prot · GK0982 · 1997-03-20 00:00:00 — Man skall faktiskt kunna rätta munnen eftermatsäcken. Det är ett gammalt bra ordspråk som jagtror att vi alla har nytta av.Anf. 4 () replik:Herr talman! Det var ett mycket tydligt klarläg-gande, tycker jag, från sida om att manär emot . I de reservationer som finns frånModeraterna, framgår det inte så tydligt. Jag tycker attvi skall hålla isär uppläggningarna i de här olika frå-gorna. Det är klart utsagt att skall byggasfram till och att staten skall ha ett huvudansvarnär det gäller finansieringen av . Det somprövas , som ett första delsteg, är hur mycket externfinansiering man kan få fram för hela det här projek-tet. Det är därför det finns en speciell förhandlings-man som har ett väldigt tydligt och kort uppdrag. Heltklart skall staten ta ett huvudansvar för Botniabanansfinansiering. Det är också väldigt bra att få veta attModeraterna är emot Botniabanan.Anf. 5 TOM () replik:Herr talman! I fråga om har vi ingenreservation, men vi har sagt i ett särskilt yttrande attdet antagligen är ett bra projekt. Men det fanns fak-tiskt ett uppdrag till , som givits tidigare, attgöra en specialstudie om spårkapaciteten i sydvästraSkåne för att komma fram med en bra lösning när detgäller centrala , frågan om kontinentalspåretoch förbindelsen till Trelleborg.Det har vi aldrig sett någon utvärdering om.Plötsligt deklarerar statsministern vid ett besök iMalmö att här skall det byggas en citytunnel. Dettaförfarande tycker vi är felaktigt. Vi tror att det hadevarit bra att avvakta den här utredningen, om denfortfarande finns. I sakfrågan finns det ett problem isydvästra när det gäller att lösa spårproblemet.Vi tror att det här kan vara en bra lösning, och därförhar vi inte sagt oss vara emot.Botniabanan kan vi säkert diskutera . Denexterna förhandlingsmannen har efter vad jag harkunnat läsa i pressen bara kommit fram till att manregionalt möjligen kan åta sig att finansiera litet sta-tionshus för en kostnad på , ochingenting mer. Banan i övrigt bygger ju till stor del påatt man skall lyfta i land kvantiteter som gårsjövägen från . Det tycker vi inte ären bra lösning.Anf. 6 () replik:Herr talman! Jag vill bara invända mot en sak.Tom säger att det helt plötsligt uppstått ettproblem att lösa vad gäller . Det har variten oerhört lång ordväxling mellan rikspolitiker ochkommunpolitiker just i fråga om vem som måste hahuvudansvaret för att lösa problemet med de anslut-ningsinvesteringar som kräver. Därförkan jag inte tycka att Tom tolkar det rätt närhan påstår att staten helt plötsligt tar en del av ansva-ret.Det är helt rätt att kommunikationsministern ochstatsministern var nere i och skrev under detavtal där staten förband sig att svara för ungefär 1,8miljarder kronor av den stora investeringen. Center-partiet har varit emot detta . Jag tycker attdet är viktigt att nu också tar ansvar fördet här. Vill man eller vill man inte se den här inves-teringen?När det gäller är det klart utsagt attstaten skall ta ett huvudansvar för investeringen.Botniabanan skall byggas , och staten har huvudan-svaret. Jag förväntar mig en lösning på hela det härprojektet i den kommande vårpropositionen.Anf. 7 ():Herr talman! liberalerna vill skapa ettsamhälle där människor, idéer och varor kan resa,förmedlas och transporteras snabbt och effektivt. Detär nödvändigt med väl utbyggda kommunikationer förnäringsliv och sysselsättning i alla delar av landet.Resor till och från arbete, serviceställen och fritidsak-tiviteter är viktiga för ett fungerande vardagsliv. Godakommunikationer med utlandet är en förutsättning förökade internationella kontakter.Det betänkande som vi behandlar berör tillstora delar investeringsramarna för infrastrukturen.Betänkandet går, med några få undantag, ej ned pådetaljer och specifika projekt. Det avser inte jag helleratt göra. Regeringen skall återkomma till riksdagenom ungefär med en proposition som baseras påKommunikationskommitténs slutbetänkandet.Staten har ett övergripande ansvar för kommuni-kationernas goda funktion. Insatser i kommunika-tionssystemen är i princip av två slag. Det gäller delsåtgärder för att undanröja flaskhalsproblem, delsoffensiva insatser för att stimulera en önskvärd ut-veckling.Den grundläggande förändring som förfram inom trafikpolitiken är avreglering. Prisernainom många transportgrenar är alltför höga, eftersomkonkurrensen är eftersatt. Både den enskilde ochmiljön vinner på att det ges möjlighet till mer konkur-rens inom alla transportslag. Järnvägstrafiken böravregleras och etableringshindret för den långvägabusstrafiken tas bort. Det finns goda skäl att också setrafikpolitiken som ren regionalpolitik. Fungerandeoch utbyggda kommunikationer kan, oavsett trans-portslag, i kombination med den traditionella regio-nalpolitiken ha stor betydelse för en bygds utvecklingoch överlevnad. Det är därför viktigt att glesbygdenfår en rimlig andel av infrastrukturanslagen. Vägarnamåste i hela landet hålla en sådan standard att säker-het garanteras och transporter kan nå fram till indust-rin. Underhållet är otillräckligt för att en acceptabelstandard på främst det lågtrafikerade vägnätet skallkunna bibehållas.Det är vidare angeläget att korrekta värderingar avsamhällsekonomiska kostnader ligger till grund förinvesteringsbesluten och att regeringen följer uppbesluten och för redovisar resultat av utvär-deringsarbetet.Herr talman! All trafik påverkar miljön. Undermånga decennier har det talats om att trafiken skallbära sina samhällsekonomiska kostnader, dvs. miljö-kostnader, olyckskostnader och trängselkostnader.Denna grundprincip har formulerats på olika sätt i1963 års, och trafikpolitiska beslut,men har i praktiken inte genomförts. Särskilt vägtrafi-ken har stora negativa konsekvenser för naturen. Attalltfler fordon drivs med miljövänligare drivmedel ärpositivt, men det räcker inte. Nya steg bör tas helatiden, och ny teknik bör prövas, t.ex. nya katalysato-rer.Det internationella trafik- och miljösamarbetetmåste fördjupas och utvecklas. Regeringen bör inomEU aktivt driva på och medverka till en minskning avbilanvändningens miljökonsekvenser. Banavgifter,vägavgifter och landningsavgifter som införs av mil-jö- eller finansieringsskäl, måste avvägas utifrån ettsamhällsekonomiskt perspektiv där också miljöpåver-kan kan åsättas ett pris. Taxorna på miljövänligatransportmedel måste i högre grad anpassas så att deutgör ett fullgott alternativ till andra transportmedel.Den förändrade transportbild som datakraften gerupphov till, medför stora miljöfördelar. I allt störreutsträckning kan jobben komma till människan i stäl-let för tvärtom. Vi får dock inte glömma bort att detraditionella färdsätten kommer att finnas kvar undermycket . Det är inte realistiskt att allkommunikation sker via IT. Också har vibehov av att resa för att träffas och umgås med släktoch vänner och med affärskontakter.EU ger nya möjligheter att föbilliga och effektivi-sera järnvägsdriften. Administrativa reformer, enklaregränspassager och teknisk standardisering skulle gejärnvägen ny konkurrenskraft. Den tekniska utveck-lingen ger möjlighet till ett europeiskt nät av höghas-tighetståg som kan köra . InomEU bör också vara pådrivande i frågan om eninternationell avreglering av flygtrafiken.Herr talman! Jag skulle avslutningsvis vilja säganågot om ett vägprojekt i min egen hembygd. TomHeyman tog upp det förut, nämligen E 6 genom norraBohuslän. Det är bra att en utbyggnad av vägen nukommer till stånd. Det är dock viktigt att utbyggnadenhåller motorvägsstandard. Vägsträckan är i dagmycket olycksbelastad med många dödsfall och svårtskadade och vinter, och speciellt medutländska bilar. Om man jämför med E 6 längre sö-derut i , finner man att den delen ännu intedrabbats av några dödsolyckor. Skall vi klara nollvi-sionen måste vi också ge möjligheter därtill.Det är också nödvändigt att den s.k. Nordlänkenfärdigställs längs hela sträckan mellan ochOslo, till norska gränsen. Det gäller alltså att Sverigeockså driver på att färdigställa sin del avNordlänken mellan och Oslo.Med detta vill jag yrka bifall till reservationerna 4och 20 i betänkandet.Anf. 8 ():Herr talman! Trafikfrågorna och infrastrukturen ärcentrala delar i vårt samhälle på många sätt. Dethandlar om uppbyggnaden av vårt samhälle geogra-fiskt och kulturellt, vanor och traditioner, regionalfördelning av resurser och möjligheter att låta helalandet leva. Det handlar också om klasskillnader,skillnader mellan könen och mellan åldersgrupper isamhället. Jag är orolig, och min orostillas tyvärr inte när jag läser detta betänkande.Det handlar till en del om vår miljö och hur fram-för allt trafiksektorn bidrar till en mycket negativmiljöpåverkan både globalt och nationellt. Av de 13miljöhot som identifierat i Sverigeär trafiken huvudansvarig för 9. Trafiksektorn ärockså den enda sektorn i vårt land som ökar sittenergiuttag per capita.Men det handlar också om den tydliga brist på vi-sioner som det här betänkandet ger uttryck för - svå-righeten för utskottsmajoriteten att bryta mycket ne-gativa trender i vårt samhälle för att skapa en in-frastruktur som bättre återspeglar vad människor ochföretag vill ha och vad naturen tål.I reservation 1 yrkar avslag på pro-positionen i dess helhet. Det kan tyckas märkligt. Menmed tanke på omfånget och bredden på de här frågor-na tycker vi att beredningen varit bakvänd, vilket flerahar nämnt tidigare.Den proposition som vi behandlar baseras tillstora delar på betänkan-de som kom . Men de övergripande målen förvår trafikpolitik presenterades ! är ut-skottsmajoriteten uppenbarligen redo att klubba ige-nom en budget på sammanlagt 190 miljarder kronorutan att ha fått ta ställning till de trafikpolitiska målen.Jag trodde i min enfald att vi först skulle bestämmaoss för vad infrastrukturen skall fylla för funktion ivårt samhälle innan vi fördelade pengar och bestämdeoss för vad pengarna skulle användas till. Detta resul-terar i absurda inkonsekvenser!Ett exempel på att frågan borde behandlats på ettannat sätt är att ett antal yrkanden har avslagits medmotiveringen att man vill avvakta slutbetänkande. Jag är ledsen, men jagtycker inte att det är helt logiskt att först avslå Väns-terpartiets yrkande om avslag på propositionen avanledningen att man vill invänta slutbetänkande för att sedan avslå konkre-ta yrkanden med motiveringen att man avvaktarKommunikationskommitténs betänkande. Men dettakanske företrädare för utskottsmajoriteten kan förkla-ra för mig och andra som säkert är lika intresserade avatt höra svaret.I dag skall vi inte prata om det betänkande somKommunikationskommittén presenterade nu i veckanutan försöka koncentrera oss på betänkandet vi harframför oss. Men jag kan inte låta bli att säga att detkänns konstigt att få ett motionsyrkande avslaget trotsatt nu presenterat enliknande dellösning. Jag avser förstås banavgifterna,som pratade om tidigare.Nu har vi inte fått något gehör för åsikten att manborde avslå propositionen. Inte heller har utskottetmotiverat varför vårt yrkande avslås, och det skullejag gärna vilja att de gjorde. Den diskussion somegentligen fördes i utskottet handlade om vikten av attge alla yrkanden en rättvis behandling, och då tyckerjag inte att det är för mycket begärt med en förklaringtill utskottets agerande. Det står inte i betänkandet,men det går ju bra att ta det muntligt här i kammaren.Vänsterpartiet har ändå valt att ändå arbeta kon-struktivt med detta betänkande. Vi har 4 reservatio-ner, och jag vill yrka bifall till reservationerna 1, 5och 12. Jag vill också markera att harett särskilt yttrande, som handlar om Citytunneln.Några pratade om det tidigare. Dessutom vill jag sägaatt jag känner stor sympati för reservation 15. Vi harinte ställt oss bakom den, men vi kommer att rösta förden om den kommer upp till votering i kammaren.Herr talman! Jag tror att vi står inför ett vägval.Det finns många vägar, och mer än en kan vara denrätta. Men utskottsmajoriteten har valt att fortsätta isamma fotspår, trots att vi nästan allihop är överensom att det inte är hållbart för vare sig miljön ellersamhället.Utskottsmajoriteten väljer att bakbinda sig eko-nomiskt för att fundera över vad vi egentli-gen skall ha vår infrastruktur till, hur vi skall förändraskatter relaterade till området, hur mycket vi anser attdet får kosta i relation till andra samhällssektorer ochinte minst hur det hela skall finansieras.Jag saknar en konkret mening i betänkandet om attbilismen måste minska. Inte utrotas, inte förbjudasutan minska. Den meningen hade visat på en bered-skap att ta tag i transportsektorn på ett grundläggandeoch utvecklande sätt.Genom att hitta andra lösningar än t.ex. privat bilå-kande och tunga transporter på våra vägar löser vistora miljöproblem. Koldioxidutsläppen är ett sådant.De skulle kunna minska genom en minskad bilism,och vi skulle därmed få möjlighet att följa de interna-tionella konventioner som skrivit under. Deträcker tyvärr inte med att invänta ny teknik för merbränslesnåla fordon.Det handlar också om trafiksäkerheten och omnollvisionen, som vi vill skall uppfyllas. Det viktigas-te verktyget för att minska trafikens olyckor är delsminskad hastighet, dels minskat trafikflöde. Om ut-skottet verkligen hade velat uppnå den uppsatta noll-visionen, hade man åtminstone tagit fram bra skriv-ningar kring detta, i enlighet med vad Vänsterpartietföreslagit. Det har man inte gjort.Om vi minskar bilismen kommer vi också att slip-pa bygga nya vägar, eftersom att vårt nuvarande väg-nät i sådana fall skulle räcka. Dessutom skulle desamhällsekonomiska besparingarna göra att de nuplanerade trafiksatsningarna skulle bli olönsamma omtrafikunderlaget minskade. Det skulle spara bådepengar åt statskassan och miljön. Trafikinfarkter ivåra större städer skulle kunna motverkas och nyt-totrafik skulle få möjlighet att komma fram. Dessutomskall vi komma ihåg att det finns många människor ivårt land för vilka den enda möjligheten är att ta bileni vissa lägen. De handikappade är ett exempel på ensådan grupp. Jag tror också att vi kan sänkavåra kostnader för sjukvård relaterad till framför alltluftföroreningar, om vi minskar bilismen.Det statsfinansiella läget är fortfarande svårt, ochbesparingskrav ställs på framför allt den offentligasektorn. ekonomi har bantats hårt desenaste åren, och många med mig fruktar att detta kanleda till ökade klassklyftor, bristande kunskaper,större sociala problem och till att den yngre genera-tionen förlorar sin framtidstro.Precis som de övriga offentliga utgifterna grans-kas, tycker jag att anslagen till trafiksektorn skallkunna ifrågasättas och omprioriteras. Men det verkarsnarare som om trafiksektorn har fått något slagsundantagstillstånd. För nu klubbar vi igenom 190miljarder kronor utan att ha de övergripande målenklara för oss. Och vi skall vara medvetna om att det iverkligheten är pengarna som styr. De fina orden ibetänkandet kan varken användas till lagstiftning ellersom grund för att fördela pengar annorlunda än enligtdet beslut som fattas i dag.Jag är naturligtvis medveten om att planen skallrevideras och utvärderas. Men erfarenheten säger migatt aktörer i samhället ganska fort anpassar sig till denram som fastlagts och börjar utföra t.ex. upphandling,skriva kontrakt m.m. Det binder i praktiken oss politi-ker att följa just denna budget till allra största delen.Därför är det av vikt att vi fattar det beslut vi skallfatta med en grundläggande genomtänkt tankebakom det hela.Det finns många som kritiserar oss i Vänsterpartietför att vi vill förbjuda bilismen. Riktigt så enkelt ärdet inte. Bilar kommer att finnas kvar - frågan är barapå vilket sätt. Skall bilar finnas kvar med sammadrivmedel som ? Svaret på den frågan måstenaturligtvis bli nej, eftersom de drivmedlen är basera-de på ändliga resurser. Skall vi sätta gränser för enhögsta bensinförbrukning? Ja, det är troligen en gans-ka logisk och bra väg att gå. De bilar som producerasi dag är naturligtvis oftast bättre än ,men den svenska bilindustrin ligger långt efter inter-nationellt sett. Jag har förstått att den modell avsmåbil som presenterat drar hela 1,1liter bensin per mil. Det är faktiskt inte acceptabelt,när vi nu vet att de tekniska möjligheterna att minskabensinåtgången har kommit mycket längre än så.Detta kan regleras antingen genom lagstiftning ochhögsta tillåtna förbrukningsmängd eller genom ben-sinpris. Som det ser ut ligger bensinpriset förlågt för att producenter och konsumenter skall moti-veras att förändra sitt beteende. Vi skall vara medvet-na om att det reala bensinpriset egentligen inte harförändrats på mycket lång tid.I vilken utsträckning skall bilen användas och ivilka syften? Ser man på förmånsbilarna märker mantydligt att de regler vi fattade beslut om här ikammaren inte direkt ser till miljön eller till fördel-ningen av tillgången till bil, dvs. en fördelning frånmän med hög inkomst till kvinnor med barn och säm-re inkomst. Dessutom drar detta ganska mycket peng-ar från statskassan - en summa som är högre än den iNaturvårdsverkets samlade budget.Under rubriken i betänkan-det behandlas förvånansvärt få internationella frågor.Däremot står det en hel del om arbetet inom EU. Jagskall plocka fram ett yrkande som Vänsterpartietgjort. Det handlar om att göra om artikel 29, somhandlar om transeuropeiska nätverk, så att trafiksek-torn åläggs ett ansvar för sin miljöbelastning. Anled-ningen till att vi i ställer detta krav äratt vi ser de enorma problem som skapas inom EU-området, mycket på grund av att vägtransporternajämfört med andra kommunikationer inte betalar sinkostnad. De trafikinfarkter vi har börjat se här i Sve-rige är ingenting jämfört med situationen i många avEU:s större städer.Just-in-time-systemet har dessutom förlagt mycketav lagerverksamheten till våra vägar, och bidrar direkttill den stora trafikmängden. säger attdet vore logiskt att transporternas kostnader ocksåräknades in priset på varan. