prot · GK0986 · 1997-04-09 00:00:00 — De gamlahar fått flyttförbud. Det har förekommit flera upprö-rande exempel ganska där gamla inte har fåttflytta över en kommungräns för att t.ex. komma när-mare sina barn. Det är skamligt. görs det enskärpning i socialtjänstlagen, och det är vi tacksammaför.En annan punkt som jag vill lyfta fram gäller deanhöriga. Enligt många beräkningar står anhöriga förstörsta delen av vården i hemmet - har redan sagt att det rör sig om så mycket somtvå tredjedelar. Det finns uppskattningsvis 150 000hemmaboende äldre som behöver hjälp med att du-scha och bada. Av dessa får hälften i första hand hjälpav en anhörig. Motsvarande siffra när det gäller toa-lettbesök är ca 40 000 personer varav hälften av dessafår hjälp av en närstående. Likaså torde ca 25 000dementa bo kvar hemma tack vare vård och passningav anhöriga.Till detta kommer föräldrar som vårdar sjuka ochhandikappade barn eller vuxna som får hjälp av an-höriga eller närstående. Men det finns ett mörkertal,det har vi sett i en sammanställning som man har gjortpå . Många vårdar anhöriga utan attdet är känt.Fördelningen av ansvaret för vården mellan sam-hället och familjen är en av de stora framtidsfrågorna.Vi Kristdemokrater anser att anhörigrollen måsteuppvärderas och erkännas. Vi återkommer till dennafråga i samband med behandlingen av betänkandet omsocialtjänstlagen.Vårdpersonalen i äldreomsorgen och i sjukvårdengör ovärderliga insatser. Men utöver detta - vilket harvarit oerhört jobbigt medtanke på alla nedskärningar - behövs ett större totaltengagemang inom hela samhället för de äldres situa-tion. Vårdpersonal kan inte helt ersätta familjen ochanhöriga. Det offentliga bör därför kunna kombineraanhörigas och ideellas stöd med professionella insat-ser inom vården. En sådan kombination skulle visarespekt för de gamlas människovärde.I samhällsdebatten framhålls ofta att äldre måstefå god vård och omsorg, eftersom det är de som harbyggt upp samhället. Det är sant. Men äldre skall intebara respekteras av det skälet. De skall i första handfå god vård därför att de är människor och behövervård.Vi oroas över att det verkar vara människors sam-hällsnytta som får vara det som är avgörande för vår-dinsatsen. De gamla och långvarigt sjuka måste fåföreträdare i oss alla.Så över till frågan om en äldreombudsman som viKristdemokrater har tagit upp . Vi har iSverige en ungdomsminister och en barnombudsman,men vi saknar någon som talar för de äldre. Det finnsinget forum dit patienter, personal och anhöriga kanvända sig med klagomål när en person inte får till-fredsställande vård till följd av resursbrist. En äldre-ombudsman skulle kunna bevaka de äldres situation.Nu har vi genom detta betänkande lyckats få igenomatt skall göra ett tillkännagivande som i ochför sig kunde vara litet mera modigt, men, herr tal-man, vi ställer oss bakom det. Det är ett steg i rättriktning.Så några ord om vård i livets slutskede. Det är envård som är avgörande för allas vår trygghet. Det ärinte riktigt etablerat i vårt samhälle att prata omdöden. Trots det är döden något som vi alla kommeratt möta. Därför måste vi lyfta fram den här delen avvården ännu mer än vad vi hitintills har gjort.Vi måste erkänna att det finns olika smärtor, intebara den fysiska smärtan. Det finns också social,psykisk och andlig smärta. Det har hospisrörelsen påett föredömligt sätt lyft fram. Vi tror att man införframtidens utmaningar måste se till att vården i livetsslutskede fungerar professionellt i hemmet, inomäldreboendet och på sjukhusen. Det är väldigt viktigtatt personalen får en ordentlig och välanpassad ut-bildning, att det finns ekonomiska resurser och att detfinns möjlighet för den enskilde att själv kunna välja.Vi Kristdemokrater står naturligtvis bakom alla dereservationer som vi finns med på, men för tids vin-nande yrkar jag bifall till reservation 6.Anf. 174 HANS ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillutskottets hemställan i dess helhet och avslag påsamtliga reservationer.I det utskottsbetänkande som vi nu diskuterar be-handlas ett sjuttiotal motionsyrkanden från den all-männa motionstiden . Vi konstaterar i betän-kandet att ädelreformen har skapat möjligheter attlösa många av de problem som tidigare känneteckna-de vården och omsorgen om de äldre.