prot · GK0990 · 1997-04-16 00:00:00 — Det handlar om det kon-ventionella lantbruket och de gifter som används.Förutsättningarna har helt enkelt förstörts för fågel-faunan genom att alla insekter slagits ut. Det är heltklart. Här måste vi vända på utvecklingen. En sådanbeskrivning skulle alltså vara mycket bra.OECD:s kritik är högst väsentlig. Den visar t.ex.att ligger långt efter när det gäller skyddet avexempelvis en sådan biotop som urskogen. Där vill viha ett moratorium. Vi kommer att meradiskutera frågan i ett betänkande som handlar omskogen.Utbildningen är också oerhört väsentlig. För attuppnå ett samhälle som är på väg mot det ekologiskthållbara gäller det att det inte stannar vid fina ord. Ifråga om den utvärdering som gjordes av förra rege-ringen kunde konstatera attdet bara blev ord. , , är sanningensminut kommen. gäller det att det blir handling,men än så länge befinner sig regeringen i illussioner-nas väntrum.Anf. 13 ():Fru talman! I dagens betänkande behandlas bl.a.ett antal kristdemokratiska miljömotioner. Vi krist-demokrater är ju inte representerade med en ordinarieledamot i jordbruksutskottet, varför jag har att läggavåra yrkanden direkt här i kammaren. Jag skall inteyrka bifall till alla våra motioner, även om vi i sakfortfarande står fast vid våra olika krav. tänktejag i stället ta upp tre frågeställningar som vi tyckeratt det är angeläget att lyfta fram. Det handlar då omklimatfrågan, kretsloppet stad-land och sophante-ringsfrågor.I aprilnumret av beskrivs hur växthuseffekten nu ger en tydligekologisk kollaps i södra . Det är faktiskt endramatisk läsning - jag rekommenderar den för alla -om vad som händer på grund av växthuseffek-ten.Tidigare i år kom den årliga frånWorld Watch of the World 97 meddramatiska beskrivningar av vad som händer med vårtgemensamma jordklot om vi inte lyckas hejda fossil-förbränningen och därmed följande koldioxidutsläpp,något som leder till ökad medeltemperatur på jorden.Man räknar med en fortsatt medeltemperaturförhöj-ning på en till tre och en halv grad , om vi fortsätter att förorena lufthavet. Detinnebär att havsytan kommer att stiga. Oväder somorkaner blir vanligare och har dessutom en ökad styr-ka. Över hela världen kommer vädret att bli mer ex-tremt. Torka, översvämningar och värmeböljor väntasöka. Uppräkningen av effekter av klimatförändringar-na kan göras lång. Jag vill ge några exempel.Nederbörden påverkas, vilket bidrar till att torkani , och i andra områden ökar. Ävenrelativt svag torka kan leda till att växternas tillväxtförsämras, insektsangreppen ökar eller att sjukdomarsprids. Effekten blir ökade problem med livsmedels-försörjning till en ökande världsbefolkning. I värstafall kan torkan leda till att det bildas ny öken.De ekosystemen störs allvarligt, och be-lastningen på världshavens kommersiella fiskbeståndökar. När havsytan stiger översvämmas våtmarkernavid kusterna, vilka är jordens mest hotadenaturområden. I tropiska och subtropiska områdenkommer den stigande havsytan att hota mangrovesko-garna som stabiliserar kusterna och utgör livsmiljö förett mycket stort antal av både havslevande och land-levande arter.Hos vissa djurarter spelar temperaturvariationenen fundamental roll för populationens utveckling.Uppvärmningen kan leda till att vissa djurarter utro-tas.Om stormarnas förstörelsekraft ökar med 50 %betyder det slutet för många öar och tropiska skogar.Årstiderna förskjuts, vilket kan få förödande effek-ter på arter och vegetation.Uppräkningen skulle kunna göras mycket lång.Det är alltså dramatiska förändringar på jordklotet dethandlar om.För att förhindra en utveckling i enlighet meddetta scenario måste alla länder, också , taansvar för att hejda utsläppen av koldioxid och snabbtminska desamma. Givetvis måste agera ocksåinternationellt och därvidlag inte skicka ut signalenom att skall öka sina koldioxidutsläpp med5 %. Ett sådant flagrant brott mot klimatkonventionenär inte ägnat att öka det svenska miljöanseendet.Tvärtom kan det få förödande konsekvenser