prot · GL0934 · 1997-11-26 00:00:00 — Hur blir trovär-digheten internationellt för den svenska alliansfrihetennär vi gradvis förflyttar fötterna mot ett merorganiserat samarbete i alla dessa forum under olikaförkortningsbeteckningar, vilka jag tror av svenskafolket uppfattas som ganska så förvirrande?Anf. 41 Utrikesminister ():Herr talman! Trots en utveckling i som ärmycket positiv vad gäller samarbete, vill Miljöpartietatt vi i skall väva en kokong omkring vårtland, att vi skall förpuppa oss och utestänga oss frånsamarbete vad gäller samverkan för kollektivt ansvarför säkerheten och att vi inte skall utnyttjaEU:s möjligheter. är verkligen isolatio-nismens förespråkare.Miljöpartiets företrädare säger att om vi deltar till-sammans med andra för att stärka säkerheten i Europai fredsfrämjande förberedelser så skadar vi alliansfri-heten - omvärlden uppfattar oss som icke-alliansfria.Jag vet att inte har rätt till yt-terligare replik, men det går bra att begära ordet engång till. Nämn då ett enda land, , som har hävdat att alliansfriheten skadas av att videltar tillsammans med , tillsammans medalliansfria länder och tillsammans med Natoländerinom det europeiska partnerskapsrådet! Jag tror dess-värre att det bara är inom som den därskadan har upptäckts, och den finns inte.Anf. 42 () replik:Herr talman! Först vill jag säga att precis som viinte vill dra upp några onödiga skiljelinjer i vårt sam-arbete med hela , tror jag att vi inte heller skallförsöka att dra upp onödiga skiljelinjer mellan deolika partierna i . Det är ju helt tydligt attdet finns olika åsikter, men jag tycker inte att vi skallförstora dem utan i stället sträva efter ökad förståelsenär det gäller så här viktiga säkerhetspolitiska frågor.Jag har en fråga till utrikesministern med anled-ning av en diskussion som vi hade i Nordiska rådetför . Diskussionen handlade om etteventuellt engagemang och om FN skulle begära detnär det gällde östra . Den norske utrikesminis-tern talade då om en eventuell beredskapsstyrka avnordisk karaktär, som snabbt skulle kunna rycka utnär det begärdes från FN:s eller sida. Jagundrar vad som har hänt med dessa planer. Detta är junågonting som skulle kunna lämpa sig väl för samar-betet inom EAPR, då det visar på att vi inte har någralåsningar utan kan samarbeta med ett Natoland liksommed länder som inte är Natoanslutna.Anf. 43 Utrikesminister ():Herr talman! har alldeles rätt närhon påpekar att det inte bara är inom Partnerskap förfred och som viförbereder oss för gemensamma insatser vad gällerfredsfrämjande verksamhet. Där är ju FN-paraplyetväldigt viktigt. Vi arbetar aktivt för att också FN skallha snabbinsatsstyrka och att det skall finnas ett hög-kvarter i som skall sköta hanteringen på ett brasätt. Vi har också ett nordiskt samarbete kring freds-främjande verksamhet, speciellt mellan de nordiskaförsvarsministrarna. Eftersom försvarsministern harbegärt ordet, tror jag att han gärna vill lägga ut textennågot mer i frågan.Jag vill bara peka på att vi på många olika områ-den kan göra fredsfrämjande operationer: genom FN,, Partnerskap för fred och genom EU i samver-kan med Västeuropeiska unionen. Detta är ett uttryckför att vi nu är beredda att göra mer för den kollektivasäkerheten, inte bara i utan i världen.Anf. 44 () replik:Herr talman! Vi har ju talat väldigt mycket om attdet är viktigt att agera på ett tidigt stadium för attundvika att konflikter utvecklas på ett olyckligt sätttill att bli väpnade konflikter. Det är säkert många avoss som undrar om det inte hade varit bra om manfrån europeisk sida hade haft möjlighet att gå in tidi-gare när det gällde Bosnien. Vi känner till svårighe-terna, och vi vet att vi inte hade ett utvecklat samarbe-te när det gällde hur detta skulle genomföras. Dettakanske nu får en fastare form.När det gäller världen i övrigt undrar jag om utri-kesministern upplever det som en brist att vi inom FNinte har en organisation som arbetar tillräckligt medförberedelser, dvs. hur den