prot · GK0973 · 1997-03-05 00:00:00 — Tror niinte att det är så allvarligt som naturvårdsorganisatio-nerna, Artdatabanken och andra rapporterar? Forskareinom skogsområdet slår larm. Tror majoriteten inte attdet är så viktigt? Skall ni fortsätta att avslå dessamotioner och förslag? Skall vi behöva uppleva sammavisa ?Anf. 197 () replik:Herr talman! tar upp frågan omnaturvårdsavgifterna och det beredningsarbete sompågår. Han vill ha svar på frågan om varför vi använ-der samma avslagsmotivering två gånger om. Möjli-gen är det enkla svaret att arbetet fortsätter. Det är ettmöjligt svar.Jag tror nästan att får vända sigdirekt till ministern med den frågan vid någon fråge-stund eller när man uppvaktar utskottet.Jag tror inte att någon tvivlar på att Socialdemo-kraterna tar den här frågan på allvar. Eftersom manhar gjort ett uttalande budget i den rikt-ningen lär vi ta frågan ordentligt på allvar.Anf. 198 () re-plik:Herr talman! Jag tackar för tipset. Jag skall gärnata upp detta med lämplig minister vid något tillfälle.Tydligen är även litet bekymradöver att det har tagit . Det tycker jag är trevligt,om det nu var en riktig tolkning.Sedan är det faktiskt så, , att jagtvivlar på att man menar allvar här. I så fall skulle detinte behöva ta så . Oavsett om man gör utta-landen i den här riktningen är det ändå handling somkrävs. När det är extremt bråttom, när vi har enormaproblem, när vi ser att stora värden går till spillo inaturen och när vi har gjort internationella åta-ganden som förbinder oss att verkligen ta itu medproblemen är det trist att konstatera att man, även omman nu säger sig ta detta allvarligt, inte lyckas fåändan ur vagnen och få någonting gjort.Anf. 199 () replik:Herr talman! sade att man skullehålla öppet för en båtskatt, och det var ju det jag befa-rade. Men när ifrågasätter formule-ringen i reservationen om att intäkterna från båtspor-ten vida överstiger kostnaderna för verksamheten villjag säga att man faktiskt kan läsa i utredningen attintäkterna från fritidsbåtsägarna till staten är 1,3 mil-jarder medan kostnaderna för de litet större båtarna,de , är . Det är enganska avsevärd skillnad.Folkpartiets alkoholpolitik är faktiskt äldre änLars U själv, så den kan inte ha kommitsom någon form av överraskning.Jag vill också säga att det var den borgerliga re-geringen som vid förhandlingarna lyckades få betyd-ligt snävare införselregler än vad den nuvarande re-geringen har haft. Den borgerliga regeringen lyckadesockså i förhandlingarna få att inseatt det var bra med vårt systembolags monopol. Manhade vissa krav på förändringar i hur Systembolagetskulle fungera.Ministrarna i den förra regeringen uppträdde intesom den nuvarande finansministern, som redan hargått ut och gett spelet förlorat och börjat prata om hurman skall göra när man inte har något systembolag.Jag kan därför försäkra att det gick alldeles utmärktför folkpartister och kristdemokrater att regera ihopmed moderater för en social alkoholpolitik.Anf. 200 () replik:Herr talman! Först vill jag ta upp båtskatten. Jagundrar om inte en liten dialektal brytning av Pitemålgjorde att totalt missuppfattade vadjag sade. Jag citerade egentligen bara den moderatareservationen om båtskatten i min inledning. Sedandrog jag inga större växlar på det, mer än att jag kon-staterade att vi socialdemokrater håller dörren öppen.Isa sade att alkoholpolitikär äldre än jag själv. Det var ju roligt att höra, menjag hade kanske förväntat mig något annat på detområdet.När det gäller monopolet vill inte jag stå här ochförsvara finansministern. Han får stå för sina egnauttalanden. Men en finansminister som inte börjaragera för möjliga scenarion är en finansminister sominte gör sitt jobb. Så litet grand tar jag nog i försvar ändå.Anf. 201 () replik:Herr talman! Det är klart att finansministrar måsteagera och sköta sitt jobb, men det kan de faktiskt görai tysthet. Då tycker jag faktiskt att socialministerWallström har agerat på ett helt annat sätt när honsagt att det är fullständigt