prot · GK09119 · 1997-06-12 00:00:00 — Jag tycker att det är fascine-rande att när gör en skiss över vilkenpolitik för företagande han skulle vilja ha, är det attavskaffa alla de åtgärder som han har genomfört till-sammans med socialdemokraterna. Han har ju höjtarbetsgivaravgifterna, han har ju krånglat till arbets-rätten, för att ta två av de exempel han nämnde.Dessutom har vi systemet för momsinbetalningar,sjuklöneperioden - det finns många exempel.Mitt i debatten om företagsklimat permanentar nidet här mycket olyckliga systemet med förmögenhets-beskattning av noterade aktier. Jag minns att närCentern lade fram ett näringspolitiskt program här-omåret var en av punkterna att man alltid skulle göraen konsekvensanalys innan man genomför saker sompåverkar företag. Men det var ju alldeles uppenbartvilka konsekvenser den omläggningen skulle få! Nuser vi de konsekvenserna. Vi ser att en rad företaglämnar A-listan. Det är bara ytterligare ett bevis föratt ni inte kan ta till er de varningssignaler som kom-mer från företagandet. Ni förstår inte de mekanismersom driver företagande.Jag läste en intervju med där hansade att kunderna hos Hennes & nog tyckeratt de rika skall betala skatt. Det var nästan en "IngelaThalénare" - dvs. man skulle kanske inte köpa bad-byxorna för utan köpa något finskt i stället.Riktigt så långt gick inte , men det varpå väg ditåt.Jag är övertygad om att gör man en enkät blandHennes & kunder och ställer frågan: Tyckerni att en person som har skapat 10 000 jobb skallbetala i skatt?, så tänker de flesta: Nej,det är ju sådana vi behöver! Skall vi komma bort frånarbetslösheten måste vi ha många sådana personersom skapar 10 000 jobb. Det kan inte vara rimligt skall betala så mycket i skatt.Jag tror att på denna punkt felbe-dömer kunderna hos Hennes & Mauritz.Jag hoppas att lyssnade på TCO:sordförande innan han höll sitt eget anfö-rande på . har ju klagatpå att regeringen inte lyssnar på tjänstemannarörelsenlängre. Det finns all anledning att göra det. Man harförnyat sig och har flera spännande idéer om hursysselsättningskrisen kan bekämpas.Först och främst är det en gammal ståndpunkt,nämligen att vi måste återgå till skattereformen, vimåste återgå till principen hälften kvar i skattesyste-met. Då menar man inte - jag ser att - något trixande med att man tar in sammapengar från samma grupp och kallar det sjukförsäk-ringsavgift. Man menar att vi skall få ett skatte- ochavgiftssystem som gör att det lönar sig att arbeta.Tjänstemannarörelsen har också kommit fram tillatt vi måste göra särskilda insatser för att stimuleratjänstesektorn. Ta till er det, snälla regeringen!Ert misslyckande när det gäller arbetslösheten ärju enormt. Detta var er främsta valfråga. Arbetslöshe-ten skulle ned till . ligger denöppna arbetslösheten, som vi hört, fortfarande vidungefär 8 %.Jag fäste mig vid en rad i telegrammet med de se-naste sysselsättningssiffrorna: Störst är minskningenav sysselsättningen bland kvinnor i kommunerna.Detta är intressant. Jag tror nämligen att det vardet näst viktigaste av socialdemokraternas vallöften,de som gjorde att man kom tillbaka till makten 1994.Det som betydde näst mest var just att man skullestoppa uppsägningarna i offentlig sektor. Sedan valet1994 har 33 000 människor fått gå från kommuneroch landsting. Det drabbar naturligtvis verksamheter-na.Se t.ex. på skolan! Jag såg att skolminister skall rätta till betygssystemet för de allrabästa eleverna, och det tycker jag är bra - de elevernaskall vi måna om. Men vi skall också måna om deallra svagaste eleverna. Det nya betygssystemet har juäntligen givit oss ett bra utvärderingsinstrument förskolan, och det visar ju att resultaten inte är acceptab-la.Inte minst måste vi göra mycket mer för att stödjade svagaste eleverna. Men problemet nu är att signal-systemet inte är tillräckligt bra. Vi hittar dem intetillräckligt tidigt, och om vi ändå hittar dem är pro-blemet att