prot · GK0973 · 1997-03-05 00:00:00 — Det skullevara ett sätt att få igång de nätverk som krävs för skall känna att man behövs och att man har nå-gonting att bidra med i samhället. Det är ett av deförslagen.Därför, herr talman, yrkar jag bifall till vår reser-vation 9, som även innehåller förslag om att självför-valtning också skall innebära möjlighet att byta tjäns-ter upp till ett halvt basbelopp.Den tredje frågan jag tänkte ta upp är den evigafrågan om fastighetsskatten. Den har vi som jag tidi-gare sade debatterat här i kammaren.Det rör sig åt rätt håll, får man väl säga, även om detgår långsamt. kunde vi läsa iDagens Industri att det nu är utredningar på gång. Jagvill dra mig till minnes att förra gången vi diskuteradedetta hade jag en ordväxling med både från Socialdemokraterna och frånCentern om behovet av att se över frågan om hur manbeskattar fastigheter.Vi i menar att dagens system för attbeskatta fastigheter är galet - om grannen säljer sinkåk dyrt får jag betala mer skatt. Det har vi protesteratemot. Vi har dessutom krävt att man skall fasa utfastighetsskatten och hitta ett annat system. Det svarvi har fått från representanter för majoritetenhar varit att det är ett bra system. Det har kanske sinabrister, och det skall ses över.Nu har man tydligen vaknat till ordentligt i rege-ringen - det tycker vi är trevligt - och tillsatt två olikautredningar. Det är dels en offentlig utredning somskall titta på själva fastighetstaxeringsförfarandet, delsen utredning som görs inom departementet om hur deförslag som kan finnas skulle slå ur fördelningssyn-punkt. Det är min förhoppning att man inte gör den iakt och mening att se om man kan slå ihjäl andraförslag. Jag hoppas att man i stället verkligen objek-tivt prövar de andra alternativa möjligheter som finnsatt ta ut skatt.En annan möjlighet som vi har pekat på från Mil-jöpartiet är att i större utsträckning låta kommunernata ut avgifter eller skatter för att klara av de kostnadersom man har. Det är vi iskatteutskottet blev uppvaktade av representanter frånett antal kommuner i landet. Man drabbas mycket avatt man har höga kostnader för sin service, men fas-tighetsskatterna går inte till kommunerna. Det här ärett stort problem för många kommuner som är turis-torter. Man har självklart också intäkter, men det finnsändå anledning att titta på om det finns en obalans.I det här sammanhanget finns det en motion frånkristdemokraterna som tar upp möjligheten att ta utkommunala avgifter i kommunerna. hartidigare också motionerat om detta, dock inte just nu.Därför vill jag i det här sammanhanget yrka bifall tillreservation 18, som just tar upp det, med anledning avden motionen. Vi tycker att det är väl värt att pröva,och vi vill skicka med det till representanterna förmajoriteten här i när vi nu ser fram emotändrade regler för fastighetstaxeringen.Anf. 114 () replik:Herr talman! När jag lyssnade på jag litet grand intryck av att han försökte kokasoppa på en spik. Jag trodde att jag gjorde mycketklart att vi tycker att det är en bra idé med skatteväx-ling. Vi har självklart inte ångrat oss. Däremot tyckerjag att det ändå är viktigt att poängtera att skatteväx-ling som begrepp inte är någon mirakellösning somhjälper mot skoskav och hål i ozonskiktet på sammagång. Men det kan vara ett verksamt sätt att nå en bitpå vägen mot viktiga mål.Vi tycker heller inte att man skall låsa tankegång-arna vid själva växlingen. Man måste kunna prövaskatter och avgifter på miljöförstöring för sig, be-skattningen av arbete och utformningen av den be-skattningen för sig och skattetrycket för sig. Det är detjag menar. Man kan inte se det här som det enda sättpå vilket vi skall attackera och som den enda lösning-en på alla våra problem. Så nu hoppas jag att densaken är klargjord.Jag reagerade också litet på idé-er om bytesringar, trappstädning o.s.v. Jag tror att defunderingarna från egentligen bara är enavspegling av det höga skattetrycket på tjänster pri-vatpersoner emellan. Det kan