prot · GK0981 · 1997-03-19 00:00:00 — Beroendet av bidragssystem börminskas inte genom att bidrag tas bort så att folktvingas ut i nöd, utan genom att se till att det finnsbättre tillgångar i hushållen.Den andra punkten jag vill kommentera tog ävenLars från upp. Vi anser attde valutaspekulationer som förekommer internatio-nellt har skadat svensk ekonomi. De har drivit uppräntorna. Just nu finns en orosvåg på internationellavalutamarknaden. Den svenska kronan faller, ochräntorna går upp. Det blir dyrare att bo i pågrund av spekulanterna. Detta kostar oss - men detgäller inte bara . Det gäller i praktiskt tagetalla länder.Dessa spekulationer är internationellt ett stort de-battämne. Under lång tidhar man diskuterat i EU, FNoch i alla möjliga internationella sammanhang hurman skall komma åt problemen. De har blivit värreoch värre . Den internationella valuta-marknaden har vuxit i takt med att statsskulderna harvuxit, i takt med att den internationella handeln harvuxit, i takt med att gränserna har öppnats på olikasätt.Att då vifta bort problemen och säga att de är svå-ra är inte en bra sätt att föra politik. Ett minimummåste väl ändå vara att systematiskt analysera dessaproblem i en parlamentarisk kommitté och på detsättet se vilka möjligheter det finns att öka insynen ivad som händer och, som var inne på,se vilka som egentligen gör vad.Det finns en hel del mytbildning som säkertskulle må bra av att genomlysas för att se vad det helaegentligen handlar om. Det finns också skäl att titta påde möjligheter som finns till reglering. Den idé somhar diskuterats mest gäller en valutaavgift. Det varden idé som , förre statsministern,förde fram i FN-sammanhang som ett sätt att finansie-ra FN:s verksamheter. En liten avgift skulle tas ut påalla större valutatransaktioner. På det sättet skapasockså en viss tröghet i systemet med valutatransaktio-ner, dvs. köpa kronor eller dollar och säljer pund osv.Trögheten skulle innebära att spekulationerna blirmindre lönsamma. De som spekulerar mycket och görmånga stora transaktioner får betala relativt mycket.Medan de ansvarsfulla pensionsstiftelserna, som na-turligtvis skall placera pengar på ett bra sätt på deninternationella penning- och valutamarknaden, ägnarsig normalt inte åt den typen av spekulationer. Dedrabbas inte av en sådan avgift.Detta är en intressant idé som bl.a. har förts framav en Nobelpristagare, men också har diskuteratsinom EU, Clinton har fört fram sådana idéer i USAoch i andra sammanhang. Denna idé borde man kunnatitta litet närmare på. Det finns andra varianter medt.ex. depositioner, utvecklade regelsystem som hand-lar om information. Varför inte utreda denna idé?Den tredje fråga jag vill ta upp gäller kollektivasakförsäkringar. Vi från har tillsammansmed , oss på den punkten. Vi anser från Miljö-partiets sida att skall vara att om man skall haen hemförsäkring, skall man själv ansluta sig till den.Man skall inte bli ansluten av någon annan. Vi accep-terar alltså inte de system som har byggts upp inomframför allt vissa fackförbund, där man måste säga tillom man inte vill ha en hemförsäkring. Detta måsteman göra bara för att man råkar vara med i ett visstfackförbund, ett fackförbund som har helt andra syf-ten än att hålla på med hemförsäkringar.Om man tackar nej till den här hemförsäkringen,anser vi inte att man skall man bli tvungen att betalaför den heller. Det kan man faktiskt drabbas av somdet fungerar . Det är helt oacceptabelt. Individenskall ha rätt att själv avgöra vilka försäkringar hanskall ha, och han skall naturligtvis inte tvingas betalaen försäkring som han har tackat nej till.Sedan finns det en del andra frågor som andra hartagit upp. har varit rätt utförlig i sinkritik av den situation vi har . Hon har ocksåtagit upp motiven till att man måste ha en vettig reg-lering kring det här. Det är inte fråga om att varakritisk mot just fackföreningar. Det handlar om att slåvakt om den enskildes rättigheter på ett rimligt sätt.Det är naturligtvis något som skall gälla i alla