prot · GL0939 · 1997-12-03 00:00:00 — benhårda konkurrens som näringen är utsatt förkommer höjda skatter på arbetet inom sjöfarten att fåallvarliga konsekvenser för svensk sjöfart. Utländskaarbetsgivare erbjuder redan nu svenskt befäl anställ-ningsvillkor som är betydligt bättre än vad svenskarederier kan erbjuda. Genom dagens beslut medverkarSocialdemokraterna och till att ge de utländ-ska redarna ännu bättre möjligheter. Den föreslagnaskatteskärpningen, som kan uppgå till flera tusenkronor , riskerar att bidra till en befälsflyktfrån . Företrädesvis gäller detta det yngrehögskoleutbildade befälet. En sådan utveckling ärytterst allvarlig med hänsyn till att befälsbristen redanär akut. Det är obegripligt att Socialdemokraterna intevill inse att särskild beskattning av kompetens är tillskada för landet. Risk föreligger också att slopandetav sjömansskatten, och till följd härav kraftiga löne-ökningskrav, kan leda till arbetskonflikter inom nä-ringen.Skatteutskottets ordförande har fått ettbrev från rederiet i . Jag harockså fått del av detta brev. Av detta framgår att deanställda inom nämnda rederi, som enligt gällandebestämmelser erlägger sjömansskatt, inte kommer attfå del av vare sig sjöinkomstavdrag eller skattereduk-tion.Märk väl, , att de betalar sjö-mansskatt, men efter får de inte del varesig av sjöinkomstavdrag eller av skattereduktion! Varoch en kan förstå att detta inte är något annat än enkatastrof för det här företaget. Exemplet är ytterligareett belägg för den dåliga proposition som legat tillgrund för beslutet om att avveckla sjömansskatten.Jag är glad att vi moderater reserverade oss mot be-slutet om att avveckla sjömansskatten på det sätt somregeringen har drivit igenom.Avslutningsvis skall jag nämna något om möjlig-heterna att skjuta på ikraftträdandet av detta med attavveckla sjömansskatten. Jag menar att det är fulltmöjligt att besluta om att återremittera ärendettill utskottet, som då får i uppdrag att återkomma medförslag om att skjuta på detta. Tiden är visserligenknapp, men fullt tillräcklig. Jag förstår inte att Social-demokraterna och låter sig styras av byråkra-terna på , Sjömansskattekontoretoch Riksskatteverket.För mig är det självklart att det är somskall fatta beslut med utgångspunkt i vad som är bästför landet, inte med utgångspunkt i om det kommer attmedföra praktiska svårigheter att klara av det hela.Kan i dagens debatt ge klara beskedtill rederiet om att dess ombordanställdafår åtnjuta sjöinkomstavdrag och skattereduktion? Omså inte är fallet borde fundera på återre-miss. Varför vill ni inte medverka till en lösning somparterna inom näringen kan känna sig delaktiga i? Nihar fortfarande chansen.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationen ibetänkandet.Anf. 150 ():Herr talman! beslutade dennakammare om en förändring när det gäller beskattning-en för sjöbefäl och för människor som jobbar på far-tyg. Propositionen hade som inriktning att man skallgå från sjömansskatt till landskatt och att det skallvara kostnadsneutralt. Det innebär att berörda inteskulle drabbas av byte från ett system till ett annat.Under våren, närmare bestämt , kom rappor-ter från sjöbefälen och deras fackförbund om att för-ändringen innebär att det blir mind-re för sjöbefäl. Den proposition som riks-dagen godkände får hård kritik.Här vill jag lägga till följande: Att man kan läggafram en proposition med ett så erbarmligt dåligt un-derlag att sjöbefäl - styrmän och sjökaptener på bryg-gan, liksom sjöbefäl i maskin - får uppemot 3 000 krmindre , trots att det i propositionen talasom kostnadsneutralitet, är upprörande.Vi har fått alltmer material. Det är ock-så anledningen till att jag , under denallmänna motionstiden, skrev en motion som också ärunderlag för detta betänkande. Där säger jag att maninte skall ta bort sjömansskatten. I stället menar jag attden skall få vara kvar. Dessutom måste detta utredasgrundligt innan nytt beslut fattas. Precis som sagt har majoriteten inte visat någotintresse här. Vidare har