prot · GL0949 · 1997-12-17 00:00:00 — Jag vill stryka under än en gång att detvi behöver är fler som kommer i arbete och med detfler skattebetalare och den vägen färre bidragsmotta-gare.Den andra synpunkten som jag tycker känns posi-tiv är sätt att tala om EU. Jag vetinte om jag drar för långtgående slutsatser, men jagfinner en annan ton i hennes sätt att tala om de möj-ligheter som finns. Man kan väl säga att också enarbetsmarknadsminister naturligtvis kan mogna i ensådan här vital fråga.Margareta sade att svenska intressen varväl tillgodosedda i Europaöverläggningarna. Dettycker jag är bra. Väldigt mycket som vi har i Sverigefinns det anledning att hävda i ett internationellt utby-te. Men min fråga i den delen blir: Kommer Sverigeatt tillgodose hela den överenskommelse som det nuhandlar om i ? Jag tänkte särskilt på desänkta arbetsgivaravgifterna, som vi har funnit ange-lägna att aktualisera och har direkta förslag om attockså kunna verkställa. Kommer arbetsmarknadsmi-nistern att driva frågan om lättnader i skatten ochäven i regelverk för service- och tjänstesektorn? Jagefterlyste det förut.Sedan kommer gång eftergång tillbaka till vad som händer efter de 300 dagar-na. Blir det stupstock eller vad blir det? Egentligen ärdet litet konstigt att den som är ytterst ansvarig förarbetsmarknadspolitiken reser den frågan. Riksdagenhar sagt att detta skall vara en omställningsförsäkringoch att vi förväntar oss en översyn. Vad den kommeratt leda till är regeringens ansvar. hänvisar Marga-reta till att kongressen visserligen har sagt jaen gång, men säger man nej. Det visar väl hurfarligt man lever om man skall svaja med efter tillfäl-liga kongressmeningar. Min fråga blir: När kommerbesked om vad som händer med arbetslöshetsförsäk-ringen?Anf. 70 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Får jag först protestera mot tillfälligakongressvängningar. I vårt parti - jag vet inte hurFolkpartiet har det - har vi ett högsta beslutande or-gan som vi rättar oss efter. Det kallar vi demokrati.Det är kongressen för oss. I en sådan här fråga, som ärså viktig för människor, för de arbetslösa, finns detinget utrymme för att vare sig kalla det för tillfälligakongressvängningar eller att inte göra som kongressenvill. Självklart skall vi rätta oss efter den. Gjorde viinte det skulle vi inte vara vare sig riksdagsledamötereller regeringsledamöter, i alla fall inte i det social-demokratiska partiet.Jag förstod inte riktigt vad menademed EU och mognad. Vi är med i EU. Då kan manvälja att inte vara minister och stå utanför och tyckaen mängd saker. Eller också kan man välja att fortsät-ta att vara minister och göra det bästa av den situationman en gång inte ville vara med i. Jag har valt detsenare alternativet.När svenska folket med majoritet har sagt ja är detmin plikt - både som jordbruksminister och somarbetsmarknadsminister - att föra fana högt,att se till att på de områden där vi är duktiga - det härär ett sådant område - skall vi bli ännu bättre och varaföredömen för andra länder. Det är glädjande att se attandra länder upplever oss vara så i dessa frågor.Det är många som vill komma hit och studeraSamhall, våra ungdomssatsningar, våra datortek ochinte minst våra moderna och datoriserade arbetsför-medlingar. De som kommer är, oavsett partifärg,imponerade över vad de ser.Åter till frågan om den bortre parentesen. Vi skalltala om när vi vet svaret. Men jag vill veta vad nitycker. Ni är mer definitiva. Ni och Moderaternasäger klart ja till en bortre parentes. Hur blir det?Vi säger inte att det blir en bortre parentes, men visäger att det skall göras positiva insatser för att brytalångtidsarbetslösheten. Det är ett problem. Har ni svaret ?Anf. 71 () replik:Fru talman! Vi får lämna den bortre parentesen föri dag. När vi efterlyser vad regeringen vill driva förpolitik är det arbetsmarknadsministern som ställer deflesta frågorna.Sedan var det frågan om demokrati och att följakongressbeslut. Utifrån partiets synvinkel är det bra.Men det finns också en