prot · GK0989 · 1997-04-15 00:00:00 — Menkurvan bröts vid återställarpolitiken och har sedandalat. I denna bild finns ju grundproblemet. Men vadjag är så bekymrad över är att ni inte har tagit till erden information och den kurva som ni själva kopierarutan lägger er kraft på att putta ut människor frånarbetslivet i stället för att dra in människor i arbetsli-vet.Jag vore tacksam om finansministern kunde svarapå dessa frågor: Har jag rätt i fråga om premiereser-ven? Vad är det för människosyn att putta ut äldremänniskor från arbetslivet? Vilka konkreta åtgärdertänker ni vidta för att få fart på nyföretagandet?Anf. 15 Finansminister ()replik:Herr talman! Det är litet rörande med omsorgenom socialdemokratin och regeringens sammansätt-ning. Det rör till tårar när man hör frågor klarar vi alldeles utmärkt. Jag tycker attvi har en bra ålderssammansättning i regeringen, meden blandning av äldre, mer erfarna människor ochyngre, pigga nykomlingar. Jag tror att det skall vara såpå arbetsmarknaden i övrigt också. Ett av problemen är att det är för få ungdomar som kommer in påarbetsmarknaden och för många ungdomar som gårfrån skolan rakt ut i arbetslösheten. Detta är någontingsom vi måste göra någonting åt.Självfallet är det så att många äldre människor -är ju en av dem, men det finns flera- gör oerhört värdefulla insatser. Vi skall ta vara påderas kompetens, erfarenheter och kunskaper. Vad vierbjuder i propositionen är ett frivilligt system. Detfinns faktiskt människor, , som ärutslitna till följd av tuffa villkor i produk-tionslivet, vilka tacksamt tar emot ett erbjudande omatt frivilligt få lämna arbetslivet något , särskiltom de då kan lämna plats åt en yngre. Det skall na-turligtvis vara frivilligt. Vi måste acceptera att männi-skor är olika och har olika situation.När det gäller premireserven försöker att blåsa upp en skendebatt. Vi har träffat enöverenskommelse om pensionerna, och där ingårpremiereserven. Självfallet står vi socialdemokraterfast vid den delen liksom vid hela överenskommelsen.Det är inte tal om att dessa pengar skall användas tillnågonting annat. Men vad vi talar om är att det tillföljd av en framgångsrik budgetsanering kommer attväxa fram ett överskott under de kommande åren.Vikan använda en del till fempunktsprogrammet förarbete och utbildning. Vi skall också reservera pengarsom vi kan använda för att öka jämlikheten och rättvi-san i . Vi skall återkomma till hur det skallske. Premiereserven kommer naturligtvis inte att hotaspå något sätt.Anf. 16 () replik:Herr talman! Det är naturligtvis inte en bokfö-ringsfråga, även om det nu har uppstått en diskussionom bokföringen. Bakgrunden är att det har förts endebatt mellan oss egentligen , närBertil förde fram tanken på premiereserver. Nihar varit emot. säger attdet inte är tal om att premiereserverna är hotade.Sanningen är att det i pensionsfrågan knappt har varittal om annat än att socialdemokrater har velat kommaåt dessa premiereserver. Det är därför vi blir nervösanär vi ser att pengarna förbrukas.Erik resonemang lyder ungefär så här:Några arbetskamrater har bett mig ta hand om enkassa över en helg. Vi kan säga att det är kaffekassan.Jag har litet ont om pengar så jag tänkeratt jag kan nalla ur kaffekassan. Jag vet att jag fårpengar , och det är ju först viskall ha kaffe på jobbet. Det är inget problem.Så tänker man, men vi vet alla att det är väldigtfarligt. Då vill det till att man också får pengar påmåndag.Finansministern säger att vi nu är i ett skede dåbudgetöverskotten växer och att vi nog kommer att hapengar för att betala tillbaka premiereservpengarnatill deras ägare. Men det är ju där oron smyger sig in.Tänk om ni har fel i era prognoser. Ni tillhör faktisktde mest optimistiska bland dem som gör prognoser.Tänk om det visar sig att det inte finns några pengar.Då ligger det nära till hands att ni säger att ni harsatsat pengarna på vården och att ni tyvärr inte kan tatillbaka dem.Det är därför som det är så viktigt att vi har