prot · GL0935 · 1997-11-27 00:00:00 — Det finns anledning att anlägga ett merinrikespolitiskt perspektiv. EU är en union, och dethar inte att göra med det normala förfarandet och detsom normalt motiverar immunitet och privilegier.Regeringen säger i propositionen att det kan förefallaotidsenligt att tillerkänna bl.a. Europoltjänstemänimmunitet och privilegier. Regeringen konstaterarockså att den frågan får tas upp i särskild ordninginom EU. Med detta menar regeringen, och detta harockså utskottet tidigare uttalat sig om, att det finnsanledning att över huvud taget se över förhållandenanär det gäller immunitet och privilegier i EU-samarbetet. Jag delar självklart den uppfattningen.Vi skall inte i sak diskutera Europol . Detgjorde vi ju då vi godkände . När vi tog ställning och godkändeEuropolkonventionen förpliktade vi oss också attvidta de lagstiftningsåtgärder som behövs för att se tillatt immunitet och privilegier medges enligt bestäm-melserna i konventionen. Därför har rättnär hon säger att kammaren egentligen vid ett tidigaretillfälle har avgjort den här frågan. Det gjorde vi alltsådå vi tog ställning till Europolkonventionen - det somvi nu tar upp är bara själva följden när det gäller lag-stiftningen. Då var huvuddebatten och det var då somfrågan avgjordes.Jag konstaterar - detta får bli ett svar på frågor - att det finns anledning att se överdet här systemet inom EU-samarbetet. Däremot finnsdet skäl att understryka att systemet med immunitetoch privilegier är ett mycket viktigt system i ett folk-rättsligt perspektiv. Det handlar exempelvis om enambassads eller om ambassadörers okränkbarhet.Man får inte arrestera sådana personer i landet. Manfår inte vidta tvångsåtgärder mot dem. Detta är enförutsättning för hela det internationella samarbetet.Jag tror att inte heller är emot att dentypen av immunitet och privilegier finns. Inriktningengäller i stället EU-samarbetet. Jag delar uppfattning att det finns skäl att ifrågasätta helasystemet med immunitet och privilegier inom ramenför EU-samarbetet - inte bara när det gäller Europolutan också i en del andra frågor som har att göra medimmunitet och privilegier för vissa tjänstemän inomEU-samarbetet.Kia frågade om det är rimligt att un-danta de här tjänstemännen från straffrättsliga sank-tioner. Här finns det väl ändå skäl att hänvisa tillartikel 12 i konventionen som reglerar upphävande avimmuniteten vid överträdelser. Under punkten 2 iartikel 12 står det så här:"Direktören är skyldig att upphäva immunitetenför Europol och varje medlem av personalen i fall dåimmuniteten skulle hindra att rättvisa skipas och dåden kan upphävas utan att detta skadar Europols in-tressen. "Det är alltså inte så att tjänstemännen i Europol ärfriade från varje möjlighet till straffrättsligt ingripan-de. I sådana fall har Europols högste tjänsteman enskyldighet att upphäva immuniteten.Herr talman! Med detta korta inlägg yrkar jag bi-fall till hemställan i utskottets betänkande. Slutligenkonstaterar jag att huvuddebatten iärendet om Europol har vi redan haft. Detta är bara enkonsekvens av det tidigare beslutet. är vi fak-tiskt folkrättsligt förpliktade att genomföra det härbeslutet till följd av att vi har godkänt konventionen.Anf. 229 () replik:Herr talman! Jag ser givetvis väldigt positivt på attäven regeringen har signalerat att man ser nackdelaroch tveksamheter när det gäller att använda sig av dethär systemet just i EU-samarbetet.Jag instämmer i tankar ochåsikter om hur viktigt detta med immunitet och privi-legier är i ett folkrättsligt perspektiv. Ändå måste jagsäga att jag tycker att detta är anmärkningsvärt så tillvida att man här egentligen ger en polisorganisationoch dess tjänstemän straffrihet som vår svenska polisinte alls lyder under. Självklart tycker jag att det ärrätt att man inte gör det. Oavsett om man är polis ellervad man nu är i skall man kunna åtalas förbrott som man begår. Det är ändå en polisorganisationsom får denna straffrättsliga immunitet. Det är därsom vi i ser de stora