mycket av speciallärarresurserna har av-vecklats på grund av de uppsägningar som ni lovadeatt stoppa.Jag övergår till vården. Jag såg i en rubrik: Vårdköerna växer väntan i för en korsbandsoperation iknäet.Så är det ju. Men precissom i skolan är det inte bara en fråga om resurser,utan det gäller både vilka system som finns för signa-ler härifrån , från centralt håll, och vilkaresurser som anvisas.Jag tycker att det var ett mycket tragiskt beslut närriksdagen för sedan bestämde sig för att upphä-va vårdgarantin. Den var ett instrument som vi använ-de oss av under den förra mandatperioden för attverkligen fokusera på den viktiga kvalitetsfrågan ivården. är vårdgarantin avskaffad, och köernaväxer igen.Fru talman! Vi inledde från sida denhär mandatperioden med att sträcka ut en hand ochföreslå en samverkan kring en politik som skulleangripa grundläggande problem. Dit hördenaturligtvis skuldsaneringen, men lika viktigt var attvårda de krafter som bygger välstånd: arbete, utbild-ning, sparande, investeringar, nyföretagande. Denutsträckta handen avvisades, och resultatet blev enrödgrön röra, som på några viktiga punkter fördjupatvårt lands problem.Jag tror, som sagt, inte längre att vi lyckas överty-ga socialdemokraterna om att de är på fel kurs, menjag hoppas att ni är beredda att ta till erråden från era egna. Lär av Blair! Lyssna på !För oss återstår ingenting annat än att försöka vin-na folkets stöd för en ny kurs. Det är en politik förjobb genom företagande för att på det sättet få framnya resurser, inte minst till de viktiga behoven inomvården och skolan.(Applåder)Anf. 5 ():Fru talman! Jag skall börja med att citera ur ettaktstycke. Medan jag citerar kan ni fundera över vil-ket aktstycke det är. Det står så här:"- - - makten skall utövas med respekt för allamänniskors lika värde och för den enskilda männi-skans frihet och värdighet.Den enskildes personliga, ekonomiska och kultu-rella välfärd skall vara grundläggande mål för denoffentliga verksamheten. Det skall särskilt åligga detallmänna att trygga rätten till arbete, bostad och ut-bildning samt att verka för social omsorg och trygghetoch för en god levnadsmiljö.Det allmänna skall verka för att demokratins idéerblir vägledande inom samhällets alla områden. Detallmänna skall tillförsäkra män och kvinnor lika rät-tigheter - - -. "Man skulle kunna tro att det här är ett citat urVänsterpartiets partiprogram, men det är det inte. Detär faktiskt 1 kap. 2 § i regeringsformen. Det här äralltså uppdraget för oss som skall utöva den offentligamakten, som ju utgår från folket. Det är vi som harfått förtroendet att verka för just det som jag nu lästeupp: rätten till arbete, bostad och utbildning, socialomsorg och trygghet och att tillförsäkra män ochkvinnor lika rättigheter.Man kan då fråga sig hur vi lever upp till dettavårt uppdrag. Vad har människor för tilltro till vårförmåga att verka för detta livets goda? Ja, den tilltronär det faktiskt inte mycket bevänt med. Det har visatsig i en undersökning som och Len-nart lade fram i förrgår, där de skriver så här:Det blåser kallt i . Opinionssiffrorna förregeringspartiet är fallande. De förväntningar på poli-tiska förändringar som fanns val verkarinte infrias. Den svenska ekonomin är fortsatt svag,trots framgångar för exportföretagen. Arbetslöshetenligger på en internationellt sett hög nivå. EU upplevsinte som annat än problem. Det finns ett missnöjemed regeringspolitiken, och demonstrationer avlöservarandra utanför . Endast televisionensBingolotto verkar ha samlat det svenska folket.Man kan också titta på ett siffermaterial som dehar tagit fram just om förtroendet för samhällsinstitu-tionerna, där ju , regeringen och kommuner-na borde vara de som har det högsta förtroendet. Mende här organen ligger allra lägst vad gäller förtroendeför samhällsinstitutioner. Det som ligger näst högst ärkungahuset - och detta är i civilisationens århundradeoch . Det