alltfärre anställda jobbar alltmer. Arbete motsvarandeytterligare 250 000 anställningar utförs av dem somnu har ett arbete.Jag skulle vilja fråga hur man kan koppla under-sökningens resultat till det som biträdande arbets-marknadsministern har annonserat, dvs. att det finnsett utrymme för en förkortning av arbetstiden till 35timmars arbetsvecka.Anf. 92 Statsrådet ():Herr talman! Jag tror att det som SCB:s under-sökning visar är helt riktigt. Vi som har arbete arbetaralltmera. Det beror på flera saker. Det beror delvis påatt övertidsuttaget nu är högre än vad det har varittidigare, och delvis på att vi som har jobb i mindreutsträckning än vad vi gjorde tidigare tar ledigt förstudier. Det beror också på att sjukfrånvaron harminskat och att allt färre av oss tar föräldraledigt närvi föder barn. Jag tror att det är en mängd saker somväger in när vi som har jobb jobbar alltmera.I regeringen driver vi arbetstidsfrågan väldigt hårt,just därför att vi tycker att det är en välfärdsfråga. Detär viktigt för oss att försöka fördela arbetstiden merarättvist mellan oss som har jobb och dem som inte harjobb.När det socialdemokratiska partiet hade kongressförra gången enades vi om att arbetstiden skallbli kortare. Vi uppmanar arbetsmarknadens parter attdriva frågan om arbetstidsförkortningar i kommandeförhandlingar.Nu ser vi att man gör det. Metall har lyckats meddet. Pappers lyckades inte . kom-mer att lyfta frågan i sina förhandlingar. Jag tycker attdet är mycket positivt.Vi har också följt den beräkning av det framtidalöneutrymmet som har tagit fram.Vi ser att en arbetstidsförkortning inte kan gå försnabbt om den skall betalas, vilket den måste. Enarbetstidsförkortning är inte gratis. Skall den betalasfinns det, som vi ser det, ett löneutrymmesom motsvarar för osssom jobbar heltid.När vi pratar om arbetstid är det viktigt att kommaihåg att vi får göra många saker på en gång. På ar-betsmarknaden finns också många kvinnor som intevill förkorta sin arbetstid, utan som snarare vill gå uppfrån halvtid till heltid.Anf. 93 ():Herr talman! Det gällde just de deltidsarbetandekvinnorna. Vad jag tänkte fråga om var just hur man idenna undersökning kan göra den kopplingen. I så fallskulle det kunna finnas ett utrymme för dem som nujobbar heltid och mycket övertid att fortsättningsvismöta dem som är deltidsarbetslösa någonstans påmitten. Då ser man till så att båda grupperna blirtillfredsställda och får en guldkant på vardagen, ochså att de deltidsarbetslösa kvinnorna känner att de harråd - att de har en lön att leva på.Anf. 94 Statsrådet ():Herr talman! Vi debatterade Arbetstidskommitténsförslag här i kammaren , tror jag,.