sam-manhang.Jag vill också peka på att konsumentskyddet ärviktigt. Från sida tycker vi nog att det ärlitet si och så med det numera. Den debatt som före-gick den här handlade just om konsumentpolitiken. Vimenar att konsumentpolitiken har kommit på undan-tag. Det här är ytterligare ett uttryck för det. För tidsvinnande yrkar jag dock bara bifall till reservation 6.Anf. 81 ():Herr talman! Vi har med två reservationer här. Vistår bakom båda två. Jag yrkar bifall till reservation 7.Reservation 2 under moment 1 står vi som sagt varbakom, men jag yrkar inte särskilt bifall till den.Sonja Rembo har ju redan utvecklat det här med re-servation 7 på ett övertygande sätt, så det tänker jaginte säga så mycket om.Däremot kan jag inte avstå från att komma mednågra synpunkter på det här med bankkrisen och desskonsekvenser, eftersom motionen L206 har hamnatunder den rubriken. Jag vill egentligen bara helt kortberöra detta. Jag är alldeles övertygad om att bankkri-sen och den ekonomiska kris som gick ige-nom var orsakad av makroeko-nomiska fenomen. Vi kommer väl i sinom tid att få envetenskaplig belysning av vad som verkligen hände.Jag tror att man skall ha i bakhuvudet att det från tidtill annan blir sådana här kriser när man har en frimarknadsekonomi. Brott och vanskötsel, och det enamed det fjärde, har inte haft någon avgörande bety-delse.En annan reflexion rör bankernas ställning i sam-hället. Det är naturligtvis väldigt viktigt med betal-ningssystemet. Men det är också, tror jag, väldigtviktigt att hålla fast vid att bankerna i grund och bot-ten är affärsföretag. De skall som vilka företag somhelst kunna gå i konkurs, och de skall leva undermarknadsekonomiska villkor. Självklart skall insät-tarnas pengar vara skyddade, men i övrigt skall vanli-ga villkor gälla. Det blir osunt om affärsföretag så attsäga känner en tröghet, att de kommer att klara sigvad de än gör. Nej, de skall vara underkastade mark-nadens hårda och tuktande villkor.Jag skulle också vilja påstå att marknaden egentli-gen är den enda säkra regulatorn när det gäller de härföretagen. Regleringar och tillsyn har ingen egentligbetydelse. Jag tror t.ex. inte att Bankinspektionen inågot avgörande avseende har någon vikt i de härsammanhangen. Den är egentligen bara en kosmetiskhistoria, som gör att politiker kanske tycker att detkänns bra, och att de har något att säga gentemot allmänhet. Realt sätt har den ingen betydelse.Det fick vi ett utomordentligt belysande exempel på isamband med den här krisen, då inspektionen överhuvud taget inte visste någonting mer än någon annan.Som jag sade har brottsligheten inte haftnågon större betydelse i samband med krisen. Där-emot gav krisen en rejäl insyn i sådana förhållandenasom man kanske inte hade haft insyn i annars. Detblottlades oegentligheter som det naturligtvis varbeklämmande att få ta del av. När man å ena sidan harsagt att brottsligheten inte haft någon avgörande bety-delse för krisen, skall man å andra sidan också sägaatt den brottslighet som blottlades i absoluta tal ärfullständigt oacceptabel. Att vi har den typen avbrottslighet i bankväsendet var naturligtvis ett kvittopå att vi i det svenska ekonomiska livet över huvudtaget har en brottslighet som för många är helt out-härdlig.Vad som har stört mig särskilt är det som vi ocksåfick höra av , alltså att vi inte har settnågra påföljder med anledning av det som har ägtrum. Det är ingen tvekan om att det har förekommitallvarliga överträdelser och brott. Det är, menar jag,helt klart. Men ingenting har egentligen lett till någoträttsligt efterspel. Där tror jag bl.a. att det är fråga omen brist i det sätt som våra lagar är utformade på.Därför finns det ett motiv för att föra in den här dans-ka modellen med vårdslös kreditgivning. Det är klartatt det i det stora hela är en sidohistoria, men det ärbra att ha det stödet, så att man får en känsla av detblir likhet inför lagen. Jag tror att många med viss rättsäger sig att bankdirektören inte åker dit, medangråtjyven får sitta av