prot · GL0918 · 1997-10-23 00:00:00 — Vi är ense.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade att ajournera för-handlingarna till då frågestunden skullebörja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.5 § FrågestundAnf. 34 TREDJE VICE TALMANNEN:Jag hälsar statsråden välkomna till dagens fråge-stund. deltar utrikesminister , statsrådet , kulturministerMarita , statsrådet , jord-bruksminister och statsrådet . 35 ():Herr talman! Jag vill återvända till en fråga som vidiskuterade för bara här i kamma-ren. Jag ställde en fråga till miljöministern som honvalde att inte svara på, antagligen därför att den var avövergripande karaktär.Människor kring har drabbats eko-nomiskt av händelsen där, en del väldigt tydligt, endel mer diffust. Uppenbarligen skall ochBanverket i hög grad stå för ersättningen, men de harkanske inte det bästa rykte vad gäller sådant i dag.Min fråga till utrikesministern är om regeringen ärberedd att garantera omedelbar ersättning till demsom drabbats i väntan på att kostnaderna kan kommaatt täckas av och Banverket.Anf. 36 Utrikesminister ():Herr talman! Som sade har vi justdebatterat dessa frågor. Om miljöministern, som ärden som har ansvar för detta, inte kunde ellerville svara på den frågan, så gäller detsamma för mig.Kongo-BrazzavilleAnf. 37 ():Herr talman! Vi har ofta kunnat konstatera att Af-rika är satt på undantag. Just nu blöder Kongo-Brazzaville. Tiotusentals har drabbats av terror, krigoch plundring, och tusentals har blivit dödade.Det finns ett nordiskt projekt med beteckningenLåt leva, med underrubriken nyttRwanda. Enligt vad jag förstått har projektet fåttpositiv uppbackning från UD och stöd från Sida.Problemet är att stödet inte når fram, utan det förhind-ras av banditgrupper och andra som vill hindra eninsats.Min fråga till utrikesministern är: Har Sverigeaktualiserat frågan i ? Kan Sverigefinna en väg att hjälpa, ge skydd och stöd i en excep-tionellt svår situation?Anf. 38 Utrikesminister ():Herr talman! Vi är alldeles överens om att situa-tionen i Kongo-Brazzaville är exceptionell och utom-ordentligt allvarlig. Det har alltså förekommit enstatskupp. Självfallet fördömer den svenska regering-en att någon tar makten med våld, såsom skett vid dethär tillfället. Jag är också mycket kritisk mot att ettgrannland, , har blandat sig i konflikten. Dettainnebär att osäkerheten är stor för många kongoleser,men naturligtvis också för många utlänningar somfinns i landet.Som en aktiv säkerhetsrådsmedlem arbetar vi fören FN-närvaro i Kongo-Brazzaville. Det har vi gjort iflera månader, och så här i efterhand ser vi att det varmycket tragiskt att någon sådan inte hann komma tillstånd tidigare. Då hade kanske kuppen kunna avvär-jas. Men vi fortsätter nu att arbeta för en FN-närvaro.Det tror jag är det största och bästa skyddet.Anf. 39 ():Herr talman! Utrikesministern nämnde Angolasroll, och den är att beklaga och fördöma. Men minis-tern borde kanske möjligen också säga någonting omFrankrikes roll. Denna gamla kolonialmakt är inteutan inflytande här. Jag tror att det skulle vara avvärde om inte bara gjorde en bedömning utanrent av i direkt samarbete med , denna per-manenta medlem i säkerhetsrådet, tog upp frågan ochkrävde insatser som kan förhindra att blod flyter ionödan.Ni bör också veta att den Kongoambassadör somfinns för räkning nu har tvingats gå underjorden, eftersom han fruktar för sitt eget liv. Det ärockså en tråd att ta tag i, att stödja och hjälpa demsom har nära relationer till. Jag skulle upp-skatta om utrikesministern förtydligade sig något ochsade att man från svensk sida är beredd att aktiverasig ytterligare för att förhindra att tragiken fortsätterpå denna kontinent som så ofta är övergiven av övrigavärlden.Anf. 40 Utrikesminister ():Herr talman! som vi aktivt harbehandlat frågan om Kongo-Brazzaville och situatio-nen där har vi från svensk sida förklarat oss bereddaatt ge bidrag till en FN-närvaro, med en eventuell FN-styrka. Vi har alltså varit ett av de ganska få ländersom sagt det. Det tyder på att vi är aktiva även när detrör ett land som inte direkt tillhör den krets av ländersom vi har nära relationer med genom bistånd. Dettafall är så principiellt viktigt att vi vill vara aktivaockså i på det sätt jag nu har be-skrivit.DjurtransportAnf. 