Äldrefrågorna är en viktig angelägenhet för alla.Ingen lämnas oberörd när äldrevård och äldreom-sorgsfrågor diskuteras. Alla har en uppfattning, ochalla anser att detta är en av de viktigaste uppgiftersom vi har att syssla med. Detta tar vi i utskottet påstörsta allvar.Därför är det särskilt glädjande att kunna konstate-ra att vi i stort sett är eniga, även om det finns en heldel reservationer. Men i de stora och övergripandefrågorna finns det en betydande enighet.Herr talman! Jag skall inledningsvis kommenteraen del av de sakområden som behandlas i betänkandetoch sedan skall jag övergå till att något kommenterade anföranden som vi här har hört och också en delallmänpolitiska frågor.Riksdagen gav regeringen till kännavad utskottet då anförde om brister i vården av äldre,bl.a. Utskottet konstaterar attdet finns brister i samverkan och i det gemensammaansvarstagandet mellan huvudmännen, framför alltnär det gäller den gemensamma vårdplaneringen.Utskottet anser med anledning av vissa motionsyr-kanden att tillsynen över äldreomsorgen behöverförbättras.Tillsynen bör skärpas och inriktas på frågor omlaglighet och rättssäkerhet. Tillsynen måste ocksåinriktas på att säkra kvalitet och kompetens i vårdenoch omsorgen så att de äldres rätt till självbestäm-mande, integritet, trygghet och värdighet säkras. Ut-skottet anser också att organisationen måste bli tydli-gare. Den enskilde måste få veta vart han eller honskall vända sig med sina synpunkter och klagomål.Informationen om möjligheterna att klaga måste för-bättras. I syfte att skapa en slagkraftigare organisationbör regeringen överväga om tillsynen kan läggas påen och samma statliga myndighet för såväl social-tjänsten som hälso- och sjukvården. Utskottet föreslårhär ett tillkännagivande till regeringen.Herr talman! Vidare behandlas i betänkandet val-frihets- och konkurrensfrågor. Utskottsmajoriteten villunderstryka att äldreomsorgen är en gemensam ange-lägenhet som skall finansieras solidariskt och styrasoffentligt. Kommunerna har ansvaret för omsorgenoch skall fördela resurserna efter behov. villutskottet betona att det är angeläget att den enskildeges möjlighet att själv bestämma över sin livssituationoch det sätt varpå omsorgen ges. Äldres kunskap ochkompetens skall tas till vara.För många äldre är det dock angelägnare att få denservice och hjälp som de behöver, utformad på detsätt som de själva önskar och med personer som kän-ner dem väl, än att kunna gå ut på en marknad ochvälja vårdgivare för denna service. Socialstyrelsensundersökning ger inte heller något stöd för att konkur-rensutsättning i sig leder till ökade möjligheter för denenskilde att välja mellan kommunala och privatavårdgivare. Varje kommun kan erbjuda vård ochomsorg i olika former och med olika utförare. Detfinns inga hinder för kommunen att lämna ut äldreom-sorgen på entreprenadupphandling. Det finns helleringa skäl att tvinga en kommun att köpa äldreomsor-gen på en privat marknad. Kommunen och männi-skorna som bor och lever i kommunen måste själva fåbestämma vad som är bäst för dem och vad som pas-sar de lokala förutsättningarna bäst.Herr talman! När det gäller vårdkedjor och reha-biliteringsinsatser utgår utskottet från att de särskildaresurser som avsatts för att stimulera samverkan mel-lan huvudmännen ger det avsedda resultatet. Detarbete som pågår runt om i landet bör innebära attde gemensamma resurserna används bättre. Det finnsbrister i samverkan, men det finns all anledning att troatt huvudmännen tar till sig de synpunkter och denkritik som har framförts.Herr talman! har gett utnya allmänna råd om informationsöverföring ochsamordnad vårdplanering. Här betonas särskilt attpatienter som befinner sig i livets slutskede och somsamtidigt bedöms som medicinskt färdigbehandladeskall få stanna på sjukhuset, om detta är patientensönskemål och om det kan innebära högre livskvalitet.Vi vet också att så sker på många håll i landet, mendet är naturligtvis viktigt att denna möjlighet finnsöverallt.En annan del av äldreomsorgen som behandlas ibetänkandet är läkarrollen i de särskilda boendefor-merna. Utskottet delar i mycket den oro som kommertill uttryck i motionerna. Läkarrollen har här blivitmer perifer, vilket har lett till en försämrad medicinskkvalitet i vården. Patientavgifter och kravet på att densjuke och äldre skall kalla på läkare har i många fallinneburit glesare kontakt mellan äldre och läkare.I detta sammanhang finns det emellertid skäl atterinra om att vi socialdemokrater varnade för bl.a.denna utveckling när den borgerliga regeringen inför-de husläkarmodellen. Husläkarsystemet kan ha sinaförtjänster under vissa förutsättningar, men för sär-skilda boendeformer är det inte någon särskilt bramodell.Även om det är lätt att konstatera att det finnsbrister på en del områden, får man inte hemfalla åt attgeneralisera. Det finns utomordentligt goda exempeldär läkarkontakterna i de särskilda boendeformernafungerar på ett bra sätt. Det finns därför också anled-ning att tro att det, där det ännu inte fungerar bra, medganska små insatser skall kunna bli en bättre ordning.Herr talman! Jag vill med detta övergå till att nå-got kommentera det som har sagts här tidigare. Jagbörjar då med och , sompekar på brister i äldreomsorgen. Jag måste då frågamoderaterna på vilket sätt moderat politik skulle in-nebära att det blev en bättre äldreomsorg, eftersomdet i det moderata budgetalternativet finns avsevärtmindre pengar till kommunerna än i den socialdemo-kratiska budgeten.När det gäller avgiftsfrågan, som särskilt StigSandström ägnade sig åt, är det bara att hålla med omatt det finns en del oformligheter. Jag har också möttde exempel som han beskrev. Det är klart att det finnsskäl att fundera över i vilken utsträckning alla dessamodeller är lyckade. Men skall man kommaihåg att kommunerna har uppgiften att bestämma omavgifterna. I pågår också ett arbetemed att följa utvecklingen. Dessutom vet vi att Soci-alstyrelsen också följer frågan. Om jag uppfattadeStig inlägg rätt måste jag be om ett klar-läggande om ifall han tycker att det är fel att vi har enordning som innebär att man betalar till hemtjänstenefter förmåga. Förespråkar ochVänsterpartiet en avgift lika för alla?Thomas pekade på problemen med kostna-derna för läkemedel. Vi vet ju alla att kostnaderna harstigit. Vi vet också vilken påverkan läkemedelsnotanhar haft på statsbudgeten . Men detsom jag inte ställer upp på är att den modell som nutillämpas på ett annat sätt än den tidigare skulle omin-tetgöra för människor som har ont om pengar att köpasina medicin. Det är ju faktiskt så att den nuvarandemodellen är lindrigare för den som har dåligt medlikvida medel. Man klarar sig i kassan på apoteketmed . Om det sedan är så att informationinte alltid lämnas på ett fullödigt sätt, får vi väl tittanärmare på hur det skall kunna bli en bättre tingensordning.Jag måste erkänna att jag blev väldigt glad när jaglyssnade på , som tog upp dendebatt som pågår kring kvaliteten i äldreomsorgen.Hon pekade på det orimliga i att man understundomlåter de enskilda händelser som redovisas målas överhela äldreomsorgen och beskrivas som att allt är un-dermåligt, när vi i stället har en väldigt bra äldreom-sorg i . Den håller en väldigt hög kvalitet ochpersonalen är välutbildad. skall viockså erkänna för oss själva att det finns brister ochatt det är oacceptabelt att en enda människa hamnar isvåra situationer och inte får den vård och omsorgsom hon eller han har rätt till. Men då måste vi di-mensionera diskussionen utifrån detta och ägna oss åtatt försöka rätta till det där det inte fungerar i ställetför att beskriva hela äldreomsorgen som om den vorealldeles under isen. I detta sammanhang skall