problemen.Herr talman! lyfte fram möjlig-heten för en högre tjänsteman att få immunitetenupphävd när det inte är till skada för Europol. Vadsom här är anmärkningsvärt är att de höga tjänste-männen inom Europol avgör om immuniteten skallupphävas. Det är de som kan avgöra vad som är tillskada för Europol.Granskningen och insynen i Europol är minimalför att man över huvud taget skall kunna avgöra omdet här har skett en korrekt bedömning av om im-muniteten skall upphävas eller inte. Den möjlighetenhar man över huvud taget inte. Därför ger inte dennaparagraf någon större öppning.Anf. 230 () replik:Herr talman! Jag vill än en gång upprepa att vi hartagit ställning till det här ärendet. Vi är folkrättsligtförpliktade att godkänna den här lagstiftningen.Den folkrättsliga förpliktelsen ingick vi när kammarenför sedan tog ställning till Europol-konventionen.Jag delar uppfattning om att syste-met när det gäller immunitet och privilegier inte ärsärskilt lämpat att tillämpa i EU-samarbetet. Det ärlämpat att tillämpa när det gäller internationella för-hållanden i övrigt.Anf. 231 (mp):Herr talman! Jag tackar för sva-ren, det var faktiskt svar på alla mina frågor. Han visade i sitt anförande att han inte tyckersjälv att det här är något vidare men att det är folk-rättsligt bundet. För del anser jag inte attdet är riktigt så när det gäller EU-samarbetet. Mankan inte ange den anledningen i EU-samarbetet, fördär är det helt annorlunda i andra sammanhang. Därär vi en enhet. Den anledningen säger regeringen intefinns längre. Därför är det skäl att ändra det.Jag glömde att yrka bifall till reservation 1, ochdet gör jag nu.När det gäller socialdemokraterna stör det reso-nemanget mig att man erkänner att det är fel, menman säger att det skall ses över i särskild ordning iannat sammanhang. Alla de här ärendena hopar sig,man skjuter dem framför sig. Förra gången gällde detmeddelarfriheten, som man erkände. Den hänger nulöst och är i fara, men vi skall se över den i annatsammanhang. Vi vet att det är väldigt svårt ändranågot när man har gått med på det en gång. ärmycket dåligt på att begära undantag från regler sominte är bra.Lars-Erik sade att det finns en paragrafmed vars hjälp man kan hindra allt sådant. Men dethär är, som påpekade,nästan en insynsskyddad verksamhet. Att inte skadaEuropols intressen är ett väldigt viktigt grepp. Det kanman hänföra till i varje sammanhang.Anf. 232 ():Herr talman! Jag brukar försöka svara på KiaAndreassons frågor.Kia säger att är dåligt på attbegära undantag. I det här ärendet har vi olika ut-gångspunkter. kunde inte begära undantag.Hade gjort det hade vi aldrig kunnat tillträdaEuropolkonventionen. Det var alltså nödvändigt förSverige att göra det. Det fanns ingen möjlighet attgöra en reservation där. Då hade vi stått utanför Eu-ropolsamarbetet. Jag vet att ochMiljöpartiets uppfattning är att vi skulle stå utanfördet samarbetet. Det känner jag väl till. Men från so-cialdemokratiska utgångspunkter tyckte vi och tyckeratt Europolsamarbetet är så oerhört centralt för oss förmöjligheterna att bekämpa den grova internationellabrottsligheten, att vi var beredda att tillträda konven-tionen även om den innefattar immunitet och privile-gier.Regeringen säger, det sade jag i mitt anförande, attregeringens ståndpunkt är att i EU-sammanhang drivapå för att få bort immuniteten och privilegierna, intebara i Europol utan även i andra EU-sammanhang.Det är väl en ganska bra utgångspunkt. Där tror jag attKia delar min uppfattning.Anf. 233 (mp):Herr talman! Det är där vi har olika åsikter. Jagtycker att man måste överväga de nackdelar som detinnebär att gå med på en konvention som är så ingri-pande. När det gäller konventionstexterna finns ibetänkandet ingen analys av just sådana moment somman behöver diskutera, som är inskränkande och gersådana här befogenheter. Vad blev det för konsekven-ser ytterst?Vi har diskuterat åsiktsregistrering,hur man behandlar registeruppgifter och hur förödan-de det kan bli för den enskilde. Om man hade