prot · GK09117 · 1997-06-10 00:00:00 — Jagvill erinra om vad sade: Det är en väldigtur att inte har kommit på att vialla en gång skall avlida.Det är oroande med den utvecklingsfientlighetsom vi har här i landet. vill man stoppa kärnkraf-ten och äventyra basindustrierna, skogen och malmen.Andra från samma grupperingar vill stoppa gentekni-ken, och därmed hota livsmedelsindustrin och läke-medelsindustrin. Vi har pigdebatten, som hotar helaservicesektorn. Vi har hoten mot vapenindustrin, somhotar alla de spin off som vi har fått från högteknolo-gin. Vad skall vi egentligen leva på utöver den ve-deldning som det har talats så vackert om här ?Herr talman! Det är ganska betecknande att inte enenda Skånerepresentant för de två förenade avveck-lingspartierna ställer upp i debatten om hur det skallgå för i framtiden.Anf. 118 ():Herr talman! Att stänga väl fungerande och säkerkärnkraft är inte bara dumt. Det är också en stöld fråndet svenska folket. är väl framme i miljöhän-seende. Vi har en energiproduktion som är bland derenaste i världen. Den skall vi ändra till det sämre.Det är skandal. Vi har kärnkraftverk som är de allrasäkraste. De skall vi stänga. Det kommer att påverkahela jordens miljösituation negativt. Vi är alla heltöverens om att kärnkraften skall avvecklas. Men vi ärdefinitivt inte överens om att slå igen väl fungerandekärnkraftverk innan vi har bra, minst lika miljövänligersättningsel.Näringsministern har lovat att den elintensiva in-dustrin inte skall drabbas. industrierskall få möjlighet att fortsätta producera varor medoförändrad konkurrenskraft. Kanske är det så. Kanskekommer det bra beslut för den elintensiva industrinsdel. Men då måste de besluten komma . Industrier-na och industriledningarna behöver få besked . Dehar levt i ovisshet så länge att de sviktar i tron på attdet verkligen kommer några beslut. De stora företa-gen sneglar hellre utomlands och funderar på att in-vestera där och inte här hemma.Blir det så att den mest elintensiva industrin i mittlän lägger ned och flyttar innebär det att 1 500 perso-ner blir utan arbete om man bara ser till dem somarbetar direkt i den elintensiva industrin.T.o.m. de socialdemokratiska kommunpolitikernasvävar på målet när det gäller dessa löften. Vi i Norr-land ser hur regeringen tar våra riktiga jobb ifrån oss.AMS-sysselsättningar som ALU och 55-plus blomst-rar.Hur går det då för den enskilde svensken. Skatterpå elen av olika slag gör att priset blir alldeles förhögt. Är det vettigt att ge människor orimligt högaelkostnader genom att man ger efter för en nyck attvisa en sorts konstig duktighet genom att stänga avbra kärnkraft?Fattigdomen ökar i . Skatter och avgiftertar alltmer av människors inkomster, och alltförmånga har det verkligt bekymmersamt med sin priva-tekonomi. var den sammanräknade medel-förvärvsinkomsten för samtliga hushåll drygt 16 600kr . Medelinkomsten för samtliga inkomst-tagare var per månad.I mitt län, , var 9 ½ % arbetslösa iapril . De har det riktigt risigt ekonomiskt, förutomden deprimerande tillvaron att inte kunna få ett jobb. Ifredags fick jag en redogörelse för hur ett samver-kansprojekt mellan facken och Länsarbetsnämndenfungerar i länet. Det är ett projekt där man arbetar föratt aktivera de långtidsarbetslösa. Om man ser tilldem som är , har vi i länet i det närmaste1 000 personer som är långtidsarbetslösa. , somlämnade den här redogörelsen, var besviken och be-kymrad. Det var så svårt att nå de arbetslösa. Alltförmånga hade fått sina telefoner avstängda, och det ärinte så lätt att göra hembesök i de stora kommunersom vi har.De få som har en god ekonomisk ställning kanmycket väl klara att betala höjda elskatter och andraskatter och avgifter. Men en alltför stor del av Sveri-ges befolkning klarar inte den skattebörda som soci-aldemokrater och centerpartister nu har lagt på detsvenska folket. Därför är det inte bara en skandal attstänga , utan en stöld som ytterligare för-ödmjukar den vanlige och fattige svensken.I detta