vi sesåväl debattartikel i somde diskussioner som förs om att i nästa års budgetta fram extra pengar till bl.a. äldreomsorgen. Natur-ligtvis skall dessa pengar användas på ett sådant sättatt de kvalitetssvackor och de situationer där männi-skor råkar illa ut inte uppstår på nytt. Det blir då ettuppdrag för de kommuner som får dessa pengar attanvända dem på ett sådant sätt att effekten blir attmänniskor i äldreomsorgen kan uppleva trygghet, kankänna att den vård och omsorg som de får innehållerkvalitet och dessutom kan uppleva att de faktiskt fårvara med och påverka äldreomsorgen och det sätt påvilket den skall ges.Herr talman! Med dessa ord vill jag än en gångyrka bifall till utskottets hemställan i betänkandet.Anf. 175 () replik:Herr talman! Jag fick frågan om bristerna i äldre-omsorgen - i och för sig är vi väl ganska överens omatt det finns en hel del brister - och vad som kunde blibättre med politik.Vi har ju gett en mängd förslag i våra motionersom visar hur det skulle kunna bli bättre, t.ex.lagstadgad rätt för hemtjänst, dagverksamhet ochsärskilda boendeformer, som jag nämnde. VDN-märktboende är ett annat sätt. Vidare vill vi se över avgif-terna så att de blir mer rättvisa och göra det möjligtför den kvarvarande maken eller makan att bo hem-ma. Vi vill också förbättra läkartillsynen genom att enspeciell läkare utses som har det totala ansvaret på detsärskilda boendet och på sjukhemmen.Ni har ju mindre pengar i er budget, sade HansKarlsson. Nej, vi har lika mycket pengar i vår budget.Vi har inte minskat vår budget när det gäller hälso-och sjukvård. Men jag tror att vi skulle få fram merpengar genom de sätt som jag har anvisat, nämligengenom att t.ex. tillskapa fler entreprenader. Jag nämn-de ju exemplet Blombacka ganska utförligt i mittanförande. Men det är inte bara pengar som gällerdär. Den särskilda utredaren i detta fall undrade vaddet är som gör att entreprenaden fungerar så positivtoch vad det är som hindrar kommunen att åstadkom-ma samma självständighet och engagemang hos per-sonalen. Här ligger ju litet av svaret på frågan.Anf. 176 HANS () replik:Herr talman! Vi vet ju genom otaliga exempel,rapporter och besök att de problem som jag pekade påinom äldreomsorgen i allt väsentligt handlar om attdet är för tunt på personalsidan. Då måste jag frågamig, och också fråga , hur det skullekunna vara möjligt att få en bättre kvalitet med denmoderata budgetpolitiken. Med budget-politik hade ju kommuner och landsting innevarandeår erhållit mindre. Man kanöversätta det till hur många människor man i så fallskulle behöva minska med. Det är oerhört stora siff-ror. Det handlar om 40 000 jobb inom vård och om-sorg. Jag kan omöjligen få det till att det skulle blibättre äldreomsorg med mindre personal och mindrepengar.Anf. 177 () replik:Herr talman! Det där är en siffra som är totalt gri-pen ur luften, !Jag vill börja med detta att det skulle vara för litetpersonal, och att det skulle vara problemet. Det ärmöjligt att det är för litet personal, men det handlarockså väldigt mycket om organisation. På de entrep-renader man har undersökt, har man kanske väl så högpersonaltäthet. Man lyckas alltså med mindre pengaråstadkomma bättre vård. Det beror mycket på organi-sation, engagemang, medinflytande osv.Det finns också andra pengar att hämta. Det finnspengar på olika håll. Jag kan som exempel ta kostna-derna för äldreomsorg. Där har man lagtut på entreprenad, och man har sparat 130 miljonerkronor. Det är en minskning med . Detgäller alltså äldreomsorg och entreprenader, men detfinns också massor av annat att spara på. Jag har fleraklipp med mig från , SBU ochflera andra. T.ex. säger att manskulle spara ca i varje landstingpå lokaler. Det finns en annan utredning som säger totalt när det gäller statliga lokaler i kunna spara . Detfinns alltså mycket pengar att plocka. Det gäller attanvända pengarna rätt.Anf. 178 HANS () replik:Herr talman! På frågan om var jag har hämtatuppgifterna från, kan jag svara att jag har hämtat