är kungahuset och Bingolotto somsamlar människor och som skapar tilltro.Det är ett grovt underbetyg för politiken som red-skap för människors visioner om förändringar av sinlivssituation, ett grovt underbetyg som jag tycker attvi alla har anledning att ta till oss. Det är inte baraekonomisk kris i , utan det är något större. Detfinns en brist på ärlig verklighetsbeskrivning. Detfinns ett glapp mellan den politiska retoriken ochmänniskors samtal i vardagen runt köksbordet. Dethär är ett faktum som avspeglar sig just i det här un-dersökningsmaterialet om tilltron.Man kan då fråga sig hur verkligheten ser ut. Ärden här misstron berättigad? Ja, jag tycker att den ärdet. Den verklighet som vi har upplevt de senaste årenvisar faktiskt tecken på djupgående förändringar i detsvenska samhället. Vi har sett skandaler, vi har sett ettprivilegiesamhälle utvecklas i en omfattning som fåtrodde på, vi har sett fantasilöner och fallskärmar ochvi har sett missbruk av människors förtroende.Vi har också sett, vilket en rapport från Socialsty-relsen som kom för någon vecka sedan visar, attklyftorna i det svenska samhället ökar.De som är fattiga blir fattigare.Vi har sett att arbetslösheten är det dominerandeproblemet, att 1 650 000 personer i aktiv ålder stårutanför arbetskraften, är långtidssjuka eller har påannat sätt långvarig svag förankring i arbetslivet. Detär 500 000 fler än . levde 100 000barn i familjer där varken pappan eller mamman yr-kesarbetade. Vi har sett att utsorteringsmekanismernapå arbetsmarknaden har blivit starkare under 90-talet.Detta är alarmerande siffror och rapporter.Socialstyrelsen konstaterar också att många ålder-spensionärer finns bland dem som har en disponibelinkomst nära fattigdomsstrecket. Detsamma gäller förensamstående föräldrar. Det här är grupper som be-finner sig i riskzonen för ytterligare nedskärningar,och det är grupper som just har fått ytterligare ned-skärningar.Vi har sett orättvisa ochbrutala besparingar. Vi har sett det i a-kassan. Vi harsett det vad gäller socialbidragen. Vi har sett attmänniskor inte längre har råd att gå till tandläkarenfast de behöver. Vi har sett fattiga pensionärer sominte har råd att hämta ut sin medicin. Vi har sett änkorsom har blivit berövade på ett bräde.Vi har sett hur besparingarna går ut över möjligheter-na att ha personliga assistenter.Detta är orättvisor som fördjupar klasskillnaderna.Vi ser också reaktionära stämningar i samhälletsom en följd av de ekonomiska och sociala nedskär-ningarna. Vi har sett hur går ut i ett mani-fest, Land för hoppfulla, och talar om invandrarna isådana här termer:"Man kan inte hamra skatter ur ett landsinvånare, suga ut dem som har någon sorts hemorts-rätt i landet in på bara benen, och med andra handenräkna in otaliga skaror och erbjuda dem en skäliglevnadsnivå, som det heter. Det är orättvist. Det stöternog de flestas grundläggande rättsuppfattning. "Det är uppfattning om vilken syn viskall ha på våra invandrare.Vi har sett hur våldet utvecklas. Vi har brutalt settdomar , och jag tänker då påvåldtäktsdomarna. arbetar för oss medde här frågorna, och hon skriver så här apropå dessadomar:Kvinnorna får skylla sig själva, är budskapet. Gårvi klädda i kort svart kjol, genomskinlig topp,skor, trosor och behå, som det står i domen i detförsta Södertäljemålet, ger vi signaler till männen attdet är fritt fram, inte bara fritt fram att förföra utanfritt fram att våldta. Det är inte normalt för 17-årigabarn av kvinnokön att vilja ha så omfattande sexuelltumgänge, säger domen i det andra Södertäljemålet,men det utesluter inte att just detta 17-åriga barn inteville ha det.Ulla fortsätter:Jag är så trött på svenskt rättsväsende och svenskamyndigheter, som konsekvent vägrar att sätta sig nedoch fundera över sin kvinnosyn och synen på kvinnorssexualitet. Vad är det för kvinnosyn som säger att en18-årig kvinna vill hasex sju vaginala samlag och tre orala med tre