för deninternationella uppslutningen kring strävan att minskakoldioxidutsläppen i det globala perspektivet. Varkeninom energi eller inom transportsektorn kan vi tillåtaökade utsläpp, utan tvärtom måste ett kraftfullt hand-lingsprogram upprättas och genomföras, ett programför att minska utsläppen.Det handlar om utfasning av fossilbränslen inomsåväl energiproduktionen och transportsektorn. Dethandlar om begränsning av metanavgång, åtgärder föratt öka kolbindningen samt återvinning och lagring avkoldioxid.Fru talman! Vi har presenterat en skiss till ett så-dant program i våra motioner som finns med i betän-kandet.Den föreliggande energiuppgörelsen leder dess-värre i motsatt riktning mot vad som är nödvändigt.Ökad olje-, kol- och fossilgasförbränning står i direktstrid mot ett effektivt arbete för att få ned koldiox-idutsläppen. Det blir inte en övergång till förnybarautan till miljöförstörande energislag.Tydliga beslut med lagstiftning måste till för attklargöra för bilindustrin att man måste finna andradrivmedel än fossilbränslen. Bilindustrin måste sna-rast redovisa hur bidraget till växthuseffekten genomkoldioxidutsläpp från nyproducerade bilar skall upp-höra. Med mer varsamma metoder vid brukandet avjorden kan den organiska substansen tillåtas öka ochpå så sätt binda kolet igen genom växternas fotosyn-tes. finns exempel på ekologiska odlingssystemsom ökar jordens mullhalt. Bl.a. visar ett tioårigtstorskaligt försök med plöjningsfri odling, där grön-gödsling och spannmål varvats, att kolhalten i matjor-den ökat med per hektar och år i jämförelsemed ett konventionellt odlingssystem, där plöjningtillämpas och handelsgödsel tillförts under sammaperiod. Enligt ett tankeexperiment att översätta dettatill hela åkerareal, ca ,skulle det innebära att mer än hälften av utsläppen avkoldioxid från förbränningen av fossila bränslen årli-gen skulle kunna bindas i jordens organiska substansoch dessutom binda ca kväve per hektar.Lösningen för att ge spannmålen kväve när de bästbehöver det har varit att tillföra humanurin. För attdetta skall kunna bli ett realistiskt alternativ i störreskala måste samverkan mellan stad och land varastark. De hinder som EU lagt ut mot denna samverkanmåste undanröjas. I denna fråga har jag haften interpellationsdebatt med jordbruksministern, somjag inte tycker agerar för att möjliggöra att slutakretsloppet i det här avseendet. Regeringen kommerbara till ombyggnadsdelen av va-system utan att denmöjliggör en effektiv användning av det separeradehumanurinet. Det blir bara ett halvt kretslopp.Fru talman! Vad gäller klimatfrågorna vill jagställa frågan till miljöministern om hon nu inte villmedverka till att upprätta ett konkret handlingspro-gram som verkligen kan leda till minskade koldiox-idutsläpp. Vilken dignitet ger miljöministern klimat-frågorna? Är det riktigt som det står i Miljöaktuelltoch är det riktigt som det står i måstenågonting göras . Det handlar om drama-tiska förändringar. Hur trycker miljöministern på föratt kunna sluta kretsloppet stad-land och undanröjade hinder som EU satt upp?Jag vill under mom. 18 om miljömålen och klimat-frågorna yrka bifall till motion Jo16 yrkandena 1 och2 samt till motion Jo708. Det finns en fp- och m-reservation på denna punkt som jag inte tycker ärtillräckligt offensiv. Man måste se över hela fältet vadgäller att bekämpa koldioxidökningen och få endämpning till stånd. Det ligger faktiskt en viss poäng idet sade tidigare i debatten i sinkritik mot , att man se över hela fältet ochinte bara se på energisektorn isolerat.Vidare yrkar jag under mom. 27 bifall till motionJo16 yrkande 3 och till motion Jo710. Det är förslagom att underlätta kretsloppet stad-land.Vad gäller sophanteringen har jag tidigare haft eninterpellationsdebatt med miljöministern om transpor-ter av avfall från andra EU-länder till förförbränning. Jag uppfattade det så att ministern delarmin syn att den här verksamheten inte innebär enmiljömässigt riktig hantering. Jag vet att ministernockså