anförande instämde () ochÅke ().Anf. 119 ():Fru talman! Det är ett ovedersägligt faktum att detvar naturtillgångar, skogen och järnet, ochde industrier som byggdes upp kring dessa som varbasen för förvandling från ett fattigt bonde-land till en av världens rikaste industrinationer. Isynnerhet Bergslagen är uppbyggt kring och leverfortfarande av de energikrävande basindustrierna. Imitt eget län, , finns det stålverk i ochSmedjebacken, stålförädling i och skogsin-dustri i och , för att bara ta några ex-empel.Det talas så mycket om att det är i de små och me-delstora företagen som de nya jobben skall skapas,men man tycks ha glömt bort basindustriernas bety-delse för sysselsättningen. Vad hjälper det om detskapas 100 000 nya jobb, om energipolitiken leder tillatt lika många gamla jobb slås ut?Basindustrin utgör en omistlig drivkraft för densvenska ekonomin, men den är elintensiv. Det finnsingen nu känd teknik som kan ändra på detta faktum.Det är omöjligt att driva pappersbrukpå sol- eller vindkraft. Det är faktiskt fråga om 1 ½Twh . Det motsvarar av hela el-förbrukning.Vad blir utan basindustrierna? IAvesta är mer än var femte arbetande person anställdi elintensiv industri och i drygt 16 %av arbetskraften. Arbetslösheten är redan nu förfäran-de hög på dessa orter, liksom i i övrigt.Redan beslutade energi- och koldioxidskattehöj-ningar ger höjda kostnader för t.ex. Sheffieldmed mer än . Det motsvarararbeten för 125 personer. Till detta skall vi nu ocksåaddera kostnaderna för en förtida avveckling av kärn-kraften. Om dessa avgifter vet vi ännu inte mer än attde blir förödande höga för svenska företag och försvenska hushåll.Avesta , som ägs av , har un-der senare år investerat närmare 2 miljarder kronorför att höja produktionen och utveckla nya produktervid de svenska anläggningarna, huvudsakligen iAvesta. Besluten föregicks av omfattande diskussio-ner om energikostnaderna. Alternativet hade varit attbygga ut i i i stället. Satsningen iAvesta gjordes därför att man utgick ifrån att Sverigeskulle agera så att det även i fortsättningen skullefinnas tillgång till energi till rimligt pris. Det finnstyvärr skäl att tro att engelsmännen nu djupt ångrardetta beslut. Några fler investeringar i blir detinte förrän vi har tagit vårt förnuft till fånga. Dessvär-re kan man också med modern teknik ganska lättmontera ned en smältugn och forsla den över . Detta inser fackklubbarna vid , och . För en gångs skull kämparjag på samma barrikad som de tunga LO-förbunden.Där finns ingen förståelse alls för den ekologiskaflumpolitik som Socialdemokraterna och Centernhemfallit åt.Situationen är likartad i de flesta basindustrierna.Den dramatiska kostnadsökningen på elsidan gör attföretagen får sämre konkurrenskraft. Då hotas företa-gens framtid, då hotas tiotusentals jobb i Bergslagen,och då hotas framtid som ett län där folk kanjobba, och där de vill bo och leva. Kvar blir en fäbod,befolkad endast av turister under några vår- ochsommarmånader.Skall vi få internationella företag att förlägga nyaarbetsplatser och företag i måste vi erbjudavillkor som inte är sämre än omvärldens. Vi behöverinrikta alla krafter på att skapa nya jobb, inte avveckladem vi har. En av de just nu viktigaste signalerna tillbefintliga och presumtiva företagare som vi moderatervill ge är att kärnkraften skall fortsätta att användas sålänge den är säker och ekonomiskt bärkraftig.Hittills har jag trott att det bara var i konstiga re-ligiösa sekter, främst i , som man genomför kol-lektiva självmord. Så är det alltså inte. kommerSveriges riksdag att fatta ett ödesdigert beslut sominnebär ett kollektivt ekonomiskt självmord. Jag ärövertygad om att våra sektledare , Sundströmoch kommer att ställas till svars för dettanär de fulla konsekvenserna har gått upp för detsvenska folket. Men då kan det vara så dags.Herr talman! Jag yrkar avslag på regeringens pro-position.Anf. 120 PER () replik:Herr talman! säger att kärn-kraften skall behållas så länge den är säker och