riksdag att ta hänsyn till. betänkande, som med storsäkerhet kommer att godkännas av , talasdet om att utskottet förutsätter att regeringen kommeratt tillsätta en utredning som skall analysera vad somskall hända inför och efter en utförsäkring. Det tyderpå att den bortre parentesen faktiskt existerar.Margareta säger att man skall göra detbästa av Europapolitiken. Det är helt riktigt och bra.Men därmed är det inte sagt att allt i är så braatt det går att exportera.Det finns inslag i uppgörelsen som skulle vara braför , nämligen sänkta arbetsgivaravgifter iservice- och tjänstesektorn. Det råder inget tvivel omatt det finns auktoritativa utredningar som går i godför att det skulle skapa tiotusentals jobb. Frågan är ominte fler jobb vore det allra bästa, i stället för en radåtgärder och volymmål som skall uppfyllas. Ungdo-mar efterfrågar både utbildning och en och annanåtgärd, men framför allt att kunna komma i fråga förett jobb.Sedan var det trovärdigheten. lika väl som jag att under den socialdemokra-tiska oppositionstiden slog man ned på utgiftsvoly-merna men krävde mer. Jag har gett exem-pel på var överbuden låg någonstans. Om trovärdighetinnebär att inte uppfylla alla vallöften är jag inte oro-lig för en jämförelse.När vi nu skall bekämpa ungdomsarbetslöshetenhoppas jag att det skall bli litet mer än de löften vitidigare har fått på området.Anf. 72 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Vi står för de saker vi har skrivit un-der i . Det är sådana saker som vi inte harså svårt att uppfylla här hemma. Det varierar natur-ligtvis. En del saker fyller vi redan nu med råge. And-ra saker håller vi på med.Låt oss ta det exempel flera andra ledamöter harvarit inne på, nämligen första pelaren och företagan-dets villkor.Det intressanta är att både i debatten och i doku-mentet handlar det inte om en ensidig avregleringeller skattesänkning, som diskussionerna i ochsom de moderata ledamöterna i kammaren fortfarandepläderar för. Det handlar om att kombinera en even-tuell skattesänkning, sänkning av arbetsgivaravgiftereller momssänkning med ett ansvarstagande för deanställda och för en kompetensuppbyggnad av demsom har låg kompetens.Det här är sådana saker som vi i måstefundera över. Jag vill påminna om att regelförenk-lingar i företagandet har gjorts och kommer att görasytterligare. Jag vill påminna om att arbetsgivaravgif-ten har sänkts för företag med en lönesummapå högst 850 000. Det är en åtgärd som naturligtvisgynnar de allra minsta företagen mest.Vi skall nog ta vårt ansvar för handlingsplanen. Vifår återkomma till handlingsplanen när den väl ärfärdig i vår.Anf. 73 () replik:Fru talman! Jag vill ta upp en fråga med arbets-marknadsministern som jag berörde ingående i mittanförande. Det gäller om det är en motsättning mellanbegreppen kvalitet och kvantitet i de arbetsmarknads-politiska åtgärderna. Det framgår tydligt att det finnsbehov av ytterligare yrkesinriktad arbetsmarknads-utbildning för att undvika flaskhalsproblem.Utskottet har beskrivit detta i betänkandet och gerett öppet mandat till regeringen att justera volymmå-len för att på det sättet kunna skapa utrymme för meryrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning.Hur ämnar arbetsmarknadsministern och regering-en att hantera mandatet som man nu får från riksda-gen?Anf. 74 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Låt mig rekapitulera vad vi faktisktgör. Förutom den arbetsmarknadspolitiska utbildningsom finns - och som AMS per omgående harriktat mot den yrkesutbildning som behövs, det finnsmånga platser där - har vi 10 000 platser under 1998och 1999 i IT-satsningen jag nämnde tidigare.Inom den kvalificerade yrkesutbildningen görs detförsök med lärlingsutbildning, som vi och Centerpar-tiet gemensamt har arbetat fram.Alla dessa saker är positiva. Men uppenbarligenräcker de inte. Jag delar uppfatt-ning härvidlag. Det finns anledning, precis som ut-skottet anmodar, att reducera volymtalen. Jag kan intei dag svara på hur mycket. Men skall rege-ringen fatta