prot · GK0969 · 1997-02-26 00:00:00 — har krävt det mångagånger tidigare, och vi kräver det igen: Den kommu-nala vetorätten måste få gälla oinskränkt, dvs. ävenbeträffande kärntekniska anläggningar! Inskränkning-ar /riksdag måste bort. Utgångspunk-ten i samhällsplaneringen måste vara att minimera detmiljöfarliga avfallet. Att leva i en miljö som inte in-nebär risk för liv och hälsa är en fundamental rättighetsom alltmer naggas i kanten och tummas på. Kommu-nerna har ett övergripande ansvar för människorshälsa och för miljön i kommunen. Därför måste kom-muninvånarnas representanter i fullmäktige ha rätt attbestämma om miljöfarliga anläggningar och verk-samheter skall få finnas i kommunen, och i så fallvilka typer. Ingen kommun skall kunna köras över.Det finns inget säkert slutförvar för kärnavfall.Sanningen är att det inte finns någon miljökon-sekvensbeskrivning i hela världen för slutförvar avkärnavfall. Ändå måste detta livsfarliga avfall tas omhand. Det måste tas om hand på hemmaplan och på ettsådant sätt att det kan hållas under uppsikt för evigteller så länge man inte har funnit en säkerlösning. Det är en del av priset för kärnkraften. Detsaknas tillräcklig kunskap om den svenska metodenatt försöka gömma avfallet långt nere och oåtkomligt iberg. Det är att sopa smutsen under mattan.I den reservation som vi har tillsammans medCenterpartiet och , vill vi att den ut-formning som det kommunala vetot hade vid naturre-surslagens tillkomst 1987 skall arbetas in i miljöbal-ken. Bort alltså med "ventilen"!Jag brukar i de här sammanhangen nämna i och lokalbefolkningens snart 17-årigakamp för att slippa få sitt berg förvandlat till en sop-station för utbränt kärnavfall. Vakthållningen, sominte borde behöva förekomma i en demokrati som vår,har blivit en stark symbol för behovet av stärkt lokalsjälvbestämmanderätt.Herr talman! Frågan om den s.k. Polenlänkenmåste enligt få en mer allsidig och full-ständig beredning. I motion kräver vi attregeringen, som enligt lagstiftningen inte ovillkorli-gen skall handlägga ärendet, måste ta ansvaret ochpröva projektet enligt 4 kap. 2 § naturresurslagensåsom föreslagit. Den kabeln,som kommer att utgöra en likströmsförbindelse mel-lan och , förutsätter ett fortsatt kärn-kraftsberoende. Kostnaderna beräknas till 3 miljarderkronor och skall finansieras av skattebetalarna.Vi reserverade oss mot projektet redan i vårbudge-ten 1996. Regeringen har motiverat kabeln med attden skulle skapa kraftutbyte och säkrade elleveranser.Den skulle också ge möjlighet att exportera ren vat-tenkraft under blöta år. senast har en icke eniglänsstyrelse i också sagt ja till förslaget - ihuvudsak av arbetsmarknadsskäl. En förutsättning ärdock att kabeln inte får störa fisket eller påverkakänsliga naturområden. Då skall man komma ihåg attden gjorda miljökonsekvensbeskrivningen inte stäm-mer med nuvarande planer. Det har blivit bakläxaflera gånger.Miljöorganisationerna och lokalbefolkningen iPolen har protesterat. De menar att länken just binderfast landet i nuvarande förödande brunkolsbaseradeenergiproduktion. Den polska kommun där kabelnskall dras i land har också sagt nej.Miljöpartiet anser att förbindelsen faktiskt kom-mer att innebära import av sådan extremt smutsigkolkraft, och att den öppnar en ny marknad för svenskkärnkraft. Den kan också innebära något helt annat,nämligen att de som satsas ipraktiken bokstavligen kastas i havet och försvinner.Bara själva elektrodstationen öster om iBlekinge, som är en ytmässigt stor anläggning,, innebär en betydande påverkan påmiljön med osäkra konsekvenser.Hur rimmar detta med ett omställt energisystemoch lösningar för ett hållbart samhälle? Kabeln kom-mer i stället att bakbinda och fördröja utvecklingen avbåde den svenska och den polska energipolitiken. Detfinns alltså anledning att utveckla samhälls- och mil-jökonsekvensanalyserna, att utvärdera liknande an-läggningar, något som inte har gjorts, att titta närmarepå nollalternativet