41 ():Herr talman! Jag har en fråga till jordbruksminis-tern. För sedan kunde vi återigen sebilder från vidriga förhållanden vid djurtransporter.Den här gången gick transporten från EU till tredjeland. Vi kunde konstatera att EU betalar ut transport-bidrag för transport av levande djur, uppenbarligenför att minska sitt överskott.Jag skulle vilja höra vad jordbruksministern haratt säga om hur denna fråga har hanterats sedan dess.Utgår det fortfarande exportbidrag för att transporteralevande djur till ett tredje land?Anf. 42 Jordbruksminister ():Herr talman! Onödiga och plågsamma djurtrans-porter engagerar och upprör med rätta många männi-skor, inte bara i vårt land utan även runt om i Europa.Jag ser det som en mycket viktig del i mitt ansvar atthävda den kända svenska uppfattningen - som ocksådelas av många andra - att vi måste bort från den härhanteringen.Vår uppfattning är att exportbidrag inte skall utgåi samband med transporter och export av levandedjur. Vi har inte fått gehör för den ståndpunkten fulltut, men ministerrådet har rätt ändå beslutat attett villkor för att bidrag skall betalas ut är att transpor-terna ägt rum i enlighet med de villkor som finnsreglerade i den europeiska unionen. Jag tyckte attdetta var ett steg i rätt riktning.Det var därför med sorg och bestörtning som jagnoterade att de svenska EU-parlamentarikerna frånModerata samlingspartiet röstade mot förslaget närdet skulle behandlas i . Det var i sakmycket beklagligt. Det var dessutom beklagligt efter-som det är en över alla partigränser uppskattad ochdelad uppfattning att vi skall vara emot den här typenav bidrag. Jag förväntar mig något slags förklaringfrån Moderata samlingspartiet till hur de på det sättetkan överge vår gemensamma linje.Så sent som i måndags, när vi på nytt hade minis-terrådsmöte i , diskuterade vi åter fråganom djurtransporter. Nya förslag väcktes i syfte attkomma bort från den hanteringen, och fick i uppgift att återkomma med kon-kreta förslag i frågan.LänsmusikenAnf. 43 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till kulturmi-nistern om den centralisering och utarmning avsvenskt musikliv som kan bli följden om vi fullföljerden plan i budgeten som vi snart skall ta ställning till.Jag är förtvivlad över avsaknaden av en helhetssynpå svenskt musikliv, dvs. över de följder för svensktmusikliv över huvud taget som det här sparbetingetkan innebära. Jag tänker då på konsekvenserna förskolbarn, tonsättare, dansteatrar osv. Därför skulle jagönska att kulturministern kunde hjälpa mig med att geett svar till alla dem som uppvaktar kulturutskottet.Frågan är alltså varför vi måste spara just påLänsmusiken i landet.Anf. 44 Kulturminister ():Herr talman! Det som gäller för Länsmusiken äratt ombildades den gamla militär-musiken till Länsmusikorganisationer. Kulturutred-ningen föreslog en 50-procentig neddrag-ning av resurserna till Länsmusiken. Man ville skapaandra organ och fördela medlen till musiklivet i Sve-rige på ett annat sätt än via Länsmusiken.Regeringen valde inte så långtgående förslag. Ikulturpropositionen har vi föreslagiten omfördelning - en neddragning avLänsmusikens resurser, som skulle fördelas på två år.Pengarna skulle omfördelas till andra konstnärligauttrycksformer och konstarter ute i regionerna, menpengar skulle också gå till det s.k. fria musiklivet ochtill ungdomars musikutövande utanför länsmusiksor-ganisationerna.Efter den kritik som var och efter den genomgångav frågan som gjordes på olika håll, bl.a. av Kulturrå-det, föreslår vi nu i budgetpropositionen en ytterligareanpassning, en neddragning till av det statligaåtagandet. Det kommer ändå att betyda att musiklivetute i regionerna får ungefär mer i statligtstöd än all annan