demfrån den moderata budgetmotionen. Om det är att tasiffror ur luften, så må det väl vara hänt. Jag har tagitdem där i alla fall.Det är möjligt att det är för litet personal, sägerBirgitta Wichne. Jag skall berätta för den personalinom äldreomsorgen som jag träffar ganska ofta hurModeraterna ser på detta. Jag skall också berätta attModeraterna har sparförslag på åtskilliga miljarderytterligare. Jag ser fram emot att göra det tydligt förpersonalen inom äldreomsorgen att det med moderatpolitik skulle bli en drastisk nedskärning av resurser-na i vård och omsorg. Det skulle också bli en privati-sering och marknadsanpassning av hela vården ochomsorgen.Anf. 179 () replik:Herr talman! Det exempel jag tog upp med läke-medel, , alltså att de äldre ansåg att detvar en av de saker de hade svårt att betala, bygger påuppgifter som jag har fått från apotekspersonal. Eftervad jag har uppfattat, tycker många äldre att det lik-som är litet genant att ta läkemedel på avbetalning,något som man nu har möjlighet att göra. Så det kan-ske är ett övergångsproblem. Trots allt är det dockäldre människor som tycker att det här är besvä-rande kostnader.Anf. 180 HANS () replik:Herr talman! Jag håller med om attdet finns många äldre som tycker att läkemedlen ärför dyra. Det är också lätt att inse detta med tanke påatt många äldre har en besvärlig ekonomisk situation.Men det var inte riktigt det jag syftade på, utan jagsyftade på detta att man målar en bild av att det harblivit dramatiskt annorlunda med den nya modellenför högkostnadsskydd för läkemedel.Jag träffade en grupp pensionärer i i mån-dags. Samtliga var väldigt positiva till detta. De tyckteatt det här var en utmärkt modell, som innebar att manfaktiskt fick möjlighet att dela upp kostnaderna förhögkostnadsskyddet och inte var tvungen att betaladet ganska raskt - en situation som man faktiskt kun-de hamna i tidigare. De var däremot kritiska motinformationen om det nya högkostnadsskyddet. Dehade i sina kontakter med Apoteksbolaget fått brist-fällig information. De hade fått det beskrivet som attdet skulle vara så att man betalade av sin medicin. Istället handlar det ju om att man delbetalar högkost-nadsskyddet.Jag tror att det i väldigt hög grad handlar om att vimåste göra tydligt vad den här reformen går ut på.Den handlar inte om att det skall bli sämre förutsätt-ningar. För den som har riktigt ont om pengar blir detegentligen bättre förutsättningar.Anf. 181 ()replik:Herr talman! Jag inser att det är svårt att gå in påalla reservationer . Jag skulle ändå viljahöra litet mer av när det gäller insatserför att bevara äldres tandhälsa. I betänkandet läggerman ett ansvar på kommunerna, och det pågår någotprojekt som man skall hämta erfarenheter från. Dettycker jag är något lamt. Har Socialdemokraternanågra mer konkreta idéer om hur man, med tanke påvad det kostar att underhålla sina tänder, skall gå inoch se till att inte tandhälsan hos äldre försämrassnabbt?Anf. 182 HANS () replik:Herr talman! tar upp en frågasom är mycket aktuell, men den är på sitt sätt intefärdig. Den har ju varit föremål för en utredning. Detär väl känt i hela nationen, och kanske t.o.m. utanför,att det pågår en ganska omfattande diskussion om hurvi skall hantera tandvården framöver och om hursubventionerna skall se ut. Jag varken kan eller vill gåin på det området här och . Jag vill hänvisa till attden här frågan kommer upp på bord inomen inte alltför avlägsen framtid. Då får vi tillfälle attpå nytt diskutera och titta på om det här är en bralösning eller om det finns skäl att vara kritisk motden. har vi inget underlag för att diskutera tand-vården på det sättet.Anf. 183 () replik:Herr talman! Jag tackar för möjligheten att fåkomma med replik. Det var ett belysande replikskiftesom och hade när detgäller avgifterna.Jag vill börja med att säga att vi naturligtvis avvi-sar, det står också i vår reservation, ett system sombaseras på hjälptimmar i stället för på inkomst. Vitycker att det är viktigt att taxan inte