enkorrekt bokföring av dessa pengar. Därför skulle detvara klädsamt om tydligt erkände att deär ianspråkstagna.Maj-Inger skrev en artikel som var in-förd i i går om att man måste kunna litapå trygghetssystemen. Det kan nästan bli ett uttryck:"Man måste kunna lita på systemen sade ,tog änkepensionen". Det är ju ni själva som har ska-pat denna oro, bl.a. genom er orimliga hantering avänkepensionen.När var socialförsäkringsministersade hon i en intervju i Morgonekot att man kanskekunde tänka sig att de som hade privat pensionsför-säkring fick reducerad allmän försäkring. Alla inseratt det är det samma som att konfiskera den privataförsäkringen. har genomförtett sådant förslag när det gäller änkorna. Det somhände när sagt sitt var att den dåva-rande finansministern strax efter lunch häri sade att det var orimligt. När han bildadesin egen regering fick AnnaHedborg silkessnöret. Hon fick inte vara med i dennya regeringen.Nu skulle jag vilja ställa en fråga till dagens fi-nansminister: det orimligt att privata pensionsför-säkringar för änkor reducerar deras änkepension? Detlät på som att det redan är klart. Såtydligt uttrycks det inte i propositionen. Lovar fi-nansministern att änkorna kommer att få behålla sinaprivata pensionsförsäkringar?Anf. 17 Finansminister ()replik:Herr talman! Min återstående tid i talarstolen ärknapp. Jag måste hushålla med den på samma sättsom jag hushållar med statens finanser.När jag hör beskriva en välfylldkassakista som jag skulle låna känner jaginte igen bilden. När vi socialdemokrater trädde in iRegeringskansliet 1994 var visthusboden tom, åkrarnalåg i träda och kassaskrinet var fullt av skuldsedlar tillutländska bankirer. Det fanns ingen kassa att låna hemöver veckoslutet. håller vi på att rätta till detta. Viskall naturligtvis infria alla de utfästelser vi har gjort,inklusive den om pensionsuppgörelsen, som vi ge-mensamt står bakom.Sedan vill jag säga något till ap-ropå den något märkliga bilden av människor somstod hand i hand från i Stock-holm ned till bostad i . Om numänniskor har gått ut och ställt sig på det där sättetmåste det rimligtvis ha varit då Folk-partiet satt i regeringen, för det var då denna jättelikaarbetslöshet uppkom. Det är nu som vi skall göranågonting åt det. Successivt skall vi plocka bort demänniskor som står i den långa slingrande kön. Deskall in och göra värdefulla insatser i vården, i omsor-gen och i skolan. De skall gå till vårt utbildningsvä-sende, förbättra sin utbildning och komma tillbaka tillarbetsmarknaden. En och annan som är utsliten må fålämna arbetsmarknaden före ordinarie pensionsålder.Det tycker jag är okej. En och annan kommer att varaverksam i de infrastrukturprojekt som vi drar i gång iStockholm. Det är inget fel i att dra ned biltrafiken ien tunnel under Strömmen i stället för att låta den gåöver och förorena. De kommer att varasysselsatta med att bygga i . Dettycker jag är bra exempel på en offensiv och fram-gångsrik sysselsättningspolitik, som vi skall bedrivaför att bekämpa den höga arbetslöshet som vi har fåttöverta från föregående regering.Anf. 18 () replik:Herr talman! Finansministern sade för en stundsedan att han var ännu gladare när han fick sina trebarn än när han lade fram denna budget. Då tycker jagatt kunde kosta på sig att säga någontingom arbetstiderna, jämställdheten och . Det är nämligen en reform som också gerpappor som större möjligheter att varahemma med sina barn.I och på andra håll har lagtfram förslag till hur det skall gå till att omfördelaarbetstiderna. Där har partikamraterlyssnat på oss och varit positiva. Vad gäller regering-en kommer det ännu så länge allmänt positiva uttalan-den från och . Jag harännu inte hört - finansministern - yttrasig i denna fråga.Är beredd att göra någonting på re-geringsnivå för att underlätta omfördelningen av ar-betstider?Den andra frågan gäller den röda skatteväxlingen.Erik efterlyser konkreta förslag. Ni talarallmänt i finansplanen om att det kanske kommer ettutrymme för att sänka skatterna. Vi vänsterpartisterhar länge lagt fram synnerligen välutvecklade konkre-ta förslag till hur man skall omfördela skattebördan såatt låginkomsttagare får lägre skatt, köpkraften ökaroch flera jobb skapas.