gjortkonsekvensanalyser av besluten hade man kanskefunnit att vi inte kan gå med på det samarbetet meddessa premisser. Det är det jag saknar.Anf. 234 ():Herr talman! har man olika uppfattningar.Det är bara att konstatera att har upp-fattningen att vi inte skall ingå i Europolsamarbetet.Socialdemokraterna har efter en noggrann analys,vilket framgick av den proposition där man lade framförslaget att skulle godkänna Europol-samarbetet, kommit till ställningstagandet att skall viha framgång i kampen mot den internationella organi-serade brottsligheten måste polissamarbetet utvecklasbåde i EU och utanför EU. Det är grunden för vårtställningstagande.Anf. 235 (mp):Herr talman! Det finns en oerhörd risk i detta syn-sätt att vi går med på konventioner som förvandlarsamhället på ett sådant sätt att vi inte senare kan stop-pa utvecklingen. Det är faran i EU-samarbetet att maninte kan göra ändringar och undantag, utan man fårhela tiden antingen vara med eller stå utanför. Detblev ett sådant beslutsunderlag att riskerna blev stora.Om vi inför samtliga de konventioner som är avisera-de - t.ex. Amsterdamfördraget och Schengen - skaparvi ett samhälle där kontrollen hos och självständighe-ten för de myndigheter som skall kontrollera männi-skor är så ingripande att det blir en fara för samhället istället för att man inför andra sanktioner i fråga omorganiserad brottslighet. Man tittar inte på andravägar att gå utan går med på i dessa riktlinjer utan attstanna och tänka efter.Anf. 236 ():Herr talman! Visst stannar man, tänker, funderaroch analyserar läget och kommer fram till ett ställ-ningstagande. Allt internationellt samarbete, inte baraEU-samarbetet, är ett givande och tagande. Det ärsjälvklart att inte fullt ut kan få igenom sinaställningstaganden i ett internationellt samarbete. Mendå får man värdera förhandlingsresultatet och se omfördelarna överväger nackdelarna.När det gäller Europol är jag fullkomligt överty-gad om att fördelarna med Europolkonventionen klartöverväger de eventuella nackdelar som finns, exem-pelvis immunitet och privilegier. Det skapar förut-sättningar för ett kraftigt utökat polissamarbete i EU.Det ger oss möjligheter att på ett helt annat sätt möta den grova gränsöverskridande brottslighe-ten.Anf. 237 (mp):Herr talman! Jag vill inte lämna de här uttalandenahelt obemötta. Den konsekvensanalys som jag kräverav dessa inskränkningar och register har aldrig gjorts.Jag har inte sett den, och jag efterfrågat den mångagånger. Hur kan man hindra organiserad brottslighetgenom att bara bygga upp stora register som sedaningen människa sedan har kontroll över? Hur mångamänniskor kommer att skadas av att uppgifter läckerut och kan användas på ett annat sätt vet vi inte, efter-som vi inte har någon insyn. Den kontrollmöjlighetenfinns inte vad gäller denna självständiga polismyndig-het. Det är någonting som vi måste fortsätta att disku-tera och som vi inte kan hantera på detta sätt.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades . )19 § Domstolarna i länFöredrogsJustitieutskottets betänkande 1997/98:JuU6Domstolarna i (prop.1997/98:17)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades . )20 § Utvecklingen i informationssamhälletFöredrogsTrafikutskottets betänkande 1997/98:TU7Utvecklingen i informationssamhället (skr.1997/98:19)Anf. 238 ():Herr talman! skall vi gå över till att debatteratrafikutskottets betänkande nr 7, som heter Utveck-lingen i informationssamhället. Om jag skulle få döpabetänkandet skulle jag vilja kalla det Vi vill skapa endigital allemansrätt i Sverige.Vi moderater tycker att utvecklingen inom IT er-bjuder enorma möjligheter. Det var somden dåvarande borgerliga regeringen tillkallade enkommission för att främja en bred användning avinformationstekniken i i syfte att höja bådelivskvalitet och vårt lands internationella konkurrens-kraft.Denna åtgärd var inte bara ett slag i luften. Denkom som en följd av att vi hade avreglerat på medie-området. Vi ville på det sättet markera en fortsättning.Vi