här typen av insatser skallkunna göras på ett tidigare stadium för att de skall bliav mer fredsbevarande än fredsfrämjande karaktär.Eller finns detta väl utvecklat inom FN-systemet?Anf. 45 Utrikesminister ():Herr talman! I denna fråga är det enkelt att barahålla med . Det finns mycket att göra iFN för att det skall bli bättre. Det gäller att planeraför både de fredsbevarande och de fredsfrämjandeinsatserna och att genomföra dem. Det gäller också attkombinera det civila och det militära. Vi har t.ex.framhållit polisernas viktiga roll i det här samman-hanget. Vi håller, inte minst med vår nuvarande ut-gångspunkt i säkerhetsrådet, på att arbeta med det härtillsammans med många andra länder som aktivt villstärka FN:s roll i det här sammanhanget.Anf. 46 Försvarsminister ():Herr talman! Jag tänkte ta kammarens uppmärk-samhet i anspråk eftersom jag kommer från en över-läggning i med de nordiska försvarsministrar-na. På vår nordiska dagordning fanns just det somIngrid frågar om. Vi är på det sättet bereddafr.o.m. med vår del av en snabbin-satsstyrka. Det finns nu fem nationer bakom denna.FN arbetar för att få ytterligare ett antal länder attlämna bidrag för att göra styrkan mer effektiv.Vi har också en nordisk samverkan som heterNordcaps. Den innebär att vi bygger upp ett systemoch kan rapportera till varandra för att kunna sättasamman trupper på ett sätt som är förberett inför enkommande internationell mission. Även där räknar vimed att vara framme 1998.Steget är ju verkligen mycket litet till s.k. PFF-övningar. Vi har genomfört en sådan i förramaj, och i genomför vi kommande oktober enPFF-övning som heter Nordic peace. Den har precisdet scenario som utrikesministern pekade på. Det ären samverkan mellan de militära och de civila organi-sationerna med syfte att i verkligheten kunna genom-föra sådant som det borde ha skett mer av i t.ex. Bos-nien.Jag har också begärt ordet för att jag vill nämnanågot om vad vi diskuterade som också har den härbärigheten. Det gäller frågan om hur vi skall hanteravår nordiska samverkan i Bosnien efter det att manda-tet går ut . Även där för vi nordiskadiskussioner. Jag kan nämna att jag på ytterligare enpunkt räknar med att vi skall kunna göra mer praktis-ka insatser. Det gäller minröjning genom nordisksamverkan. Förhoppningsvis kan det äga rum i Bosni-en.Jag vill ta upp en sak till, och det var egentligendet som gjorde att jag ville begära ordet . Vi iden nordiska ministerkretsen hade besök av vår ryskekollega . Vi hade en mycket intressantdag i går med en säkerhetspolitisk diskussion ossemellan. Jag måste säga att det var en väldigt öppenoch bra diskussion där det definitivt var möjligt attförstå varandras synpunkter.Jag gjorde naturligtvis ett inlägg med den ut-gångspunkten att det säkerhetspolitiska läget har för-bättrats kolossalt i och med slut och i ochmed de demokratiska statsskick som finns runt och i . Även många andra förbätt-ringar har skett genom de stora nedrustningsavtalenosv. Vi frågade vår ryske kollega - för det gäller enpunkt som har framhållits från vår sida - om Rysslandtänker vara med aktivt i det euroatlantiska part-nerskapsrådet. Vi har ju pläderat för det. Jag var iMoskva . Då tog jag upp dettaoch betonade att det som sker inom rådet för samver-kan mellan och Nato är kolossalt viktigt.Men är också med i det euroatlantiska part-nerskapsrådet, och vi önskar att är aktivtdär.På samma sätt tog jag då, , upp hurviktigt det är att är med i PFF-övningar. Jagvågar nog påstå att jag förstod att det förekommer endiskussion i den ryska administrationen om hur manreellt skall förhålla sig. Vi har tagit upp detta medandra länder också som har gåttsedan slutet av maj när dessa två märkliga, det fårman säga, internationella överenskommelser träffades.Jag talar om denna founding act mellan Nato ochRyssland och det euroatlantiska partnerskapsrådet därju praktiskt taget alla delar av och alla denordatlantiska länderna är med.Många har sagt att här är det