det gjorts försök med utskott-sinitiativ, som majoriteten inte godkänt. Dessutomfanns, som sagt, min motion och en centermotion,som blev underlag för betänkandet.Det är märkligt att man har vaknat så sent och bara har tagit ett litet steg för att rätta till sakernär det gäller det som utfästes i propositionen år1996.Inom EU händer det förändringar inom sjöfart-spolitiken. EU-kommissionären , förrelabour-ledaren i , är ansvarig för sjöfarten.Han lade fram förslag där han sade att rederierinom EU skulle kunna ha en lägre beskattning. Vi fickju då det s.k. blixtkriget. svarade di-rekt och sänkte skatten. med sitt EES-avtalföljde efter veckan därpå. Fler länder i EU som harsjöfart sänker nu beskattningen.I vårt land har skatteminister gettmig svaret att regeringen inte på något sätt funderarpå att följa EU:s riktlinjer, eller i varje fall möjlighe-ter, vad gäller lägre beskattning. I stället har vi sam-tidigt förändringen från sjömansskatt till landskatt.Villkoren för sjöbefäl försämras därmed. Det rör sigom mindre . har vi enutveckling där alltfler svenska sjöbefäl lämnar svens-ka fartyg. Denna utveckling har accelererat underhösten.Jag vill som exempel nämna att leda-möter var inbjudna av Sjöfartsforumatt vara med på en studieresa med rederiet . Vi var ganska många som nämnda datumkom till . Vi följde med Tärntank tillVästerås. Ledningen för rederiet ställde upp och be-rättade om sjöfartsnäringen, om hur det är att driva ettrederi. Vi fick gå runt på olika stationer och följafartyget. Vi lärde oss mycket.I går ringde sjöbefälet Hans Muntzing frånHöganäs till mig. Han frågade: Hur går det nu i riks-dagen med sjömansskatten? , kommer du ihågresan ? Jag svarade: Självklart. Sedan sade HansMuntzing: Jag är enda sjöbefälet som är kvar påTärntank efter . De andra har gått över tillnorska båtar. Hur blir det? Skall jag också flytta?Om skatteutskottet och har någon känslaför den svenska handelsflottans möjligheter att över-leva måste väl inriktningen vara propositionen fråndecember 1996. Där sägs det att om vi går från sjö-mansskatt till landbaserad skatt skall det råda kost-nadsneutralitet. Berörda skall inte drabbas. Men dedrabbas därför att regeringen har ett erbarmligt dåligtunderlag för sin proposition. Detta berättas för rege-ringen, departementet och utskottet. Pressad av enopinion tar man så ett litet steg. Det rör sig om enförbättring med . Stora skillnaderfinns dock fortfarande.Jag förstår inte detta. Jag misstänker att SverrePalm begriper det här och känner som exempelvis viandra från . Kanske är han inte helt fri attagera från Socialdemokraternas sida. Jag blir upprördöver att sådant här kan ske.Avslutningsvis yrkar jag i första hand bifall tillKarl-Gösta förslag om återremiss och iandra hand bifall till reservationen från ,, vilken är i enlig-het med den motion som jag har väckt.Anf. 151 ():Herr talman! För precis beslutade riks-dagen i stor enighet att upphäva sjömansskattelagen(1958:295) och att sjömännen fr.o.m. inkomståret1998 skulle inordnas i landskattesystemet.Övergången till landskattesystemet har utretts se-dan . Avsikten har varit att övergångenskulle ske i samband med skattereformens genomfö-rande. Det blev nu inte så, men det klargjordes då attarbete pågick i syfte att avskaffa sjömansbeskattning-en i dess nuvarande form. Med detta vill jag peka påatt det varit känt att sjömännen skulleinordnas i landskattesystemet.I samband med förra årets behandling av sjömans-beskattningen justerade vi i utskottet upp sjöinkom-stavdraget och den särskilda skattereduktionen för attövergången skulle bli neutral för sjömännen. Vid denförnyade prövning frågan fått i samband med detbetänkande som vi nu behandlar - 1997/98:SkU13 -har det visat det sig att ytterligare uppjusteringarbehövs. Vi föreslår därför att avdraget och skattere-duktionen vid sjöinkomst höjs med vardera isåväl fjärr- som närsjöfart.Den föreslagna höjningen innebär att de allraflesta tjänar på övergången till landskattesystemet.Det är i huvudsak endast de som