beslut om regleringsbrevet. Där måste detframgå. Innan morgondagen är slut kommer svaret attvara givet. Jag kan här lova att ta väl hand om detöppna mandat jag har fått.Anf. 75 () replik:Fru talman! Kristdemokrateroch socialdemokrater inom EU är ofta överens omden sociala dimensionen där arbetsmarknadspolitikeningår. Det är bra att man har samlat sig till ett pro-gram.Vi efterlyser en uppföljning i med ett tyd-ligt handlingsprogram. Det är möjligt att statsminis-tern strax skall redovisa något sådant. Annars undrarjag när arbetsmarknadsministern skall redovisa ettsådant handlingsprogram inför riksdagen.Valfebern verkar ha börjat sprida sig in i regering-en med tanke på den vokabulär som arbetsmark-nadsministern använder. Hon talar om cynisk politikoch liknande.Jag tycker att det är litet onödigt. Det går att jäm-föra med vad ni har sagt på en rad områden vad gällerarbetsmarknadspolitiken och sedan vad som har hänt iverkligheten. Jag vill inte kalla det för cyniskt. Menlåt oss undvika den typen av uttryck.Jag ställde frågor om de arbetshandikappade. Medöppna ögon gör ni så att arbetshandikappade ställsutan arbete. Hur kan ni göra så?Då svarar ministern att det handlar om vilket sam-hälle man bygger. Hon försöker också ställa solidari-tet mot marknad - solidaritet eller marknad, sadeministern.Men det går faktiskt att förena solidaritet medmarknad, om vi har en marknadsekonomi inom etiskaoch sociala ramar. Jag förstår inte detta. Det drabbarytterst de arbetshandikappade som ställs utan arbeteatt ni drar ned på . Varför gör ni på det sättet?Jag såg ett TT-telegram om vad ministern sadehäromdagen. Hon antydde att det kanske inte gick attlösa problemen inom arbetsmarknadsekonomins ram.Är det någon annan typ av system som ministern dåefterlyser? Jag har funderat litet på det. Det handlar judå också om den bortre parentesen. Jagskall säga om den att det besked jag fick var ytterliga-re ett löftesbrott. Det blir alltså ingen parlamentariskutredning.Anf. 76 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ()Fru talman! Det är klart att man kan bedriva ensolidarisk politik inom marknadens ram om man be-stämmer sig för det. Och det är möjligt att kristdemo-kraterna vill det. Men frågan är om era tilltänkta re-geringsbröder och systrar har samma uppfattning. Dethar de inte, det vet vi. Det räcker med att läsa modera-ternas motion för att förstå det.Ni kan stå här och plädera, och i TV, radio ochtidningar plädera för mer pengar till kommunerna,mer vård och omsorg, mer omsorg om de sjuka ochgamla. Det är behjärtansvärt, och det tycker alla ärväldigt bra.Men det skall också kombineras i en regering därman har precis motsatt uppfattning. Ni vill satsa ochde vill reducera. Ni vill satsa ännu mer, 4½ miljardermer än vad regeringen vill, på kommuner och lands-ting fram . Men ni skall regera med ettparti som vill dra ned skatteunderlaget i sam-hället med 200 miljarder. Blir det mer personal påvårdhemmen och för de gamla med mindre pengar,? Svara på den frågan. Går det ihop sig?Eller hur har ni tänkt det?Ni må tycka hur mycket som helst om solidaritet.Men att betala skatt, att ha ett relativt högt skattetrycki ett samhälle är ett uttryck för solidaritet därför attskatten har en omfördelande effekt från dem som harmycket till dem som har litet mindre. Det försöker vihävda och argumentera för. har en heltannan åsikt. Det är dem ni skall regera ihop med.Det är väl bra att vi och i EU äröverens . Men vi är aldrig överens här.Så uppenbarligen är ni i och kristdemokrater-na i inte överens.Anf. 77 () replik:Fru talman! Valfebern finns uppenbarligen där.Det är bättre om vi skall ha en debatt i kammaren attvi försöker bedöma respektive partiers politik i ställetför att använda den här typen av retoriska debattknep.Låt oss ta kommunpengarna igen, som jag tyckteatt vi avhandlade rätt mycket i tidigare replikskiften.Det är bara konstatera att med er i regeringsställninghar det icke varit möjligt att försvara kommunernasoch landstingens ekonomier och därmed