och, framför allt, att placera pro-jektet i skenet av den utlovade energiomställningenför ett hållbart samhälle.Herr talman! I fråga om principerna för skydd avälvar och vattenområden, har stora farhå-gor när det gäller vattendragsutredningen. Vi är inteensamma om det. Vi tror att det kommer att bli enförsvagning av möjligheterna att freda de outbyggdavattendragen mot exploatering. Skyddet försämras,och chanserna för kraftutbyggnad ökar. De oersättliganaturvärdena riskerar att väga lättare än de ekonomis-ka vinstintressena. Vi beskriver detta i motionenBo501. I en annan motion, Jo797, hävdar vi att skyd-det måste ta sin utgångspunkt i en samlad syn på helaälvekosystemet.I naturresurslagen är skyddet till övervägande delinriktat på själva älven, men väsentliga natur- ochkulturvärden i älvens närområde lämnas oskyddade.Det gäller att träffa rätt i de här frågorna, inte bara attträffa. Utformningen av älvskyddet såsom Miljöpar-tiet beskriver det i motionen bör vägleda arbetet i denproposition till skydd för ytterligare vattendrag somregeringen avser att avlämna senare i vår.Herr talman! Vindkraften, som vi har berört vidbehandlingen av ett annat betänkande ,bör få möjligheter att lättare etablera sig. Vi stöderdärmed c-motionen Bo418. Precis som jag sade i dentidigare debatten behöver vindkraften som alternativenergikälla all den draghjälp den kan få.I svar på en fråga i den 4 februari 1997sade miljöministern att det finns ett bristande skyddför våra grundvattentillgångar, även om hon trodde attorsaken hade mer med tillämpningen av lagen att göraän med själva lagstiftningen. Trots att frågan nu be-reds i är det enligt min meningdärför angeläget att genom en anslutning till Miljö-partiets motion Jo778 stryka under vikten av attGrundvattenutredningens förslag i frågan skyndsamtunderställs riksdagen.Herr talman! Till betänkandet har fogats ett stortantal reservationer. Utöver dem jag har nämnt har jagskrivit under en rad andra reservationer som hänvisartill andra partiers motionsyrkanden. De handlar omplaneringen av våra vattenresurser, om vattenkraftensroll i energibalansen, om att skydda , Sölv-backaströmmarna, om att fortsätta inrätta national-stadsparker och betydligt stärka skyddet för dem. Jagstår naturligtvis bakom alla reservationer jag harskrivit under men vill här för tids vinnande yrka bifallenbart till nr 2, nr 4, nr 7 och nr 9.Anf. 74 ():Herr talman! Jag tänkte enbart ta upp de reserva-tioner som handlar om vattenkraften i energisystemet.Det är reservationerna 8, 9, 10 och 11.Från sida anser vi att vatten-kraften i är utbyggd. Det finns fortfarande endel möjligheter att sätta i gång den typ av anläggning-ar som redan finns när det gäller småskalig vatten-kraft, men outbyggda älvar eller delar av älvar ochvattendrag måste skyddas från exploatering, menar vi.Detta anser vi rent principiellt, vilket framgår av re-servationer. Dessutom pekas särskilt ochSölvbacka strömmar ut.Beklagligt nog är det inte majoritetstext i de härreservationerna, utan de är just reservationer. Det görmig litet bekymrad, i och med att frågan om vatten-kraften inte finns redovisad i den energiuppgörelsesom rätt har träffats mellan tre partier. Dåkvarstår frågan om vattenkraften i kommer attfortsätta att exploateras eller om det är ett stopp fördet. Dessa reservationer syftar ju faktiskt till att stop-pa fortsatt utbyggnad.I , där jag själv satt med somledamot, avgav socialdemokraterna ett särskilt yttran-de. Där skriver man så här: Ytterligare utbyggnad avvattenkraften kan behöva övervägas. Sedan står det:Att bygga ut den vattenkraft som inte skyddas avsärskild lagstiftning framstår som särskilt viktigt.Detta, herr talman, är ju en rätt så tydlig markeringfrån socialdemokratins sida av hur man ser på vatten-kraften; man ser det som fullt möjligt att fullfölja ellerfortsätta en utbyggnad av vattenkraft. I och med inte heller markerar någon annan uppfattning ienergiuppgörelsen har jag en