vi inte lösa genom attinrätta någon sorts dual ekonomi, med en löne- ochskatteekonomi och en bytesekonomi där vi prövarnyttighetsgraden eller lämplighetsgraden av det mangör.Vi har redan en sådan här skattefrihet som Miljö-partiet är ute efter. Den kallas för grundavdrag. Det ärvisserligen bara en fjärdedels basbelopp. Men dåbehöver inte någon politiker pröva hur nyttigt ellerlämpligt det som man har gjort är. Det kan man istället avgöra själv.Anf. 115 () re-plik:Herr talman! Först till skatteväxlingen. Jag hoppasatt representant i Skatteväxlingskommit-tén inte gick in med föresatsen at skatteväxling bl.a.skulle vara ett medel mot skoskav. Det kanske är att taut svängarna litet väl mycket. menar naturligtvisinte det. Det var väl kanske litet grandett sätt att raljera med mitt påhopp.Jag noterar tyvärr att fortsätter attvara oerhört tveksam. Hon förstärker nästan tveksam-heten. Läser man motion när det gällergrön skatteväxling får man ett helt annat intryck. Dåär det faktiskt mer likt en mirakelmedicin än någon-ting annat. Det har tydligen skett en betydande om-svängning. Det är väl bara att notera. Det har kanskeockså någon påverkan på trovärdighet ide här frågorna.När det gäller bytesringar talar omen dual ekonomi. Jag ser inte att det skulle vara någotstörre problem eller att det skulle vara så klåfingrigtav politikerna. Det är ju precis tvärtom. Vi säger attpolitiker inte skall gå in och fingra. Om människorsjälva i egen regi vill byta varor och tjänster medvarandra skall de kunna göra det utan att någon läggersig i. Jag ser inte att det är så väsensskilt från de sub-ventionerade tjänster som förordar. Detär ju däremot betydligt mer komplicerat, byråkratisktoch klåfingrigt. I det fallet skall det verkligen varanågon som granskar och kontrollerar att det är rättsaker som har gjorts för att man skall få en reduktion.Vår idé utesluter naturligtvis inte det som KarinPilsäter säger. Det är ett komplement som jag tyckeratt man även i kunde vara beredd att lyss-na på.Anf. 116 () replik:Herr talman! Då undrar jag hur någon människaskall kunna avgöra vad som är skillnaden mellan attbyta på det här sättet och att byta tjänster med varand-ra och ha pengar som växlingselement. Det är ju dettadet handlar om - att man inte behöver byta exakt medvarandra eller i samma ögonblick.Problemet med den här typen av speciallösningarär ju just att man behöver ha olika typer av special-lösningar. har vi ett undantag från regeln omlika skatt på lika inkomst, nämligen om man har tjänatpengarna på att plocka kottar eller bär. Ni vill utvidgadet till städning i trappor i hyresbostäder eller delta-gande i bytesring. Det här tycker jag är en viktig il-lustration av problemet att när en människa skall säljasin tid och sitt kunnande till en annan människa blirdet svårt att komma överens. Det blir nämligen väl-digt mycket skatter människorna emellan.Jag tror att det är en riktigare väg att försökaundvika att skapa två sorters ekonomi, av vilka denena skall bära alla de kostnader som vi vill betala medskatterna. Vi bör i stället försöka finna former för attlösa dessa problem på ett vettigt sätt. Jag är väldigtangelägen om att hitta bra möjligheter till exempelvissjälvförvaltning i boendet, delaktighet i barnomsorgenosv., men det här tillvägagångssättet blir ett tydligtexempel på att det höga skattetrycket på eget arbeteleder till att många saker helt enkelt inte blir utförda.Anf. 117 () re-plik:Herr talman! och jag är överens omatt det är ett för högt skattetryck på arbete, men jagtycker nog att målar upp litet förmycket av problem med den duala ekonomin. Viföreslår ett halvt basbelopp, vilket inte är sär-skilt mycket pengar, ca på . Fines-sen med detta är att man slipper all inblandning.Mycket sådant här sker ändå, fastän i ensvart ekonomi. Man jobbar svart. Om vi tillåter detta,skulle man inom en viss gräns få använda den kun-skap och kompetens som man har, för att skapa desociala nätverk som jag talar om. Det är det som