prot · GL0948 · 1997-12-16 00:00:00 — Här måste vi också se till att vi klarar mål-sättningarna i framtiden.Vi vill också understryka att vi mer aktivt måstediskutera skogskalkningen i de här sammanhangen.Det är också en fråga som hänger samman med bio-logisk mångfald.Jag vill sedan peka på två viktiga saker i det härsammanhanget. Det är forskningen och det är mil-jöövervakningen.Från moderat sida har vi klart poäng-terat nödvändigheten av miljöforskning. Vi beklagarde kraftiga nedskärningar på forskningsområdet somgörs när det gäller anslagen till . Detgäller miljö, det gäller kretsloppsforskning, det gällereffekt och det gäller också frågan om kemikalierelate-rad forskning, som har legat på Naturvårdsverket.Man har byggt upp fasta forskarresurser, men nuavskedas viktiga forskare, professorer och andra, somhar jobbat långsiktigt med dessa miljöforskningsinrik-tade verksamheter. Vi beklagar detta.Jag skulle vilja ställa en fråga till utskottets tales-man, därför att här kommer olika budskap. I vissasammanhang säger man att all den forskningsverk-samhet som läggs ned i anslutning till att mister sitt anslag skall avMISTRA. Men om vi tittar på MISTRA:s egen redo-visning när det gäller inriktningen för nästa budgetårfinner vi att man säger att för viss sådan forskning -således forskning som har bedrivits i Naturvårdsver-kets regi - kan anslag sökas hos MISTRA. För visssådan forskning, således inte alls för all sådan forsk-ning. Det här är viktigt att betona i det här samman-hanget. Man säger också från MISTRA:s håll atthuvuddelen av MISTRA:s forskning skall fortsättasmed samma inriktning som . Vad är det somgäller?När det gäller beloppsgränser säger man frånMISTRA:s sida att man kan tänka sig att lägga 30-40miljoner kronor på den forskning som harbedrivits av inom ramen för 130miljoner kronor. Det är alldeles uppenbart att vi av-händer oss forskarresurser i detta sammanhang. Det ärockså på det sättet att en hel forskarvärld har proteste-rat mer eller mindre mot den här förändringen av denviktiga miljöforskningen.REFORSK är också ett exempel på viktig verk-samhet som försvinner. Man har haft ett positivtsamarbete mellan å ena sidan ochstaten och å andra sidan det fria näringslivet. Det härär allvarligt.Det är samma sak med miljöövervakningen. Vi sernu att miljöövervakningen dras ned. Vi kan bara näm-na som exempel den miljöövervakningen påvästkusten, ute i västerhavet. Det är ett sådant exem-pel som också är allvarligt i det här sammanhanget.Här tycker jag att det faktiskt krävs klarläggandenfrån utskottets talesmans sida. De uppgifter vi har fåtthitintills har varit ganska disparata på det här områ-det.Till sist, fru talman, kan vi också nämna SLU.Även om det inte ligger inom Miljödepartementetsområde är det ändå på det sättet att även SLU-forskningen dras ned och minskas. Det är också enviktig faktor när det gäller den miljöinriktade forsk-ningen.Fru talman! Vi får återkomma när det gäller de härviktiga frågorna. Men just när det gäller forskningssi-dan vill jag gärna ha klarlägganden från utskottetstalesmans sida.Anf. 103 () replik:Fru talman! Av någon anledning väljer att diskutera miljöstödet till jordbruket också denhär gången. Vi hade en sådan diskussion . Han pekar på att mycket riktigttalade om att många av besluten på det området till-kom genom gemensamt agerande av ochregeringen. Den här historien är på något sätt gammal,men jag tycker ändå att det är viktigt att säga att mo-deraterna alltid har pengar. De störtar alltid upp ochkan vara med om varje åtgärd. De delar alltid ut merpengar. Det är så det fungerar.Vi valde mycket tydligt i utskottet här i riksdagenatt skapa en samsyn med socialdemokraterna för attdärmed lägga grunden för en förändring av de förslagregeringen hade kommit med. Det var viktigt. Viöppnade ju dörren för en fortsatt användning av mil-jöstödet i EU-systemet, som annars inte hade varitmöjlig.Det litet märkliga är att ibland får man kritik avModeraterna för att i de här frågorna