fråga till Bengt-OlaRyttar, som företräder Socialdemokraterna i den härdebatten: Är det som sades i det särskilda yttrandet iEnergikommissionen socialdemokratins mening,nämligen att det framstår som särskilt viktigt att byg-ga ut den vattenkraft som inte skyddas av särskildlagstiftning?Det skulle vara bra att få ett klarläggande på denpunkten. Jag hoppas att beskedet skall bli ett annat.Annars kan vi konstatera att reservationstexterna ärnödvändiga och att det är angeläget att det faktisktblir en majoritet för dem. I annat fall kvarstår frågor-na kring vattenkraften och möjligheten att bygga utmer.Anf. 75 ():Herr talman! Naturresurslagen kom till för attfrämja en långsiktigt god hushållning med marken,med vattnet och med den fysiska miljön i övrigt.Konstruktionen går ut på att ge olika lagar gemen-samma prövningsgrunder för att få en allsidig ochlångsiktig bedömning av konkurrensen mellan olikaintressen vid användning av mark och vatten.Årets betänkande om naturresurslagen innehållerinte mindre än 16 reservationer. Innehållet i samtligakommer att kunna behandlasmed ett helhetsperspektiv genom att regeringen kom-mer att lägga ett förslag till miljöbalk på riksdagensbord . läggs ett förslag om biologiskmångfald. Det kommer en proposition om energisys-temets omställning, och läggs också förslag omskydd av ytterligare vattendrag. Frågan om inrättandeav nationalstadsparker förväntas också komma tillriksdagen när pågående beredning är avslutad. Motden bakgrunden är det naturligt att inte nubinder sig i enskilda frågor utan tar ett samlat greppnär regeringsförslagen föreligger.När det gäller den alltid lika heta frågan om detkommunala vetot vill jag understryka att utskottsma-joritetens skrivning innebär att frågan lämnas öppenför regeringens prövning. kommer en förstarapport från den nationella samordnare som regering-en tillsatt för att underlätta arbetet med att lösa slut-förvaringsfrågan.En annan politiskt het fråga som behandlas i be-tänkandet är frågan om vattenkraften. Vattendragsut-redningen har lagt sitt förslag, och regeringen kom-mer att lägga sitt förslag månad. Om re-geringen följer utredningens förslag kommer vi att fåta ställning till ett förslag som har en bredare ansatsän vid tidigare tillfällen. Därför finns det ingen an-ledning för att störa beredningsarbetet nunär det befinner sig i sin slutfas.Nationalstadsparker är ett relativt nytt begrepp inaturresurslagen. 1994 inrättades den första ekopar-ken i . Syftet var inte att lägga endöd hand över området, men en dom i Regeringsrät-ten riskerar att få den effekten. Mot den bakgrundenär det knappast klokt att nu göra några tillkännagi-vanden om ytterligare projekt utöver dem som rege-ringen redan har tagit initiativ till. Enligt min upp-fattning är det nu nödvändigt att göra en utvärderingav Regeringsrättens dom och vad den kan innebäraför framtiden. Det är väl ganska klart att varken rege-ringen eller kommunerna avsåg att stoppa sina egnaplaner genom att inrätta nationalstadsparker. Detvisar, tycker jag, att man skall skynda långsamt ochdra nytta av den erfarenhet som regeringsrättsdomeninnebär.Herr talman! Det har sagts många kloka saker avmina meddebattörer , och några mindrekloka. tog upp det kommunala vetot.Tillsammans med många andra debattörer vill hon attdet skall utgå. Det skulle innebära att staten satte sig ien återvändsgränd när det gäller att kunna klara av enslutförvaring av kärnavfall. Jag tror att det voremycket allvarligt om staten gjorde detta undantag.Rigmor sade också att uppgiftär att påverka. Men den är inte bara att påverka - dethandlar också om att besluta. Och när man skall be-sluta skall man ha så bra på fötterna som man kan föratt få hållbara beslut.Lennart Fremling hade många bra synpunkter somgällde hur viktigt det är att vi bevarar natur- och mil-jövärdena. Men han tyckte också att vattenkraftensepok skall vara avslutad.Till kan jag i detta sammanhang sä-ga att det inte kan bli frågan