främ-mande män på främmande plats? Vad är det för synpå barns sexualitet som säger att ett 17-årigt barn villha samlag vaginalt, analt och oralt ett otal gångerinom loppet av med två män på en trångtoalett?Vem är det som har rätten till kvinnans kropp,våldtäktsmän eller kvinnan själv? Den frågan ställerUlla , och den frågan är mycket berättigad.Detta är sammantaget tecken på en samhällsut-veckling och en värderingsförändring som pågår, somjag tycker att vi har anledning att diskutera, som re-presentanter för folket, som representanter för demo-krati och som representanter för en samhällssyn ochen människosyn som hävdar varje människas likavärde.Vi behöver en diskussion om människovärde, omvad som är kittet i vårt samhälle. Vi behöver en dis-kussion om etik och moral. Vi behöver en diskussionom hur vi skall forma ett samhälle där människor gesmöjlighet att vara delaktiga, att känna empati, att varasolidariska, att hjälpa till. Vi behöver den här diskus-sionen i den politiska kretsen.Vi behöver föra diskussionen också i andra forum.Ett forum där den borde föras men där den inte förs ärskolan. Skolan är ett bra exempel på vad som händernär man förlorar greppet om innehållet. Om man inteför en debatt om bildningens roll och utbildningensroll händer det som vi nu kan se i skolan.Vi fick en rapport om attityder som ungdo-mar har, t.ex. att förneka förintelsen. Vi såg i sammarapport att många ungdomar i stället kommer i kon-takt med rasistiska organisationer.Vi ser att det samtal som bör föras i skolan omdemokrati och om människors lika rättigheter och likavärde inte förs där. Den institution i samhället somskulle vara ett växthus, en och där det viktiga samtalet om livet skulleföras, fungerar inte. Det hjälper inte att komma medolika förslag om jag vet inte hur många nya betygssys-tem som helst - finns inte innehållet, finns inte dis-kussionen om livets värden, kommer vi att få detbekymmersamt, inte bara därför att det finns ungdo-mar som inte kan läsa och skriva utan också därför attde som kan det inte har fått redskap för att kunnaorientera sig i det samhälle som vi har, inte har fåttredskap och kunskaper om mänsklig värdighet somgör det möjligt för dem att föra de demokratiska tra-ditionerna vidare.Detta är ett allvarligt problem, där jag gärna skullese att vi sökte samarbete över partigränserna, att vi istället för konfrontation valde att sätta oss ned ochdiskutera innehållet i skolan, meningen med bildningoch utbildning, för att tillsammans kunna rädda denungdomsgeneration som annars går förlorad.Förändringskraften finns inte, såvitt jag kanse, inom de etablerade politiska systemen. Föränd-ringskraften finns hos de människor som stårutanför, som tar saken i egna händer, som går sammanför att lösa gemensamma problem, lokalt ute i kom-munerna, i bostadsområdena, som går ut och demon-strerar på gatorna. Där finns förändringskraften.Men det är sorgligt om vi får en utveckling där politi-ken blir den kraft som bromsar i stället för det verktygför förändring som så många människor behöver idag.(Applåder)Anf. 6 ():Fru talman! Ni som sitter på åhörarläktaren, lyss-nar på radio och ser på TV! Jag skall försöka tala omvad vill. Jag skall se framåt, därför att jagtror att förändringskraven också måste komma frånpolitiska partier.Varje tidsepok har sin världsbild, sin samhällsvi-sion och sin syn på människor. har sittfotfäste i nutid - det är därför vi är den tredje kraften isvensk politik, ett modernt parti, som bygger våravärderingar på dagens problem. är intebundet av gamla föreställningar - vi är inte ett socia-listiskt parti, och vi är inte ett borgerligt parti, utan viär ett grönt parti. Vi tror mer på människor än på statoch kapital.Varje ideologi måste bygga på en världsbild. Denmoderna gröna rörelsen ser människan som en del aven större ekologisk helhet, som en del av livets väv.Vi i ser individerna i kollektivet. Där-för har vi som mål att