konstnärlig och kulturell verksamhetrunt om i landet. Jag tror att många kommuner ochlandsting kommer att vara angelägna om att fylla uppdet utrymme, det glapp, som uppstår när staten någotdrar ned på sina ambitioner på det här området. Dethandlar alltså inte om att dra ned på ambitionerna närdet gäller musiken eller kulturlivet ute i regionerna.Mer än det som neddragningen handlar om kommeratt gå tillbaka till regionerna.Anf. 45 ():Herr talman! Jag skulle önska att landsting ochkommuner kunde gå in och fylla upp det hål som den25-procentiga besparingen nu leder till. Vi talar alltsåom en fjärdedels besparing.Jag tror inte att t.ex. landsting, som hartvingats sparka 1 000 personer inom vården, har möj-lighet att nu gå in och fylla upp det hål som uppstått.På lång sikt kan det här vara en väg att vandra, mennu står vi inför den dagsaktuella verkligheten. Det ärbra att sparbetinget har minskats med 10 miljonerkronor, men de som får betala det är ju de lokalaarrangörerna och Rikskonserter. Dessutom handlardet om de riktade stöden till barn och ungdomar. Detär alltså ändå inom samma musikliv som betalningenfår ske.Jag håller med ministerns verklighetsbeskrivning.När diskuterade Länsmusiken varman inte riktigt uppdaterad. Däremot är Kulturrådetskartläggning en uppdatering. Här ser man den evolu-tion som har skett när det gällerLänsmusiken. Man har ett fantastiskt samarbete medolika musiker inom en region. Just därför slår det härsparbetinget så hårt. Det berör ju alla som mansamarbetar med.Jag har alltså här en vädjan till kulturministern.Man måste titta närmare på konsekvenserna, dvs. göraen konsekvensanalys, av hela Musiksverige.Anf. 46 Kulturminister ():Herr talman! Det handlar om en 20-procentigneddragning och omfördelning, alltså icke längre omen 25-procentig sådan. Det är naturligtvis en marke-ring av att staten anser att det här utgör en mycketviktig del av svenskt kulturliv. Därför håller vi fastvid att det statliga stödet till musiklivet ute i regioner-na skall vara ungefär större än stödet tillandra konstarter och konstnärliga uttrycksformer.Jag tror att den uppställning för Länsmusiken somhar kommit fram och som har blivit uppenbar för allai samband med förslaget till nämnda omfördelningkommer att göra det lättare för kulturpolitiker i lands-ting och kommuner att också se till att det är möjligtatt ställa upp med vad som är rimligt när det gällerregional verksamhet, nämligen mer av regionalt stöd.Det tror jag är oerhört viktigt för framtiden. Där manverkar måste man också ha ett starkt ekonomiskt stöd,inte bara ett verbalt stöd.Anf. 47 ():Herr talman! Jag inser naturligtvis de komplika-tioner som kulturministern nämner, men verklighetenute i kommuner och landsting är oerhört bekymmer-sam. Därför vill jag fråga om kulturministern är be-redd att söka någon väg att förhindra de allra mestdramatiska konsekvenserna av neddragningen inomLänsmusiken.Anf. 48 Kulturminister ():Herr talman! Vi har i flera steg gjort anpassningarav förslaget. Förutom att vi har valt att göra omför-delningen och att minska neddragningen,från sammanlagt till 50 miljonerkronor, har vi valt att införa nya institutionsstöd idelar av landet där sådana har saknats; detta just föratt högkvalitativ verksamhet eller unik verksamhet avannat slag skall kunna fortleva. vet vi attdet i olika delar av landet finns orkestrar, ofta kam-marorkestrar, som håller en mycket hög kvalitet, somär kända långt utanför landets gränser och som behö-ver ytterligare stöd för att kunna fungera på sammasätt som . Vi är alltså väl medvetna om detta ochtittar närmare på det, men problemet är de ekonomis-ka restriktionerna. Pengarna räcker inte!Mänskliga rättigheter i IranAnf. 49 ():Herr talman! Jag har en fråga till utrikesministerLena . stenas i tiotalskvinnor till döds för utomäktenskapliga förhållanden.