om ett idiotstopp vad detgäller vattenkraft. I den proposition som vi förväntaross om detta ämne kommer det säkerligen att finnasvissa möjligheter för vattenkraftsutbyggnaden. Menmed den lagstiftning som vi kan räkna med kommerden att ske med ett bredare perspektiv. Beslutsunder-lagen för kommande utbyggnader förbättras, heltenkelt.Owe pratar länge och engagerat omSölvbacka. Vi har beslutat i enighet i utskottet att viskall åka upp och titta. Varför gör vi det? Jo, därföratt de beskrivningar vi får av verkligheten är så radi-kalt olika från de olika parterna. Jag kan inte vara såtvärsäker som m.fl. är när det gällerSölvbacka strömmar. Jag vill nog se med egna ögoninnan vi från socialdemokratiskt håll är beredda att taställning.Per är en av de stora motståndarna mot ettundantag från det kommunala vetot. Han uppehållersig länge vid Polenkabeln. Är det så att hans verklig-hetsbeskrivning när det gäller Polenkabeln är riktigkan jag inte se annat än att regeringen tar upp fråganoch sätter stopp för projektet, men jag är långt ifrånsäker på att verkligheten är så enkel.Mot denna bakgrund, herr talman, vill jag yrka bi-fall till hemställan i utskottets betänkande och avslagpå samtliga reservationer.Anf. 76 () replik:Herr talman! sade att jag justsagt att en av riksdagsledamöternas uppgifter är attpåverka. Det menar jag när det gäller detta betänkan-de, där utskottet avstyrker samtliga motioner. Manhänvisar till olika propositioner och till miljöbalken.Jag menar att vi borde ha givit regeringen till kännade åsikter som finns i motionerna i de frågor där vikan se att det finns en viss enighet. Då hade vi kunnatfatta ett bra beslut när propositionerna och förslagenvad gäller kommer tillbaka. Som det ärnu tror jag att vi får dubbelt arbete. Motionerna kom-mer tillbaka, för vi kommer inte att vara nöjda.Anf. 77 () replik:Herr talman! Jag är nog också övertygad om attmotionerna kommer tillbaka, . Deflesta har kommit tillbaka redan. Jagvill nog ändå hävda att det finns ganska tydliga signa-ler i detta betänkande. Utskottet förväntar sig sakeroch ting av det förslag som regeringen lägger fram. Gideälvsfallet är pekpinnarna klara. Det är att gåför långt att göra ett tillkännagivande.Anf. 78 () replik:Herr talman! Jag tycker att jag anar en beslutsvån-da hos Socialdemokraterna. Man tycker att det är bramed riktlinjer, men man tar inte steget fullt ut. Detgäller t.ex. vetorätten, om jag har uppfattat Bengt-OlaRyttar rätt.Anf. 79 () replik:Herr talman! Jag tror att det är mycket farligt attåterinföra den absoluta vetorätten, därför att då står vidär kanske med mycket farligt material som viöver huvud taget inte klarar av att placera någonstans.Den situationen får man inte försätta sig i.Den frågan skall naturligtvis lösas på ett så braoch anständigt sätt som möjligt. Det är varje politikersoch varje regerings självklara uppgift att agera på detsättet.Anf. 80 () replik:Herr talman! säger att man inteskall störa beredningsarbetet vad gäller vattendragen.Men det är väl ändå vi som folkvalda som skall försö-ka ha principiella uppfattningar på centrala frågeom-råden.Vad gäller just vattenkraften vet jag vad som sägsav partier. De är relativt tydliga vad gällermotstånd mot vattenkraftsutbyggnaden. Det gällerfaktiskt också i detta fall. Det är Social-demokraterna som vill hålla denna fråga öppen.Bengt-Ola formulerar sig så, att det intekommer att bli något idiotstopp. Det är klart att det ären viss skillnad jämfört med den formulering somhans partikamrater hade i . Detvar närmast det jag frågade. Instämmer Bengt-OlaRyttar i vad man skrev där, nämligen att det framstårsom särskilt viktigt att bygga ut den vattenkraft sominte skyddas av särskild lagstiftning? Det är ändå enskillnad mellan att säga att det inte skall bli någotidiotstopp och att vilja bygga ut vad som är möjligt.Jag uppfattar nu att Socialdemokraterna lämnarden hållning man hade i . Är deten riktig uppfattning, eller delar den