förena solidaritet med frihet.Solidaritet utan frihet kan bli ett socialistiskt fånglä-ger - och frihet utan solidaritet blir ett vanligt, tradi-tionellt klassamhälle, fyllt med konflikter och mänsk-lig förnedring.Miljöpartiet strävar efter jämlikhet. Men jämlikhetför oss är inte detsamma som likhet. Jämlikhet för ossär rätten och möjligheten för varje människa att växaoch utvecklas åt olika håll. Frihet är också viktigt förMiljöpartiet, men friheten måste nå alla, och därförkrävs det i botten en solidarisk fördelning som geralla människor möjligheten - inte bara fåtalet. Därförär vi inget högerparti.Miljöpartiet de gröna är den tredje kraften isvensk politik, precis som de gröna är den tredjekraften i många andra länder i och Sydameri-ka. Vi har inga lojaliteter med gamla ideologier varesig till vänster eller höger.Sent i går kväll - - fick jag etttelefonsamtal från en tjej som heter . Hon bor iGöteborg. Hon är arbetslös. Hon borhemma hos sina föräldrar och har en liten kille på sjuår. Hon har högre utbildning och har arbetatinom vården.Hon sade att hon hadetappat tron på samhället. Hon frågade varför så mångapolitiker och gamla makthavare inte förstår något såenkelt som vad en människa är. Hon frågade varförman inte delar på jobben, varför man ökarklyftorna i samhället och varför man inte investerar idet socialt hållbara samhället - ett samhälle för män-niskor och inte för pengar.Halv tolv ringde hon. Jag hade just gått och lagtmig, men det var ett av de viktigaste och bästa samta-len jag kunde få. Jag var ganska trött efter Miljöpar-tiets långa kongress, där vi jobbade . Jagkände att det skulle vara jobbigt att komma hit ochprata till, men hon tände mig. Jag hoppas attÅsa skall få svar på frågorna om varför klyftorna ökari samhället och varför den människosyn som präglardagens samhälle reducerar människan till att vara enekonomisk varelse.Reducerar vi människovärdet på det sätt som i dagsker bygger vi ett samhälle för ekonomiska varelseroch inte för biologiska, sociala och kulturella varelser.Detta är dagens stora tragik. Det stora problemet iSverige är inte skillnaden mellan moderater ochsocialdemokrater. Det stora problemet i ärlikheten.Jag kommer att ägna resten av detta inlägg till attberätta vad vill i tre mycket konkretafrågor: jobben, miljön och Europeiska unionen.Jag börjar med arbetslösheten och vår syn på hurman snabbt skall kunna komma till rätta med några avde största problemen.Miljöpartiet vill sänka arbetstiden fort, från 40timmar . Vi vill dela på jobben. Dettager 200 000 människor chans att komma in på ar-betsmarknaden. Det ökar livskvaliteten både för demsom får jobb och dem som får jobba mindre.Genom att arbetslösheten minskar när vi sänkerarbetstiden sparar statenöver i minskad a-kassa och mins-kade AMS-åtgärder. Vi vill använda dessa pengar tillatt dels sänka skatten för låginkomsttagare, dels pytsaut resten till kommuner som behöver pengarna. Ge-nom att man sänker skatten för låginkomst-tagare behöver dessa inte få mindre pengar i plånbo-ken när arbetstiden sänks.Jag vill ställa en fråga till . Ni hartalat om att sänka arbetstiden . Ni tyckeratt arbetsmarknadens parter bör sköta det. Resultatetblir att man sänker arbetstiden med 10, 11, 12 eller 14minuter under . sagt att man på det sättet är nere i 35 timmarsarbetstid . Men det sättet att sänka arbetsti-den ger inga nya jobb. Det kan ge välfärdsvinster påsikt, men det ger inga nya jobb. Därför är det så oer-hört viktigt att man sänker arbetstiden i ett stort steg -på en gång. Det är det som skaparjobb. Duttar man med minuter rationaliseras nästanalltihopa bort.Varför kan vi inte från regeringen efter sommarenfå ett förslag som innebär lagstadgad sänkt arbetstidfrån till 35?Jag skall också diskutera EU-frågan litet grand.Sverige bör lämna EU. Det är uppfatt-ning. Vi tror att det är bra för demokratin. Det är braför ekonomin. Det är bra för den sociala välfärden.Jag