verkligen betydelse-fullt att lägger fram förslag om hur vi skallgöra och vad vi skall arbeta med. Vi har väldigtmycket att göra med alla andra samarbetsfält. Kommed goda förslag! Det har varit budskapet när vi harvarit ute och talat om det här de gångna månaderna.Nu fick vi besked av . tän-ker vara aktivt i det euroatlantiska partnerskapsrådet.Ryssland arbetar också med att, när man träffas iförsvarsministerdelen och utrikesminis-terdelen strax därefter, lägga fram förslag som syftartill att se till det här blir en levande institution.Vi frågade också om PFF. Jo, tänker va-ra med i minst fem övningar . Mantänker vara med på de punkter där man finner att manhar ett intresse. Man tänker vara med i seminarier osv.Sergejev säger att det finns restriktioner - de är kan-ske framför allt av finansiell karaktär - för det ryskadeltagandet.Man kan konstatera att detta är väldigt positivabesked. Jag hoppas att det här verkligen skall gå vida-re. Vi tänker för vår del göra egna inlägg och inspel.Vi arbetar med att, från ett läge där egentligen ingen-ting fanns förberett vid sommarens ingång, kunnahitta punkter som är lämpliga för diskussioner inomdet euroatlantiska partnerskapsrådet. Vi lutar åt att detkan handla om miljösäkerhetssamarbete. Vi är ocksåberedda att diskutera om det finns något sätt som vimåste förbereda oss på när det gäller fredsfrämjandeoperationer som skall vara baserade i norra skulle naturligtvis vilja ha mer samarbete mel-lan vårt internationella PFF-centrum i i Sö-dertälje och motsvarigheter till detta. Även det har jagtagit upp med min ryske kollega. Utrikesministernkommer att ta upp en stor sak som gäller ett militär-politiskt ramverk för fredsfrämjande operationer.Man kan avrunda med att säga att allt det här ärbaserat på ställningstagande i den för-svarspolitiska propositionen med den internationalise-rade samverkansförmåga som vi vill och bör ha för attkunna delta.Jag kan avsluta mitt inlägg här med en undran:Hur säreget skulle det inte vara om är med iEAPR på detta aktiva sätt, om är med i PFFnär pengarna finns tillgängliga, men att inte ärmed? Länderna, våra grannar, våra partnerländer, villatt vi skall kunna göra inlägg och inspel. De menar attvi har den positionen och den erfarenheten, och attvåra erfarenheter är av största värde.Anf. 47 () replik:Herr talman! När jag uttalade mig om debåda regeringsbärande partiernas bästa laguppställ-ning i den säkerhetspolitiska debatten, förbigick jagbeklagligtvis försvarsministern. Det ber jag om ursäktför. Försvarsministerns deltagande i debatten ger välsnarare laguppställningen litet guldkant.Utrikesministern har gång på gång i den här debat-ten besvarat frågan om svensk syn på de baltiskastaternas Natomedlemskap med att vi måste göra enegen svensk analys. Eftersom mittfåran förflyttassnabbt, och man kanske riskerar att hamna på efter-kälken, vill jag nu fråga försvarsministern, som jagtror tillhör samma regering: Vilken är den svenskaregeringens analys av betydelsen av ett baltiskt Nato-medlemskap för säkerheten i närområde? Tålden analysen att offentliggöras? Jag tycker att rege-ringen skall lämna den här kalla-krigsnojan. Det finnsingen hotbild mot som gör att det skulle varanegativt om vi talade klartext om våra bedömningar.Säkerheten i är till skillnad från vad utri-kesministern sade tidigare ingen ömtålig fråga längre.Men den demokratiska debatten mår inte bra av smusslar. Har utrikesministern berättat för för-svarsministern om den gjorda analysen? Skulle för-svarsministern i så fall kunna berätta om det för riks-dagen?Anf. 48 Försvarsminister ():Herr talman! Tack för de vänliga orden från Len-nart Rohdin. Laget håller ihop. Utrikesministern harklargjort lagets inriktning, och det är utgångspunktenför vår träning.Anf. 49 ()replik:Herr talman! Jag har en fråga till försvarsminis-tern, och den gäller det som han sade om att det skullevara märkligt om var med i dessa militäraförsvarsövningar men inte . Är det verkligenså att det