tagit upp frågan i EU. Det skulle vara värdefulltom här kunde redovisa sin uppfattningom detta och, om hon har den uppfattning som jagtror att hon har, redovisa vilka resultat som är upp-nådda i diskussionen i EU. Inte minst är det viktigt attskicka ut mycket tydliga signaler till de värmeverkrunt om i landet som importerar avfall i ställetför att satsa inhemska biobränslen om att det faktisktinte är en acceptabel ordning.Jag vill under mom. 41 yrka bifall till motionJo707 och motion Jo714 yrkande 3 som berör dessafrågor.Fru talman! Vi fick en vårproposition på bordet . Jag har inte hunnit läsa hela propositionen. Vadgäller införande av avfallsskatt, en fråga som jagdrivit , för att få en förbättrad situation idenna fråga står det något diffust om att förslag kanväntas under det närmaste året. Innebär det att ettförslag kommer , eller innebär det att förslagkommer att presenteras för så att en sådanskatt kan gälla från ?Anf. 14 ():Fru talman! Jag vill gärna yrka bifall till hemstäl-lan i jordbruksutskottets betänkande 11. Jag gör detdärför att det är ett bra betänkande och därför att denskrivelse i denna fråga som har fått frånregeringen behandlas korrekt i betänkandet. Medkorrekt och riktig hantering menar jag att utskottet påett berättigat sätt summariskt har hanterat frågor somgäller miljölagstiftningen. Vi kommer så småningomatt få ta ställning till det samlade förslaget till miljö-balk som jag vet att miljöministern och regeringenkommer att lämna ifrån sig snart.Vi har också gjort en summarisk hantering avAgenda 21-arbetet. Men det är inte för att det skullevara ointressant eller oviktigt, fru talman, utan därföratt på samma sätt kommer det arbetet att hanterasunder valperioden. Arbetet har också tidigare hante-rats i utskottet. Vi för litet av en sammanfattandediskussion vad gäller kretsloppsfrågorna. De är för-visso viktiga frågor. Vi har naturligtvis, fru talman,gått igenom flera av motionerna. Dessa frågor haråterkommit från tid till annan i utskottet. är förhållandevis väl kända.Jag kan understryka att även om flera av frågornahar fått en summarisk hantering, innebär det ingenskillnad i åsikt om vad som är viktigt och inte viktigt.Men det är just karaktären av skrivelse som gör att vii utskottet har detta förhållningssätt.I anslutning till utskottets material kan jag redovi-sa den uppfattning man kan och bör ha om det framti-da miljöarbetet. Vi vet ju att ekosystemen kommer attutsättas för stora påfrestningar . Det finnsmånga skäl till det. En snabb befolkningsökning påjorden och växande ekonomier i befolkningsrikaregioner är två tunga faktorer som spelar en roll iekosystemens kraft framöver.Denna situation kommer att kräva ett helt nytt tän-kande - en helt ny livsstil på flera håll - för att fråganom jordens överlevnad skall kunna hanteras på rättsätt. Det kan vara fråga om nya innovativa lösningaroch tekniksprång för att kunna klara framtida behovav bl.a. varor.Utmaningen ligger naturligtvis i att hitta sådanalösningar som är snålare i resursåtgången. Jag tror attendast en tiondel av den resursåtgång vi har iden rika världen för att tillgodose våra behov kommeratt visa sig nödvändig. En sådan omställning till ef-fektivare tänkande kommer att innebära stora föränd-ringar. Det blir naturligtvis en minskning av använ-dandet av fossila bränslen. Det blir en återföring avmetaller i slutna kretslopp. Det blir nödvändigt medavgiftning av giftiga ämnen och metaller.Biomassa, mark och vatten måste användas så attden biologiska mångfalden inte utarmas och så attåterväxten och vattnets tillgänglighet garanteras. So-lenergi, vatten och biomassa kommer att vara nyckel-resurserna i framtiden.Fru talman! Förändringsprocessen kommer attkräva ett brett och medvetet arbete från många aktö-rer. Det kommer att kräva nya verktyg och nya styr-medel. Den politiska ledningen, såväl i landet som ilandsting, regioner och kommuner, kommer att behö-va ta nya initiativ. Naturligtvis, fru talman, måste EUanvändas som motor. Det är