tror att det är mycket bra även för EU. Jo, jag tror att centralbyråkrater och supermakts-byggare behöver en rejäl spark i baken, så att de seratt det projekt de nu håller på att bygga inte har folk-lig förankring. Det är fel.Om ett land skulle säga nej till EU-medlemskapetnu skulle det väcka väldigt många. Vi skulle kunna fåse ett samarbete på ett helt annat sätt.Just nu pågår en regeringsförhandling, där med-lemsländerna i EU förhandlar om det avtal som viröstade om i folkomröstningen. Man förhandlar omdet som låg till grund för folkomröstningens ja- ochnej-sedlar. Är det inte rimligt att man, om man för-ändrar ett avtal som svenska folket har sagt ja till,håller en folkomröstning om det nya avtalet, exakt påsamma sätt som i ?Jag vill höra om kan tänka sig attacceptera att det nya avtal som han och andra kommeratt förhandla fram under måndag, tisdag och onsdagställs under svenska folket i en ny folkomröstning.Mats , som var EU-minister, sa-de så här: Det gamla riksdagsbeslutet och folkom-röstningens resultat ger inte regeringen rätten att gåvidare och förändra.Jag tycker att de är så det skall vara. Det skall varaen ny folkomröstning om det nya avtalet.Jag skall avsluta med några små reflexioner ommiljöpolitiken i . Det är ytterligare en sak somi praktiken förenar Socialdemokraterna och Modera-terna - dock icke i ord. När det gäller ord är Social-demokraterna mycket framgångsrika och har lärt sigväldigt mycket, men i sak är det väldigt tragiskt. Detär det inte bara jag som tycker. Det socialdemokratis-ka borgarrådet i , , skriver attregeringens miljöpolitik är dålig, att den är undermå-lig och att det mest är fraser.Det är synd. Rejäla miljösatsningar - en rejälskatteväxling - som gynnar miljön och dessutomskapar fler jobb leder inte bara till ett ekologiskt utanäven socialt hållbart samhälle. Att satsa på miljön är den bästa investering vi kan göra. Men förSocialdemokraterna, och framför allt för regeringen,handlar det mest om ord och väldigt litet handling.OECD har granskat svensk miljöpolitik ochkommit fram till att den är ganska dålig. De sista natur- och urskogarna hugger vined, som vi talar vackert om biologiskmångfald.Det är bra att vi skall avveckla kärnkraften. Men en stor risk är nu att vi kastar ossöver ett annat system. Vi kastar oss över biobränslen isådan mängd att det skadar förutsättningarna för sko-gen att överleva naturligt. I stället för att säga att viskall återföra lika mycket el som vi förlorar måste viha modet att säga att vi skall effektivisera och hushål-la.Riskerna med den uppgörelse som finns ärför det första att det kommer in fossilgas. För detandra kommer man kanske ensidigt att satsa påbiobränsle. Själva uppgörelsen innebär ju faktiskt minskar möjligheterna för vindkraft och gör detsvårare att satsa på solvärme och annat.Då börjar man undra om det är markägarintressensom har legat bakom själva upplägget. Eller är detenergihänsyn och hänsyn till ett ekologiskt hållbartsamhälle?Varför är så njugg just när detgäller sol och vind? är ju så bra pådetta med biobränslen. Det behövs mer resurser försol och vind. Det handlar om litet pengar, men det ärväldigt viktigt för alla dem som vill satsa på sol ochvind. När jag nu vänder mig till kanjag inte undvika att ställa en fråga till: Varför låterCentern småföretagare stå för kostnaderna för dentredje och fjärde sjukveckan? Vi har ändrat oss. Visåg att detta inte var bra. Jag tror t.o.m. att Vänster-partiet har gjort någon förändring när det gäller små-företagen. Men står, tillsammans medSocialdemokraterna, fast vid det här. Just nu är dettaden viktigaste frågan för småföretag. Vi hade kunnatfå en förändring i kammaren om hadestått för det som man alltid har sagt att man står för,nämligen småföretagande.Fru talman! de gröna är den tredjekraften i svensk politik. Våra värderingar bygger påen ekologisk grund. Vårt mål är ett ekologiskt ochsocialt hållbart samhälle.