skulle vara underligt om Nato och Rysslandhar militära övningar tillsammans och ställersig vid sidan av just med tanke på vår alliansfrihet ochförhoppningsvis också med tanke på vår syn på fredoch nedrustning? Jag tycker att det är litet underligtatt skickar jaktflyg för att vara med i dessaövningar.Jag har ytterligare en fråga till försvarsministernsom gäller det nya samarbetet inom WEAG. Det rörkrigsmaterielsamarbetet, men hur har man där tagitställning när det gäller nedrustning? Innebär detta attdenna organisation bidrar till en upprustning?Anf. 50 Försvarsminister ():Herr talman! När det gäller den första frågan ärdet på det sättet att länderna själva väljer om de villvara med i PFF-övningar. Det finns även en variantsom heter In the spirit of, där man utan ekonomisktbidrag från Nato kan genomföra övningar som harsamma inriktning. Det finns alltså ett utrymme förländer att vara med. Det är fråga om många övningar,och alla länder är inte med på allt, inte heller Sverige.Så nog kan det finnas övningar där vi kan se rysksamverkan med och Nato utan attSverige är med. Men vissa företrädare för reservan-terna har här i kammaren drivit ståndpunkten att Sve-rige inte skall vara med i PFF eller EAPR. Det lämnarju i en mycket oförmånlig situation. Det sär-egna är dessutom att det sker i en värld där alla länderbegär, föreslår och vänder sig till oss för att få höravåra synpunkter och vill ha oss med på fredsfrämjan-de och humanitära aktiviteter.Jag vet inte om talmannen anser det lämpligt attjag kommenterar WEAG- och VEU-frågorna i sam-band med denna debatt. Jag kan kortfattat säga att detfinns uttalanden från VEU och WEAG, och också deinbjuder till samverkan och kontakter med Rysslandför framtiden.Anf. 51 ()replik:Herr talman! Jag frågade inte om ocksåskulle ingå i WEAG, utan jag frågade vad det innebarför freds- och nedrustningsarbetet. Svensk försvarsin-dustri har varit mycket positiv till WEAG-samarbetetdärför att den anser att den kommer att få sälja merkrigsmateriel. Mer krigsmateriel innebär såvitt jag kanuppfatta det hela en upprustning i stället för en ned-rustning i världen.På teknikområdet skall man också samarbeta, vil-ket i sin tur naturligtvis innebär att man ökar teknikenoch kunskapen om hur man snabbare skjuter ihjälvarandra osv. Detta är ingen fredsorganisation, somdet ibland låter när man hör regeringen framföra sinaargument för medlemskapet.Som försvarsministern vet är jag mycket kritisk tilldessa försvarsövningar. Jag tycker nämligen inte attdet finns någon som helst anledning för attbidra med vårt jaktflyg och våra ubåtar i dessa öv-ningar. Jag anser inte att det är övningar som syftartill fredsbevarande arbete i händelse av någon kris ivärlden. Jag menar att dessa övningar kommer attbidra till en upprustning i stället för till en nedrust-ning, vilket inte är särskilt positivt.Anf. 52 Försvarsminister ():Herr talman! Vi har att göra med en kraftfull ned-rustningsutveckling i och det f.d. Sovjet-unionen. I andra delar av världen finns det däremottendenser till en ökning av krigsmaterielen. Det gällerframför allt . Jag kan inte se att det finns någotsamband med att bryta den positiva både regleradeoch unilaterala nedrustning som karakteriserar ut-vecklingen i vår del av världen. Man kan däremotsäga att det finns ett betydelsefullt element när detgäller om två jätteföretag och Fören-ta staternas kongress skall bli de helt dominerandeorganen i fråga om att bestämma vilka länder somskall få vilka försvarsmateriel. Med den svenska alli-ansfriheten som utgångspunkt är det i denna situationriktigt med en europeisk industriell samverkan i syfteatt lägga en starkare grund för vår alliansfria politikoch därigenom kunna välja våra försvarsanordningarefter våra önskemål för framtiden.Anf. 53 MARIANNESAMUELSSON (mp):Herr talman! Eftersom utrikesministern uppmana-de mig att framföra var står i de interna-tionella frågorna och dessutom påstod att vi var isola-tionistiska vill jag framföra