eko-nomiskt bärkraftig. Jag vill påstå att den varken ärsäker eller ekonomiskt bärkraftig. Det beror ju på hurman ser på det här. Precis som jag förut sade till PerUnckel: Det är först när katastrofen har inträffat somvi verkligen kan se vad som har hänt.Vi vet att kärnkraften inte är säker. Det finns inteen enda människa på denna jord som kan säga att denär säker. Däremot kan man kanske säga att den ärsäkrare i än i Tjernobyl. Men den är intesäker, ! Det innebär att rätt somdet är kan det hända en olycka här. Det är inte någonskrämselpropaganda, det är ett faktum.Så till frågan om ekonomisk bärkraft. Jag kommerjust från ett möte med en representant för kanadensis-ka indianer. De kommer från ett område där manbryter uran. Man har förstört och förgiftat deras om-råde och de . Det är en gigantisk förstö-relse av vår natur och våra livsförutsättningar. Jag villfråga , precis som jag frågade , om hon har sett de barn i ögonen som harråkat ut för det här. Har hon sett de människor somlever döende mitt i området? Då tänker jag på detområde jag talade om tidigare.Anf. 121 () re-plik:Herr talman! Detta är cynism, Per ! Detfinns inte någon säker energi. Vi vet med säkerhet attkolkraft är mycket osäker. Enligt den statistik somILO får in dör det hundratals människor ikolgruvorna. Men det drabbar ju inte svenskar, detdrabbar utlänningar. Vi vet att vattenkraft också ärosäker. Det inträffar stora dammolyckor där det dörtusentals människor. Men det har ju dessbättre hittillsinte inträffat i . Det har bara drabbat utlän-ningar.Tydligen bryr sig Per och baraom ytterst osannolika risker som kan drabba svenskar,medan man fullständigt rycker på axlarna åt de olyck-or och faror som är ett faktum för männi-skor i andra länder. Det är osäkert att leva, Per Lager.Det leder alltid till döden.När det gäller ekonomisk bärkraft har jag tyvärrinte haft förmånen att träffa de indianbarn som PerLager talar om. Men jag har träffat människor somhar drabbats av olyckor som andra energislag har förtmed sig.Vi moderater hävdar därför inte att kärnkraften ärsäker. Men riskerna med kärnkraften är mindre än defaktiska risker vi ser som följer med an-vändningen av kol och vattenkraft.Anf. 122 PER () replik:Herr talman! Jag har aldrig förespråkat kolkraft,och det har inte heller. Det är fullständigtklart. Jag inser också att det finns faror med kolkraft.Alla fossila bränslen över huvud taget innebär enoerhört stor fara. Därför skall vi minimera använd-ningen av dem. Det är ju i den riktningen utveckling-en skall gå.Men det innebär inte att man fortsätter att förlitasig på kärnkraften. När en kärnkraftsolycka är frammeär den så total, så gigantiskt stor att den inte går attjämföra med något annat. Det måste väl ändå inse. Vad jämför vi Tjernobylolyckanmed? Vad jämför vi olyckorna i med? Vivet att det kommer att ta generationer innan vi ser detotala effekterna. Som jag sade tidigare är en femtedelav utslaget. Det kunde ha varit Sverige.Det går inte att leva i det området. Det är fullständigtförgiftat. kanske man kan komma tillba-ka. En sådan energikälla är inte människovärdig.Anf. 123 () re-plik:Herr talman! Som jag sade i min förra replik: Detär osäkert att leva. Vi kan naturligtvis lika litet somnågon annan garantera att en Tjernobylolycka inteinträffar i . Men sannolikheten är så oerhörtmycket mindre här. Vi har alla dessa baltiska kärn-kraftverk alldeles inpå våra knutar. Vore det intemycket klokare ur både säkerhetssynpunkt och mil-jösynpunkt att ta ett antal av de miljarder som vi nuavser att kasta i sjön och i stället använda dem till attinvestera i dessa länder och höja säkerheten i de reak-torer som är av Tjernobyltyp?Jag är förvånad över att ställer sigbakom förslag som innebär att vi tvingas öka an-vändningen av fossila bränslen, av kolkraft vare sigman vill eller inte. Det blir ju effekten. Det kommeratt få förödande effekter på miljön. Det kommer attbidra till växthuseffekten. Varför tar ni inte ert förnufttill fånga medan tid är?Anf. 