orimligt att vi skall bli avmed vårt systembolag. Det är olika sätt att agera.Vad jag kan säga är att det inte fanns någon bor-gerlig minister som agerade som gjort. Iså fall hade det kanske sett helt annorlunda ut i dag.Anf. 202 () replik:Herr talman! Man borde också kunna nomineranya partiordförande utan att det görs i medierna. Detär ungefär på samma sätt där: Vi lever i ett medie-samhälle, och allt vi gör som politiker - allra helstvad en finansminister gör - syns ju direkt i medierna.Det är det samhälle vi lever i.Anf. 203 () re-plik:Herr talman! När det gäller båtskatten vill jaghänvisa till betänkandet. Där står det att man 1995tillsatte en utredare. Vidare står det: "Utredaren haravvisat en särskild båtskatt med hänvisning till attsamhällets intäkter från båtlivet enligt utredningensberäkningar vida överstiger kostnaderna." Jag tyckeratt det borde räcka för Granberg.Vad sedan alkoholpolitiken anbelangar vill jagförst fråga: Tycker att man har sköttdet alkoholpolitiska läget bra från socialdemokratiskthåll? har det bränts så mycket bränn-vin i det här landet. har det flödat in såmycket sprit, eftersom ni har dragit in på tullverksam-heten där vi ville lägga till pengar. Det är en farlig vägatt gå, och det är på det sättet man fördärvar det härlandet!När det sedan gäller det särskilda yttrandet står detså här: "När blev medlem i EU framhöll Mo-derata samlingspartiet att vår alkoholpolitik först ochfrämst är en nationell angelägenhet."Anf. 204 () replik:Herr talman! När det gäller båtskatten var det ro-ligt att höra att kunde utredningen istort sett utan- och innantill. Jag går därför inte in pådet. Jag läste ju bara ur er reservation och drog ingastora växlar på det i mitt huvudanförande. Jag kördeefter vår linje, dvs. att vi vill att regeringen skall gåigenom vad utredningen kommit fram till och sedanlägga fram ett förslag. Sedan kan jag tänka mig attJan-Olof och jag får möjlighet att diskuteraden här frågan ytterligare.I alkoholfrågan kopplar sammanhembränt med vår alkoholpolitik osv. Har Jan-OlofFranzén funderat över tanken med ert särskilda ytt-rande, nämligen att man helt plötsligt skall få ta instörre mängder alkohol? Om tyckeratt vår alkoholpolitik har blivit dålig vad gäller inför-sel av alkohol exempelvis från till ,och den är ändå begränsad till vissa kvantiteter,skall han kanske fundera på vilka enorma mängderdet skulle kunna bli om vi gick efter ert särskildayttrande.Anf. 205 ():Herr talman! I det här betänkandet har skatteut-skottet bl.a. behandlat motion So251 yrkande 8. Yr-kandet ingår i en motion där vi undertecknande miljö-partister för fram flera yrkanden som vi anser kanbidra till ett minskat tobaksanvändande. I yrkandet,som har behandlats av socialutskottet, för vi åter framvåra tidigare tankar att om att det som orsakar vårdockså skall vara med och delfinansiera vården. Likanaturligt som det är att den som släpper ut förorening-ar också skall stå för kostnaderna för saneringen anservi det vara att det som orsakar ohälsa också skallbidra till kostnaderna för vård, rehabilitering ochinformation.Det finns mycket tydliga beskrivningar avtobakens ohälsosamhet och av hur starkt beroende-framkallande den är. Enligt Världshälsoorganisatio-nen är beroendet jämförbart med beroendet av bådeheroin och kokain. beräknas ca 10 000svenskar dö av tobaksrelaterade sjukdomar.På den här hälsovådliga produkten beräknas statenefter de senaste skattehöjningarna på tobak få inca , detta som en utarmadoch överansträngd vårdsektor får takostnaderna för den ohälsa som tobaken orsakar.Herr talman! Det finns olika uppgifter om vilkakostnader som tobaken orsakar inom vården. fick jag en uppgift från Landstingsför-bundet som pekade på 1,1 miljard.Men har man tittat närmare pådetta och fått en annan syn på det. Det är fler sjukdo-mar som orsakas av tobaken. Från den senaste källanhar jag fått i uppgift att kostnaden för vården är ca 8miljarder. Det kan jämföras med de 9 miljarder manfår in i skatteintäkter på tobaken.Vi anser