straffet för sina oegentligheter.Det ligger tyvärr någon form av sanning i detta. Det äroerhört besvärande för vårt rättssystem. Även om vi igrund och botten är mycket emot regleringar ochliknande, tror jag faktiskt att man måste införa ensådan här regel, och det ganska kvickt.Avslutningsvis kan jag inte heller avstå från enreflexion när jag ser rubriken om bankkrisens konsek-venser. Jag var ju själv så oerhört intensivt med underden perioden. När jag satt på planet hit , lästejag att man hade noterat att de svenska fastighetsbola-gen nu börjar investera utomlands igen i en omfatt-ning som var överraskande för många iakttagare. Detvar ett av de stora, besvärande elementen att de storasvenska fastighets- och byggbolagen hade investeratbort sig utomlands. Man kan också notera att konst-handeln nu har börjat snurra runt på ett utomordent-ligt lukrativt sätt. Konsthandeln var det första somgick över styr i krisens inledning. Man kan vidarekonstatera att skattetrycket stiger. Bankerna är överlikvida.Vi håller på att gå in i en inhemsk deflation, alltså ettprisfall.Konkurserna har stagnerat och ligger på ca 12 000för . Det var ungefär 8 000 före kriseni slutet , så det är mer . Det känns somom vi inte har kommit ur detta, och vi får nästan varaöppna för att det kan hända igen. Jag trodde faktisktinte det. I slutet av krisen tänkte jag att det kommeratt ta minst ytterligare en generation innan vi hamnar iden sitsen igen. Men en hel del egendomliga förhål-landen ute i den ekonomiska terränglådan gör att manblir orolig.Det finns väldigt litet nytänkande och konstruktivaelement för att ta ut ur detta en gång för alla.Man kan i alla fall ha det som ett moment: Titta merpå den verklighet vi har och , och över-driv inte innebörden av en sönderreglering av eko-nomin på grund av vår historia!Anf. 82 () replik:Herr talman! Jag blir något osäker på RolfÅbjörnssons och därmed posi-tion. Han sade att vi inte skall reglera sönder markna-den, men i reservationen finns krav på distinkt lag-stiftning. Det är svårt att röra sig mot norr och södersamtidigt.Jag kan hålla med om att det inte varbrottslighet som orsakade den finansiella krisen. Detär vi överens om - därom råder inga tvivel. Orsakenvar en rad politiska missgrepp som släppte marknadenalltför fri, menar jag.När jag efter mina studier skulle sätta bo - famil-jen skulle sätta bo, något som kristdemokrater brukarvara glada för - gick jag till banken och bad att fålåna pengar. Nej, sade de. Är jag inte kreditvärdig,som är gift, har fast arbete och skall ha barn? Jo, mendet finns en kreditgräns. Vi får inte låna ut mer på dethär kontoret.Det var alltså hårt reglerat, så att man inte kundegöra för stora kreditåtaganden. Sedan tog vi bort allaregler, hade en inflationsekonomi och fick en bubbla.Det var vi politiker som skapade förutsättningar förden finansiella kollapsen genom en alltför långtgåen-de, hämningslös avreglering av regelsystemen. Närjag läste reservationen trodde jag att kristdemokrater-na höll med om det. Men de reserverar sig i en rikt-ning och talar i en annan. Vad de vill är inte helt tyd-ligt.Anf. 83 () replik:Herr talman! Jag vet inte riktigt vad åsyftar. Vi har motionerat om en kriminalise-ring av vårdslös kreditgivning, och det är något annatän en övergripande reglering av en hel marknad. Detär gudskelov inte så vanligt förekommande, men detsker övertramp inom bankvärlden, och det skall be-straffas.Anf. 84 () replik:Herr talman! Jag är enig med Kristdemokraternaoch om att vi inte skall ha en totalsönderreglering. Men vi behöver en skarpare lagstift-ning för att reglera den finansiella marknaden, och därkan idé vara ett uppslag.Men vi i har försökt vara balanse-rade. Vi har inte varit lika bestämda om exakt vilkenlagändring som skall göras. Det förvånar mig litet attinte i stället yrkade bifall till vårreservation, där vi intar en något mer försiktig håll-ning och vill avvakta utredningsarbetet. Vi sägerockså att vi behöver en ny lagstiftning, men vi är inteså tvärsäkra på exakt