124 ():Herr talman! Propositionen som vi nu behandlarhar fått namnet En uthållig energiförsörjning. Enuthållig energiförsörjning är också temat för mittanförande.Jag ser denna proposition som den mest centrala,mest basala för hela det politiska spektrumet. Denutgör egentligen också grunden för morgondagensdebatt om vårpropositionen, som i sak handlar om hurvi skall disponera våra medel och om vilken energi viskall ha i framtiden.Rent filosofiskt betyder varje krona, varje miljon,varje miljard energi i vila, energi i lager, eller låt osskalla det energi till vår disposition. Den aktivering avvåra betalningsmedel som vi tar upp till diskussionnär vi talar om våra ekonomiska bekymmer och pro-blem, innebär de facto att vi destinerar energi åt enaeller andra hållet allteftersom vi finner det erforder-ligt.Godtar man detta synsätt och inser man det mestfundamentala - att liv förutsätter energiförbrukning,tillgång till energi - tror jag att förståelsen för demoderata ställningstagandena ökar.Låt mig som hastigast peka på några enkla ochtydliga exempel. När vi äter vår föda tillför vi vårkropp energirika produkter och omvandlar det tillrörelseenergi, värmeenergi osv. För uppvärmning avvåra bostäder tillför vi skilda energirika produkter ochomvandlar dem oftast genom förbränning till energi-fattiga produkter - till koldioxid och vatten - ochtillgodogör oss värmeinnehållet. När vi transporteraross själva eller våra produkter tillför vi energi tillolika kommunikationsmedel som tåg, flyg, bilar osv.För vår tillverkning av produkter och för vår livs-föring är det nödvändigt med energi.Principiellt är det alltså ett kretsloppstänkandesom styr vår energikonsumtion, ett kretsloppstänkan-de som den förra regeringen introducerade och som ärett betydelsefullt exempel på synen hur man skallarbeta med energin, vilken vi moderater står bakom.Genom kretsloppet undviker man att tömma olikaenergirika substanser på deras totala energiinnehålloch vinner - sparar - därmed den energiinsats som iannat fall skulle ha erfordrats. Detta principiella syn-sätt är inte unikt. Det är förvisso inte heller enbartmoderat, men det är alldeles utsökt centralt för deställningstaganden som vi moderater gör i anledningav denna proposition.Detta principiella synsätt har två huvudfåror.Den ena är effektivisering av vårt lands finansiellatillgångar, som i sin tur tar sig olika uttryck i denpolitiska debatten. Den andra huvudfåran rör tillgång-en på tillräckliga mängder energirika substanser förvår föda, för vårt boende, för våra kommunikationer,ja, för hela vår livsföring och för vår välfärd. Energi-tillgången begränsas i ett överordnat perspektiv enbartav instrålningen mot jorden.Det dramatiska - som jag ser det - som gör att jagtillmäter denna proposition så stor betydelse är attenergikonsumtionen för jordens växande befolkningsbehov ökar snabbare än människans förmåga att om-vandla ökade andelar av instrålningen för sin egenkonsumtion, för drägliga livsbetingelser och för sinegen välfärd.Förvisso kommer den dag då människan kan be-mästra t.ex. fotosyntesen artificiellt eller den dag dåmänniskan genom energitillförsel kan snabba på foto-syntesens process för att producera ökad mängd hög-värdiga kolhydrater.Förvisso kommer den dag då man tar betydligtstörre steg och då man har betydligt mer utveckladevisioner för den totala energibalansen än de försum-bara vinster som statsrådet hänvisade till, nämligensupraledareteknik och solvärmeteknik.Fram till den dag då människan förfogar överdenna kunskap behöver vi, enligt moderat uppfatt-ning, använda de tekniker inklusive kärnkraften somstår till vårt förfogande.Vi behöver energin för att få tid till forskning ochutveckling av nya produktionsformer.Vi behöver energin för att mätta jordens svältande.Vi behöver energin för att rekonditionera avfalloch på så vis effektivisera kretsloppen och skonamiljön, likaväl som vi behöver energin för att utvecklavåra visioner för framtiden.Vi moderater har mycket noga