därför att det är rimligt att det som orsa-kar vård, i det här fallet tobaken, också skall vara medoch betala vårdkostnaderna. Dels kan man på detsättet öka det generella statsbidraget till landstingen,dels visa på det tydliga sambandet mellan tobaksbru-ket och ohälsan. Om man sedan skall kalla det här förvårdskatt, avgift till vården eller något annat kan mandiskutera.Med vårt yrkande har vi i alla fall väckt ett förslagsom vi anser är värt att diskutera. Jag tycker inte attdet här är konstigare än när man diskuterar skatteväx-ling.I detta sammanhang, när statens inkomster av to-baken, skadeverkningarna och vårdkostnaderna harlyfts fram, måste jag även säga att det är märkligt attvi inte gör kraftfullare insatser för att få ungdomar attavstå från tobaksanvändningen.Herr talman! Vi ställer oss bakom yrkandet i mo-tion So251 men avstår från att begära omröstning.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )9 § Kartavgift i ärenden om EU-finansieratstöd inom jordbrukssektornFöredrogsJordbruksutskottets betänkande 1996/97:JoU7Kartavgift i ärenden om EU-finansierat stöd inomjordbrukssektorn (prop. 1996/97:48)Anf. 206 ():Herr talman! Jag ber först att få yrka bifall till re-servationen till detta betänkande.Sedan vill jag säga att detta är ett utomordentligtmärkligt betänkande. är det första land i EU,såvitt jag vet, där bönderna skall betala kartavgifterför att få ut de ersättningar som man får enligt över-enskommelsen om medlemskap i . Till på köpethar man en gång tidigare fått betala de här kartorna,som helt plötsligt inte skall kunna fungera. Man fårsåledes betala sina kartor två gånger.Det intressanta är också att den här propositionenär ett hafsverk. Det är oklart enligt om vijuridiskt har rätt att ta ut de här avgifterna. Det harinte regeringen klarlagt. Det är också anmärkningsvärti det här sammanhanget. LRF har mycket klart påtalatatt man inte kan acceptera ett så oklart rättsläge närdet gäller de här frågorna.Vad som också är viktigt att understryka i det härsammanhanget är att det är oklart hur omfattande dehär kartorna behöver vara. Kostnaderna uppgår till100 och sedan flera miljoner kronorvarje år för underhåll. Det är också en märklig redo-visning.Man kan också ställa sig frågan om den här for-men av digitala kartor behövs för att bönderna skall fåut sina ersättningar. Kan man inte använda det härkartmaterialet inom ramen för Lantmäteriverketsordinarie verksamhet, precis på samma sätt som mannu digitaliserar i princip all kartverksamhet i landet?Det gäller alla kartor som används, inte bara av denene eller den andre, utan i princip av alla som behöverett kartmaterialunderlag i olika sammanhang. Då ärdet också ganska orimligt att just bönderna skall beta-la sitt eget digitaliserade kartmaterial utifrån de oklarapremisser som finns i den här propositionen.Det här kartmaterialet skall byggas ut beroende pådet krångliga regelverk som majoriteten i den härkammaren och regeringen själva har skapat. Det inne-bär att man själv dyrt skall betala sina kartor för denersättning som man får i enlighet med medlemskapet.Att kartorna är så krångliga och dyra beror på dennariksdagsmajoritets och denna regerings beslut när detgäller EU-frågan och den jordbrukspolitik som ärförknippad med detta. Jag tycker att det är utomor-dentligt märkligt. Det rör sig inte om småpengar. Detrör sig inte enbart om ett engångsbelopp, utan det rörsig om byråkratiska miljoner år som manskall betala.Från moderat sida har vi sagt att vi inte accepterardetta. För det första måste det finnas ett rimligt under-lag om skall fatta beslut om miljonbelopp iden här omfattningen, som drabbar enskilda ägare.För det andra måste man pröva andra möjliga åt-gärder som är bättre, effektivare och billigare. Det harvisat sig att bl.a. LRF har erbjudit både Jordbruksver-ket och departementet att ta fram ett underlag utifrånEU-krav. Man tar själv fram ett underlag utifrån detmaterial som redan finns och som ligger på driftbyrå-erna runt om i detta land. I princip skulle det intebehöva kosta bönderna en enda krona extra, därför attunderlaget finns.LRF har också erbjudit sig att själv ta kontakt medBryssel och kommissionen och diskutera utformning-en av detta material utifrån det underlag som redanfinns. Då kan man fråga sig: Varför har man inte fåttden möjligheten? Har det gått så mycket politiskprestige i de här frågorna att majoriteten inte ens kanundersöka en sådan möjlighet? Ett sådant erbjudandeskulle spara onödig byråkrati och en mängd onödigautgifter för en näring som redan är hårt pressad eko-nomiskt i det här sammanhanget.Jag måste fråga talesmannen från utskottet: Hurkan utskottsmajoriteten fatta ett sådant här beslut pådessa lösa grunder? Det drabbar enskilda brukare medkostnader, när företrädare för näringen har sagt att deär beredda att gå in och ta fram ett underlag som inteskall kosta en enda krona och som inte behöver inne-bära många nya byråkrater i . Det är en fråga.Jag tycker att det snart måste vara slut på riksdagsma-joritetens uppfinningsrikedom när det gäller att lägganya kostnader på modernäringen, en näring som ärkraftigt ansträngd ekonomiskt redan inom ramen förden internationella konkurrens som EU-medlemskapetinnebär.Jag yrkar än en gång bifall till reservationen.Anf. 207 ():Herr talman! Från yrkar vi bi-fall till reservationen. Vi tycker också att detta äroskickligt skött av regeringen och av jordbruksmyn-digheterna. Av den anledningen tycker vi att det ärrimligt att kartavgifterna drabbar det allmänna. 208 ():Herr talman! I regeringens proposition 1996/97:48föreslås att kartavgift skall få tas ut i ärenden om stödenligt lagen 1994:1708 om EG:s förordning om miljö-och strukturstöd och lagen 1994:1710 om EG:s för-ordningar om jordbruksprodukter. Avgiften skallfinansiera ett digitalt kartsystem som fordras förprövning av ansökningar om EU-finansierat stöd inomjordbrukssektorn.Om EU och dess jordbrukspolitik finns mycket attsäga. Det kan gälla byråkratisk administration och detfusk som förekommer inte minst inom jordbruksnä-ringen. Med hänsyn till att det finns en mängd olikaformer av stöd till jordbruket, och då varje stödforminte lämpligen bör administreras och kontrollerasseparat, har en enhetlig ram för hantering av fleratyper av stöd införts genom förordningen (EEG)350/92. Enligt denna förordning skall varje med-lemsstat upprätta ett s.k. integrerat administrations-och kontrollsystem. Fr.o.m. är detintegrerade systemet även tillämpligt på produktions-metoder inom jordbruket som är förenliga med miljö-skydd och naturvårdskrav. I det integrerade systemetingår bl.a. särskilda krav på ett system för grundenvid hantering av arealbaserade stöd. Tillgång till ettsådant system är en förutsättning för att svenska jord-brukare skall kunna erhålla stöd med finansiering frånEG:s budget. Totalt uppgår dessa stöd till svenskajordbruksföretag till . Det nyasystemet för identifiering av bruksenheternas skifteninnebär att s.k. block bildas, vilka tilldelas unikaidentiteter. Därigenom kan för högt redovisade arealeroch dubbelredovisning av samma skiften i stödhante-ringen lättare upptäckas.Jag tycker att propositionen på ett utförligt sätt be-skriver hur man skall hantera de nya systemen. kommer att meddelas om hur jordbrukare somansöker om arealbaserat EU-stöd måste använda sigav stödmyndighetens blockkartor. Regeringen efter-strävar en förenkling av regelsystemet för jordbruks-företagen i syfte att åstadkomma en rationellare ochbilligare administration för såväl myndigheter somföretag.Förutsättningarna för att införa det integreradesystemet varierar väsentligt mellan medlemsländerna.Till skillnad från flera andra medlemsländer har detför del konstaterats att det officiella kartma-terial som finns inte är tillräckligt för det integreradesystemets behov. Upprättandet av detta digitala kart-material kommer som en engångskostnad att uppgåtill ca , och till detta kommerdriftskostnader som beräknas uppgå till drygt17 per år.Utskottsmajoriteten delar regeringens uppfattningatt kostnaderna för det digitala kartsystemet rimligenbör bäras av de företag som önskar få del av EU:sarealbaserade stöd till den del kostnaden inte täcks avgemenskapens finansiering. Kostnaden för den en-skilde brukaren varierar alltså mellan till högst3 och motsvarar för varje hektar mark.Denna kostnad eller avgift framstår inte som oskäligtbetungande i förhållande till det stödbelopp som kankomma i fråga. Enligt utskottsmajoritetens bedömningfinns det heller inga EG-rättsliga bestämmelser som idetta fall skulle utgöra ett hinder mot att ett medlem-sland tar ut avgifter för en prestation som tillhanda-hållits av statliga myndigheter.Jag yrkar bifall till hemställan i jordbruksutskot-tets betänkande JoU7 och avslag på reservationerna.Anf. 209 ():Herr talman! För det första tycker jag inte att IngeCarlsson skall stå och beskylla bönderna i föratt fuska.För det andra är det litet av en paradox när ut-skottsmajoritetens talesman säger att detta är ett för-slag i syfte att minska byråkrati och krångel. Det härär ju ett förslag i precis motsatt riktning. Det ökar jubyråkrati och krångel. Hur skall man kunna minskabyråkrati och krångel när det kostar 100 miljonerkronor i engångskostnad? Man kanske i och för sigskulle kunna göra det. Men sedan kostar ju dennaminskade byråkrati 17 miljoner . Jag har aldrigvarit med om den formen av ekonomiska beräkningar.Det är ju precis tvärtom på det sättet att ni i majorite-ten ökar byråkratin och krånglet.När det gäller blockkartorna kan man använda detunderlag som redan finns. Näringen har lämnat etterbjudande till regeringen och till omatt själva ta fram materialet. Den är också beredd attkontakta för att få detta underlag godkänt.Men ni vill öka byråkrati, kostnad och krångel i ställetför att anta detta erbjudande.Inge ! När det gäller de 8 miljarderna ärdet faktiskt framförhandlade pengar som ersättningtill bönder för utförda tjänster. För den skullskall man inte säga att eftersom de har fått betalt fördet de gör har de råd att betala det ena kartmaterialetefter det andra. Skall de betala kartmaterial ocksånästa år om det visar sig att det här inte räcker? Detfår som jag sade tidigare snart finnas en gräns för vaddenna riksdagsmajoritet är beredd att lägga för kost-nader och avgifter på bönder.Anf. 210 ():Herr talman! sade att detta var ettmärkligt förslag och att detta förslag inte existerar inågra andra medlemsländer, men faktum är att fleraolika medlemsländer nu håller på och skall genomföradetta förslag. Det är heller inte riktigt att säga att maninte i de andra länderna har fått betala för kartorna.Irland t.ex. har samma system som vi i nuskall genomföra. Där tog man ut en avgift första året,men år två, tre osv. har man inte tagit ut någon avgift,och det är också det som är tanken bakom detta en-gångsbelopp. Nog är det väl ganska rimligt att desvenska jordbruksföretagen, som kundehämta hem , skall kunna betala från200 kr för den service som de nukommer att få och för att vi kommer att få ett enklareadministrativt system som gör att vi kan öka kontrol-len.Jag har inte påstått att de svenska bönderna fuskar,men det pågår mycket fusk inom EU, inte minst inomjordbrukspolitiken. Det handlar om ungefär10 miljarder ecu , och det är därför EU nu villatt varje land skall få likadan administration och kon-troll och likadana kartor.Göte menar att LRF nu har kommit medförslag om andra åtgärder. Jag vet inte om dessa åt-gärder skiljer sig från hur de andra medlemsländernakommer att jobba, men det är så att LRF haraccepterat att finansieringen skall gå till väga på detsätt som utskottsmajoriteten nu har kommit fram till.Anf. 211 () replik:Herr talman! Det sista som säger ärdefinitivt fel. LRF har inte accepterat den här model-len. Man har i stället kommit med ett erbjudande sominnebär att kostnaderna inte kommer att drabba på detsätt som majoriteten föreslår. Vi fick ju faktiskt, IngeCarlsson, ett brev till utskottet där LRF redovisade sinuppfattning på den här punkten. Det är ju rena undan-flykter att säga att LRF har accepterat detta. Det harman inte gjort.Jag har inte vänt mig emot ett gemensamt under-lag inom EU. Jag har sagt att vi skall ta fram dettaunderlag på ett sådant sätt att det inte kostar pengar ionödan. I stället för att belasta med först 100 miljonerkronor och sedan skulleman kunna ta fram detta underlag inom ramen för detkartmaterial som redan finns på t.ex. driftbyråer,justera detta material och på så vis få fram ett under-lag som godkänns av EU. Det är ju det som är vitsen idet här sammanhanget. Men regeringen och riks-dagsmajoriteten har ju inte lyssnat när det gällt dealternativa möjligheterna.Det är precis samma sak när det gäller byråkratin.Vi har påpekat att vi måste göra reglernaenklare. Då blir det också enklare att utforma kartma-terial och enklare att göra uppföljning etc. Det är ensådan förenkling som skall göras. Varför skall man dåinte göra förenklingen först, så att kostnaderna blirmindre? Det är också en fråga som vi har ställt oss.Men ni har ju från majoritetens sida bestämt er för attutifrån detta bristfälliga underlag fatta ett beslut sominnebär dessa kostnader för näringen.Anf. 212 () replik:Herr talman! När det gäller synen på byråkratin,vet jag att har ställtfrågor till jordbruksministern om det. fått svaret att vi delar hans uppfattning. I svarethar vi också talat om att det pågår en översyn omadministrationen.Det här förslaget skall träda i kraft . Därför harregeringen valt den här vägen, för att vi skall kunnagenomföra det under detta år.Regeringen har en ganska bra dialog med LRF.Om LRF kan komma med uppslag till hur det härskall kunna bli både billigare och enklare tror jag attregeringen kommer att lyssna på LRF. Kvar står dockatt LRF hade fört fram till regeringen att man intetyckte att den här finansieringen var den bästa men accepterade det om vi inte hittade någon annanfinansieringsmöjlighet.Jag vet inte vilka uppslag ni har. ärockså med på reservationen, och de har ju föreslagitatt vi skall ta ut en ny skatt, en arealskatt. En areal-skatt eller en fastighetsskatt skulle också ha varit ettsätt att få in pengar för att betala den här engångs-kostnaden på som det handlarom. Men vi har inte gått den vägen. Fattiga Små-landsbönder kanske får ge ett par hundralappar för attta emot de här stöden, men jag tror att de gör det medlätt hjärta.Anf. 213 ():Herr talman! Det var resonemangsom fick mig att begära ordet, eftersom han sade atten riksdagsmajoritet här har beslutat detta och ärskuld till att vi skall ha de här kartorna.När diskussionen började försökte jag ta reda påanledningen. Det är faktiskt ett krav från EU att viskall ha kartorna. För att få hem de pengar som skallgå till svenskt jordbruk och som vi har förhandlatfram, som sade, måste vi ha de härkartorna.Jag vet att är en stark företrädare föratt skall vara med i EU. Jag röstade också förEU, även om jag var litet mera tveksam. Men faktumär att vi måste följa de regler som finns.Jag vet inte om LRF kan ta fram ett sådant härkartsystem, men när jag har haft kontakt med dem harde sagt att de icke kan göra det. Jag vet inte hur deskulle göra det. Även om LRF kunde göra det skulledet inte vara gratis. Jag har för dyra pengar köpt demsom har gjort åt mig i den första om-gången.Jag tycker också att det hade varit väldigt bra omvi hade haft rätt kartor från början, men hade viinte det. Vad det berodde på vet jag inte, men detberodde i alla fall delvis på ett trögt inkörningssys-tem. Det hade naturligtvis att göra med att den dåtillträdande socialdemokratiska regeringen inte satte igång arbetet med att introducera jordbrukspolitiken iEU. Men det visar sig att det kartunderlag som vi hari fortfarande inte uppfyller alla de kravsom EU ställer. Man kan tycka illa om det - jag tyck-er också illa om det - men vi måste se verklighetensom den är.Det kan alltid diskuteras om LRF har gått med pådet här eller inte. Jag har pratat med LRF om det i ettganska tidigt skede, och de var med på att göra på dethär sättet.