Även om det nu är en ny regim i och vi har för-hoppningar om att det skall leda till att situationen förmänskliga rättigheter blir bättre, fortgår nämnda me-deltida och barbariska bestraffningsform.Vad gör regeringen för att uppmärksamma dettaoch för att försöka få den iranska regeringen att sättastopp för sådan här verksamhet?Anf. 50 Utrikesminister ():Herr talman! Det som här nämns är en barbariskform för att utöva straff. Det är något som vi här na-turligtvis samfällt är mycket kritiska mot och som vifördömer. Det här är en del av de många brott motmänskliga rättigheter som pågår i . Som BengtHurtig vet för vi i både bilateralt och i EU enmycket kritisk diskussion med om just mänskligarättigheter.När jag senast talade i FN:s kommission för demänskliga rättigheterna lyfte jag särskilt fram ,eftersom det där förekommer så många brott motmänskliga rättigheter. Stening av kvinnor på härnämnda sätt är en del av de många uttryck som vinaturligtvis måste lyfta fram i olika sammanhang, ochdet kommer vi också att göra.Den ryska religionslagenAnf. 51 ():Herr talman! Också jag skulle vilja ställa en frågatill utrikesminister . Det gäller denryska religionslag som antogs i och med att BorisJeltsin undertecknade densamma den 26 september.Lagen har väckt en del uppmärksamhet på olika håll ivärlden, och protester har avgivits.Lagen anses, har jag förstått från källor i Ryss-land, vara särskilt betänklig på grund av de signalef-fekter den ger till myndigheter. Den har redan börjatverka fastän den egentligen inte trätt i kraft . Manhar sagt att den har kommit till för att komma åt farli-ga sekter. Men med tanke på vilka man vänder sigmot är det lätt att förstå att det rör sig om betydligtflera organisationer och kyrkor. Egentligen är det baraden rysk-ortodoxa kyrkan som alla rättigheter. Sedandiskriminerar man utifrån att man delar dem in i femolika grupper.Jag vill fråga utrikesministern: tog maninte upp frågan vid ? Man harbörjat släppa in fler medlemmar i utan attdessa egentligen uppfyller kriterierna. och , där man inte avskaffatdödsstraffet utan även efter det att man blivit medlemi har det kvar. Religionslagen stridermycket kraftigt mot kriterier för mänsk-liga rättigheter. Varför tar man inte upp denna fråganär Jeltsin är på plats?Anf. 52 Utrikesminister ():Herr talman! Den lag som nämnerhar varit internationellt mycket diskuterad. Det ärmånga som har tagit upp den direkt med de ryskaledarna, den och presidenten. Om-världens syn på detta är inte på något sätt okänt förRyssland. Jag är övertygad om att denna fråga harkommit upp även i , inte minst i parla-mentarikerförsamlingen. Toppmötet var alldeles nyli-gen, och jag tror att det var för sent för att kunnapåverka frågan. Men finns alltfort somett organ där detta måste diskuteras.Vad vi skall göra nu när väl lagstiftningen finns äratt fortsätta att ha uppmärksamheten på dessa frågor.Såvitt jag förstår finns det många gummiparagrafer idenna lagstiftning. Därför gäller det att se till attverkställandet ändå blir så återhållsamt som möjligt såatt det skadar religionsfriheten i så litet sommöjligt. Men bra är det här verkligen inte.Anf. 53 ():Herr talman! Jag vill kommentera det utrikesmi-nistern sade om att man vid toppmötet inte skulle hakunnat ta upp frågan. Lagen var redan antagen i ochmed att president hade undertecknat det. Så tillvida stämmer det. Som utrikesministern själv sadegäller det nu att försöka påverka så att den får litetdåliga effekter som möjligt. Detta var ett tillfälle. Detkan inte vara så att vi i olika instanser skall överlämnaåt parlamentarikerna ensamma att stå för de mänskli-ga rättigheterna, utan där förväntar vi oss verkligen attministrarna gör allt vad de kan.Hur var det, gjorde vi från svensk sida någontingför att ta upp frågan? Enligt vad jag har förstått togsden inte upp på ministernivå. görs Jeltsin till en avde tre stora i en trojka som även omfattar Tysklandoch . Detta får han göra när det är han somdrivit fram att lagen faktiskt har skärpts. Detta verkarman inte ha klart för sig inom EU, men så är det. Vadgjorde i sammanhanget?Anf. 54 Utrikesminister ():Herr talman! är det inte som införtdenna lagstiftning utan . (inpass: Men är med i . )Det är många frågor som statscheferna har att be-handla under den korta tid de är tillsammans på etttoppmöte. Jag deltog inte i detta. Såvitt jag kommerihåg togs inte denna specifika fråga upp i anförande. Jag vet inte hur det är vad gällerandra regeringschefers anföranden.Varför koncentrera sig på ett toppmöte i det sam-manhanget när det finns så många andra tillfällen?Europarådet har både parlamentarikerförsamlingen,ministerkommittéen samt olika inspektioner där sam-råd sker med . är ett land som inteär någon fullfjädrad demokrati men är i en demokrati-process. Då har just mycket samråd ochkonsultationer med . Inom dessa former skallnaturligtvis denna fråga fortsättningsvis hanteras.Anf. 55 ():Herr talman! Jag vill inte förneka att man skallanvända alla nivåer för att göra detta, men jag anseratt ministrarna har ett särskilt stort ansvar. Varför toginte upp frågan om ingen annangjorde det? borde ju gå i täten för religions-friheten!Anf. 56 Utrikesminister ():Herr talman! Jag var inte med på toppmötet, menbortsett från det är detta faktiskt en av många frågorsom behandlar. Det går inte, IngridNäslund, att stirra sig blind på en fråga och säga attjust den skall tas upp och sedan utesluta en del andra.Vi har former för att hantera religionsfrihetsfrågan iRyssland, och vi kommer att fortsätta att ägna oss åtden.Regional fördelning av statligt kulturstödAnf. 57 ():Herr talman! Jag har en fråga till kulturministern,och den anknyter litet grand till den fråga som vidiskuterade alldeles om Länsmusiken. Jag tänkerdra den vidare. Det handlar om den regionala fördel-ningen av statliga medel till kulturen. Den fördelning-en är ganska ojämn. Det förstärks av ett koncentra-tionstryck mot storstäderna, särskilt mot , ioch med att kulturarbetare blir arbetslösa ute i landetpå grund av att man drar ned på teaterverksamhetenoch t.ex. Länsmusiken. Då flyttar de till storstäderna.Det är ett regionalt problem också ur den synpunkten.Förra året gav en enhällig riksdag regeringen iuppdrag att analysera den här situationen och åter-komma med förslag. Det har gjorts en liten analys avKulturdepartementet, men den omfattar bara en del avmedlen, de medel som fördelas av Statens kulturrådoch dem som går till . De sattes inte irelation till övriga statliga kulturresurser. I budget-propositionen står det att analysen skall fortsätta, mendet finns inga förslag.Hur tänker regeringen fortsätta det här arbetet, ochnär kommer det förslag för att åstadkomma en bättrefördelning av de statliga resurserna i ? Det ärfaktiskt nödvändigt. Vi har haft uppvaktningar i kul-turutskottet och fått tendensen ytterligare bekräf-tad. Detta är en viktig fråga.Anf. 58 Kulturminister ():Herr talman! Det är en viktig del av regeringenskulturpolitik att se till att vi har ett rikt och lättill-gängligt kulturliv i hela landet. Vi skulle väl på någrapunkter kanske ha behövt ett litet starkare stöd frånCentern för att driva dessa frågor. Vi kommer attfortsätta det här arbetet. tycker jag att det ärviktigt att säga inför att kulturlivet ihela landet faktiskt är beroende av att vi har starkamotorer också i huvudstaden och i de stora städerna.Vi måste ha starka nationella institutioner i Stock-holm. Vi måste ha nationalscener, stora ansvarsmuse-er. De är nödvändiga som förebild, som stöd och somresurs för kulturlivet i övriga . Det är helatiden en balansgång.Marianne vet mycket väl att vi, oftatillsammans med och andra partier, försökerdriva på en utveckling som innebär att det som slogsfast kulturpolitik och som vi nu arbetarvidare med kulturpolitik inte stannar av.Har vi inte ett kulturliv i hela landet kommer ocksåregionerna att dö, den regionala utvecklingen att stan-na upp. Så viktig är kulturen. Vi gör därför ett fortlö-pande analysarbete. Det ingår i det ordinarie arbetet iRegeringskansliet att se på utvecklingen på det härområdet. Vi kommer att fortsätta med det. I budget-propositionen markerar vi att just de nationella insti-tutionerna inte