prövat propositio-nens innehåll och dess konsekvenser. Tyvärr har viinte fått några konsekvensbedömningar som gällermiljön, den för oss helt centrala arbetslösheten, hus-hållen och boendet eller för sysselsättningen somhelhet. Det är detta som gör att vi känner en såstarkt uttalad oro inför det beslut som vi skall fatta.Denna oro motiverar våra hårda omdömen ompropositionen. Den speglar också en genuin oro förmajoritetens oförmåga att formulera visioner ochoptimism inom detta så viktiga energipolitiska områ-de.För mig är detta beslut inte ett finlir kring teknikoch juridik. Nej, det är ett beslut om visioner ochframtidsvillkor, ett beslut om vårt globala ansvar somen modern industrination, ett beslut i en orolig världoch i en orolig tid, ett beslut som blir riktningsvisareför vår förmåga att hantera vår egen framtid.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 1.Anf. 125 () re-plik:Herr talman! Vi i vill vara solidariskamed framtidens generationer, och det är vi kanskeensamma om, även om tanken kan finnas hos andra.Detta är en av partiets fyra grundpelare. Därför tyckervi att detta med kärnkraften är så oerhört viktigt.Kärnenergin ger dessutom den minsta utdelningen avall energi. Mot en insatt enhet ger kärnenergin i ut-delning 1,1 enheter, om man beaktar hela kedjan.Vad tänker ge i arv åt kommande ge-nerationer? Skall delar av och andra länderlikna schweizerostar där man förutom alla gruvorockså skall förfara allt utbränt kärnavfall i jorden?Låt oss utnyttja solen, det största kärnkraftverketpå nästan tillräckligt lång avstånd - det finns ju pro-blem med ozonskiktet och solbränning. Solen är ettkärnkraftverk som inte ens har tänkt sigatt avveckla, eftersom den är så viktig för vår över-levnad.Om det inte vore så allvarligt skulle jag kunna leåt kampanj och alla katastrofer som harutmålats. Man säger att blir ett mörkerland iframtiden om vi avvecklar kärnkraften. Det är jufaktiskt inte alls på det viset. Långsiktigt är det kärn-kraften som är en av de hotande katastroferna. Vi harockså andra miljöhot som har växt.Anf. 126 () replik:Herr talman! tar upp en hel delsynpunkter som jag i och för sig har förståelse för. Vimoderater studerar inte bara våra egna förslag ochidéer. Vi försöker också fördjupa oss i vad våra poli-tiska motståndare gör för bedömningar.Som första punkt tar upp en avfyra grundpelare i politik, och det ärsolidaritet. Vi som konservativa uttrycker detta på etthelt annat sätt. Vi säger att resurserna inte är oändliga,utan att de är ändliga. Därför behöver vi spara påresurserna för kommande generationer. Detta är dentyp av politik som vi arbetar med.Idén med mitt anförande var att vinna tid för attefterhand vinna kunskap kring en ny resurs- ochenergianvändning.Min tanke och min förhoppning är - som jagnämnde i mitt anförande - att vi skall kunna utnyttjafotosyntesen artificiellt så att vi i ökad omfattning fårtillgång till kolhydrater som är det mest primära förvår livsföring och för allt liv. Genom att vinna tid,genom att använda en mogen teknik som kärnkraftoch utveckla den, som man forskar kring enny tids olika krav på energitillgång, tar vi ansvar förkommande generationer.Anf. 127 () re-plik:Herr talman! Vid brytning av uran tar det minst100 innan lakresterna har samma strålning somde hade som uranmalm. Redan då är det farligt att gåpå den.I en by i bodde befolkningen på uranhal-tigt berg, och länge kunde man inte förstå varför in-vånarna i den byn inte blev gamla. Det var ju pågrund av strålning från uranmalm. Ändå är det en såoerhört skillnad mot de lakrester som blir kvar närman bryter uran.Ja, vi behöver spara på resurserna, tycker också. Vi vill t.ex. spara påolja därför att den kan användas på ett mycket nytti-gare sätt än att bara brännas upp. Därför måste vi gåmot uthålliga och förnybara energikällor.Skogen utgör också ett kretslopp. Nya, växandeträd tar upp lika mycket koldioxid som går åt videldning. Förutsättningen är att man har tillräckligtmycket skogar och ersätter de träd som huggs ned. Dåblir det ett kretslopp när det gäller koldioxid.När det däremot gäller kol är kretsloppet miljon-tals år, så det kan man inte räkna med.Jag förstår inte att så starkt har tagitden ställning som ni har gjort. Ni säger ju att ni villvara solidariska med individen och hävda individensrätt.För vår del är det individens och naturligtvis ävennaturens rätt till överlevnad som är så viktig. Härsaboteras båda delarna med kärnkraft. I räknarman med att det var tjugonde år troligtvis kommer atthända en kärnkraftsolycka av allvarligare art i värl-den. Att det förekommit incidenter vet vi. Vi har enhel lista på väggen i rum med incidentersom har varit i svenska kärnkraftverk , sådet är ingen brist på sådana. Rätt vad det är händerdet någonting. Man kan inte göra glädjekalkyler närdet gäller sådana här frågor, för rätt vad det är händerdet någonting.Anf. 128 () replik:Herr talman! Låt oss, , vara enseom att strålning är farligt. Låt oss ha det som utgångs-punkt. Förhållandet att strålning är farligt liksomhanteringen av uran är en av delarna i vår politik därvi säger: Vi behöver nå ökad kunskap.Varken eller jag kan säga att viinte en vacker dag har kommit till rätta med strål-ningsproblemet. Vad jag bara kan säga är att jag hop-pas att vi gör det, för det är en del av lösningen.Sedan kommer in på olja ochpå skog. Som kemist ser jag dessa produkter somhögenergiprodukter, som man egentligen skall använ-da på den höga nivå som de är till för, för att tillverkaandra produkter som kräver högre energiinnehåll. Detär ekonomi i det. Men för att göra det kan vi ju intebränna upp skogen. Inte ens den enklaste energiskogkan vi bränna upp, för den behöver vi för att senaresättas in i energikedjan, förädla den och få en effekti-vare användning; detta för att spara energi där viverkligen behöver den.Vi behöver vinna tid för ökad kunskap. Det ser visom ett sätt att tillgodose kommande generationersindividers rätt att leva vidare.Anf. 129 PER () replik:Herr talman! Jag brukar tycka att ären mycket klok man i vissa frågor. Jag har också enväldig respekt för hans kunskaper inom kemin. Mendet slår mig att det är någonting som är fel någon-stans, . Det kanske är skärningspunktennär det handlar om solidaritet.Stig Grauers talade om konsekvensbeskrivningar.Finns det någon konsekvensbeskrivning på kärnkraf-ten över huvud taget, från brytningen till slutförva-ringen? Det gör det inte, och det vet . Det är alltså en stor osäker energikälla, som ärlivsfarlig och som ingen vill försäkra på grund av attdet inte går att försäkra något som det är så storarisker med. Det går inte att teckna sådana försäkring-ar, då de skulle bli för dyra.Sedan sade att vi måste ta det globalaansvaret. Det är ju just det som solidariteten handlarom. Att jag är så intresserad av att föra den här debat-ten nu är därför att jag har varit och träffat de männi-skor som råkade ut för det som aldrig fick hända. Fördem kan man aldrig förklara att det är en säker ochmiljövänlig energikälla. För dem är det slut. För demär det döden som väntar. Hur kan vi tala om ett glo-balt ansvar, när vi vet att detta har skett så nära intilloss och med så gigantiska effekter?Anf. 130 () replik:Herr talman! Jag försökte i min replik till Ragn-hild Pohanka beskriva vår syn på solidaritetsbegrep-pet. Det är liksom en bas, en hörnsten, i hela vårtkonservativa tänkande.Nu har Per en alldeles färsk erfarenhet avett mycket tragiskt skede i nutidshistorian. Då ställerman sig naturligtvis frågan: Vad gör vi åt detta? Attreaktionen naturligtvis blir att detta aldrig får händamer, att vi aldrig någonsin kan acceptera det som harskett och det lidande som det har framkallat, det harjag all förståelse för.Men det finns ett annat krav också. Vi måste gåvidare. Vi som inte har skadats har ett ansvar för detoffer som de andra har gjort. Vi måste gå vidare, ochnär vi går vidare vill jag vinna tid. Då säger det inte finns någon konsekvensbeskrivning när detgäller kärnkraften.