vilka lagar som behövs. Hadedet inte varit klokt att stödja vår linje, som i mitt tyckeär något mer balanserad?Anf. 85 () replik:Herr talman! Om det har vi olika uppfattningar.Anf. 86 () replik:Herr talman! För att det inte skall framstå som attRolf och är ensammaom inställningen i den reservation man har gjort närdet gäller vårdslös kredithantering, vill jag tala omvad utskottsmajorieten hänvisar till.Vi säger att skall komma medsitt betänkande redan under innevarande år. Enligtdirektiven skall kommittén analysera det nuvarandestraffrättsliga systemets sätt att verka på området ochöverväga reformer. Enligt direktiven är det därförnaturligt att överväga om det är lämpligt med en kri-minalisering även av vårdslösa förfaranden vid kre-ditgivning och i samband med beslut om riskhante-ring, särskilt i sådana fall där vårdslösheten kan ledatill så omfattande förluster att ett instituts solvenshotas.Kristdemokraterna vill specifikt peka ut den dans-ka modellen, men det vill inte utskottsmajoriteten. Vivill inte binda kommittén vid en specifik modell.Däremot är det inte omöjligt att kommittén kommerfram till att just den modellen är bra, men det får viförhoppningsvis veta innan det här året har löpt ut.Anf. 87 ():Herr talman! Det känns inte särskilt upplyftandeatt föreslå att avslå motioner som i varjefall motionärerna tycker är väl genomtänkta och -som också jag kanske tycker - välskrivna. Man harlagt ned en massa arbete på dem. Men vi hänvisar fördet första till att saken redan utreds, för det andra tillatt saken alldeles har utretts eller för det tredjetill att tagit ställning till saken för en korttid sedan.Icke desto mindre måste det göras. Jag tror att allavid närmare eftertanke har förståelse för det. Meninnan jag särskilt kommenterar några punkter i dettabetänkande, vill jag ha detta sagt, eftersom utskottet idet här betänkandet använder sådana, i mitt tyckevälgrundade, argument. Jag tar upp de punkternaförst.Det första gäller utredning om bankkrisens kon-sekvenser. Som framgår av betänkandet har mycketskrivits om detta. skildrade det välta-ligt. Det finns skrivelser av olika regeringar, betän-kanden av statliga utredningar, av fristående forskare,och det finns skribenter som är bra på detta. I ettreplikskifte med - som inte blevnågot replikskifte - pekade på att detdessutom finns en statlig utredning, Banklagskommit-tén. Den skall komma med förslag till vilkaeventuella ändringar i olika regelverk som behövs,bl.a. i ljuset av erfarenheterna av det vi kallar bank-krisen.Men tycker då att man måste hanågot lättillgängligt. får gå till någonannan än mig om han vill ha enkla svar på svåra frå-gor. Det här är komplicerat, och därför går det inte attgöra så lättillgängligt. Som sade, skallkommittén bl.a. närmare studera frågan om vårdslöskreditgivning. Detta talade om, ochockså var inne på det men utifrån enannan aspekt. När jämförde sig medÅbjörnsson, var han ju gunås litet försiktigare. Jag vetinte om det är klädsamt eller inte för en medlem iVänsterpartiet, men så sade han själv.Den andra punkten som jag vill ta upp, där vi villha ett avslag med hänvisning till de tre olika saker jagnämnde i början, är konkurrens inom banksektorn.Här i har vi antagit ett antalförslag av näringsutskottet som syftar till att öka kon-kurrensen. Dessutom föreslog näringsutskottet attregeringen skulle få i uppdrag att lämna enredovisning till av vad det blev av detta.Riksdagen följde alltså näringsutskottets förslag.Det tredje är en punkt i hemställan som gäller enkommitté för att analysera penning- och valutamark-naden. har behandlaten lång rad motioner som fört fram olika förslag somsyftar till att komma till rätta med dessa problem, somonekligen finns. Senast förra riksdagsåret gjorde videtta. har på utskottets förslag avslagitsådana yrkanden med hänvisning till att allomfattandeinternationella överenskommelser måste kunna träffasför att sådana åtgärder skall bli effektiva. Ungefär såbrukar vi formulera oss. finns inte demöjligheterna, enligt våra