arbeta-de tillsammans med Socialdemokraterna och därmedlade grunden för beslutet. heter det att det intespelar någon roll. Det var inte det som betydde nå-gonting, besluten tillkom genom moderat agerande.Man får på något sätt välja vilken häst man skall sittapå.Anf. 104 () replik:Fru talman! Jag tycker kanske att det fanns anled-ning att även i den här debatten peka på den viktigafaktor för biologisk mångfald som miljöersättningarnautgör. Det är faktiskt en symbios. Om vi inte hade haftde här ersättningarna hade våra möjligheter att klarastora delar av den biologiska mångfalden varit betyd-ligt mindre.När det gäller agerande har juCentern valt sin väg. Jag kritiserar inte det. Men jagkritiserar när företrädare för försöker taäran åt sig av politik och frågor som andra partier hardrivit . Det är precis som om det vore pådet sättet att en fråga infaller lämpligt just vidden tidpunkt när centerpartistiska politiker anser attden rätta tiden är inne. Så är det ju inte.Jag tycker att det är bra att ni har ställt upp till-sammans med regeringen, så att vi nu fullt utnyttjarmiljöstödet. Men det hade varit bättre om ni hadeställt upp tidigare. Det är bara den enkla kritiken vihar. kan vi konstatera att vi har miljöersättningen.Då tycker jag att man lika gärna kan ge credit åt departier som tidigare drev den här frågan som att självförsöka ta åt sig äran för att man senare kom med påvagnen. Det är bara det, , som diskus-sionen gäller på den här punkten.Anf. 105 () replik:Fru talman! Det är inte så. Det är inte fråga omtidigare eller . Det gick inte att göra någontingförrän det fanns en proposition, när motionerna vartillgängliga och vi kunde ha en diskussion i utskott-skretsen. Det fanns ingen tidigare tidpunkt. Vi var intemed i EU tidigare. Historieskrivningen blir litetknepig.Jag skall förklara varför vi gör så. Det går inte all-tid att ha pengar till alla saker. Därför försöker vilägga en tyngdpunkt i vårt arbete på de saker som ärverkligt viktiga - i det här fallet jordbruksnäringen.Vi har lyckats. Låt oss jämföra med de regeringsför-slag som låg på bord och debeslut som är fattade med vår hjälp. Det är up-penbart att de besluten är bra mycket bättre än vadModeraterna hade åstadkommit.Anf. 106 () replik:Fru talman! Vi har inte pengar till allt. Vi kritise-ras ofta i kammaren för att vi gör alldeles för kraftigabesparingar på många håll. Det handlar om priorite-ringar.Vi krävde aldrig, , att pengar skulleavsättas till miljöersättningar innan vi blev medlem-mar i EU. Men så fort vi kom med i EU ansåg vi skulle fullt ut utnyttja de möjligheter som fannsför att få ersättningarna. Vi har kritiserat att Centerninte har ställt upp på det tidigare.Detta var inte första propositionen om miljöer-sättningar. Det var första gången som miljöersättning-arna fullt ut utnyttjades. Men vi väckte motionen ochkrävde ett utnyttjande innan man i propositionen fulltut utnyttjade ersättningarna. Vi prioriterade miljöer-sättningarna till jordbruket högre än vad Centerpartietgjorde.Nu är det bra att vi har fått detta. Vi är överens. måste vi se till att det blir nya vetti-ga regler i systemet.Anf. 107 ():Fru talman! Vi som lever under senare hälften av1900-talet i den s.k. rika världen har större möjlighe-ter än någon generation före oss. Vi har därmed ocksåett enormt ansvar. Vi har skyldighet att förvalta natu-ren åt kommande generationer och delta i internatio-nellt samarbete. Med andra ord skall vi visa solidari-tet med framtiden och omvärlden. Vi liberaler ärberedda att tillämpa dessa principer. Vi bejakar nyteknik och ny kunskap som används för att öka män-niskans livskvalitet.Genom sitt medlemskap i har fåttmöjligheten att påverka miljöarbetet mycket mer äntidigare, och EU håller på att bli pådrivande i interna-tionellt globalt miljöarbete.Samtidigt måste föregå med gott exempeloch kraftfullt motverka utrotningen av djur- ochväxtarter. Vi värnar om den vitryggiga hackspetten.Vi värnar om havsörnen. Vi värnar om pilgrimsfal-ken. Vi värnar