ärsyftet. Det är egentligen inte så mycket en skattefråga.Jag tycker att det kan vara väl värt att prova, oavsettom det skall ske med hjälp av ett grundavdrag - vilketkräver att man har haft en inkomst att göra avdragfrån - eller på annat sätt.Jag tycker att man kunde vara litet mer öppen fördet här. Vi har inte kategoriskt avvisat prov med av-drag för tjänster, men för detta krävs att människorhar en aktivitet. De måste organisera sig på ett sådantsätt att de erbjuder sina tjänster på en öppen marknad,och den som köper dem får en skattereduktion. Det ärfaktiskt en mera byråkratisk lösning, som kanskeåterspeglar syn att allting skall gå via enmarknad och regleras av politiker. Jag hoppas att detinte skall bli så.Vi menar att det skall kunna finnas en fri zon förmänniskor. Den behöver inte vara så omfattande menkan ändå ge människan en känsla av att kunna görasaker som är viktiga för henne själv. Hon kan deltaoch känna att hon behövs, utan att staten lägger sig idet. Hon behöver inte deklarera och begära avdrag fördetta. Det är ett mycket enklare sätt, som kanske åter-speglar syn på den sfär man som individbör ha omkring sig för att inte i alla lägen vara kon-trollerad och reglerad.Anf. 118 () re-plik:Herr talman! Det finns ingen motsättning, RonnyKorsberg, mellan det förhållandet att jag argumente-rar för ekonomiska styrmedel och subventioner för attfå fram ny teknik och det förhållandet att RonnyKorsberg talar om skatteväxling. Vad jag ville göraklart är att jag bedömer att den omedelbara koppling-en mellan höjda miljöskatter och sänkta skatter påarbete inte är så tydlig som bl.a. villgöra gällande. Det råder inget jämviktsförhållande.Det finns modeller i utredningen där man utgår frånkraftigt höjda koldioxidskatter, som skulle kunna ledatill sänkta skatter på arbete. Men den relationen inne-bär ju att den sänkta skatten på arbete trots allt blirförhållandevis försumbar. Jag tycker nog att RonnyKorsberg skulle ha anledning att värdera det.Något som snarare är ett större hot mot mil-jön är det som vi skall diskutera i samband med nästabetänkande, nämligen energiskatterna, och då kom-mer man osökt in på kärnkraften.Jag skulle vilja fråga hur hanvärderar risken för att förhållandevis miljövänligproduktion i reagerar på ytterligare höjdaenergiskatter och andra skatter på så sätt att man för-lägger denna produktion utomlands. Det som vi hit-tills har sett är kraftigt höjda energiskatter och andraskatter av den typen liksom höjda skatter på arbete.Jag tycker att det finns anledning att utvärdera denrisken innan man kommer fram till slutsatsen attskatteväxling skall lösa alla problem.Anf. 119 () re-plik:Herr talman! Det var intressant att vi fick det klar-görandet att ekonomiska styrmedel i form av subven-tioner är att betrakta på samma sätt som skattehöj-ningar. Då hade jag tolkat det rätt. I så fall blir detännu mer obegripligt hur man i detta sammanhangkan komma fram till att det inte blir bra om man gördet samtidigt.Man kan vid det ena tillfället sänka skatterna påarbete, och vid ett annat tillfälle kan man eventuelltinföra subventioner eller alternativt höja skatterna, omdet nu är jämförbart. Men hur skall det gåinnan man med ekonomiska styrmedel kan göra nå-gonting för miljön? Skall det förflyta en månad, ,en valperiod eller vad? Varför går det inte att göra detsamtidigt?Carl säger att man i modellen medkraftigt höjda koldioxidskatter, som kommittén harkikat på, utgick från höjning, vilket skulle göraknappt i det värsta scenariot i gles-bygden, med långt att åka och med många barn. Ut-slaget var kanske inte så våldsamt stort. Denna all-männa jämviktsmodell tog inte heller hänsyn till ar-betslöshetssituationen, till miljöeffekterna och till attutveckling av ny teknik kan ändra kostnadsrelationer-na.Dessa tre faktorer - arbetslösheten, miljöproble-men och ny teknik, t.ex. för energi - är de tre grund-förutsättningar som man över huvud taget diskuterarför en skatteväxling. Man kan inte bortse från dem.Man kan inte luta sig mot en sådan här modell, CarlFredrik , och säga att det blir ett elände.Utflyttningen är det ett ständigt återkommande ar-gument från : , oj, oj! Om ni lägger påmiljöskatter, flyttar företagen. Detta var något somkommittén faktiskt tittade på. Ingen kunde få beläggför att det var på det sättet. Det har skett skattehöj-ningar, men inga företag har flyttat ut av det skälet. Såenkelt är det, . 