bedömningar.Detta innebär inte, och andra, attutskottet bagatelliserar problemen. Det finns alla skäli världen att fortsätta att arbeta med dessa frågor. Jaghade tänkt påminna kammaren om den där andreboråsaren, han som var statsminister, men det harredan gjort. I alla fall hade IngvarCarlsson i sin funktion som ordförande i den särskildaFN-kommittén idéer om de här frågorna. Problemet ärbara det att för att detta skall fungera måste man ha enbred, kanske t.o.m. total, uppslutning från i varje fallalla stora ekonomier. Annars fungerar det inte. Mendetta betyder som sagt inte att vi bagatelliserar dethär, att vi inte gör något åt eller att vi inte funderar pådet. Vi försöker tvärtom i olika sammanhang att verkaför det.Lars vill ha en kommitté för folkupp-lysningen. Jag är säker på att han gör precis som jagnär jag är ute på mina möten. Jag resonerar om de härfrågorna och försöker utifrån mina utgångspunkteroch min enkla fattningsförmåga förklara varför detblir si eller så. Vi får väl fortsätta med detta, som LarsBäckström kallar för samhällsansvar och folkupplys-ning.Jag tycker att det ligger en hel del i det som sagtsom marknadens ansikte. Men om jag skulle väljanågon som marknadens ansikte, förutom de namn somLars talade om, skulle det i dagens läge bliett annat namn - en tidigare ledamot av denna kam-mare.Lars , och andra somtycker att det här är viktigt! Låt oss fortsätta att disku-tera de här frågorna och i kraft av vår förmåga verkapå olika håll och i olika sammanslutningar och orga-nisationer.Nu skall jag gå över till att tala om frågorna om dekollektiva sakförsäkringarna. Först och främst är detviktigt att de påpekanden som Finansinspektionengjort om vikten av information om eventuell dubbel-försäkring följs. Som sade skall senare i ha svar på dessafrågor från ett av försäkringsbolagen på marknaden.Jag vill ha detta sagt för att ingen skall säga att vinonchalerar de brister i informationsgivningen somFinansinspektionen pekar på.Låt mig i huvudfrågan - är det bra eller inte bramed kollektiva sakförsäkringar? - påminna om ettannat av inspektionens uttalanden. Jag citerar:"har tidigare uttalat att denkollektiva sakförsäkringen med reservationsrätt i fleraavseenden har klara fördelar jämfört med individuellsakförsäkring och att den fyller en viktig funktion. ", liksom tidigare näringsutskottetoch , tycker att det är bra att det finns möj-lighet till sakförsäkring i kollektiv form.Det är bra därför att det normalt ger lägre premiergenom att kostnaderna för administration blir mindreoch kanske framför allt därför att den här försäkrings-formen ger möjlighet till större riskspridning. Detgörs ingen individuell riskprövning utan alla i grup-pen omfattas. Alla i en facklig organisation eller alla iexempelvis en organisation för jägare omfattas avförsäkringen.Det är bra, därför att på detta sätt minskar antaletoförsäkrade och underförsäkrade människor. Det harredan, och kommer än mer, att kännassom en tröst i bedrövelsen för människor som omfat-tas av en sådan här försäkring om eller när de drabbasav en skada.Det är bra, därför att vi i denna kammare fattarbeslut där vi närmast förutsätter att hushållen har enrättsskyddsförsäkring. En sådan ingår nämligen ex-empelvis i en hemförsäkring.Det är bra, därför att här kommer ett antal med-lemmar överens om att tillsammans lösa en för allaviktig fråga.Det är bra, därför att denna typ av försäkringar bi-drar till att hejda prisutvecklingen på marknaden ävenvad gäller individuell hemförsäkring.Till sist kommer jag till det kanske allra viktigaste.Utskottet anser att det är alldeles fel att lagstifta motfackliga, eller för den delen, andra organisationers rättatt efter demokratiska beslut träffa avtal som manbedömer är till fördel för medlemmarna. Hur dettaskall gå till är det organisationen i fråga som avgör,anser utskottet.Vi socialdemokrater anser att det utifrån princi-piella synpunkter är minst sagt uppseendeväckandenär några partier i denna kammare vill att riksdagenskall lägga sig