också om mindre spektakulära arter avväxter, mossor och lavar. Den biologiska mångfaldenkräver att de unika naturområden som är hotade,framför allt den s.k. gammelskogen, bevaras.I miljöbudget , dvs. utgifts-område 20, finns därför avsatt 250 miljoner kronorför ytterligare markinköp utöver Socialdemokraternasoch förslag. Vi vill också satsa 20miljoner kronor ytterligare på miljöövervakning, bl.a.för att länsstyrelserna skall få större resurser.Fru talman! Försurningen är ett stort hot mot be-varandet av vår natur. Därför vill vi satsa 20 miljonerkronor utöver Socialdemokraternas och Centerpartietsförslag på åtgärder för att motverka försurningen.Glädjande nog har jordbruksutskottet enats om attutvidga användningsområdet för den s.k. kretslopp-smiljarden så att av den skallanvändas för kalkning . Därmed hamnarkalkningsanslaget just på den nivå som vi yrkat på ivår partimotion.Folkpartimotionens förslag till utgiftsram, somalltså var högre än regeringens,har ju avslagits i budgetprocessens första steg genomriksdagens beslut . Vi är såle-des förhindrade att fullfölja våra anslagsyrkanden,och jag har i stället beskrivit vår satsning för denbiologiska mångfalden i mitt särskilda yttrande nr 3 idetta betänkande.Fru talman! De frivilliga organisationerna inommiljöområdet har en viktig roll att spela i samhällsde-batten. Därför tycker vi att organisationsanslaget inomA 2 Miljöövervakning bör bibehållas på 5 miljonerkronor och inte reduceras till somregeringen föreslagit. Detta kan ske genom omför-delning inom A 2. Därför står vi bakom reservation 2tillsammans med , ochMiljöpartiet.Anf. 108 ():Fru talman! Det är dags att diskutera miljöbudgetigen. Det var väl sist. På grund av ettmisstag saknas det en närmare beskrivning av våraförslag i vårt särskilda yttrande i betänkandet. Det gårnaturligtvis jättebra att läsa motionen. Det finns enbra beskrivning av innehållet i motionen i början avbetänkandet.Vänsterpartiet har föreslagit relativt stora föränd-ringar i årets budget. Jag tänkte litet kortfattat redogö-ra för dem. Men för att kunna göra det måste jag börjai en annan ända. Jag tänkte börja prata om utgiftsom-råde 18, det som behandlar samhällsplanering, bo-stadsförsörjning och byggande. Under den rubrikenfinns nämligen regeringens stora satsning för lokalainvesteringsprogram för ekologisk hållbarhet. Det ären satsning som sträcker sig och som om-fattar totalt 5,4 miljarder kronor.En liten uppfräschning av historien säger att under1994/95 medverkade till att tillföra deförsta som anslogs till en eko-logisk fond för hållbar utveckling. Därefter har rege-ringen skapat den s.k. kretsloppsmiljarden, dvs. 200miljoner kronor som en fortsätt-ning och vidareutveckling av den ursprungliga idén.Nu anslår regeringen 5,4 miljarder i ettprogram som handlar om ekologisk omställning. Detär 0,8 miljarder , 1,8 miljarder och 2,8miljarder år 2000.Jag tycker att regeringen och gör rättvid ett bifall. Vi gör rätt i att gå vidare i arbetet medden ekologiska omställningen. Nivån på satsningen ärrimlig. Men vi måste se upp och se till att vi använderde 5,4 miljarderna på ett vettigt sätt. Jag tänker ta upptre punkter där jag anser att vi inte har hamnat på denrätta nivån i arbetet.Den första punkten gäller att den ekologiska om-ställningen kräver ett långsiktigt tänkande och utvär-dering. De första hundra miljonerna har utvärde-rats på departementet. har fåtten muntlig redovisning under utskottsbehandlingen.Det är inte tillräckligt.Det är också intressant att se att man går från enårlig summa på 200 miljoner till numera 800 miljo-ner, sedan och sedan 2,8 miljar-der kronor. Det är mycket pengar. Det är farligt attgöra så utan utvärdering.Den andra punkten handlar om organisation. organisation skall tillsättas för att hantera bidraget.Det är ytterst tvivelaktigt när det redan finns en orga-nisation för den s.k. kretsloppsmiljarden. Det finnsredan en administration och en organisation. Rege-ringen frångår det vanliga arbetssättet för hanteringenav