Är beredd att mycket snart läggafram sådana konkreta förslag till skatteväxling, exem-pelvis höjt grundavdrag för låginkomsttagare?Till sist: ville inte svara på min frågaom den leende 41-åringen i TV. För säkerhets skullskall jag vara tydligare och tala om att han hetteWallenberg i efternamn. Det rasar nu en diskussionrunt om i samhället om den oerhörda maktkoncentra-tionen, som ytterligare har stärkts till förmån för den-na familj. Det finns också diskussioner om att S-E-Banken, som ju ingår i Wallenbergsfären, håller på attköpa stora aktieposter i Nordbanken. Jag skall görafrågan mer konkret: Är beredd att säljaNordbanken till denna maktsfär och ge den leende 41-åringen ytterligare makt, eller är det bara de utländskabankirerna som han inte vill vara beroende av? Är detinga som helst problem med den oerhörda makt sominnehas av den leende 41-åringen?Anf. 19 Finansminister ()replik:Herr talman! tar upp arbetstider-na. Min syn är att en arbetstidsförkortning inte är enmetod att bekämpa arbetslösheten. Det är däremotnågot som kan aktualiseras när man vill diskutera hurett växande resursutrymme skall fördelas. Skall detgöras med höjda reallöner eller med minskad arbets-tid? Mängden arbete i samhället är inte given. När jagsätter mig en sen afton och förhandlar med Per-OlaEriksson, stjäl vi inte arbetstid från någon annan. Visätter tvärtom i ännu mer övertids-arbete, och minst 25 departementssekreterare på får mer att göra. På samma sättsom den borgerliga regeringen tidigare kunde minskaarbetsmängden i landet, kan vi öka den. Min inrikt-ning är att det är det vi skall göra under de kommandeåren.Sedan till frågan om fördelning av makt och för-mögenheter i det här landet. Det är min bestämdauppfattning att det är önskvärt att vi får en jämnarefördelning av makt och förmögenheter i näringslivetoch i hela samhället.Anf. 20 () replik:Herr talman! Jag talar alltså inte om en förkort-ning av den totala arbetstiden. Jag talar om en omför-delning av arbetstiden. Låt mig försöka vara litet merpedagogisk, och säga så här: Säg att ,oavsett förhandlingarna med ochoavsett det här med , skulle dela sitteget arbete på två, och ta in en kvinna. Det tror jagskulle vara lämpligt med tanke på att det fortfarandeverkar vara litet trögt, om man säger så, med den s.k.jämställdhetsanalysen i budgetsammanhang. Säg att nidelade lika , så att kundevara hemma mer med sina barn. Då har vi inte mins-kat arbetstiden totalt, utan vi har fått in fler i arbete.Det är det Växjömodellen handlar om.Jag frågar alltså: Är av den mening-en att det helt enkelt inte går att bedriva fördelnings-politik på det här området? Går det inte att inom enväxande total volym arbete omfördela arbetstiderna?Är det något som ligger helt utanför politikens ramar?Till sist ställde jag ju en väldigt konkret fråga närdet gäller makt och den röda skatteväx-lingen. Det går bra med ett ja- eller nejsvar. Är ErikÅsbrink beredd att sälja Nordbanken till S-E-Banken?Är beredd att sänka skatten för lågin-komsttagare?Anf. 21 Finansminister ()replik:Herr talman! Jag har inte tänkt dela upp mitt arbe-te på flera personer. Genom att rekrytera duktigamedarbetare, däribland flera kvinnliga chefstjänste-män, räknar jag däremot med att få en ökad avlast-ning, så att jag har möjlighet att umgås mer med minabarn. Det vore naturligtvis mycket positivt om detkunde åstadkommas.Jag har givit min syn på makt- och ägandefördel-ningen i samhället. När det gäller Nordbanken, vetJohan att staten har för avsikt att gå urägandet. När och hur detta skall ske, är naturligtvisfrågor som jag inte kan svara på i dag.Slutligen vill jag ta upp detta med höjt grundav-drag eller något liknande för låginkomsttagarna. Närvi diskuterar det kommande utrymme som vi social-demokrater