finns med i den analys som redovisas.Där kommer vi att återkomma till riksdagen.Anf. 59 ():Herr talman! Jag är glad att vi har samma upp-fattning när det gäller betydelsen av att det finns kul-tur i hela landet. Jag hoppas verkligen att det stämmerså att vi kan åstadkomma någonting mera. Det är syndatt man i den här diskussion får höra att detär viktigt med de stora institutionerna i storstäderna.Där har inte heller jag någon annan uppfattning. Detvore olyckligt om allt fokuserades bara på detta. Dethandlar om hur man fördelar övriga kulturresurser utei hela landet.Det finns små institutioner som tvingas att sägaupp sin fasta personal, och det blir mer och mer avfrilansverksamhet och projektverksamhet som i prak-tiken inte alltid blir någonting av trots att det är sagtså. De som då inte har fasta tjänster flyttar till Stock-holm.Det finns också en mängd andra sådana här ten-denser som är allvarliga och som man behöver titta påi den här diskussionen. Jag hoppas verkligen att rege-ringen återkommer med dentypen av förslag.Anf. 60 Kulturminister ():Herr talman! Vi är helt överens, , om vikten av att se till att den utveckling somhar varit så stark inte stannar av, fram-för allt på grund av att kommuner och landsting i daghar svårt med ekonomin. Statens kulturbudget harökat med , och det förslår intelångt. Kommunerna har i ärlighetens namn haft ännustörre ambitioner än staten när det gäller det regionalakulturlivet, men de har inte klarat att nå upp till sinahöga ambitioner.I dag kan vi se en utveckling av ekonomin i kom-munerna som går åt rätt håll. Jag tror att kulturpoliti-kerna kommer att få det lättare att hävda kulturensroll och kulturens resurser, om vi från statens sida kanstötta bara ytterligare någon tid.Länsstyrelsernas miljöarbeteAnf. 61 MARIANNESAMUELSSON (mp):Herr talman! Jag vill ställa en fråga med anledningav som presenterades vad beträffar miljöarbetet och länsstyrelsernasresurser. I rapporten kritiserar man starkt möjligheter-na för länsstyrelserna att utföra miljöarbetet. Mansäger bl.a. att länsstyrelsernas miljövårdsarbete snabbtnärmar sig en punkt där antingen mål eller resursermåste omprövas. Detta är kanske ingenting nytt föross som håller på med miljöfrågor. Vi har sett hurman lastar över på länsstyrelserna alltfler nya admi-nistrativa uppgifter, inte minst i och med EU-medlemskapet och alla småstöd som länsstyrelsernamåste lägga ned energi på.Samtidigt minskar möjligheterna att utföra de or-dentliga miljökontroller som behövs, inte minst påföretagen. Händelserna i är ett exempelsom visar hur viktigt det är att det finns resurser förmiljöarbetet i länsstyrelserna.Jag vill veta vad regeringen med anledning avdenna rapport tänker vidta för åtgärder.Anf. 62 Utrikesminister ():Herr talman! Det är som , att vi har väldigt höga ambitioner när det gällermiljöpolitiken. Men det kan vara svårt med resurser-na. Det är väl detta som återspeglas i den som tydligen kom i dag.Jag föreslår att en djupare diskussion om dettaförs med miljöministern eller med ministern som äransvarig för länsstyrelsefrågor.BarentssamarbetetAnf. 63 ():Herr talman! Min fråga riktar sig till utrikesminis-tern.I måndags återkom de socialdemokratiska ledamö-terna i försvarsutskottet efter några dagars resa påKolahalvön, där vi naturligtvis såg alla problem. Menvi såg också möjligheter till en positiv utveckling iregionen.Ett relativt stort problem är de mycket dåligakommunikationerna. Det finns ett bilateralt avtalmellan och om gränsövergången vidSalla. Där kan alltså inte tredje land passera. Dettaförsvårar väldigt mycket för det samarbete och dekontakter som har med på Kola-halvön - man får resa långa sträckor för att kommadit.Frågan till ministern blir då: Vad avser utrikesmi-nistern och regeringen att göra för att få till stånd eninternationell passage vid ?President med stort följe kommer ju tillSverige . Avser regeringen att taupp den här frågan med president ? Jag anseratt det är väldigt viktigt att det blir en öppning vidSalla.