stöd, nämligen att det skall skötas av berörda verk.I det här fallet handlar det om , och länsstyrelserna.Den tredje punkten är kanske den allra viktigaste.Jämfört med budgettabellen saknar jag iårets budgettabell för utgiftsområde 20 en mycketviktig punkt. Det gäller då budgetposten för saneringav miljöskadade områden. Under utgiftsområde 18saknas det anslag för allergisanering av skolor, dag-hem och bostäder som fanns med i 1995/bud-get och som avbröts i förtid.Det är litet tråkigt att regeringen behandlar t.ex.frågan om sanering av miljöskadade områden på dettasätt - inte bara därför att vi kan misstänka att miljöoch hälsa kan komma att drabbas, utan också därföratt vi tvingas skapa en ny administration och organi-sation för fungerande verksamheter.I förra årets budget fanns det ungefär 20 miljonerkronor för sanering av miljöskadade områden. Redandet var ett slag under bältet eftersom ungefär200 hade äskats per budgetår underett flertal år; detta för att kunna komma till rätta medde mycket stora problem som vi i harvad gäller miljöskadade områden.Jag skall återigen i denna kammare peka på hurviktig denna verksamhet är. Den fyller flera funktio-ner. Dels är det nödvändigt att sanera efter det som vihar släppt ut - miljögifter skall inte spridas i vår na-tur. Dels är det ett ansvar gentemot kommande gene-rationer att se till att vi faktiskt städar upp efter osssjälva. Dessutom skapar detta sysselsättning i vårtland. Det är ju inte helt obekant att vi har en ganskahög arbetslöshet. Att slå två flugor i en smäll kan varaganska bra.Jag vet att miljösanering kommer att genomföras iSverige. Problemet är att man har tagit bort den frånordinarie verksamhet. I stället har man lagt in miljö-sanering i en sorts projektform. Verksamheten är, somjag sagt, påbörjad och kartlagd av . Det som går förlorat om projekten skallgå via kommunerna, som det är tänkt med fonden ifråga, är prioriteringen av olika områden. har delat in olika områden i prioritet Aoch prioritet B. När samordningen går förlorad kan vihamna i en olycklig situation där kommuner som harprioritet A-områdena - de farliga områdena, som detär nödvändigt att på en gång ta itu med - väljer attinte söka pengar för den här typen av verksamhet.Kanske väljer de kommunerna att över huvud tagetinte söka pengar för miljöprojekt.Regeringen verkar hellre vilja förvalta den här ty-pen av medel själv. Man vill ha den subjektiva be-dömningen. Man vill kunna dela ut pengarna litetgrand i form av "gottepåsar" till olika kommuner. Jagtycker inte att det är ett tillräckligt skäl för att göraden här ommöbleringen bland pengar och anslagspos-ter.Vi i ställer oss litet frågande här.Har regeringen verkligen tänkt igenom nivån vadgäller den ekologiska fonden? Man verkar ha litetsvårt att plocka in verksamheter i form av projekt. Istället lägger man in ordinarie verksamhet och hänvi-sar till ett pågående projekt. Helt plötsligt skall det blien sorts konstigt, tillfälligt, projekt som kommunerkan söka pengar för, om de vill och om de blir bevil-jade. Vi tycker att detta är beklagligt. Vi i Vänster-partiet hade med andra ord hellre sett att regeringenbehöll saneringen av miljöskadade områden som enegen budgetpost under utgiftsområde 20.För att vi skall kunna använda oss av det arbetesom redan har lagt ned på kart-läggning och prioritering och för att se till att detnationella ansvaret för dessa frågor verkligen tas ärdet enormt viktigt att miljöarbete inte blir projektarbe-te. Tyvärr måste vi nog under en ganska lång tidframöver vara beredda att se miljöarbete som någotpågående, inte som projekt.Därför är den ekologiska fonden enligt min me-ning tyvärr inte riktigt trovärdig. Grundläggandemiljöverksamhet lyfts ju ut ur ordinarie budget ochläggs in som projekt. Där skulle jag väldigt gärnavilja ha ett svar.Om vi mot bakgrund av den ekologiska fondenoch prioriteringen av pengar återgår till att funderaöver det som står i utskottets betänkande har jag någrakommentarer utifrån alternativa