vill använda för att öka rättvisan ochjämlikheten i samhället, är naturligtvis sänkt skatt förlåginkomsttagarna en fullt tänkbar möjlighet.Anf. 22 () replik:Herr talman! beklagar sig över attoppositionen letar efter fel. Men vad skall en opposi-tion göra om inte visa på brister som faktiskt finns?Problemet i den här vårpropositionen är att det finnsstrukturella brister. De grundläggande problemenlöses inte, utan regeringen går in med en massa, i ochför sig intressanta, detaljer som inte ändrar på helhe-ten.Ta miljösidan t.ex. Där minskar man ned när detgäller med över enperiod på tre . Det slår undan benen för mycketav miljöforskningen. Man minskar kalkningsansla-gen. Man kan inte sanera alla de miljöskadade områ-den som finns i landet där det läcker ut en massamiljögifter. Efter att man har gjort det, sätter man uppett nytt anslag, där en ny grupp människor fördelarpengarna till helt andra projekt och till helt andrapersoner. Man är inte inne i arbetet, man har intesamma kompetens, och det finns inte den här genom-tänkta prioriteringen. Det här är, menar jag, ettgrundläggande strukturfel. Man måste se till att manfår en bra, långsiktigt miljöpolitik.Ett annat strukturfel gäller beskattningssystemet.Det är fel att det faktiskt är så lönsamt att anställafärre, eftersom skatten på arbete är så hög. Det är juen drivkraft till rationaliseringar genom att avskedafolk. är beskattningen på energi och mil-jöutsläpp så låg att det faktiskt är mycket lönsamt attslösa med energi och släppa ut förorenande ämnensom skadar människor och miljö. Det innebär natur-ligtvis en ekonomisk kostnad i form av hälso- ochsjukvård, i form av miljösaneringar och i form avmindre naturtillgångar i framtiden.Man kan inte acceptera ett skattesystem som på-skyndar en negativ utveckling, en utveckling motökad arbetslöshet och ökad miljöförstöring. Manmåste ändra på det grundläggande strukturfelen. Dåhjälper det inte att man håller väldigt yviga tal om hurviktigt det är med miljön, om att detta är framtidensfråga osv. Det kan vi alla hålla, oavsett partifärg. Detintressanta är den sakliga politiken. Är man beredd attgöra de grundläggande förändringarna? Det är detsom är kritik mot regeringen. Man görinte de grundläggande strukturella förändringarna.Detsamma gäller faktiskt kommunerna och lands-tingen. De har träffats av regeringens besparingsiver -inte direkt, men indirekt genom höjda egenavgifteroch genom övervältringseffekter när man sparar på destatliga transfereringarna. Man har ju fördelningspoli-tiskt gjort detta på så sätt att socialbidragskostnadernahar ökat för kommunerna. De statliga transfereringar-na har minskat lika mycket till dem som har det sämstsom de har minskat till dem som har det bra.På det sättet har man strukturellt skapat problem.Sedan har man pytsat tillbaka litet pengar genom ettökat bidrag som inte löser de strukturella, underlig-gande problem som man själv har skapat. Det är detregeringen måste ändra på. Det vore intressant att fåen kommentar omkring de här mer grundläggandestrukturella problemen, . Det är faktisktdet diskussionen borde handla om i dag.Anf. 23 Finansminister ()replik:Herr talman! Det är riktigt, , att allaområden, även miljöområdet, i det hårdhänta sane-ringsarbete som vi har tvingats utföra de senaste årenhar fått ge sitt bidrag. Vi har exempelvis lagt vissabesparingar på . Det är inte roligt attbehöva göra sådant, men det har varit nödvändigt. Viskall ändå se detta i perspektivet av de mycket störretillskott som sker på andra områden som är viktiga förmiljön. Jag tänker på detta med att bygga ett ekolo-giskt hållbart . Där går vi nu successivt in medmycket stora insatser. Jag tänker också på att vi för-stärker insatserna när det gäller miljöskydd på jord-brukets område. Det finns alltså, och det borde väläven kunna erkänna, mycket viktigainsatser för att förstärka miljöpolitiken på olika områ-den.Det finns också ett samband mellan å ena sidanhur ekonomin i stort utvecklar sig och å andra sidanvilka möjligheter vi har för att förstärka i fråga ommiljön. Det är inte så att fattiga länder, eller ländermed negativ tillväxt, är miljövänligast. Det är precistvärtom. Det är länder som genomgår en ekonomisktillväxt som successivt allt bättre kan hushålla medresurser och skapa ökade resurser för attsätta in på viktiga miljöområden. Det är så vi kan nåde bästa resultaten. Därför är det oerhört viktigt - jagåterkommer till det - att vi nu har kommit så långt isaneringen av statsfinanserna och i förstärkningen avden svenska ekonomin. Det kommer att ge oss mycketbättre möjligheter att bedriva en aktivmiljöpolitik.Anf. 24 ():Herr talman! Det är alldeles riktigt att det finnsstarka samband mellan ekonomi och miljö. Det harregeringen tillsammans med , och också slagit fast i detsvenska konvergensprogrammet.Förutom Maastrichtkriterierna har man med ettarbetslöshetsmål och ett miljömål. De skall redovisasför . Men så har inteskett när det gäller miljömålet. Det formulerades somatt man skall se hur den svenska miljöskulden, enligtmotsvarande beräkning, utvecklas när man gör denhär budgetsaneringen och vidtar de åtgärder somkrävs för att uppfylla konvergensprogrammet.Man kan mycket väl bedriva en ekonomisk politiksom fördärvar naturkapitalet om man inte har med deti beräkningarna. Man kan utarma jordarna, haven ochsjöarna. Man kan förgifta luften, så att träden växerlångsammare. Allt detta har ju faktiskt skett, bl.a. iSverige. Det gör att vi har mindre naturresurser kvar,och vi har mer av skadade och utarmade naturresur-ser. Detta får ekonomiska konsekvenser, framför alltpå lång sikt. Varför redovisar inte ens regeringendetta för ? Man har ju förbundit sig till det ikonvergensprogrammet. Det är ganska meningslöst attdiskutera åtgärder om man inte har klart för sig hursituationen ser ut.Finansministern är mig svaret skyldig när det gäl-ler de kraftiga neddragningarna på miljöområdet, somhar skadat kampen mot försurning. 10 000 sjöar iSverige är döda. Man har gjort neddragningar,så att kalkningsverksamheten minskar. Man har t.o.m.ändrat på skattesystemet, så att utsläppen av vissaämnen kommer att kunna öka. Varför gör man dessaförsämringar?Sedan pytsar man ut pengar på andra håll ochkanter. Det är i och för sig behjärtansvärt. Men detsker alltså efter det att man har gjort en grundläggan-de försämring. Det är min kritik.Jag skall ta upp en annan fråga också. I har vi många gångerdiskuterat vad det svenska EU-medlemskapet kostaross. Vi skickar mycket pengar i bidrag till EU. Vi fårtillbaka en del, och vi får ställa upp med ytterligarepengar vad gäller många av de bidrag som vi får frånEU. Dessa bidrag är inte alls anpassade till svenskaförhållanden, vilket ofta leder till att vi dessutommåste vidta en del andra inhemska åtgärder för attklara av de svenska problemen. Det borde rimligen blidyrt. Men det finns inte någonstans en ordentlig ge-nomgång och redovisning av vad det här egentligenkostar och vad vi eventuellt får tillbaka. Det är enbrist.Vi misstänker från sida att EU-medlemskapet faktiskt har försvårat budgetarbetet,och det ganska rejält. Det syns i regionalpolitiken . Det är en snabbare utflyttning från glesbygden ändet någonsin har varit i . Vi har under detsenaste året slagit rekordet . Detta hängernaturligtvis ihop. Det vore intressant att få reda påvarför vi inte får veta hur det är.Alternativen lyser med sin frånvaro, sade finans-ministern. Det gör de inte. Vi har pekat på alternati-ven: en skatteväxling, en arbetstidsförkortning och enkonsekvent långsiktig politik som håller ihop ochmindre av en medieanpassad ordpolitik som inte ledernågonvart.Anf. 25 Finansminister ()replik:Herr talman! Att i denna sena timme ta upp en de-batt om EU-medlemskapets för- och nackdelar ärkanske inte så fruktbart. och jag har nogolika syn på detta.Jag menar att medlemskapet - som är ett uttryckför en önskan från sida att delta i ett djupareinternationellt samarbete - är en mycket viktig förut-sättning för att vi skall kunna komma till rätta med deallvarliga miljöproblem som vi har här i Europa.Anf. 26 () replik:Herr talman! Finansministern är en man medmånga goda sidor, inte minst på det personliga planet.Han har en förmåga att känna starkt. Det finns ettstarkt känsloengagemang. Man skulle nästan kunnasäga att det finns en omotiverad glädje. Detta gårsnabbt över i att han kan vara rörd till tårar inför om-sorgen om vissa 60-åringar. Då kommer han fram tillatt det är fel ålderssammansättning på arbetsplatserna.Det är möjligt att man kan tycka det. Men då kan-ske man borde fundera litet grand över vad det berorpå. Det beror naturligtvis på att det tillkommer för fånya riktiga arbetstillfällen. Man borde kanske ocksåfundera litet över turordningsreglerna i arbetsrätten.Principen sist in, först ut är knappast en rättviseprin-cip som går att hitta i , t.ex. Det skulle varaintressant att veta hur den har framsprungit och varförman så kraftfullt håller fast vid den om man nu anseratt resultatet blir en felaktig sammansättning.Jag har talat om den mänskliga aspekten. känner sig inte behövda när de nufår klart för sig att de egentligen tar upp platser föryngre människor. Jag skulle också vilja nämna denekonomiska aspekten, det mindre kloka i att satsa påen sådan här pensionspolitik. Det finns nämligen ingetsom helst teoretiskt stöd för att det går att pensionerabort arbetslösheten.Häromdagen fick jag i min hand en bok från Arbe-tarrörelsens Ekonomiska Råd. Förordet är skrivet aven icke okänd person, . Han var tidigarestatssekreterare. är han chef för . Boken heter inlägg om arbetslös-het. I den skriver från LO följande:Att få ned arbetslösheten genom att pensionerabort de äldre har visat sig vara en oframkomlig väg.Internationella studier visar att generösa regler förförtidspension inte sänker den totala arbetslöshetenmer än möjligtvis kortsiktigt. Åtgärden innebär i för-längningen att vi antingen måste minska våra väl-färdsåtaganden eller öka skattekvoten för dem somförvärvsarbetar.Då skulle jag vilja fråga om hanhåller med om de slutsatser som finns om det sam-hällsekonomiskt kloka i att pensionera människor iförtid. Det handlar alltså inte om medicinska skäl,utan nu talar vi om förtidspensionering av arbets-marknadsskäl. Stämmer den här uppfattningen? Ellerhar regeringen någon annan vetenskaplig grund attbygga sin politik på än den som presenteras i denvanliga litteraturen, senast återgiven i en bok medsåväl LO:s vackra emblem som den vackra socialde-mokratiska rosen?Tjänstesektorn är inte behandlad i den här pro-positionen, men regeringen måste väl ändå funderaöver om det inte är dags att följa många andra ländersom har gjort lyckade satsningar på att öppna tjänste-sektorn. Det handlar om att sänka skattekilarna och fåbort svart arbete och i stället få in människor i vittarbete, att också möta de behoven. Det är inte rimligtatt en grupp av människor håller på att arbeta ihjäl sig- dubbelarbetande småbarnsföräldrar - medan andra,fler och fler, tragiskt nog blir arbetslösa. Är det intedags att ta itu med det här och komma till skott medett förslag som också öppnar den del av tjänstesektornsom vänder sig till de privata hushållen?Anf. 27 Finansminister ()replik:Herr talman! Jag trodde att jag hade sammanlagt 1minut och kvar av min talartid, men jaghar nu blivit upplyst om att jag har och 22sekunder kvar. Jag kan därför lämna ett mycket utför-ligt svar på inlägg.Till att börja med vill jag ta upp arbetsrätten. MatsOdell åberopade högre makter och den heliga skriftennär det gällde den syn på arbetsrätten som Kristdemo-kraterna förfäktar. är dåligt påläst. Detstår nämligen i att de sista skola vara de första.Det är precis ett återgivande av den nuvarande arbets-rättsliga lagstiftningen, som vi socialdemokrater stårfast vid.Vi har gjort det lättare att anställa. Vi vill inte göradet lättare att avskeda. Om fortsätter atthävda en annan uppfattning får han väl göra det, menhär kommer vi inte att enas.