i om en organisation får fatta beslut omatt exempelvis teckna en kollektiv hemförsäkring.Organisationens bedömning är att detta är bra. Manblir starkare om man sluter sig samman och det blirekonomiskt fördelaktigt för medlemmarna. Detta del ledamöter i riksdag förbjuda.Sådana uppfattningar står i direkt strid mot tidiga-re grundsatser om vilka beslut fackliga och andraideella organisationer kan fatta. Jag hävdar att detinnebär ett gravt ingrepp i dessa organisationerssjälvbestämmanderätt.Vad denna fråga i grunden handlar om är: Skallmänniskor få sluta sig samman för att bli starkare?Skall medlemmar i en ideell organisation få samverkaför att lösa sina angelägenheter? Utskottets majoritetsvarar ja på de här frågorna - andra svarar nej.Breda grupper i befolkningen kan sluta sig sam-man därför att ensam inte är stark, och därför att dettillsammans går att lösa viktiga problem. Att varamotståndare till detta är av hävd och historia känne-tecknande för . Men tycker verkligenFolkpartiet och i grunden detta? VadKristdemokraterna i grunden tycker vågar jag inte ensgissa.Herr talman! Jag yrkar bifall till finansutskottetsförslag i alla delar, och följdriktigt avslag på samtligareservationer.Anf. 88 () replik:Herr talman! Jag måste fråga omhan tycker att det är tillräcklig konkurrens inom bank-sektorn. Är inte det faktum att storbanker slås ihopnågonting man borde följa och ha någon åsikt omäven från Socialdemokraternas sida?Tycker att småföretagens möj-ligheter att bygga upp eget kapital och skaffa riskkapi-tal är tillräckligt tillgodosedda? Eller tycker han somvi i vår reservation - att här behöver man ta ytterliga-re steg? Det vore intressant att få veta var Socialde-mokraterna står också i denna fråga.Var finns analysen av valutaspekulationerna? Ar-ne Kjörnsberg säger att detta inte fungerar om maninte får med precis alla länder, och att man därförskall ge upp på en gång. Men var finns analysen ochden närmare utredning som skulle kunna visa vilkamöjligheter och omöjligheter som finns när det gälleratt få den internationella valutamarknaden att fungerabättre? Hur skall agera i olika internationellasammanhang - i EU, FN, WTO osv? Det finns ingenanalys. Det finns bara tyckande och avvisande.Varför inte gå in och titta litet närmare på detta?Det händer en del intressant av sig själv på den härmarknaden. Det handlar om en väldigt snabbt växan-de marknad med många aktörer, som blir fler och fler.Det finns oerhört mycket som man borde titta på.Detta betyder mycket för svensk ekonomi och förhushållens ekonomi. Varför bara avvisa och säga attdet inte fungerar och att man alltså inte ens kan utredadet hela?Anf. 89 () replik:Herr talman! I sitt huvudanförande var väldigt vältalig, och talade om att konkurrenseninom banksektorn blivit bättre. ställer han frågortill mig, och ber mig göra ett principiellt uttalande omdetta. Ja, jag tycker att det vore bra om det fannskonkurrens på bankmarknaden i ännu större omfatt-ning. Men det har blivit bättre, precis som sade, i och med nischbankernas och de utländskabankernas etableringar.Jag vill faktiskt inte ha någon bestämd uppfattningom eventuella sammanslagningar av det enkla skäletatt dessa kanske också behövs ur konkurrenssynpunkt.Jag är inte helt tvärsäker på det, men för att svenskabanker skall klara konkurrensen med utländska ban-ker är det kanske nödvändigt. tycksvara tvärsäker på att det inte är nödvändigt, och attdetta är fel. Jag är inte så självsäker på den punkten.Det pågår tänkande kring detta med valutaspeku-lationer. , jag och andra tänker. Jagutgår i alla fall ifrån att tänker på detta.Jag själv gör det. Vi får väl fortsätta med det, RoyOttosson, men vi skall inte måla upp det som om detär löst på en kafferast. Det är faktiskt ganska svårt.Men det pågår diskussioner, precis som . T.o.m. i den amerikanska kongressen har detfunnits motioner om dessa frågor. I diskuterarman det. Den nuvarande tyske finansministern hardiskuterat i de här termerna. Låtoss fortsätta med detta t.ex. inom EU.