uppfatt-ning som uttrycktes i ?Anf. 81 () replik:Herr talman! Jag tror faktiskt att det är en litet välfyrkantig skrivning av . Hadefolk från bostadsutskottet deltagit skulle det säkerli-gen ha blivit en mer nyanserad och riktigare skriv-ning, som hade inneburit att man skall bygga ut tillåt-lig vattenkraft. Vi har vissa regler för vad som ärtillåtligt . Vi kommer att ha nya regler inom enganska snar framtid, när vi har behandlat den propo-sition som vi väntar på. Det är så jag tror att det ärriktigt att hantera denna fråga. Att bara avfärda allvidare vattenkraftsutbyggnad har vi inte råd med igällande läge.Anf. 82 () replik:Herr talman! Det började lovande med att tyckte att skrivningarna var väl fyrkantiga.Men sedan blev jag än mer förskräckt när Bengt-OlaRyttar gjorde sin egen uttolkning. Han säger nu att dethandlar om att bygga ut tillåtlig vattenkraft. Det ärfaktiskt en väldig tydlig signal om att det skall bli envattenkraftsutbyggnad i . Det är oerhört alar-merande. Det visar också att det är än mer angelägetatt få en majoritet för reservationerna.Är detta den signal som skickarut undrar jag vilken reaktion som kommer från deområden som berörs av detta och rent principiellt frånde andra partierna. Det finns en relativt stor sam-stämmighet kring att vi inte skall bygga ut vattenkraf-ten.Anf. 83 () replik:Herr talman! Gällande lagstiftning reglerar detta,. Vi har en vattenkraftsplan som inte ärfullföljd. tidigare beslut innebär inte nå-got stopp för vattenkraftsutbyggnad. Det är inget somhelst nytt principiellt i det jag säger.Anf. 84 () replik:Herr talman! och jag har olikauppfattning om Sölvbacka strömmar. Det beror na-turligtvis på att vi har olika uppfattning när det gällergrundinställningen. Jag säger att vi inte skall bygga utde sista orörda älvarna eller de outbyggda delar somfinns kvar. Men öppnar tydligen fördet, eftersom han inte kan ge ett klart besked omhur det skall vara. Osäkerheten skall fortsätta. Rege-ringen har fortfarande frågan på sitt bord, och riksda-gen vill inte göra någonting åt det.När det gäller det kommunala vetot måste jag frå-ga om han inte anser att det är ettproblem att fyra kommuner säger att de kan tillåtaprovborrning om de får vetorätt när det gäller slutför-varing. Varför vill man ha det så? Jo, naturligtvisdärför att man vill vara övertygad om att det sätt manväljer i sin kommun är det bästa, tryggaste och säkras-te sättet att förvara avfallet. Det är inget konstigt meddet. Det gäller trygghet och säkerhet och att mankommer fram till det bästa resultatet.Det är skrämmande att en kommun kan tänka sigatt förvara avfallet av arbetsmarknadsskäl. Det äringet vidare.Till sist vill jag bemöta det sade omModeraterna och vattenkraften. Det är väl inte riktigtöverensstämmande med praktiska exempel. De stårvarken bakom det vi sagt om eller omSölvbacka strömmar.Anf. 85 TREDJE VICE TALMANNEN:Repliken gäller . 86 () replik:Herr talman! Det är alldeles själv-klart och naturligt att kommunerna vill ha ett kommu-nalt veto. Men jag vet inte hur det kan ändra förut-sättningarna när det gäller hur folk upplever att detkommer farligt kärnbränsleavfall i marken där de bor.Detta är naturligtvis en nästintill omöjlig fråga atthantera kommunalt. Om vi över huvud taget skall haen möjlighet att komma till rätta med det här proble-met, som vi har skaffat oss och som vi inte kommerifrån, kan vi inte göra oss av med möjligheterna attfullfölja detta.När det gäller vattenkraften, , har visäkert litet olika attityd. Socialdemokraterna har ald-rig varit kategorisk i vattenkraftsfrågan utan har för-sökt gå fram med lämpor. Utvecklingen under senareår mot alltmer förfinade metoder är naturligtvis bra.Det innebär inte att det inte påverkar på något vis,t.ex. när det gäller Klippen. Men jag tror att vi kanvara överens om att Klippen ändå uppfyller långtgående miljöestetiska krav på en utbyggnad. Biologinkan sedan förändras. Det handlar om en av de avväg-ningar som man får