konstrueras så attde som kan betala mer skall få bättre hjälp, att de kanköpa sig bättre hjälp. Det står utförligt om detta.I fråga om samlat högkostnadsskydd inser jagsjälv problemen. Jag satt ju med i HSU-utredningen.Där hade vi ett tilläggsuppdrag att se över om vi kun-de samordna högkostnadsskyddet på sjukvårdsområ-det med kommunala kostnader. Vi misslyckades, detskall erkännas. Vi lyckades inte heller hålla ihop etthögkostnadsskydd inom sjukvården, utan vi deladeupp också det i två delar, som har sagts här. Det varen del för läkemedel och en del för läkarbesök. Vifann helt enkelt att det var bättre för patienterna. Skallman ha ett samlat högkostnadsskydd riskerar detnämligen att bli högt. Det kan hamna på upp till 3 000kronor om man också skall föra upp kommunala av-gifter.Därför är den s.k. Borlängemodellen så intressant.Den fungerar ju som ett högkostnadsskydd mot hög-kostnadsskyddet. Den gäller bara pensionärer medenbart folkpension. Man var tvungen att ta tag i dennafråga, eftersom förhållandena är så orättvisa ochskiljer sig så mycket åt mellan kommunerna. Därförhar jag reserverat mig på denna punkt.Anf. 184 HANS () replik:Herr talman! Jag uppfattade inte att jag fick någotsvar av på frågan om Vänsterpartietinte anser att avgifterna skall tas ut efter förmåga.Men han kanske kan svara på det i nästa replik.Som jag sade finns det anledning att se över av-giftskonstruktionerna. Men den fråga som man ocksåmåste ställa sig är om staten skall ta tillbaka beslutan-derätten över de områden som har lyfts ut till kom-munerna. Skapar vi inte förutsättningar för ett störreengagemang också politiskt på lokal nivå genom attlägga ut de beslut och befogenheter som är möjligaoch att lokalt valda företrädare väljer den modell somde tycker är bäst under de förutsättningar som gällerpå lokal nivå? Vi får föra en principiell debatt om deflesta beslut skall fattas så nära människor som möj-ligt eller om de flesta beslut skall fattas på nationellnivå eller kanske t.o.m. på överstatlig nivå. Men detär en diskussion som vi får återkomma till.Personligen tycker jag att det är viktigt att såmånga beslut som möjligt fattas så nära människornasom möjligt.Anf. 185 () replik:Herr talman! Vi vill att taxesystemen skall baseraspå inkomst. Det står också glasklart i vår motion och ivår reservation.Däremot måste vi ha ett anständigt högkostnads-skydd, så att inte de flesta äldre hamnar under denstatliga riksnormen och blir tvungna att söka social-hjälp. Det tycker jag är rimligt.Det är rimligt att kommunerna har självbestäm-manderätt i dessa frågor i så stor utsträckning sommöjligt. Men det måste också finnas ett skydd förpensionärerna, en garanti och något slags tak. Dettycker jag också är rimligt. Staten kan väl bidra medatt ta fram en sådan konstruktion.Anf. 186 HANS () replik:Herr talman! Jag håller med om attvi skall ha avgifter som är rimliga och att vi skall hasystem som innebär att människor har ett ekonomisktutrymme kvar, så att de har möjlighet att köpa detsom de önskar.Sedan är frågan på vilket sätt och på vilken nivåsom dessa beslut skall fattas. Vi får följa utveckling-en. Jag känner en trygghet i de uttalanden som hargjorts från ledning, Socialstyrel-sen och om att denna fråga liggerpå bordet och synas i sina sömmar. Med det tyckerjag att vi kan låta oss nöja tills vidare, och kommu-nerna får möjlighet att utveckla olika modeller för atthantera detta på ett bra sätt.Anf. 187 MY ():Herr talman! Det sägs ibland, vilket redan har på-talats här , att man kan mäta ett lands kvalitetefter hur det behandlar sina gamla.I många s.k. ses de gamla som en resurs.De är delaktiga i familjelivet och i samhällslivet.Deras råd och erfarenhet tas till vara. Kort sagt: Trots,eller i kraft av, sin ålder är de behövda.I vårt land, som väl måste gå under beteckningeni-land, ses de gamla alltför ofta som en belast-ning. Deras kompetens tas inte till vara. De har ingensjälvklar plats i vare sig familjegemenskapen ellersamhällsgemenskapen i stort.