prot · GL0924 · 1997-11-04 00:00:00 — Det är för mighelt obegripligt.Ministern har uttalat sig för en mängd rabattsys-tem. Jag tycker inte att man skall använda sig av ra-battsystem för att komma åt orättvisor. Det är inte pådet sättet som man skall lösa problem. Sedan kan detnaturligtvis finnas behov av rabattsystem i andrasammanhang. Bl.a. nämndes Internet. Det sägs att tillsnätservrar installeras i alla riktnummerområden skallTelia minsann se till att man får ringa för lokalsam-talstaxa. Jag tror inte att det blir verklighet. Jag harfaktiskt varit med om detta och sett att det inte funge-rar i de små riktnummerområdena. Vi kommer inte attfå några Internetservrar där. Det är inte ekonomisktlönsamt att använda ett sådant system. Så, upp tillbevis. Blir det någon förändring av förslaget den7 november, eller var detta bara ett storstilat utspelunder frågestunden?Anf. 47 ():Fru talman! Jag skall börja med att säga någotpositivt om , eftersom det är några som har talatom AXE-system, m.m. Trots att jag just nu är miss-nöjd med tror jag inte att utbyggnaden kan skesnabbare än den nuvarande takten. Inom något årkommer alla i hela att vara anslutna till AXE-systemet. Och kommer alla att kunnakoppla upp sig på nätet. Utbyggnadstakten är mycketsnabb, och tekniken är inte så väsentlig.Jag är också orolig för prisutvecklingen och vadsom skall hända, och jag ser fram emot ministernsnästa inlägg, eftersom det verkar som om kärnfråganändå blir riktnummerområdena. Om vi kan komma tillskott och få en tidigare lösning av problemen medandra riktnummerområden, så innebär det en lösningav många andra problem. Jag skulle vilja att Post- ochtelestyrelsens uppdrag påskyndas i fråga om detta.I trafikutskottet arbetar vi just nu med en skrivelseom informationssamhället. Vi ser enorma möjligheterför att alla skall få Internet som en förändrande kraft,vilket detta kan innebära i informationssamhället. Vikan öka möjligheterna för människorna i hela landetatt ta del av information och öka inflytandet och de-mokratin och riva regionala hinder. Denna förändring,som i grunden kan vara positiv om vi handhar den pårätt sätt, får inte komma på skam om det visar sig attdetta arbete halkar efter på något sätt om inte proble-met med för små riktnummerområden löses.Anf. 48 ():Fru talman! Man brukar säga att ur kaos uppstårklarhet. Men jag tycker inte att det har skett i dennadiskussion.Kommunikationsministern talar om rabatter. Jagkan inte förstå att vi i skall ha telefoni sombygger på ett rabattsystem. Det skulle vara mycketolyckligt om vi hamnade i den situationen.Jag tycker att man skall påminna om att ,Posten och SJ byggdes upp med skat-tebetalarnas pengar. Därför får de inte raseras hur somhelst. Det är ett ansvar som vi måste ta. Men proble-met är att statliga bolag som skall ta ansvar för helalandets utveckling och ge en god service till bra ochrimliga priser skall konkurrera med bolagsom inte har detta ansvar. Detta måste man komma åtpå något sätt. Om dessa bolag skall vara med ochkonkurrera måste de se till att det är en god serviceöver hela landet. Men det är inte på det sättet ,vare sig när det gäller postområdet eller teleområdet.De som är med och konkurrerar på teleområdet harinte detta ansvar. Det borde man kunna komma åt pånågot sätt. Det kan väl inte vara på det sättet att allavreglering skall innebära sämre service till ett högrepris. Vi är på väg åt det hållet . Det tror jag inte attsvenska folket är berett att ställa sig bakom.Anf. 49 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag skall fortsätta där jag slutade mittförra inlägg. Det handlade om riktnummerområdena,som på många sätt är grunden till eländet, om jaguttrycker mig så. Det finns verkligen starka skäl attändra riktnummerområdena. Riktnummerområdenahar varit desamma , dåman hade de gamla elektromagnetiska systemen. Närman nu har AXE-växlar nästan överallt har dennariktnummerindelning ingen teknisk funktion, utan denär helt enkelt en kvarleva. Därför har , som så att säga äger nummerplanen, inteminst efter den diskussion som har varit inte baraunder - dialogen har pågått medTelia , sagt att detta arbete måstepåskyndas.Men det är också viktigt att komma ihåg att enförändring av riktnummerområdena också behövergöras med en viss planmässighet. Det handlar om atttelefonväxlar och kundregister måste programmerasom. Konsumenterna drabbas till viss del av arbetet.Allt från brevpapper till telefonkataloger och telefo-nuppgifter måste också förändras. Också sådant avmer indirekt karaktär - att man har invanda telefon-nummer, t.ex. numren till taxiväxlarna, som vi allakan utantill - behöver man vänja sig vid. Det är skälettill att detta arbete måste ske med ordning och reda.Den riktnummerreform som genomfördes i nästanhela för - Norrtäljekommun är fortfarande inte med i detta - innefattadetio riktnummerområden. När vi skall göra detta förhela landet handlar det om 260 riktnummerområden.Alla företag och privatpersoner i hela landet är berör-da. Det är klart att det innebär att det måste vara enviss ordning och reda när detta skall göras. Det trorjag att vi är överens om. Men inte desto mindre skalldetta göras så fort som det är möjligt utan att det blirkaos.Det är svaret och detta är egentligen det som ärallra mest grundläggande.Som jag tidigare sade är det tekniskt omöjligt attstoppa den nya taxekonstruktionen från den7 november. Statsmakterna har helt enkelt inget vapenför att göra det, men naturligtvis skall vi mildra skev-heterna. 