bud-get.Först och främst vill vi tillföra . Under de senaste årenhar , precis som andra verk ochmyndigheter, haft samma besparingskrav, men detfinns en skillnad. Skillnaden är att man hela tidenbestämt har hävdat att miljön är ett prioriterat område.Det har blivit så , vilket vi nog tyck-er borde synas också i rent ekonomiska termer. Vitycker att det nu får vara slut på att göra besparingar.Dessutom har vi föreslagit att en ny post skall till-föras . Det handlar om forskning.Någon var tidigare inne på detta. Det är möjligt att detblir ett stort glapp när forskningen förs över tillMISTRA. För att kunna täcka det lilla glappet före-slår vi inom ramen för en helt nyanslagspost för akut forskning.En annan fråga är den om kalkningen, en frågasom har debatterats i denna kammare.Problemet med försurade sjöar är väl belyst och ge-nomgånget. Det är bra att regeringen inte minskaranslagen för kalkningen, som man tidigare aviserat.Nivån är fortfarande för låg.Under utskottsbehandlingen av ärendet har mankommit överens om att en mindre summa, 20 miljonerkronor, skall omfördelas från den s.k. kretsloppsmil-jarden till anslagsposten för kalkning. Detta är bra,men det kommer inte att räcka. görbedömningen att verket behöver minst 185 miljonerkronor för att inte lägga ned verksamhet.Fortfarande vet vi ingenting om konsekvensernaav en avbruten kalkningsverksamhet. Men utifrån detvi ändå vet har vi all anledning att misstänka att detkan få mycket stora konsekvenser. I det läget är detförsiktighetsprincipen som skall gälla och i det härfallet kräver försiktighetsprincipen mera pengar. Jagtror att det vore bra att inse det, om inte annat så tillnästa års budget.Det är ganska intressant att vi i diskussionen omkalkning diskuterar och t.o.m. 5eller fram och tillbaka, medan manganska ospecificerat kan lägga 5,4 miljarder kronorpå miljöprojekt. Vore det inte i det här fallet meratrovärdigt att faktiskt satsa de pengar som behövs förkalkningen?Ytterligare en punkt gäller investeringar för natur-vård. Detta ligger inom samma utgiftsområde. Syftetär att de sista resterna av skyddsvärd skog inte skallförsvinna. Om de markerna försvinner så handlar detom ekosystem som antagligen inte kan ersät-tas/återskapas under överskådlig tid.De forskare som har presenterat olika siffror sägeratt vi har ungefär på oss när det gäller att skyd-da naturskogar i reservat; detta för att inte oersättliganaturvärden skall gå förlorade. Det är kanske dags attbörja nu.Trots att har beslutat om beva-randet av den biologiska mångfalden i vårt land före-kommer det avverkning av skog med synnerligenhöga naturvärden. Bara har,enligt uppgifter från och Skogssty-relsen, minst 500 områden med rödlistade arter av-verkats. Till detta kommer naturligtvis ett stort mör-kertal. En stor det av vår skog är varken kartlagd ellerinventerad. Därför hinner man inte uppmärksammahuruvida avverkning av skog hotar den biologiskamångfalden eller inte.Sverige har genom flera internationella konven-tioner åtagit sig att bevara den biologiska mångfalden,men verkligheten säger något helt annat. Det är endast0,av skogen nedanför fjällkedjan som skyddas ireservat e.d. Ändå är det just i de områdena som derödlistade arterna finns. Vi kan jämföra med u-länderdär det t.ex. finns tropisk regnskog. Där är skogenskyddad till 10 %.Eftersom regeringens politik inte heller på dettaområde riktigt är trovärdig vill vi i Vänsterpartiettillföra den här budgetposten förkommande budgetår. Detta förslag har tyvärr intetillstyrkts av utskottet. Det skulle ha varit bra omutskottet hade gjort det.Vidare har vi i föreslagit nya an-slagsposter - anslagsposter som inte regeringen harföreslagit. Det gäller t.ex. bidrag till kommunala mil-jörådgivare.På energiområdet har regeringen föreslagit att detskall finnas energirådgivare ute i kommunerna. Detfinns ett särskilt bidrag, , för detändamålet. Vi föreslår ett bidrag på 50 miljoner kro-nor att användas också till miljörådgivare ute i kom-munerna.Om vi lägger ned