tagit ut en stor del avsin inkomst som engångsbelopp som får någon för-sämring. Men för sjöfolket som grupp räknat är om-läggningen nu neutral, och utgångspunkten har varitatt sjöfolket som grupp räknat skall få ett neutraltutfall av beskattningen vid övergången till landskatte-systemet.I den reservation som fogats till betänkandet krävsatt övergången till landskattesystemet skjuts upp. Ochvi har hört här i debatten att reservanterna anser attdet är möjligt att skjuta upp övergången. Utskottsma-joriteten är av motsatt uppfattning. Vi bygger detta påatt det är stora praktiska svårigheter. Det är en mängdlagar som måste ändras, som gör det näst intill omöj-ligt att skjuta på ikraftträdandet. Att efter beslu-tet och före ikraftträdandet före-slå uppskjutande av övergången från sjömansskatt tilllandskatt är skäl nog för avslag på reservationen.Herr talman! Jag yrkar härmed bifall till hemstäl-lan i betänkandet och avslag på reservationen.Anf. 152 () replik:Herr talman! Jag återkommer till detta med åter-remissyrkande. Anledningen till att vi har en situationsom innebär att det är svårigheter att nu göra en för-ändring är den senfärdighet som majoriteten och Fi-nansdepartementet har agerat med. Vi har haft klarasiffror som visar att propositio-nen har ett erbarmligt dåligt underlag, att beräkning-arna inte stämmer. har vi vetat detta klart.Vad gäller det förslag som finns sade det finns en viss inriktning som skulle innebära attdet blir ungefär lika. Jag har beräkningar som jag kanöverlämna till från Sveriges sjöbefälsfö-rening, som visar att det beträffande LO-folket SEKOstämmer. Där har regeringen sett till att det kommeratt gå jämnt ut för LO-folket. Men fartygsbefälen -sjökaptener, styrmän, sjöbefäl i maskin - får en för-sämring på om man tarhänsyn till den tusenlapp som skatteutskottets majori-tet nu ger. Det är erbarmligt dåligt att regeringen,skatteutskottets majoritet och Finansdepartementetinte vill leva upp till målet kostnadsneutralitet försjöbefäl. Detta i sin tur innebär att alltfler svenskasjöbefäl går till utländska båtar, i huvudsak norska.Regeringen struntar i det. Det förefaller som att ocksåmajoriteten gör det.Anf. 153 () replik:Herr talman! Det vi hade att göra i utskottet var attåterställa neutralitet. Vi trodde att vi hade fått ettneutralt system i det betänkande vi presenterade förraåret. Här har jag bevis från maskinbefälen som visaratt de siffror som för fram inte stämmer.I samband med förra årets beslut kom det ut ettpressmeddelande där det stod: De flesta av förbundetsmedlemmar förlorar mer än en hundralapp i månadenpå att sjömansskatten slopas. Det handlar om enskattehöjning på i genomsnitt . En-ligt deras egen tidning fångar vi upp i alla fall sex avde nio inkomstgrupper som har presenterats. Förfjärrfart är det litet sämre. Men när det gäller att liggaöver nollstrecket har vi som grupp räknat fångat upptill av sjömännen. Det är i huvudsak endast desom har inkomster i form av stora engångsbeloppeller inkomster som förlorar.Anf. 154 () replik:Herr talman! Jag har uppgifter från . Det är inte några enstaka A 4-sidorutan ett kompendium på ett tjugotal sidor som styrkerden försämring som sker och som man också medde-lat till berörda parter så sent som inför utskottetsavgörande. Jag har talat med , Sjö-fartsjouren och enskilda rederier, och jag vet att dessasiffror stämmer. Vi har presenterat dem för utskottet.Trots det har utskottet nu en minut i tolv, efter det attoppositionen i skatteutskottet har pressat på, gått medpå en liten förändring, ett litet steg, men inte helheten.Vi säger från sida: upp till detsom föreslås i propositionen ochse till att det blir en kostnadsneutralitet för alla berör-da till sjöss, inte bara för LO-folket!Anf. 155 () replik:Herr talman! Jag har de handlingar som ErlingBager åberopar. Det finns siffror på förluster. Det ärgivetvis de som har tagit ut engångsbelopp - en må-nad, eller - som gör destörsta förlusterna. Det finns även några i höga in-komstlägen. Men som grupp räknat har vi nått neut-ralitet för sjöfolket i det förslag som vi lägger fram.Jag kan också säga att de här siffrorna är behäfta-de med en del felaktigheter och får tas med en vissförsiktighet. Det beror delvis på från vilken tidpunktde skall räknas. Man får inte glömma av att vi har etttak i egenavgifterna som är på . Här har manegenavgifter som ligger på och 25 700 kr.Givetvis påverkar det slutsiffrorna.Anf. 156 ()replik:Herr talman! De siffror som harnämnt här, i ökade skattekostna-der och alltså mindre pengar i den egna plånboken,stämmer. Det är inte annat än en straffbeskattning påkompetens, på arbete, som tvingar svenska arbetstaga-re att söka jobb i rederier utomlands för att behålla sinköpkraft.Sverre svarade inte alls på frågan om Vä-nernrederiet, där man får ha sjömansskatt menefter genomförandet varken sjöinkom-stavdrag eller skattereduktion.Engångsbeloppen är, , en praxis i re-derinäringen. Det har ni socialdemokrater varit medom att acceptera som politiker. Vi fick sjömansskatteni slutet av 50-talet. Det har i stort sett fortgått sedandess med Sjömansskattekontorets goda vilja, medRiksskatteverkets goda vilja och med Finansdeparte-mentets goda vilja. Ni har räddat LO-facket, men nigör ingenting åt den kompetens som finns, alltså debefäl som finns. De har samma förutsättningar. På detviset står ni inte bakom den proposition som vi fickförra året och som skulle innebära neutralitet i det häravseendet. Man skulle förändra. Vi gick emot det. Visåg redan då vilka effekter det skulle bli för de befälsom finns på båtarna. Vi såg att de skulle få enmycket hög beskattning när det här drivs igenom. Nuser vi effekterna av. ser vi risken för konflikter,risken för att fler och fler av de anställda söker sigjobb på andra håll, utanför svenska gränser.Anf. 157 () replik:Herr talman! Låt mig börja med Vänerntrafiken.Jag ser inte samma fara i den som K-G . I denproposition som vi antog den 4 decemberstår det på s. 77:"I sjömansskattelagen finns det regler om fartom-rådena inre fart, närfart och fjärrfart och klassifice-ringen av fartyg. Klassificeringen görs av ." Det är den som skall avskaffas. "Definitionerna är väl inarbetade och bör föras övertill kommunalskattelagen. Sjömansskattenämndensuppgift att klassificera fartygen bör emellertid förasöver till ." Det blir Riksskatteverketsom får handhava klassificeringen. Jag förutsätter attVänersjöfarten klassificeras som närsjöfart också iframtiden.K-G inledde sitt anförande med att sägaatt ökad skatt leder till färre jobb. Här sänker vi skat-ten, och då skulle det leda till fler jobb. Vi ökar av-dragen och skattereduktionen och gör det gynnsam-mare för de anställda. Jag undrar vad sjöfartsnäringentänker om denna förändring som får effekter på rede-ristödet, om vi också genomför det som itrafikutskottet föreslår. De vill spara 100 miljoner påsjöfartsstödet redan nästan år och avskaffa det . Vi har alla fall lagt fast att sjöfartsstödet skallgälla , enligt vad vi beslutade , och vihar tillsatt en utredning som föreslår att det skall ökas.Anf. 158 ()replik:Herr talman! Vi moderater i trafikutskottet vill haen helhetslösning som innebär: ingen skatt för deombordanställda som är i fjärrfart. Vi ser effekternaredan nu och följer upp näringen. Vi har också enlångsiktighet i det hela. Med våra förslag får de om-bordanställda större möjligheter att verka i framtiden.När det gäller Vänerlinjen finns det inget lagstödför att åstadkomma den här lösning-en, vilket tror sig veta med utgångspunktfrån propositionen. Tyvärr är det svar som Vänerlin-jen har fått att dess ombordanställda inte får dettaavdrag , om sjömansskatten nu slopas. har de sjömansskatt. LO-facket opponerar sig inteemot att en del sjömän har fått neutralitet i förhållan-de till det som framföres i propositionen. Dessa sjö-män har också fått ett engångsbelopp. Ni har med eraförslag tagit bort möjligheten att genomföra någraskattehöjningar, om man går över till landbeskattning.Men befälen får en skattehöjning. De får ett partusen mindre