den personalsom behövs inom vård, skola och omsorg. Det är nisom har dragit bort dem. Jag tror att det faktiskt kanbli enklare att försvara det gentemot andra partiersangrepp. Jag har redan gett ett tydligt besked här idebatten. Liksom tidigare kommer vi att stå för densida som innebär att kommuner och landsting skall haresurser för att försvara en bra vård, omsorg och sko-la.Låt oss ta en ideologisk debatt litet grand. Är skattdetsamma som solidaritet? Varför tar ni då inte ut100 % skatt? Då har vi en hundraprocentig solidaritet.Fru talman, så enkel kan man inte göra den här dis-kussionen. Arbetsmarknadsministern sade i sitt anfö-rande att det handlade om solidaritet eller marknad.Jag menar att det går att förena solidaritet och mark-nad, en marknadsekonomi med etiska och socialaramar.Jag såg i TT-telegrammet att ministern efterlystenågon annan sorts marknad för hur man skall hanteraen del arbetslösa. Jag funderar på vad det är som ärbättre än marknadsekonomi. Vad är det för systemsom arbetsmarknadsministern är ute efter?Återigen till den bortre parentesen. Vi skulle jufaktiskt hitta ett svar i utredningen. Vi har inte sagtnågot tvärsäkert om vad som är bäst när en försäkringgår ut. Men vi skulle hitta ett svar. Men har minis-tern gett besked. Vi skall inte försöka att tillsammanshitta det. Men vilket besked ger då ministern? Vad ärsvaret?Anf. 78 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Det kan bli litet tjatigt att prata omhistorien. Men ibland är det bra att komma ihåg den.När ni nu bröstar er och t.o.m. säger att det kanskeskulle vara bättre med en annan regeringskonstella-tion för kommuner och landsting tar man sig lätt förpannan. Det var ju då ni var delaktiga iregeringsarbetet - jag har siffrorna här - som kvinnori framför allt vård och omsorg fick gå. Det var dåundersköterskor, lärare, förskolelärare och andratvingades lämna sina arbeten - 134 800 enligt AKU.Jag vet inte om tror på den statistiken.Men det är dock den officiella statistik som vi har iSverige. 1991-94 minskade den offentliga sysselsätt-ningen med 134 800. Det är svart på vitt.Vi har inte lyckats byta detta i en uppåtgåendetrend. Det vill jag gärna erkänna. är det76 700 som har fått lämna sina jobb i den offentligasektorn. Det är ungefär en halvering i alla fall jämförtmed er tid.Nu satsar vi ytterligare 4 miljarder , 4 miljardernästa år, 4 miljarder och 4 miljarder föratt vända den negativa trenden till ett plus.Men det är inte lätt. Vi säger att vi inte lånar tilljobben. Ni hade ett minus trots att ni lånade. Vi villinte låna utan betala med egna pengar. Vi skall försö-ka att göra det, och jag tror att vi kommer att lyckas.Men kom inte och säg att en annan regeringskon-stellation ledd av högern skulle vara bättre för vårdbi-träden och därmed för de sjuka och gamla och förbarnen. Det tror jag inte någon ens drömmer om atttro på.Anf. 79 ():Fru talman! Arbetslösheten fortsätter att minska.Jämfört med har den minskat med87 000 personer.Så stod det i pressmeddelandet från AMS den 4december. Det hade varit en glädjande nyhet om detnu hade varit så, men så är det tyvärr inte. Vad menasmed arbetslös? Ja, det är naturligtvis en tolkningsfrå-ga, men nog tror jag att de flesta tycker att det innebäratt man inte har ett arbete.Hade då 87 000 personer fler fått arbete sedan no-vember 1996? Nej, så var det tyvärr inte. Det framgårom man läser vidare. Många har börjat utbilda sig ikunskapslyftet, närmare bestämt 56 600 arbetslösa.Dessutom har 9 600 långtidsarbetslösa fått ett arbetedärför att de ersätter någon anställd som börjat i kun-skapslyftet. Det blir tillsammans 66 000. Sedan har16 000 arbetslösa som fyllt lämnat arbetsmark-naden i den s.k. tillfälliga avgångsersättningen. Läg-ger vi till dem blir det sammanlagt 82 000. Alltså ärden egentliga minskningen av arbetslösheten 5 000,och det är ju alltid något att glädja sig över.Fru talman! Tro nu inte att jag inte gillar kun-skapslyftet. Att skaffa sig kunskap är det bästa mankan göra, och det är verkligen något att glädja sigöver att så många har nappat på det. Men kunskaps-lyftet gäller gymnasiestudier, och de studerande får ettsärskilt utbildningsbidrag . Tyvärr ser dennuvarande arbetsmarknaden inte ut så att man får ettjobb efter avslutade gymnasiestudier.Och hur många hinner klara av en treårig utbild-ning ? Vad kommer att hända hösten 1998med dessa 66 000? I fredagens debatt om kunskaps-lyftet hade skolministern inget svar på den frågan.Hon sade att hon följer detta successivt och sedan fårhon se. Men hon sade att det kommer att kosta.Regeringen har alltså dessvärre inte förstått också måste mobilisera för att få fram nya jobbtill de entusiastiska studerande som med sina ge-nom utökade kunskaper hoppas på ettriktigt jobb.Fru talman! Den absolut bästa arbetsmarknads-politiska åtgärden är att skapa förutsättningar för nyajobb. Kommuner och landsting lider brist på skatte-pengar, och sådana får man inte in på att folk går ikunskapslyftet utan bara genom att folk jobbar ochbetalar skatt.Mitt hopp står till att regeringen äntligen skall hatänkt färdigt och skall öppna tjänste- och servicesek-torn, där många jobb kan skapas, dessutom framförallt för kvinnor. Det är bara med nya jobb som vi kanlösa vårt största problem i , arbetslösheten.Vi i har bestämt oss för attsätta kampen för flera jobb överst på dagordningen,jämsides med kraven på en bra skola och en god vård.En politik för fler jobb är enda chansen att få rätsidapå problem. Den väg socialdemokraternavalt i kampen mot arbetslösheten har slagit fel. Måletatt sänka den öppna arbetslösheten till hälften harblivit en statistikkamp, en kamp att gömma undanalltfler utanför arbetsmarknaden eller i mängder avåtgärder av alltmer raffinerat slag.Folkpartiet anser att målet måste vara att pressaned den totala arbetslösheten och öka antalet syssel-satta. Det tragiska är att antalet sysselsatta harminskat med 20 000 . Minskningen har fram-för allt skett bland fast anställda kvinnor inom vård-och omsorgssektorn. Vi vet att 74 000 har fått lämnasina jobb inom den sektorn, där jag tror att vi alla utanundantag tycker att jobben verkligen behövs.I senaste kunde vi läsa att de nyamiljarderna till kommunerna inte har ökat sysselsätt-ningen, utan personalstyrkan har i stället minskatunder hösten. Många har visserligen kommit tillbakasom arbetslösa i åtgärder, som OTA-anställda ellersom resursarbetare. Det handlar om redan lågavlöna-de kvinnor som kommer tillbaka till sitt jobb, men numed ännu lägre lön. Många har fått gå ned till deltid.Av statistiken kan vi se att deltidsarbetslöshetenökar bland kvinnorna. Män tar inga deltidsarbeten.Kvinnorna kompenserar sitt inkomstbortfall med att tahem barnen från omsorgen, och då är risken stor att viåter får många kvinnor tillbaka vid spisarna. Detta ärsynnerligen oroande.Att starta eget är en bra åtgärd, som leder fram tillett riktigt jobb, men fler kvinnor måste få möjlighettill detta. är det så att bara en tredjedel avalla nya företag startas av kvinnor. Vi tycker därför attdet förlängda starta-eget-stödet, som beslutades 1996och som gäller för långtidsarbetslösa offentligt an-ställda kvinnor, också skall gälla övriga långtidsar-betslösa kvinnor. Även kvinnor med bakgrund i nä-ringslivet har en utmärkt kompetens, som man skall tatill vara.Fru talman! Beträffande de äldres situation på ar-betsmarknaden vill jag säga att en hel del av de åtgär-der regeringen vidtagit bidrar till att de äldre kännersig alltmer obehövda. Undersökningar visar att enmajoritet t.o.m. vill jobba efter pensionsåldern. De tvåfrämsta orsakerna till detta är den sociala kontaktenoch dessutom att man älskar att arbeta. Många villockså jobba för pengarnas skull.Många avtalspensioneringar och sjukpensione-ringar har inte skett frivilligt, och man kan lätt förståatt äldre på arbetsmarknaden som gärna vill arbetakvar kan känna att de borde lämna plats för en arbets-lös ungdom. Många arbetsgivare drar sig för att an-ställa äldre arbetslösa som inte har kvartill pensioneringen. Tyvärr glömmer man bort attdessa personer har stor erfarenhet och kompetens,som det kan vara bra för många företag att få del av.Till saken hör också att äldre arbetskraft ofta ärmycket trogen mot sin arbetsgivare och stannar kvar ihögre grad än yngre. Att anställa en 55-åring, somåtminstone har kvar, kan därför vara lönsamt.Men med den politik som regeringen startade 1996med tillfälliga offentliga arbeten för 55-åringar somen värdig avslutning och som fortsatt med genera-tionsväxling och tillfällig avgångsersättning förståralltfler att äldre helst skall försvinna från arbetsmark-naden. motsätter sig denna arbetsmark-nadspolitik. Vi behöver fler som arbetar, inte färre.Fru talman! Slutligen vill jag ta upp frågan omanställda i bemanningsföretagen. Både små och storaföretag har behov av tillfällig hjälp med arbetsuppgif-ter som sekreterare, telefonist, försäljare och mycketannat. Det är särskilt för små företag en trygghet attkunna anlita tillfällig personal i samband med sjuk-frånvaro o.d. AMS har meddelat attanställda vid personaluthyrningsföretag inte är ersätt-ningsberättigade för a-kassa medan de väntar på ettuppdrag från företaget. Den s.k. fyllnadsstämplingentillämpas strängare för anställda inom bemanningsfö-retagen än för exempelvis springvikarier inom vårdeni kommuner och landsting.De som särskilt drabbas är deltidsarbetande kvin-nor inom kontor och administration. Vi vet alla attkontorsanställda är den grupp av kvinnor som kanskehar drabbats allra värst av arbetslösheten. Därför ärdetta ännu mer oacceptabelt.Ett exempel: Ett företag vill hyra in en per dag. Bemanningsföretaget hyr ut enperson den tid kunden önskar men har ingen passandetjänst för resten av dagen. Lösningen blir antingen attpersonen tackar nej och går på a-kassa hela dageneller tackar ja, arbetar och erhåller lägre lönän a-kasseersättningen.Reglerna måste ju vara sådana att det alltid skalllöna sig att arbeta.Utskottet hänvisar i betänkandet till ett antaldomstolsavgöranden. Dessa ligger tillbaka itiden. har stora förändringar skett i bran-schen. fick man sitt första kollektivavtal, ochden tecknas ett nytt, där fyra olikatyper av anställningar inkluderas.Många är heltidsanställda inom de här företagen,men många har i stället en garanterad lön om 75 %eller och tillsvidareanställning. Det är bl.a.dessa som inte tillåts stämpla upp till heltid. Motive-ringen är att de inte står till arbetsmarknadens förfo-gande på heltid. Det är i det sammanhanget svårt attförstå att en 75-procentigt anställd i en , enperson som lever under liknande förhållanden, har rättatt stämpla upp till full tid. Regeringen bör snarastlägga fram ett förslag för att rätta till dessa olikheter.Arbetstagare bör behandlas lika.Fru talman! vill jag ta tillfället i akt atttacka för ett stimulerande år och önska alla en god juloch ett gott nytt år.Anf. 80 HANS () replik:Fru talman! Två korta reflexioner med anledningav det som sade. Det var mycket tal omvikten av kvinnors sysselsättning, och jag delar denvärderingen. Jag ser dock inte att i sinpolitik egentligen har några alternativ.Beträffande tjänstebeskattningen kan vi faktisktenas. Också jag saknar förslag om sänkning av be-skattningen på tjänster. Det är inte alldeles okompli-cerat, men man borde kunna ta fram sådana förslag,som skulle gynna sysselsättningen. När det gällerkommuner finns det dock, såvitt jag förstår, inte någrainitiativ som påtagligt skulle gagna kvinnors syssel-sättning.Jag har inte uppfattat att ni på något sätt stöderVänsterpartiets idé om att aktivera a-kassemedel föravtalsenligt betalda tjänster. Ni är precis som vi kri-tiska till OTA och resursarbete, men när alternativetläggs på bordet får detta inte stöd. Det är egentligenmin första fråga.Den andra frågan kretsar kring fyllnadsstämpling.Det är något osunt med en bransch vars företag harsom affärsidé att utnyttja fyllnadsstämpling. Däremotkan det finnas gränsfall där vi har ungefär sammasituation som i fallet med . Det skall lönasig att arbeta snarare än att vara arbetslös.