lika mycket pengar till, så räckerdet ungefär till en heltidstjänst per kommun.Omställningen till det ekologiskt hållbara samhäl-let kräver stora förändringar. Det krävs att mycketansvar läggs på familjer och enskilda individer för attkunna utföra det. Det har visat sig att när kunskapsni-vån är hög är också viljan för att aktivt förbättra mil-jön och omgivningen mycket stor. Källsortering ochandra verksamheter har fått stort stöd hos invånare påde orter som inför sådant. Det är viktigt attdet finns experter, rådgivare och sakkunniga som kanhjälpa till att svara på frågor eller ge tips och råd. Denhjälpen bör också finnas inom kommunerna.Som kommunernas ekonomi ser ut är detsnarast så att kommunala rådgivare eller Agenda 21-anställda som tidigare funnits i kommunerna i dagavskedas därför att man har stora ekonomiska pro-blem. Vore det inte en jättebra satsning från statenssida att se till att det finns människor som kan de härfrågorna ute i kommunerna där arbetet skall utföras.Jag yrkar bifall till reservation 2 i betänkandet.Lennart har redogjort för den på ett bra sätt, såjag tänker inte säga något mera om det. Men jagskulle vilja, som jag sagt i kammaren, att detär helheten i miljöarbetet som skall vara det tunga.Den ena handen måste veta vad den andragör. Jag tycker tyvärr inte riktigt att det är så i detmiljöarbete som regeringen och utskottet har presen-terat.Anf. 109 () replik:Fru talman! Jag ställde en fråga tidigare från ta-larstolen om varför tycker att man skallvänta med att ge sig in på gemiljöorganisationerna möjlighet att aktivt delta i bio-teknikinformationsarbetet.Den andra frågan följer av an-förande, fru talman. Hon tar upp många saker somkräver pengar, alternativt kräver de ett annat regel-verk. Det är de två instrument som man har att arbetamed: ekonomi eller lagstiftning.När nu ser bristerna i ekonomin- en del kan man hålla med om i någon mening - hurhar och kompenseratdetta genom åtgärder i det ryktesvisa miljöbalksför-slaget för att matcha bristen på pengar? Det gällersåväl saneringen av miljöskadade områden som lag-stiftning t.ex. för att ålägga kommunerna olika sakernär det gäller miljörådgivare? Hur har man alltsåmatchat det i det ryktesvisa förslaget?Anf. 110 () re-plik:Fru talman! Jag skall börja med bioteknik. Vitycker att det är en jätteviktig fråga. Helheten i vårtförslag, som naturligtvis inte gått igenom eftersom vibara har av rösterna i , gör att hade fått tillräckliga resurser för att arbetamed de här frågorna fram till dess utredningen blirfärdig. Jag tror att det kan vara bra att avvakta denutredningen, även om det tar tid. En viktig princip attbeakta är att så länge en utredning sitter skall denockså få sitta och arbeta i lugn och ro. får sköta informationsverksamheten inombefintlig ram. Det är det som också , såvitt jag förstår.Naturligtvis krävs det mer pengar om man vill sat-sa på miljön på det sätt som vill göra.Framför allt handlar det om att dra ned på andra om-råden, t.ex. trafikområdet. motorväg motsvararungefär - det är alltså två hel-tidstjänster per kommun för miljörådgivare - och inte50 som vi har föreslagit. Vi måstealltid kunna relatera de utgifter som vi föreslår på dethär området med neddragningar på andra områden.Just på exempelvis trafikområdet har vi gjort storaneddragningar för att kunna satsa pengar på miljön istället.Vänsterpartiet har försökt att göra så gott vi harkunnat vad gäller . Den kommer på tors-dag. Jag tror med all säkerhet att vi kommer att kunnafortsätta att diskutera här i kammaren.Anf. 111 () replik:Fru talman! Jag vill inte och kan inte, eftersomriksdagen till skillnad från medierna och andra aktörerinte har fått del av balken, ha en diskussion kring den.Men jag var inte alls ute efter det. Vad jag var uteefter var att om man finner att det är brister i ekono-min i ett beslut som är på väg att fattas i riksdagenkan man kompensera de svagheterna genom en lag-stiftning som - det kan tyckas orättvist - åläggerandra aktörer vissa åtgärder.