120 () re-plik:Herr talman! Det känns föga trösterikt att höra attRonny Korsberg tycker att det här är så enkelt. Jagtror att det är ganska mycket mer komplicerat än vadRonny Korsberg vill göra gällande. När han försöktesammanfatta mitt resonemang tyckte jag att hantrasslade in sig på ett sådant sätt att han inte lyckadesreda ut det.Jag konstaterar bara än en gång för klarhets vin-nande att vi i olika sammanhang hartalat om ekonomiska styrmedel som en möjlighet attpåverka miljöpolitiken och vilka uttryck det exaktskall ta sig. Om det skall ske i form av subventioner,avgifter, utsläppsrätter eller vad det kan vara kan vinaturligtvis fortsätta att diskutera. Men det sambandsom vi nu talar om är att en höjd skatt på ett områdeomedelbart kan leda till sänkt skatt på ett annat områ-de. Man kan väl ha anledning att ifrågasätta om detråder ett balansförhållande i det avseendet.Utredningen är, särskilt i kapitlet om skatter,skatteväxling och slutsatser, omgärdad med rätt såmycket reservationer, vilket gör att man nog skalldiskutera dessa frågor med en betydande ödmjukhetinnan man tvärsäkert kan utlova att det här skall ledatill den eller den andra förbättringen i flera olika av-seenden.Anf. 121 () re-plik:Herr talman! fortsätter att för-brylla kammaren med sina inlägg om att det absolutinte går att skatteväxla. Sex av sju partierhar i kommittén kommit fram till att skatteväxling äreffektiv. Det baserar man på empiriska studier av attmiljöskatter är ett kostnadseffektivt sätt att bedrivamiljöpolitik. Också det kanske är man intresserad av att göra någonting åtarbetslösheten och vill sänka skatten på arbete. Mode-raterna framhärdar i att det inte går att göra dettasamtidigt, men man har inte någon rimlig antydan tillförklaring till att detta inte skulle gå. Man börjartrassla in sig i en terminologi om att skatter kanskekan bytas mot subventioner osv. Det är en fråga omteknisk formulering. Jag tror att det vore välgörandeför debatten om i stället klargjorde sininställning och sade att man inte är intresserad av atthöja miljöskatterna.Det blir inte trovärdigt, , attgömma sig bakom den här typen av resonemang omatt man nog ändå vill vara med om att påverka medekonomiska styrmedel och försöka förbättra miljön.Skillnaden mellan och övriga sex partierhär i kammaren är att vi är beredda att använda eko-nomiska styrmedel, både subventioner och skattehöj-ningar, för att komma till rätta med de mycket storamiljöproblem som finns och sänka skattenpå arbete, dock utan att höja det totala skattetrycket.Detta trodde jag att kanske kunde haställt sig bakom. Det hade, som sagt, varit välgörandeför debatten om hade gjort detta klargö-rande i stället för att gömma sig.Anf. 122 ():Herr talman! Jag vill först yrka bifall till reserva-tionerna 7, 17 och 21. Vi står naturligtvis också bak-om våra övriga reservationer. Jag vill även framhållaatt vi står bakom reservation nr 2 om änkepensioner.Herr talman! har världens högsta skatte-tryck, i storleksordningen . Detta vill interegeringen, regeringspartiet och tillstå. Det ärett bekymmer för många sektorer av näringslivet.Tjänstesektorn är med allra största sannolikhet denstora framtida tillväxtsektorn, om den ges möjlighetatt växa. Tyvärr är tjänsteföretagen diskrimine-rade genom att arbete beskattas hårdare än kapital.Genom de höga skattekilarna har den vita marknadenför hushållstjänster fått ge vika för mycket omfattandesvartjobb. Det undergräver den svenskaskattemoralen, och detta är oacceptabelt.För att öppna tjänstesektorn mot hushållet ochdärmed skapa nya arbetstillfällen vill Kristdemokra-terna stimulera vissa tjänster inom hushållen genomdirekta statliga bidrag. Vi har fastnat för den enklamodellen som har permanentats i . Kravetför oss är att alla hushåll skall ha råd att köpa tjänstersåsom städning, tvätt, trädgårdsarbete, barnomsorgoch hälsovård.Det nuvarande ROT-avdraget bör permanentasmen också utvidgas till att förutom husrenoveringarav olika slag också omfatta bilreparationer, störreträdgårdsarbeten av anläggningskaraktär samt instal-lationsarbeten av exempelvis vitvaror och datorer.Skattereduktionen måste vara stor för att hushållenskall köpa tjänsten i stället för att man utför den själv.Vidare skall den vita marknaden vara konkurrens-kraftig mot svartjobben. föreslårdärför en skattereduktion på , med ett maximal-belopp på per år.Herr talman! Det nuvarande ROT-avdraget sominfördes har en annan brist som bör rättas till.Reglerna säger att fastighetsföretag som genomförarbeten i egna fastigheter inte har rätt till skattereduk-tion. Detta är mycket märkligt. Syftet med skattere-duktionen är ju att skapa nya arbetstillfällen, ochsåvitt jag förstår borde arbetstillfällen som skapasinom exempelvis en koncern vara lika åtråvärda somom en extern entreprenör utför arbetet.Det är inte helt ovanligt att ett byggföretag ocksåäger fastigheter. Är det regeringens mening att hellreän att byggaren skall få skattereduktion på arbetenutförda av egen personal skall han eller hon permitte-ra eller säga upp anställda och i stället anlita externaentreprenörer? Det är denna typ av regelverk somskapar misstänksamhet och misstroende mellan rege-ring och näringslivet. anser attregelverket bör ändras så att skattereduktioner ocksåkan medges för reparationer utförda av egen personalpå egna fastigheter.Vi föreslår att regeringen återkommer delsmed förslag till ett system av dansk modell för stimu-lans av hushållstjänster, dels utvidgar ROT-avdragentill att omfatta fler hushållstjänster och tar bort kine-seriet i regelverket som hindrar skattereduktion föregen personal.Herr talman! anser att fastig-hetsskatten skall sänkas från till och attsystemet med fastighetsskatter avskaffas.Att både höja skattenivån och löpande räkna upptaxeringsvärdena leder till svåra problem för mångasmåhusägare och familjer, som sitter och räknarpå om de måste lämna sitt bostadsområde av skat-teskäl. I vissa tätorter och attraktiva områden tving-ades regeringen och till reträtt. Men det blevhelt marginellt, och det löser inte problemet för vanli-ga barnfamiljer i helt vanliga bostadsområden.Kristdemokraterna anser, att så snart det statsfi-nansiella utrymmer så medger bör fastighetsskattesys-temet ersättas med en rätt för kommunerna att ta utavgifter för gatuunderhåll och andra kostnader somfastigheterna föranleder. Ett sådant system skulleväsentligt underlätta också för fritidskommuner som har många hus och höga kostnader men ingaskatter från husägare.Herr talman! Slutligen till frågan om förmögen-hetsskatter.I den förmögenhetsbeskattning som regeringenplanerar att införa finns en kvarleva av den föråldradesambeskattningen. Det kan inte vara rimligt att för-mögenhetsskatten skall stiga kraftfullt för att två per-soner flyttar ihop till ett hushåll. Det leder till myckettricksande i boendet bland medborgarna, vilket knap-past kan vara regeringens syfte. Sambeskattningenbehöver tas bort.Lika angeläget är det att undanta arvs- och gåvo-beskattningen på arbetande kapital vid generations-skiften. Genom att undanta denna typ av förmögen-hetsbeskattning kan små och medelstora familjeföre-tag hållas ihop betydligt bättre än . Detta är enangelägen del i ett förbättrat småföretagarklimat iSverige, och anser att lagen börses över i detta syfte.Anf. 123 ():Herr talman! Detta betänkande behandlar, som viredan har hört, ett antal motioner som har blivit kvarfrån den allmänna motionstiden och som vi inte be-handlade i samband med budgetbehandlingen underhösten 1996. Det beror på att dessa motioner intedirekt berör budget utan är litet mer framåt-syftande. De handlar i huvudsak om inkomstskattefrå-gor på en mängd olika områden, som vi också harhört här tidigare, från skatteväxling till kommunalbeskattning. Jag tänkte att jag skulle kommenteranågra av dessa reservationer och då också kommente-ra några av inläggen från talarstolen.Först vill jag göra en allmän reflexion om dessareservationer och de som står bakom dem. När manstuderar reservationerna är det ganska frapperandehur ensamma är i skattepolitiken. Härhar vi 24 reservationer. Av dessa 24 reservationer stårModeraterna ensamma för åtta Det kanske inte ärsärskilt märkligt. Men har bara två ge-mensamma med och kd, de partier mansäger att man vill samarbeta med, om nu olyckanskulle vara framme så att man hamnar i regerings-ställning. Det är mycket märkligt.Tittar man på nästa betänkande som vi skall be-handla är överens med ochkd bara om en enda reservation av 21. Det är egentli-gen ganska typiskt för skattepolitik. Detär en så pass extrem politik att den skrämmer intebara oss socialdemokrater utan också presumtivasamarbetspartner framöver. Det borde vara anledningtill eftertanke för Moderata samlingspartiet.Vi har också hört från talarsto-len tala högt och tydligt om det höga skattetrycket ochatt vi måste sänka skatterna och minska skattetrycket.Moderaterna har i något sammanhang sagt vill verka för att skattetrycket skall sänkas till40 % av bruttonationalprodukten. Det skulle innebäraatt ytterligare skulle tasifrån den svenska budgeten. Då blir min fråga till CarlFredrik : Om ni står fast vid detta, vad är det somni skall spara in på utöver de väldiga besparingar somvi nu har tvingats att göra? Skall ni skära ytterligare isjukvården? Skall ni skära ytterligare i åldringsvår-den? Skall ni skära i utbildningen eller barnomsorgen,eller vad skall ni spara på?Jag kan bolla frågan vidare till de presumtivasamarbetspartner man vill ha, och kd: med på de här stora besparingarna? Är ni med påde här skattesänkningarna? Både har talat sig varma för att sänkaskattetrycket. Hur långt vill ni gå, och vad skall nispara på? Det vore bra om vi kunde få det utrett underden här debatten.Den första reservationen rör en stor och viktigpolitisk fråga som avhandlats ganska ingående härtidigare, nämligen skatteväxling. Här står Moderatasamlingspartiet alldeles ensamt. Man är ute på sinskattepolitiska ökenvandring. Alla partier utom Mo-derata samlingspartiet tycker att detta är en framkom-lig väg för att få ned arbetslösheten och förbättramiljön.Men Moderata samlingspartiet ser bara svårighe-ter. Man staplar den ena invändningen på den andra.Det går inte, eller det är i alla fall väldigt svårt atthöja energi- och miljöskatterna. Det går inte att of-fensivt använda sig av ekonomiska styrmedel, osv.Däremot är man med på den andra hälften, att sänkaskatterna på arbete. Då är jag tillbaka vid den frågajag ställde tidigare: Hur skall man finansiera det? Vadskall man spara på?Reservation nr 2 berör såväl änkepensionerna ochinkomstprövningen av änkepensionerna som ned-trappningen av bostadsbidragen och avtrappningen avgrundavdraget. Den sammanlagda effekten av dessatre fenomen leder till att det kan uppstå ganska krafti-ga marginaleffekter för vissa personer. Jag skullepersonligen tro att det är relativt få personer somdrabbas av detta, men det får naturligtvis inte hindraatt man tar det på allvar. Och det är precis vad rege-ringen tänker göra. Man tänker titta närmare på denmarginaleffekt som har uppstått, och om den är alltföruppseendeväckande tänker man också göra någontingåt den. Detta har vi sagt i betänkandet, men modera-terna skall reservera sig ändå - tala om att slå in öpp-na dörrar!I reservation nr 3, som också är en moderat reser-vation, krävs en utvärdering av det s.k. ROT-avdraget. Det är med förlov sagt en ganska befängdtanke i det här sammanhanget. Det handlar ju om enförsöksverksamhet som inte ännu är färdig. Trots detvill man alltså sätta i gång att utvärdera! Det är intesärskilt begåvat.