litet grand om Miljöpar-tiets syn på internationella frågor. Jag tror att utri-kesministern har uppfattat som ett partisom värnar den internationella solidariteten. Vi harmed emfas drivit frågorna om att man skall stärka FN-samarbetet och att även stärka OSSE-samarbetet inomEuropa just därför att det är dessa två organ som påbästa sätt skulle kunna ta hand om dessa frågor somberör den internationella solidariteten och som berörfred och nedrustning.I dag skall vi ta ställning till om vi skall gå medeller inte i en ny organisation. När jag påpekar att jaganser att regeringen är på glid i Natofrågorna, blirutrikesministern upprörd och påstår att jag vill isoleraSverige. Så är det inte. Men jag anser ändå att vi är påglid när det gäller frågorna i och kring Nato, justdärför att det blir alltfler organisationer som vi aktivtskall delta i, och FN:s och roller i världenförsvagas faktiskt på grund av detta. Utrikesministernär mycket medveten om varför vi gick in med insatseri det , vilket då var en mycket om-debatterad fråga.Det var så att FN av olika orsaker inte klarade sinroll där. Man fick inte det internationella stöd somman behövde. Från bl.a. svenskt håll ansåg man inteatt Nato ensamt skulle ta över, och därför gjorde specialarrangemang.Anf. 54 Utrikesminister ():Herr talman! Jag har stor respekt för vad Miljö-partiet står för vad gäller solidaritet, fredlig utveck-ling osv., men det var inte för att få höra det som jagställde en rak fråga till . Minfråga var om hon kan belägga det hon från riksdagenstalarstol har sagt, nämligen att detta att vi samverkarför att bättre förbereda oss för fredsfrämjande arbete iolika organisationer "skadar den militära alliansfrihe-ten". Hon säger att man i omvärlden ifrågasätter vårmilitära alliansfrihet. Detta är allvarligt.Jag vill ha ett enda exempel på ett land eller en re-gering som har framfört att man ifrågasätter vår mili-tära alliansfrihet därför att vi nu går in i . Ett enda land, det räcker med ettord, var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 10 §. )8 § betänkande 1997/98:UU3Krigsmaterielexport (skr. 1996/97:138)Anf. 55 ():Herr talman! I utrikesutskottets betänkande 3 be-handlas den svenska krigsmaterielexporten för 1996.Den svenska krigsmaterielexporten har tidi-gare debatterats i framför allt genom konsti-tutionsutskottets granskningsbetänkande . Isamband med detta beställde en utredningom följdleveranserna. I går har regeringen, kunde jagläsa i ett besked från TT, beslutat att tillsätta en ut-redning. Man har också talat om vem som har fåttuppgiften. Det är bra. Vi har iutskottet på muntliga informationer välkomnat dettainitiativ.I motion 406 tar vi upp att begrep-pet följdleverans och dess räckvidd behöver tydliggö-ras och respekten för mänskliga rättigheter i mottagar-landet därvid beaktas. I riktlinjerna för vapenexportenunderstryker man att vikt skall fästas vid respekten förmänskliga rättigheter i mottagarlandet. Men det ärinte tvingande just vid följdleveranser enligt konstitu-tionsutskottets granskningsbetänkande. Därför är detenligt uppfattning mycket viktigt attden nu tillsatta utredningen tydliggör aspektenmänskliga rättigheter vid följdleveranser.Nu gällande lagstiftning för krigsmaterielexporthar varit i bruk . Under den tiden harkrigsmaterielexporten minskat, men det är svårt attavgöra om det beror på lagstiftningen eller på enkrympande krigsmaterielmarknad. Det går inte attavgöra utan att man gör en översyn. Det talas ofta ivåra betänkanden om en översyn och att en översynskulle bringa klarhet på en rad andra områden.Eftersom ,, började arbeta är det enligtmin uppfattning alldeles för tidigt att ställa krav på enheltäckande översyn av hela lagstiftningen. På grundav den krympande marknaden för krigsmateriel ochen hårdnande konkurrens tycker vi i attdet är bra med ett samarbete både på det nordiska ochpå det europeiska planet, som också framförs i betän-kandet.I början av betänkandet står det att redogörelsenför svensk krigsmaterielexport föreslås bli lagd tillhandlingarna. När man tänker igenom den formule-ringen kan den betraktas som ett instämmande i vadregeringen har redogjort för och att man därmed indi-rekt godkänner detta. Vidare skriver utskottet attriksdagen inte bör göra något särskilt tillkännagivandebeträffande vapenembargo gentemot enskilda länder.Då frågar jag mig: Hur skall jag som ledamot i ut-rikesutskottet kunna uttrycka att jag inte delar rege-ringens uppfattning om situationen för mänskligarättigheter i och därmed inte heller tyck-er att det skall ske en vapenexport dit, att det heltenkelt strider mot de riktlinjer som finns för svenskkrigsmaterielexport och vapenexport. Enligt redogö-relsen har alltså krigsmateriel för strid expor-terats för 59,9 miljoner och övrig krigsmateriel för 4,6miljoner.Efter att ha brottats med frågan tillsammans medrepresentanter för fyra andra partier vill vi ändå geuttryck för vår uppfattning. Vi kunde inte göra det påannat sätt än i en reservation. Vi vill alltså inte låtadetta ärende läggas till handlingarna.Därför, herr talman, yrkar jag bifall till reservation11.Anf. 56 ():Herr talman! Vi behandlar nu det årliga betänkan-det om krigsmaterielexport. Det är förklaringen till attvi kan känna igen de flesta frågor som kommer upp idebatten och även dem som det finns reservationer på.Jag vill inte förneka att det finns positiva inslag iregeringens skrivelse. Det sker förbättringar. Jag villockså passa på att välkomna att regeringen i går till-satte en utredare som efter KU:s betänkan-de begärde och vill instämma i det HelenaNilsson sade, att det är viktigt att MR-frågornas bety-delse för följdleveranserna belyses i det samman-hanget.När det gäller utredningen och frågorna om vape-nexport i det säkerhetspolitiska läge vi befinner oss i i är det inte säkerhetspolitisk sekretesssom är problemet, utan det är möjligen frågor somkan handla om industri- och företagssekretess ochliknande. Såvitt jag kan förstå kommer den här ut-redningen inte heller att behandla eller ta ställning tillkonkreta ärenden. Då tycker jag faktiskt att det hadevarit bra för öppenheten, bra för att undvika tveksam-het, oklarhet och misstänksamhet kring dessa frågorom utredningen hade fått full parlamentarisk insyn.Det är politiska frågor som utredningen skall ta ställ-ning till.Jag går inte in på de övriga punkter som finns be-handlade i reservationer, eftersom vi haft debatter omdem tidigare, men en fråga vill jag ta upp. Det är densom berörde i slutändan och somhandlar om vapenexporten till . Vi vet allaatt förtrycket av oppositionella och minoriteter i In-donesien fortsätter, och det är omfattande. Någonvilja från regeringens sida att genomföra verklig de-mokrati och tillåta demokratiska spelregler har inteförevarit. Man bedriver sedan tjugotalet år en brutalockupationspolitik gentemot i har pånacken. Den här politiken har bedrivits . Detgår inte att hävda att åsidosättandet av demokrati ochmänskliga rättigheter i inte skulle varasystematiskt. Det går inte heller att hävda att utveck-lingen inte har gått åt fel håll när detgäller mänskliga rättigheter, demokrati och ockupa-tionen av har i debatten ibland även här i kammaren för-sökts göra gällande att det skulle råda oklarhet omFolkpartiets inställning till dessa frågor. Jag vill dåpassa på att läsa upp det uttalande som Folkpartietslandsmöte - vårt partis högsta beslutande organ -gjorde i allmän enighet . Man sade föl-jande:"Det är uppenbart att inte är kva-lificerat för tillstånd till nya leveranser av krigsmate-riel från . har emellertid i flerafall tillstånd givits till s k följdleveranser, efter det attdetta begrepp givits en allt vidare tolkning, vilketvarit djupt olyckligt. Begreppet följdleverans måsteges en mer strikt och inskränkt tolkning. Export avkompletterings- eller ersättningsleveranser bör intekunna betraktas som följdleveranser och inte kunnaske till stater som inte uppfyller riktlinjerna för svenskvapenexport.