19 § i telelagen är till för det, och den skall vianvända. Det tar det hela har gåttigenom den juridiska process som måste vara innanman kan komma fram med ett sådant här beslut. Un-der tiden har alla möjligheter att självt görasaker på det administrativa området.Vad som är viktigt att komma ihåg när vi harägarstyrning och det rör sig om ett bolag där vi haraktiemajoriteten eller där vi äger alla aktier är att vikan tvinga det bolaget att skydda svaga grupper. Detär ju det som är det sociala och det regionalpolitiskaansvaret. Bl.a. kan man, , ta tillrabatter. Jag tycker inte att den formen skall uteslutas.Det viktiga i det här fallet är dock att konsumenten fårett skydd och att de regionala orättvisorna kan hållasundan.Anf. 50 ():Fru talman! Vi verkar vara relativt överens omden långsiktiga lösningen, dvs. om att få till stånd delsen förändring när det gäller riktnummerområden, delsen mera rättvis prisstruktur och riktnummerområdes-struktur. Det känns väldigt bra, för då har vi i alla fallen vettig inriktning vad gäller det långa perspektivet. Idet korta perspektivet tycker jag dock att det forfa-rande är väldigt oklart vad som egentligen kommer atthända i detta sammanhang. Det känns inte bra. Vi harnu diskuterat saken, och alla verkar vara överens omatt många människor kommer att drabbas hårt omTelia inför sin nya prispolitik från den 7 november.Sedan dröjer det eventuellt - det äroklart hur många det rör sig om - innan vi kan få tillett beslut som mildrar effekten av detta.Min slutsats måste bli att kommunikationsminis-tern inte verkar ha klarat av att stoppa problemet. Jagfår väl uppmana att lyssna på sina ägare - riks-dagen och regeringen, som samfällt verkar haåsikten att det inte är ett bra system som man planeraratt sjösätta - och att se till att det inte blir på det sättsom många nu befarar. Om man lyssnar på riksdagenspartier och på regeringen bör det gå att få till stånd enändring. Jag vänder mig då återigen till Telia.För min del får jag avslutningsvis tacka kommuni-kationsministern för att hon åtminstone vill jobba förfrågan och för att hon verkar göra vad hon kan för dethela.Anf. 51 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag tycker att debatten har varit braoch klargörande på många sätt. Vi har klarat ut vadsom är det akuta problemet och vad som är det lång-siktiga problemet. Som jag uppfattat debatten är iprincip alla debattörer överens om problembilden.Naturligtvis kan man vara efterklok och säga attdet skulle ha varit bättre om lagen hade sett annorlun-da ut etc., men har vi den lagstiftning vi har. Vi harfaktiskt ett vapen, som vi nu tar till. Vi tar till det motden dominerande operatören. Vi skall dock ocksåkomma ihåg att konsumenttryck och konsumentkrav,liksom detta med en fri konkurrens, på den öppnatelemarknad som vi har och som inom några veckorkommer att vara öppen i hela kommer attinnebära att betydligt tuffare krav ställs på alla tele-operatörer. De små uppstickarna kommer självfalletatt kunna pressa priser. Det kräver att vi har den härtypen av debatter både i och lokalt, så attmänniskor är medvetna om att de också har ett val.Det är kanske det allra väsentligaste påtrycknings-medlet.Jag vill inte på något sätt förringa riksdagsledamö-ternas påverkansmöjligheter, men konsumenterna harockså en mycket stark påtryckningsmöjlighet. Denkan de självklart använda. Vi skall, som sagt, hjälpasåt med att göra om riktnummerområdena.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återLagutskottets betänkanden /98:LU3 och betänkande 1997/98:UU4Trafikutskottets betänkande 1997/98:TU6Näringsutskottets betänkande 1997/98:NU49 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1997/98:39 Förlängd tid för ökning av aktiekapital iprivata aktiebolagSkrivelse1997/98:38 Lägesrapport i fråga om den ekonomiskabrottsligheten10 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 3 november1997/98:53 av () till statsrådetLeif BlombergMarknadsföring genom intresseorganisationer1997/98:54 av () till jord-bruksministernEU:s djurskyddslagstiftning1997/98:55 av () till utbildningsminis-ternFinansiering av miljöforskning1997/98:56 av () till statsrådetThomas ÖstrosPrivat import av alkoholhaltiga dryckerden 4 november1997/98:57 av () till justitieministernOberoende granskning av LeanderaffärenInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 18 november.11 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 3 november1997/98:102 av () till justitieminis-ternPersonakter hos Säpo1997/98:103 av () till finansminis-ternProjektbidrag1997/98:104 av de () tillnäringsministernBraskaminerden 4 november1997/98:105 av de () tillsocialministernAssistansersättning under sjukhusvistelseFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 18 november.12 § Kammaren åtskildes kl. 16.26.Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen.