prot · GK09106 · 1997-05-21 00:00:00 — Stora delar av kvällens inlägg har juhandlat om just de här frågorna, miljövårdshänsynenoch den förändring som i övrigt finns i skogsvårdsla-gen. De förändringarna kan väl ses som att en störrefrihet gavs åt den enskilde markägaren, som själv fickansvaret för skötseln av sin skog. Detta gäller exem-pelvis återbeskogning, röjning, skogsbilvägar, ändringi ransoneringsparagrafen, vilket jag återkommer till,samt en oerhört kraftig förändring i fråga om enskil-das ansvar för miljöhänsyn och hänsynen till denbiologiska mångfalden.Den här samsynen kom till uttryck i bl.a. MaggiMikaelssons inlägg, Brunanders inlägg och inläggetav . Dessa inlägg visade på att man hartagit det nya ansvaret på väldigt stort allvar inom detsvenska skogsbruket, både det privata skogsbruketoch storskogsbruket.Maggi ställde en direkt fråga, och jagvill då svara att den vakne måste erkänna att vi hargått ett stort steg, att miljön har fått en skjuts framåt.Alla avsättningsmodeller tillhopa gör att vi har ettbetydligt bättre skydd för den biologiska mångfalden.Vi har ett skydd genom naturvårdsavtal för skogs-mark, genom naturreservat och parker. Även impedi-menten har fått ett nytt intresse. De skogliga impedi-menten, både de tekniska impedimenten och våtim-pedimenten, är precis som skogen i övrigt barnkam-mare för en biologisk mångfald. Där finns mångaarter. Jag återkommer till detta, eftersom det finns enreservation i frågan.Precis som säger gick ombild-ningen av till väl hastigt,och frågan om naturreservat fick därförkanske inte den hantering som den borde ha fått.Riksdagens revisorer har ju överlämnat till Miljö-vårdsberedningen att ytterligare se över detta, förmånga av de här reservaten hade faktiskt ett oerhörtstort bevarandevärde. Miljövårdsberedningen åter-kommer med sitt betänkande i frågan.Den nya skogspolitiken skall enligt riksdagsbeslu-tet följas upp av , och i frågor som rörmiljön skall även vara inblandat.Där har man börjat komma med sina delrapporter. Ensamlad redovisning skall göras tillregeringen, och enligt uppgift kommer regeringen attredovisa resultatet för . I det läget kommervi naturligtvis att få ännu en chans att fördjupa ossordentligt i de här frågorna. Vi kommer att få enchans att titta på om skogsvårdslagen har tjänat sittsyfte till fullo eller om det finns anledning att ändrapå delar av skogsvårdslagen.Herr talman! Då motionsyrkandena i stort rör frå-gor om skogsbruk och miljöhänsyn som fortfarande ärunder bearbetning yrkar utskottsmajoriteten avslag påsamtliga motionsyrkanden och bifall till utskottetshemställan.Utifrån de delrapporter som ochNaturvårdsverket har gjort kan vi, precis som jagtidigare var inne på, konstatera att miljöhänsynen harökat markant i både det privata skogsbruket och stor-skogsbruket.Däremot finns det naturligtvis andra orostecken,och dem skall vi väl inte hålla inne med. T.ex. haråterbeskogningen och röjningsarealerna förändratsordentligt. Det finns tecken på att återbeskogningeninte sker till fullo, men detta kan naturligtvis varafråga om ett informationsproblem. Vi får ju 15 000nya skogsägare , och informationen måste helatiden hållas levande. Vad gäller röjningsarealerna kanman naturligtvis se med oro på att de har minskatordentligt.I det sammanhanget måste jag ta upp och hans resonemang, som kanske var ett inlägg ienergipolitiken. Jag tror för min del, , attden nya energipolitiken och omställningen av detsvenska samhället till ett ekologiskt hållbart samhälle,där bioenergin kommer att få ett större värde, kommeratt öka incitamenten för en tidigare gallring och för enbättre båtnad i ungskogarna. Då kan naturligtvis ned-gången i röjning ersättas av att man kommer in i be-stånden tidigare.Vi får lov att avvakta den här frågan, eftersom detännu har gått en väldigt och vi behöver mertid för att kunna bilda oss en klar ståndpunkt i fråganoch för att eventuellt diskutera en ändring av lagstift-ningen.Herr talman! Trots att vi får orsak att återkommatill en debatt i samband med utvärderingen av de härfrågorna vill jag något kommentera reservationerna.Först till reservationer, som alla rörmiljöhänsyn vid skogsskötsel. När man hör Miljöpar-tiets språkrör i dessa frågor får man en stark känsla avatt de stora framsteg som skett överhuvud taget inte har uppmärksammats inom Miljö-partiet. Att skogsbruksmetoder har lagts om och atthelt andra hänsyn nu tas avspeglar sig inte alls i Mil-jöpartiets motioner. Jag tycker att det är synd. Grup-per av träd och enskilda träd lämnas. Vi har vid olikabesök hos enskilda skogsägare själva kunnat konstate-ra att vi har fått ett helt annat skogsbruk. Miljöhänsynskall tas över hela skogsmarken, vilket också påpekasi skogsvårdslagen, men detta verkar ha gått Miljöpar-tiet helt förbi.I den moderata reservationen nr 2 tar man uppfrågan om nya avgifter i skogsbruket, men jag tyckeratt man där skjuter litet över målet, eftersom fråganinte är aktuell. Jag förstår att det kanske finns ettbehov av att få en balans i debatten mellan produk-tionsmål och miljömål.Vad gäller skogens betydelse skiljer sig inte ut-skottsmajoritetens synsätt från reservanternas. Detfinns därför heller inte något behov av att diskuterafrågan eller att göra något särskilt uttalande. Skogenär av stor betydelse, och den kommer att vara det iframtiden, precis som skogen alltid har varit av storbetydelse för utveckling.Reservation nr 10 är litet svår att förstå. För förstagången sedan jag kom till riksdag har deskogliga impedimenten fått en betydelse och kommitupp högre på den politiska dagordningen. Skogssty-relsen har gett SLU i uppdrag att bedöma impedimen-tens betydelse för den biologiska mångfalden. Deutvärderingar som redan har gjortvisar att de tekniska impedimenten har en stor bety-delse och att de så att säga måste läggas till de områ-den som vi anser har betydelse för den biologiskamångfalden. Då måste vi också börja räkna in dem isiffror och inte försöka mörka och komma med heltandra siffror. Jag har inte någon annan uppfattning,och jag hoppas att frågan rör sig i rätt riktning. Där-med kräver vi vid det här tillfället heller inte i denfrågan något särskilt riksdagsuttalande.I motion nr 5 belyser reservanterna sin oro överden oklarhet som råder när det gäller naturvårdsavta-len. Frågan är om de skall vara bindande i sambandmed ägarbyten. Det finns faktiskt fog för oro eftersomfrågan aldrig har fått någon rättslig prövning vidägarbyten. vet vi inte om avtalen håller juridiskt.Därför kommer miljöbalksutredningen att ta uppfrågan under det fortsatta arbetet med en följdlag-stiftning i sitt betänkande. I och med att frågan har fåtten sådan uppmärksamhet avstyrkes reservationen.Avverkningsreglerna i skogsvårdslagstiftningenhar fått stor uppmärksamhet i vissalokala och regionala områden. De har lett till oseriösaoch spekulativa fastighetsköp som rättmätigt påpekasi reservation 7, som några partier står bakom.Den förändring av skogsvårdslagens ransone-ringsparagraf, som innebär att kalavverkning i principkan ske över hela fastigheten om den är mindre än100 ha, har lett till en stor öppning i jordförvärvslag-stiftningen. Detta är inte bra. I de fall där vi kan kon-statera att detta har skett, har det gått precis som Len-nart Brunander var inne på. Markpriserna har trissatsupp och man har också fått in helt oseriösa männi-skor. Detta har egentligen inte lett till landsbygdensutveckling utan faktiskt till landsbygdens avveckling.Regeringen begärde att få in uppgifter, inte frånSkogsstyrelsen utan från . Det skeddeunder 1995. Då hade det gått väldigt sedanman gjorde en förändring. Uppgifterna gick ut påremiss. Remissinstanserna tyckte att det var ett så lågtantal fastigheter som hade blivit föremål för oseriösaköp att man inte förespråkade någon ändring i jord-förvärvslagen eller i skogsvårdslagen.Av ca 800 fastigheter - för vilka ungefär 275stycken förvärvslagstiftningen användes - utgjordeendast 10-12 stycken av oseriösa köp. Men i denkommande utvärderingen fortsätter man att följa frå-gan ordentligt. Jag och även utskottet räknar med attregeringen noga följer frågan och kommer med enslutredovisning i samband med den totala översynen.Då är det nödvändigt att man vidtar åtgärder om denhär frågan får en fortsättning.Av den anledningen tycker vi att det nu inte finnsanledning att gå in och göra ett uttalande om en för-ändring eftersom utvärderingen och redovisningenligger så nära i tiden.Herr talman! Sammanfattningsvis måste jag kon-statera att det har gått sedan lagenändrades. För att få en helhetsbild av ett eventuelltbehov av en ändring i lagstiftningen bör den totalautvärderingen inväntas. Trots att utskottsmajoritetenhade en viss förståelse för den otålighet som uttrycks imotionerna anser vi att man bör återkomma till frågandå vi har ett bättre underlag för en debatt i kammaren.Med detta vill jag, herr talman, yrka avslag påsamtliga reservationer och bifall till utskottets hem-ställan.Anf. 182 ():Herr talman! Jag är något förvånad över att LeifMarklund i sitt resonemang tar såpass lätt på kostna-den för energin när det gäller skogsindustrin. För atttillverka papper åtgår det väldigt mycket energi.Det innebär ju i förlängningen att om man höjerenergipriset på olika sätt - antingen genom att mandrar in elkraft från marknaden eller genom att manlägger på produktionskrafter - så återfaller detta na-turligtvis på förmågan att betala ett hyggligt pris förvirket.Jag skall ta ett litet exempel. Förädlingsvärdet på1 miljon m3 när det gäller uppvärmning motsvarar 300miljoner kronor. Tillverkar man lvc-papper av mot-svarande volym virke har man ett förädlingsvärde på2 miljarder kronor. Det är på grund av den här skill-naden som jag här vill ge sken av att det är oerhörtbetydelsefullt att industrin har ett energipris som ärnågorlunda rimligt. Annars kommer inte industriernaatt ha möjlighet att köpa svenskt virke i framtiden.Återbeskogningskravet finns kvar. Avverkar vitimmer och massaved är det krav på att inom ettvisst antal år skall det finnas ett godtagbart åter-beskogningsresultat.Nästa punkt är mer en fråga till gäller skogsvårdsavgiften, miljövårdsavgifteneller vad avgiften än kommer att kallas. Är den föralltid avförd från den politiska dagordningen, åtmins-tone för avsevärd tid framöver?Anf. 183 ():Herr talman! När det gäller energin tycker jagfaktiskt kommer med hypotetiska inlägg.Det är ingenting som talar för att ett skräckscenariemed ökade energikostnader kommer att uppstå. Enavveckling av kärnkraften, som det hänvisas till, är ettmåste. Det finns ingen väg ut. Vi måste naturligtvis fåett hållbart samhälle där vi nyttjar den energi som kanvara återvinningsbar och som finns inom Sverigesgränser.Jag ser för min del en utveckling av skogsbruket.Pappersindustrin är en elintensiv industri. avden totala produktionskostnaden är kostnader för el.Den industrin måste naturligtvis uppmärksammasordentligt. Den kan inte bära ökade kostnader. Mendet är endast om det uppstår energibrist i somprisskruven åker upp. Det måste vi undvika. Vi måsteha tillgång till bra och billig el även . Detär möjligt om vi börjar en successiv omställning i detsvenska samhället.När det gäller återbeskogningskravet håller jagmed . Det är naturligtvis precis som förrnär det gäller återbeskogningskravet. Men tyvärr kanvi i den utvärdering som är gjord när det gäller åter-beskogningen konstatera att det finns några hakar sommåste redovisas. Man har anmälningsplikt för åter-beskogningen. Det sköts rätt bra. Men återanmäl-ningsplikten innebär i princip att man bara behövertala om hur man skall återbeskoga. Tyvärr har man iallt för stor utsträckning använt den billigaste meto-den. Man har återbeskogat med fröträd. Detta är intetillfredsställande på vissa marker. Det måste vi natur-ligtvis uppmärksamma i framtiden.Anf. 184 ():Herr talman! Jag har inte begärt replik för att ar-gumentera så mycket mot . Precis somhan själv konstaterade i början har de olika partiernaen likartad uppfattning på skogen. Det är inte såkonstigt eftersom den betyder så mycket för oss. Vimåste sköta skogen på ett bra sätt. Jag måste säga attdet är ganska skönt att höra säga attdet icke är aktuellt med några nya avgifter på skogen.Det står dessutom i betänkandet att det är så.Jag kan också hålla med om att denreservation som tar upp denna fråga är en liten över-loppsgärning. Man skall ju inte ropa på vargen närhan inte finns där, för då kan han ju snart komma -och det är litet dumt.När det gäller Domäns reservat och den mark somhar stort naturvärde, gav jordbruksutskottet i sitt ytt-rande till näringsutskottet en uppmaning om att nä-ringsutskottet skulle vara litet försiktigare på denpunkten, bromsa upp händelseförloppet en aning ochsäkra avsättningen av markerna.Nu blev riksdagsbeslutet till slut inte så som jord-bruksutskottet ville. tyckte att AssiDomän kommer att ta ansvar som bolag. Jag är välinte alldeles övertygad om att man har gjort det fulltut på det sätt som vi ville att man skulle göra. Jag kanväl här beklaga att jordbruksutskottets uppfattninginte fick genomslag.När det gäller återbeskogningen vill jag säga nog inte alltför mycket skall klaga på markägar-na. Det har givits information i olika riktningar. Dethar lämnats en icke obetydlig information om attsjälvföryngring är det allra bästa sättet. Jag tror dockatt vi framöver kommer att se att detta sköts bättre.De som har prövat på självföryngring i de områdendär sådan inte fungerar kommer att få betydligt störrekostnader än vad som blivit fallet om de hade gjorträtt från början.Anf. 185 ():Herr talman! Jag vill till sägaatt rapporten är litet oroväckande när det gäller åter-beskogning. Man har försökt med återbeskogning påmarker där det inte är lämpligt med fröträd. Man harockså mycket starkt minskat arealerna för markbe-redning, trots att denna underlättar naturlig föryngringgenom frösättning.Det har också dröjt alltför länge mellan avverk-ning och plantering. Det finns stora ytor som manännu inte har åtgärdat. Detta är enligt min mening småoroselement i samband med tillämpningen av den nyaskogsvårdslagstiftningen.Totalt sett har förändringarna i skogsvårdslagenvarit gynnsamma. Även om jag tycker att pendeln,som sagt, slagit över litet väl långt,är jag den förste att ge både storskogsbruket och pri-vatskogsbruket en eloge för att man där har tagit ettstörre ansvar än vad vi socialdemokrater trodde närskogsvårdslagen ändrades.Den utvärdering som skall göras kommer natur-ligtvis att ge oss anledning att debattera den här frå-gan än en gång. Vi kommer då kanske att ha ett be-tydligt säkrare underlag för var vi egentligen står iden här frågan.Anf. 186 ():Herr talman! Jag konstaterar att vi har ganska likasyn på dessa frågor. Vad gäller att skogsägare hartagit sitt ansvar vill jag bara säga: Om man ger männi-skor ansvar, tar de också sitt ansvar. Det tycker deockså är roligt.Låt mig ge ett litet exempel. På finns dens.k. En man från komdit ut och talade om för skogsägarna att det i denskogen inte skulle huggas någonting, eftersom den ärså viktig. Det gjorde att alla blev förargade.Jag pratade senare med en av skogsägarna, ochdenne sade då: Tänk om tjänstemannen i stället hadekommit ut och talat om för oss vilken fantastisk resursvi har, hur bra vi har skött den under alla år, så att denhar blivit så bra som den är, och att vi har ett gemen-samt ansvar för att behålla den!Då hade varenda gubbe vuxit . Alla hadegått hem nöjda och belåtna, och resultatet hade blivitbra. I stället skapade man motstånd genom att säga attde inte fick göra någonting.Det är alltså viktigt med samarbete mellan myn-digheter och markägare - att ge ansvar och att tro påmänniskor.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )10 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1996/97:111 Rättsligt skydd för databaser, m.m.11 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 21 maj1996/97:544 av () till näringsministernKlimatet för tillverkningsindustrin1996/97:545 av () till näringsminis-ternVillkoren för mobiltelefontillverkning1996/97:546 av () till statsrådet portalparagraf1996/97:547 av () till näringsmi-nisternKoldioxidskattenFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 27 maj.12 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att följande skriftliga svar på frågor in-kommitden 21 maj1996/97:502 av () till näringsministernRetroaktivitet i patentprocessen1996/97:504 av () till statsrådet /97:506 av Per () till näringsministernStöd till vindkraft1996/97:510 av () till miljömi-nisternForskningsstation vid Gullmarsfjorden1996/97:511 av () till statsrådetThomas ÖstrosReklamskatt på efternamn1996/97:512 av () till justitiemi-nisternVätgas1996/97:514 av () till statsrådetThomas ÖstrosROT-avdrag för vissa markarbeten1996/97:516 av () till kommunika-tionsministernPrishöjning för tågresenärer1996/97:517 av () till miljöminis-ternKyrkfjärden i Påskallavik1996/97:519 av () till närings-ministernMiljökonsekvensbeskrivning för avvecklingen avkärnkraften1996/97:520 av () till miljöminis-ternUtsläpp från danska anläggningar1996/97:523 av () till arbetsmark-nadsministernStrejkrätten1996/97:524 av () till försvarsmi-nisternÖversvämningarna i Värmland1996/97:525 av () till miljöministernFlygtransporter av radioaktiva ämnen1996/97:527 av () till utbild-ningsministernDefinieringen av homosexualitet i vissa kursavsnitt1996/97:528 av () till arbetsmark-nadsministernDen aktiva arbetsmarknadspolitikens effektivitet1996/97:529 av () till näringsminis-ternNäringsklimatet1996/97:530 av () till näringsminis-ternDe nationella företagsstödens effekter1996/97:533 av () till socialministernKönsstympning och barnavårdscentralernas roll1996/97:535 av () tillutbildningsministernSvenskt deltagande i internationell forskning1996/97:536 av () till försvarsminis-ternBevarande av helikopterverksamheten i Söderhamn1996/97:538 av () till statsrå-det om sjuklöneperiodenSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 27 maj.13 § Kammaren åtskildes kl. 21.34.Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 3 § anf. 29 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. anf. 55(delvis),av talmannen därefter t.o.m. 6 § anf. 97 (delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. anf. 120,av talmannen därefter t.o.m. 9 § anf. 179 (delvis) ochav tredje vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.