viktigt att agerarför att få en utveckling av EU:s inre marknad till ettmedel för att nå en hållbar utveckling.I kommer överläggningar, resonemang,mellan olika aktörer att vara nödvändiga. Vi måste seöver skattereglerna så att de blir kraftfulla instrument.Jag tror att det är nödvändigt att se över myndighets-strukturen och anpassa miljöpolitiken till de nya kra-ven på hur samhället skall vara organiserat.En intressant ny faktor - i bokstavlig bemärkelse -bör föras in i miljöarbetet, nämligen faktor 10. Detfaktum att vi använder för mycket av resurserna i denrika världen leder till den enkla iakttagelsen att vimåste minska resursuttaget. Vi måste bli effektivare.Frågan har diskuterats bland vetenskapsmän ochföreträdare för näringslivet . har bildats, med forskare från ett stortantal länder och företrädare för näringslivet. Den harjust inriktningen att , en del säger 30,minska resursåtgången med just en faktor 10. Det kantyckas orealistiskt. Men det är nödvändigt, om vi skallklara både att tillgodose våra önskemål och behov,men också den långsiktigt hållbara utvecklingen.Fru talman! Jag tror att det är litet av sådant nytttänkande av resursåtgång och resursanvändning sommåste till i det framtida arbete. Tyvärr märks det litet inågra av de reservationer som har fogats till betän-kandet från jordbruksutskottet. Tydligast och mestuppenbart är, självklart, den moderata reservationen.Där ryms de vanliga resonemangen, framför allt foku-serat på energiområdet och koldioxidutsläppen.Vi har, fru talman, olika uppfattning om var detfinns problem. Några av oss anser att kärnkraftenutgör ett problem och att kärnkraften bör avvecklas.Det leder till att vi hanterar den frågan med minst likastor omsorg som andra miljöfrågor - om jag får ut-trycka mig litet försiktigt.Men om man, som , inte uppfattarkärnkraften som ett problem och som skall avvecklas,då intar man den attityd som hos Mode-raterna har gjort i synen på problemen med koldioxid.Men, fru talman, man går för långt i sin iver attbekämpa det energibeslut som är på väg att fattas iriksdagen. och skriver ireservationen: "Avvecklingen kommer också att ökabehovet av import av elkraft från - - -. "Detta är en av de myter som sprids kring frågan. Hurhar och tagit reda på attavvecklingen av kärnkraften kommer att öka behovetav import av elkraft från ? Jag har inte settdetta i något av det underlagsmaterial som fanns näruppgörelsen utarbetades. Jag skulle uppskatta enprecision i framställningen från sida.Dan valde att lämna energiöverläggning-arna. Han har en likartad syn på koldioxidproblemetoch balansen i kärnkraften. Det är intressant att hantar fram som underlag för ståndpunkten den senasteårsrapporten från . Det kanverka vara en tillfällighet som ser ut som en tanke.Chefen för var i ochpresenterade för jordbruksutskottet innehållet i mate-rialet den dag materialet offentliggjordes i Sverige.Han uppehöll sig, fru talman, kring en märklig utvik-ning. Han fäste störst uppmärksamhet vid seminariettill att gratulera till att på detta sätt påbörjakärnkraftsavvecklingen. Detta gjorde han mot bak-grund av hans egen och 's be-dömning av kopplingen mellan kärnkraft och utsläppav koldioxid.Jag skulle vilja fråga vad han trorskälet var att Leister , chefen för , tyckte att det var framför allt detta inomenergiområdet han ville gratulera till, omdetta skulle leda till de bekymmer anseratt pekar på.Fru talman! har resonerat kloktkring flera frågor. Mycket pekar på att vi väntar påsaker och ting. Ja, det är riktigt att vi väntar på resul-tatet av den politiska hanteringen av skatteväxlingsut-redningen. Vi väntar naturligtvis på materialet ommiljölagstiftningen osv. Men mycket av detta väntan-de är orsakat av och agerande i kammaren. Det har lett till att flera avsakerna har förskjutits tidsmässigt.Vi bör vänta på saker som behöver en beredning.Jag vill därmed genast anlägga ett mjukare tonfall. Vibehöver vänta på hantering av skatteväxlingsmaterial.Vi behöver få en gedigen hantering av en miljöbalkosv.Jag kan inte se något motsatsförhållande i att manser till att materialet kommer fram, med undantagetatt det var en onödigt tidsutdräkt i fråga om miljöbal-ken.Hanna efterfrågade ett bättre krets-loppstänkande och ett utvecklat producentansvar samti det sammanhanget ett konsumentperspektiv. Jagdelar den uppfattningen och vill understryka attmycket av detta diskuteras i det betänkande somKretsloppsdelegationen lämna-de till miljöministern. Där finns just tankar kring attutveckla producentansvaret och konsumentens roll idetta.Fru talman! var inne på kostnadernaför miljöarbetet och vilka resurser man är beredd attlägga på det. Det beror naturligtvis på vilka problemman uppfattar som stora. Från kritikernas hålls sägsatt kärnkraftsavvecklingen kommer att kosta pengar.Möjligen. Men för oss som skrivit på energiuppgörel-sen är det naturligtvis ett uttryck för vår ambition attgenom starka insatser bli av med ett miljöproblem.Därmed har vi också markerat vilken inriktning vi villha på energiförsörjningen framöver. Ett uthålligtenergisystem är en viktig det i ett uthålligt samhälle.Jag yrkar än en gång bifall till utskottets hemställan ibetänkandet.Anf. 15 () replik:Fru talman! I fråga om resursanvändningen förstårjag inte riktigt vad läser ut av vårreservation. Vi pekar på att vi fortfarande tror på enpositiv utveckling. I detta ligger också en vettig an-vändning av resurser, såväl de icke-förnybara som deförnybara. Vi kommer också att tvingas minska re-sursanvändningen inom ramen för ny teknik och nyametoder. På den punkten delar jag , även om jag inte i alla stycken instämmeri de metodresonemang som för.Lennart frågade vad det konkret är somgör att och säger att vimåste importera dansk kolel. Det är egentligen tvåsaker.Det första är att ni själva inte har redovisat hur niskall ersätta kärnkraften. När ni avvecklar aggregateni kan ni inte trovärdigt redovisa varifrånersättningselen skall komma så snabbt.Det andra är det faktum att vi nu är på väg attbygga upp en elenergiring runt . Om det dåinträder ett underskott i ett land - vilket det troligtvisgör i när vi avvecklar två reaktorer - måsteunderskottet ersättas med överskott från andra länderinom denna elring. Det är faktiskt på det sättet, Len-nart - man må gilla det eller inte.Vi vet nu att man i bygger ut nyakolkraftverk. Det är ett projekt som bl.a. ärengagerade i. Givetvis gör de detta därför att de troratt den totala elförsörjningen för länderna runt kommer att medföra att andra länder producerarmer elkraft i sina anläggningar när avvecklarsina utan att ha trovärdiga ersättningsmodeller inomramen för inhemsk produktion. Det är ett ganskalogiskt resonemang, !Anf. 16 () replik:Fru talman! Det där bygger på en missuppfattning.Avvecklingen av kärnkraften innebär inte att kärn-kraftsel med nödvändighet skall ersättas med annan elutan med andra energiformer. Det är den bärandepoängen i den uppgörelse som jag hoppas blir kam-marens beslut . Man konverterar från enelanvändning som i stor utsträckning utgörs av upp-värmning.Jag skulle kunnat hålla med om hansagt att man, när man t.ex. stänger av de avkopplings-bara elpannorna i , kanske kan återgå till oljeanvändning i de fjärrvärme-näten. Jag tror att det kan bli så: kan vi få en begränsad användningav olja på det sättet. Om jag skall vara alldeles öp-penhjärtig kan jag säga att jag kan tänka mig att någrakommuner på kan koppla sig till gasled-ningen. Jag kan tänka mig att detta kan ske i begrän-sad omfattning.Men att vi skulle öka importen av kolkraftsprodu-cerad el från är inte sant, fru talman. Detfinns inte någon sådan bedömning. Vi har ett utbyteav el i och . Så fort vi importerar elfrån något land numera kan alltid sägaatt det har slunkit in litet kolkraftsproducerad el frånDanmark. Men det är ett barockt sätt att räkna - såfungerar det inte.Göte instämde i mycket av det jag sade,men det blir så passivt. Han säger ofta att vi skall hittanya lösningar, men det fungerar inte så. Vi måstestötta och forcera fram nya lösningar genom ett kloktpolitiskt arbete, med användning av kloka politiskastyrmedel. Det behöver vi diskutera mycket framöver.Anf. 17 () replik:Fru talman! Ett klokt politiskt arbete - det skriverjag under på! Jag konstaterar att -som representerar , ett av de partier som stårför energiuppgörelsen - säger: Jag kan tänka mig attvi behöver använda mer inhemsk fossil energi när viavvecklar Barsebäck.Detta är karakteristiskt för hela uppgörelsen. Härsäger "jag kan tänka mig" när han givetvisskulle ha sagt: Så här är det, och så här blir det. Dettaligger i energiuppgörelsen. har självvidimerat vår misstro mot uppgörelsen genom att säga"jag kan tänka mig".Vi kan inte "tänka oss" på samma sätt som Len-nart . Det är skillnaden. Vi tror nämligen intepå de beräkningar ni gör, t.ex. för den snabba konver-teringen från eluppvärmning till uppvärmning medandra energikällor. Det tar tid, och det kostar pengar.Hur lång blir då övergångstiden?Vi står nu inför en avreglering av elmarknaden iNordeuropa, länderna runt . Om vi inteklarar den egna elförsörjningen är det självklart att vifår el från andra länder inom ramen för denna friamarknad. Och vi vet att man i har en elpro-duktion som till baseras på kolkraft. Dettaskrämmer mig, . Jag kan inte tänkamig att vi i skall ha elproduktion från danskakolkraftverk. Det skrämmer mig.Anf. 18 () replik:Fru talman! Det där är inte heller rimligt. Vi harimporterat el från danska kolkraftverk ,från tid till annan. Det fungerar ju så.Göte invände mot att jag sade "jag kantänka mig". Att jag säger så beror på att jag kanskehar litet större ödmjukhet inför en del faktorer änGöte har. Skulle vi få ett våtår till skillnadfrån ett torrår innebär skillnaden i vattenkraftspro-duktion ungefär . Det motsvararungefär tre och en halv Barsebäcksreaktorer. Jagråder inte över regnandet och snöande - dessvärre,kan man tycka. Men så fungerar det. Får vi en ökadvattenkraft på det sättet förändras behoven av annanelproduktion.Vi har kanske också en större öppenhet inför aktö-rernas val. Jag hoppas och tror att många av aktörernakommer att ge sig på biobränslen direkt vid en snabbövergång. Men skulle några kommuner utmed väst-kusten t.ex. välja att koppla på en begränsad använd-ning av gas, vore det svårt att styra de kommunerna.Jag vet inte om vill ha något planin-strument som tvingar kommuner till ett visst beteende.Det vore ett originellt politiskt uppslag från hans sidai sådana fall.Annars har vi möjliggjort en övergång till ett nyttenergisystem. Om är god så att det regnar ochblir ett våtår, blir det på ett sätt. Då har vi resurser.Men vi har också en planläggning som innebär att vimed uthållighet kommer att klara den här omställ-ningen. Det är jag glad över.Anf. 19 () replik:Fru talman! sade att han inte råderöver vädret. Men dessvärre börjar det bli så att Len-nart och vi andra faktiskt påverkar också dethär området långsiktigt. Det var det jag försökte talaom i mitt anförande. Vi påverkar hur klimatet, deolika vädertyperna, utvecklas på jordklotet. Vi harnog kommit förbi den tidpunkt då vi kunde säga attpolitiker åtminstone inte kunde påverka vädret. Vi ärdär , fru talman.Lennart ställde en fråga till mig om LesterBrown. Mitt svar är att jag var med vid presentationenoch uppfattade det som att han av vänlighet mot vär-den, ordföranden i jordbruksutskottet, säkert tyckte attdet var en bra uppgörelse. Men han var inte informe-rad om hur man skulle ersätta den första reaktorn.Det är precis som själv nu säger -det blir ökad oljeanvändning och det blir ökad fossil-gasanvändning. Dessvärre kan vi också få - och detkanske beror på vädersituationen - en omfattandekolimport och därmed ökade koldioxidutsläpp ocksåfrån den delen.Lennart har precis här nu själv bekräftat attdet blir ökade fossilutsläpp. Det är detta som vi krist-demokrater vänder oss emot. Det är inte på det sättetvi skall ställa om energisystemet, utan vi skall gå övertill någonting som är ekologiskt hållbart. Detta är felväg.Anf. 20 () replik:Fru talman!