göra när man skall ta ställning tillenskilda objekt.Vi skall åka till , , och sehur det ser ut i verkligheten. Jag tror att vi behöverdet.Anf. 87 () replik:Herr talman! Min grundinställning är klar i det härfallet. Jag åker gärna och tittar, men jag vet redan vadjag har för uppfattning i frågan. Det gäller även Klip-pen och den biologiska mångfalden.Vi lever redan upp till beslut när detgäller vattenkraften. I normalfall åstadkommer vi de66 terawattimmar som gäller, enligt riksdagsbeslutet.Därmed är det inte nödvändigt att göra en ny utbygg-nad av vattenkraften, men effektiviseringar och sådantkommer vi naturligtvis att få se i framtiden.När det gäller vetot vill jag säga att vi inte skallslutförvara med tvång, utan med insikt, kunskap ochsamförstånd. Därför är det så självklart att det måstevara så som tre partier här för fram. Det skall varasamförstånd i den här frågan. Tvång är en omöjlighet.Anf. 88 () replik:Herr talman! Det låter vackert, men vad händerom det inte går att med samförstånd komma fram slutförvaring av kärnbränsleavfallet? Vad gör vidå? Skall vi exportera det? Skall vi tvinga på någonav våra grannar det?Vi måste ändå ha möjligheten att slutgiltigt be-stämma var den säkraste platsen är, om det inte går attfå någon frivillighet i det hela. Men vi skall natur-ligtvis eftersträva en frivillighet. Ingen vill ha enkonflikt för konfliktens skull.Om är så säker på sin sak när detgäller Sölvbacka kanske han skall spara några kronoråt genom att icke följa med.Anf. 89 () re-plik:Herr talman! nämnde mig i sittanförande med ett kritiskt tonfall när han sade attFremling anser att epoken för utbyggnad av vatten-kraft är avslutad. Det står i vår partimotion.Jag förstod egentligen inte riktigt kritiken frånBengt-Ola . Det är klart att vi från Folkpartietssida vill hushålla med energi. Vi kan också tänka ossatt effektivisera vissa kraftverk, men det handlar inteom att bygga ut outbyggda sträckor.I betänkandet på s. 15 och 16 står det: "Utskottetkonstaterade då att produktionsnivån från vattenkraf-ten i vattenkraftsplanen beräknas till ca ochatt någon utbyggnad därutöver inte var aktuell. - - -Utskottets ställningstagande står fast. "I betänkandets text får man närmast intryck av attdet anses onödigt - som föreslår - attkomma med det här tillkännagivandet. Står Bengt-OlaRyttar inte bakom betänkandetexten om att man inteskall bygga ut ytterligare vattenkraft?Anf. 90 () replik:Herr talman! Jag tror att det är nödvändigt att vihar möjligheter att bygga ut ytterligare vattenkraft. Vifår se om det sker i form av effektiviseringar eller inågon annan form.Jag är alldeles övertygad om att vi kommer att fåen lagstiftning som tar all tänkbar miljö-hänsyn och helhetshänsyn. Om det då finns projektför vattenkraft som kan genomföras utan att de står istrid med lagstiftningen tror jag att det är riktigt att vigenomför dem.Anf. 91 () re-plik:Herr talman! blir jag riktigt orolig. sägerBengt-Ola att det är nödvändigt att bygga ut.Det låter som om det är nödvändigt oavsett konsek-venserna, även om det skulle gå ut över biologiskmångfald och om det skulle bli en utbyggnad på nyasträckor. Det strider klart mot vad bostadsutskottethar markerat i den här texten.Låt mig också få kommentera frågan om national-stadsparken som tog upp. Han sadeatt syftet med reglerna för intevar att lägga en död hand över området. Nej, jagskulle vilja säga: skyddande hand. Syftet var också skulle lägga en skyddande hand över national-stadsparken. Vi i måste väl också välkomnaatt Regeringsrätten tar sitt ansvar och gör en juridisktolkning av den lagtext som vi har enats om?Anf. 92 () replik:Herr talman! Tanken om ärbra; den är utomordentlig. Men jag argumenterar föratt vi inte skall rusa i väg och sätta flera projekt i sjönförrän vi har gjort en utvärdering av det som har hänt.Alla känner till att den regeringsrättsdom somfinns kanske kommer att kosta samhället flera miljar-der. Ingen har riktigt begrepp om detta .