i plånboken . Är inte detskatt på arbete, ? Är inte det en straffbe-skattning på arbete och kompetens som gör att befäleninte vill vara kvar i ? Vi riskerar att den kom-petensen försvinner från genom den högabeskattning som ni ålägger dem. Är det inte så, SverrePalm? Kan jag få ett rakt svar på den frågan?Anf. 159 () replik:Herr talman! Jag förutsätter att också K-G Sven-son har sett dessa diagram. Här är det fråga om engungbrädeeffekt. Vi har sagt att sjöfolket som gruppär neutralt. De lägre inkomstlägena gör vinster, ochdet finns några som förlorar i de högre inkomstlägena,givetvis beroende på vårt skattesystem. Det kan beropå t.ex. värnskatten som kommer att finnas kvar nästaår. När sedan gränsen höjs kan ytterligare någrakomma in i förtjänstläge.Angående Vänersjöfarten har jag bara den kom-mentaren som framgår av betänkandet, att definitio-nen är väl inarbetad och skall föras över till kommu-nalskattelagen. uppgift attklassificera fartyg bör emellertid föras över till Riks-skatteverket.Anf. 160 ():Herr talman! Det här är ett ärende som på ett ut-märkt sätt belyser skillnaden mellan pamflettpolitikoch resultatpolitik. Jag vill först ge en kort bakgrund.Under senhösten 1996 beslutade att er-sätta sjömansskattesystemet med en modifiering avlandskattesystemet. Förutsättningen var att övergång-en mellan systemen skulle vara finansiellt neutralsåväl för samhället som för de ombordanställda somgrupp. Som en följd av riksdagsbeslutet har dettainarbetats i en lång rad förordningar och regelsystemmed långtgående effekter för skattskyldiga och myn-digheter.K-G sade att vi låter oss styras av byrå-krater. Jag finner därför anledning att redovisa någraav de förordningar som berörs.Ändring i lagen om beräkning av pensionsgrun-dande inkomst, ändring i lagen om uppbörd av soci-alavgifter från arbetsgivare, ändring i lagen om sär-skild inkomstskatt för utomlands bosatta, ändring ilagen om särskild inkomstskatt för utomlands bosattaartister m.fl., lag om ändring i lagen om allmännaegenavgifter, lag om ändring i skatteregisterlagen, lagom ändring i lagen om bostadsbidrag, lag om ändringi lagen om underhållsstöd - för att ta några exempel.Av detta framgår alldeles tydligt att det här inte ärfråga om byråkratiska bekymmer, utan det är justfråga om det som jag nämnde tidigare: långtgåendeeffekter för såväl medborgare som myndigheter. Me-nar verkligen K-G att dessa ändringar somjag nu har redovisat inte skulle beröra några andra änbyråkrater?Som tidigare redovisats har kravrests från näringen och dess organisationer på attikraftträdandet skulle uppskjutas när det gäller beslu-tet om övergång från sjömansskattesystem tilllandskattesystem. Som skäl för detta har framför alltanförts näringens bristande lönsamhet. Av praktiskaskäl är detta omöjligt. Icke desto mindre fann företrä-dare för tre av partier sig föranlåtna attbegära ett s.k. utskottsinitiativ om uppskjutet ikraft-trädande. Här har vi ett exempel på pamflettpolitik iett nötskal. Endast politiker som inte strävar efterbeslut i enlighet med sina förslag - dvs. resultat - kanframställa så orealistiska förslag.Under utskottets behandling av förslaget om ettutskottsinitiativ blev jag varse om att förutsättningar-na beslut om neutralitet vid övergången -som jag tidigare beskrivit - inte uppfyllts. Efter kon-takter med näringens parter, med Finansdepartementetoch med utskottets ordförande igångsattes ett arbeteför att rätta till denna brist. Med gemensamma an-strängningar och under stor tidspress växte de för-bättringar fram som framgår av betänkandet.Detta är ett gott exempel på resultatpolitik tillgagn för framför allt näringen och dess anställda. Detinnebär inte att jag är fullt nöjd med resultatet. Fördetta hade krävts en infasningsperiod avseende effek-terna vid utbetalning av s.k. engångsbelopp. Om re-servanterna hade övergett sin pamflettpolitik och istället deltagit i att försöka att skapa resultat hadedetta sannolikt varit möjligt.Herr talman! Per sade sig tidigare i dagi ett annat ärende vara förvånad över att moderaternasatt på två stolar . Jag har slutat att förvånasöver detta beteende. Det förefaller vara tämligenvanligt. Här har vi ytterligare ett sådant exempel. Åena sidan skall stöd till näringen ske via skattesub-ventioner till de anställda. Å andra sida föreslår sam-ma parti ett successivt neddraget sjöfartsstöd. Jag villgärna för K-G och mina andra meddebattöreranföra ett antal citat ur partimotion närdet gäller trafikpolitiken.Det första citatet: "Subventionerna till sjöfartenbör avvecklas, som internationelltmåste arbeta för att rederibranschen får verka påsamma villkor utan nationellt stöd och särlagstift-ning. "Det andra citatet under rubriken avstödet för sjöfartsnäringen: "Stödet skapar ineffektivaorganisationer, snedvrider konkurrensen och bevararföråldrad teknik. Sjöfartsnäringen skiljer sig inte frånandra verksamheter i dessa sammanhang. Därför börrederistödet successivt avvecklas. "Det tredje och sista citatet: "För bestämmelser omsjuklön, arbetstid och semester finns speciella reglerför sjöfarten. Dessa regler har historiska orsaker mensaknar betydelse. Bestämmelserna bör därföranpassas till de generella bestämmelser som gäller försvensk arbetsmarknad. "Skulle det alltså inte finnas anledning, K-G Svens-son, att låta dessa klokskaper också gälla i frågan omskattelagstiftningen?Som har framgått av debatten föreslårModeraterna nästa budgetår en nedskärning med 100miljoner kronor av en ram om 400 miljoner kronorsom övriga partier har ställt sig bakom. K-G Svensonhar i en replik förklarat för mig att man skall ha spe-ciella skatteregler som gör de ombordanställda skat-tebefriade, om jag förstod honom rätt. Var vänlig ochtag fram den sekvensen ur motionen. Jag har intelyckats återfinna den vid en genomläsning av den-samma.Avslutningsvis vill jag yrka bifall till utskottetshemställan i det föreliggande betänkandet.Anf. 161 ()replik:Herr talman! gör en väldigt storhistoria av att han har gjort en fantastiskt insats till-sammans med näringen för att åstadkomma någon-ting. Efter att han och Socialdemokraterna upptäckteatt de var upptryckta i hörnet, när vi kom med ettinitiativ om att skjuta upp ikraftträdandet av sjömans-skatten, reagerar med att säga att hanhar gjort en väldig insats genom att han har utverkatatt dessa fartygsbefäl, som får mindrei månaden , får en skatt som är ungefär125 kr lägre . Det är alltså fortfarande ennettoförlust, då de får mindre i plånboken.Det är en stor insats, säger anklagar oss moderater, ochKristdemokraterna för att vi inte vill stödja detta. Vivar överens om att tillsammansmed näringen och Sjömansskattekontoret skulle göranågonting åt det i förankring hos parterna. Vi hoppa-des då att Socialdemokraterna och skullekomma fram till förslag som innebar att vi kunde varaeniga i utskottet. Jag förutsatte faktiskt att vi skulle fåett sådant förslag. Men det blev som sagt en droppe ihavet - lägre i skatt i förhållan-de till i högre skatt. Detta är RolfKenneryds stora insats.När det sedan gäller partimotion omtrafikpolitiken skall jag i nästa replik be att få citeramoderaternas reservation.Anf. 162 () replik:Herr talman! Jag skall inleda med att ge K-GSvenson och övriga som begärde detta utskottsinitia-tiv ett erkännande i så måtto att de satte fart på pro-cessen. Men metoden var icke användbar. Det kräv-des andra metoder för att åstadkomma resultat.Jag vill påpeka att de som K-G Svensonbetraktar som en droppe i havet icke enbart gäller desom till följd av den här förändringen gör stora förlus-ter, utan det gäller jämväl alla andra ombordanställda,vilket i väsentlig grad kommer att underlätta de nupågående löneförhandlingarna.K-G säger att systemet med engångsbe-lopp har blivit en praxis i näringen. Ja, det är sant. Dethar blivit en praxis i näringen, därför att det har sketten anpassning till det rådande systemet som på ettnärmast otillständigt sätt avviker från skattereformensprinciper, vilket jag gärna också vill erinra ErlingBager om.Anf. 163 ()replik:Herr talman!