ville också, genom att statsministern blev ordfö-rande, visa vilken enorm vikt vi lade vid informations-teknikens fortsatta utveckling.I augusti samma år kom en rapport från , som hette Vingar åt människans för-måga, där vi visade på framtidens möjligheter ochockså på hur man kunde omsätta en rad idéer i aktivi-teter och praktisk handling.Vad hände när den borgerliga regeringen lämnaderegeringsmakten? Jo, arbetet avstannade. Socialde-mokraternas maktövertagande betydde helt enkelt attIT-utvecklingen började kännetecknas av tveksamhet.Det var kanske en tveksamhet som byggde på misstrooch motvilja.Sveriges tekniska attachéer konstaterade i en rap-port att vi måste öka tempot om Sve-rige skall ligga 2000. Tyvärr kan vi inte seatt tempot har ökat sedan dess.Kommunikationsministern har fåttäta upp det hon sade om vad Internet skulle bli, så detbehöver hon inte göra en gång till. Jag tycker att detär viktigt att Socialdemokraterna känner att utveck-lingen, som är så snabb, är någonting som de måstebegränsa. Det enda sätt man kan tänka sig att göra detpå är att kontrollera och lägga på ytterligare begräns-ningar. Jag menar att de helt enkelt är omöjliga. Dettabottnar i den samhällssyn som ligger bakom det fak-tum att man upprättade monopol . Nuvill man göra något liknande med IT och de mediersom den moderna informationstekniken skapar.Vi anser att regeringens har förlo-rat sin kraft. Ett skäl till det är att den har fått en väl-digt undanskymd roll. Det är inte statsministern somleder den. har också tappat i fart när det gällerutveckling och introduktion av informationstekniken.Det är klart att det är svårt att hämta in när utveck-lingen går så snabbt.Det vi moderater ser som en av de tre viktigasteuppgifterna är att ge skolan tillgång till alla informa-tionsteknikens möjligheter. Den offentliga förvalt-ningen måste också bli effektivare och öppnare. Vimåste dessutom börja förbereda sekelskiftesöver-gången på ett ansvarsfullt och kompetent sätt.Om regeringen inte vill driva IT-kommissionenmed den snabbhet som vi önskar kan man tänka sig attnågot annat organ får mandat och resurser att fortsättautvecklingen, som vi alla behöver i . Informa-tionstekniken är ju inte bara själva tekniken. Den gerockså upphov till ett betydande nyföretagande, inteminst i de tjänste- och kunskapsorienterade delarna avekonomin, och självfallet möjligheter att skapa en radnya arbetstillfällen.Herr talman! I har hundratusentals nya ar-betstillfällen tillkommit som en direkt följd av detinformationstekniska genombrottet. Andra företag ände som är direkt engagerade i informationsteknikom-rådet påverkas också. Vi menar att just denna påver-kan på alla områden som berörs av IT är minst likaviktig. Här behöver vi också en IT-strategi. Hur skallman arbeta för att företagen skall kunna klara av defundamentala förändringar som tekniken aktualiserar?Vi vill gärna se IT-frågorna som ett led i den mo-derniseringsstrategi som behöver. I ett frittoch öppet samhälle kommer denna utveckling attfortsätta, vad vi än gör. Det är som jag ser det svårtför Socialdemokraterna att hindra den.För att skall kunna bli en spjutspets glo-balt igen menar vi att det är väldigt viktigt att vi fårfortsätta med våra fria medier, att den integration somnu sker av informationstekniken kan fortsätta och attutvecklingen drivs framåt. Vi menar också att det äroerhört viktigt att utbildning och forskning tar till sigden nya informationstekniken och tillämpar den somen del i undervisning och annat arbete. Därför måstealla skolor vid utgången av vara anknutna tillInternet via fasta höghastighetsförbindelser. Vi villockså att staten skall bli ett föredöme och en positivkraft för att alla medborgare skall kunna utnyttja in-formationstekniken, dvs. att vi får en allemansrätt.Vi menar också att vi med en positiv och dyna-misk inställning till IT kan ta till vara den entrepre-nörsanda och de idéer som människor bär inom sigför att bygga nya företag. Väldigt många av tjänsternaoch produkterna kan vi inte ens föreställa oss i dag.Till sist vill jag ta upp frågan om vår lagstiftning.Vi har en viktig uppgift i att utveckla en ny praxis ochnya rättsregler för att kunna hantera den snabba ut-vecklingen. Den översynen av hela vår offentliga rättär väldigt angelägen. Det gäller både förvaltningsla-gens, tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihets-grundlagens anpassning till den nya tekniken. Därförär det tillfredsställande att se att det finns ett förslagom att publikationer på cd-rom skall åtnjuta yttrande-frihet.Det målmedvetna lagstiftningsarbete som jag öns-kar har ingenting med en statlig reglering av informa-tionsteknikens enskildheter att göra. Tvärtom ser viatt åtskillig nationell lagstiftning blir helt inaktuell ioch med informationsteknikens utveckling. Informa-tionshanteringen blir ju gränslös och därmed mindrelätt att nå med nationella regler.Anf. 239 ():Herr talman! Det betänkande vi nu skall diskuterahar som sades . Det torde vara få områden som i daghar samma utvecklingshastighet och utvecklingskraftsom informationstekniken. Forskning, metoder ochnya produkter utvecklas i en nästan svindlande has-tighet. Detta har inte hänt sedan transistorn gjorde sittintåg exakt sedan.Informationstekniken skapar möjligheter men ock-så risker. Avståndens betydelse minskar. Nationsgrän-ser suddas ut. Ekonomin internationaliseras ytterliga-re. Rätt använd kan informationstekniken bidra tillhela vårt lands utveckling.IT öppnar för nya och mer flexibla sätt att arbeta.Utbildningsväsendet, från förskola till universitet ochhögskola, får nya möjligheter. Den enskilde medbor-garen kan med teknikens hjälp lättare tillgodogöra sigsamhällsinformation och samhällsservice. Medborga-ren stärks, och demokratin utvecklas.Informationstekniken skapar möjligheter för de-centralisering, tillväxt och demokratisk utveckling.Samtidigt finns risken att den bidrar till att nya klyftorskapas i samhället. Utbildning, tillgänglighet, pris-sättning och säkerhetsfrågor är några av de områdensom jag menar fordrar särskild politisk bevakning ochpolitiskt engagemang under informationsteknikenssnabba utveckling.Väl fungerande och effektiva tele- och datakom-munikationer är en avgörande förutsättning för attregional balans skall kunna uppnås. Det betyder attlikvärdig service och valfrihet måste finnas i helalandet. Begreppet bastelefoni bör därför breddas ochmöjliggöra kommunikation med ISDN-kapacitet ellermotsvarande - vad de nu kan komma att heta. Ävenkommande tjänster som ADSL bör bli tillgängliga ihela landet. Informationsteknikens utbyggnad måste,landet runt, bli ett av huvudmålen på kommunika-tionsområdet.En snabb utbyggnad av den elektroniska in-frastrukturen måste prioriteras, inte minst mot bak-grund av nuvarande stora folkomflyttningar inom vårtland. Ett brett utbud av tjänster till låga priser ger nyaoch spännande förutsättningar för en offensiv utveck-ling. Tjänsternas tillgänglighet bör självfallet vara likaför alla och på samma villkor, dvs. anslutningsavgif-ten måste exempelvis vara densamma över hela lan-det. Geografiskt differentierade priser gynnar stor-stadsområdena och missgynnar landsbygden ochmedverkar därmed till ytterligare avfolkning ochregional obalans. accepterar inte detta.Tillgången till god och likvärdig informationstek-nik kommer att ha stor betydelse för möjligheterna attskapa något så när likvärdiga villkor i landets olikadelar. Att man under kvällstid får tillgång till skolor-nas datautrustning eller att man på landsbygden ut-vidgar och stimulerar verksamheten med distansar-betscentraler är exempel på hur informationsteknikenkan göras mer tillgänglig.Alla medborgare, oavsett var de bor i landet, börges tillgång till rätts- och samhällsinformation på ettenhetligt och lättillgängligt sätt - en digital allemans-rätt, som någon kallade det. Riksdag och rege-ring är en naturlig utgångspunkt när det gäller att görarätts- och samhällsinformation allmänt tillgängligäven i elektronisk form. Därför menar vi att ocksåriksdag och regering har ett gemensamt ansvar för attutreda hur ett svenskt elektroniskt rätts- och samhäll-sinformationssystem kan utformas.Åtgärder bör vidtas för att främja en ökad sprid-ning av Internet i bostäder, med näranknutna person-datorer och terminaler som tillhandahålls på offentligaplatser, som bibliotek och skolor. Också möjligheter-na till samhällsdialog vid medborgarkontor kan varaav betydelse.Ingen bör ställas utanför möjligheten attvara delaktig i det moderna informationssamhälletoch i den moderna informationstekniken. att det är viktigt att forskning och utveckling påIT-området intensifieras, med de funktionshindrade iallmänhet och de synskadade i synnerhet som enmycket prioriterad grupp.I samma takt som nätverken byggs ut och en oer-hörd mängd, ofta känslig, information skickas runt påvåra datanät, ökar givetvis integritets- och skyddsfrå-gornas aktualitet i det moderna IT-samhället. Vemgaranterar exempelvis att personlig, medicinsk ellerekonomisk information eller företags- eller försvarsin-formation inte hamnar i fel händer, med risk för ut-nyttjande och felaktig användning?Är det inte så att vi fram tills nu i så hög grad harfascinerats av möjligheterna att skydds- och integri-tetsfrågorna hamnat något i skymundan? ärkryptering det säkraste sättet att skydda informationsom kommuniceras över de publika näten. Balans-gången mellan att ge myndigheterna möjlighet attutföra sina åtaganden och att tillvara denenskildes integritet måste ses över, och vi måste hittaen lösning som säkerställer såväl integriteten somsäkerheten.En rejäl satsning måste göras på att utveckla star-ka säkerhetslösningar och skyddsmöjligheter i IT-samhället. Regler och tillstånd måste ses över utifrånkrav på såväl öppenhet som säkerhet och integritet förenskilda, företag och organisationer. Eftersom dettainte enbart är ett svenskt problem bör denna fråga tasupp och diskuteras inom EU.Vi tycker också att det är naturligt, inte minst motbakgrund av pågående kraftsamlingar i ochJapan på IT-området, att länderna inom EU med ge-mensamma ansträngningar och samordning av insat-ser diskuterar en gemensam strategi för att ytterligareutveckla den elektroniska infrastrukturen. Ett gemen-samt institut inom EU för IT-frågor borde med fördel,bl.a. på grund av svensk kompetens inom forskningoch utveckling, kunna lokaliseras till Sverige.Sist men inte minst, herr talman, välkomnar Cen-terpartiet att regeringen nu vill kriminalisera allt inne-hav av barnpornografi. Jag är fullt medveten om attsvenska bestämmelser är av begränsad räckvidd,eftersom spridningen av barn-, vålds- och annan por-nografi och rasistiska budskap via databaser och In-ternet gör problemen globala. Men desto större an-ledning har vi att aktivt och internationellt, i förstahand inom EU, arbeta för även internationella över-enskommelser för att stoppa denna vidriga spridningav våld och förnedring. Den har fått pågå alldeles förlänge.Jag ställer mig givetvis, herr talman, bakom Cen-terns samtliga reservationer, men för tids vinnandeyrkar jag bifall enbart till reservationerna 9, 13, 14och 17.Anf. 240 ():Herr talman! Mycket ter sig positivt och bra i dennaförsta redovisning som regeringen lämnat av utveck-lingen på IT-området sedan vi här beslutade om ennationell IT-strategi. Låt mig dock lyfta fram ett parområden där vi från ser behov av merinitiativkraft och större engagemang. Det rör sig kringden enskilda människans möjligheter att tillgodogörasig informationstekniken och använda den för attförverkliga sina livschanser. Vi menar att man börsikta på en dator för varje elev i skolan.Det gäller först samhällsinformationen och dendemokratiska dialogen.Ett av demokratins fundament är att medborgarenkänner till sina rättigheter och skyldigheter. Alltför fåhar dessa kunskaper eller känner till hur man kan fådel av dem. För att medborgaren skall kunna utövasina demokratiska rättigheter och hävda sin integritetär det fundamentalt att hon är väl förtrogen med sam-hällets funktioner i stort.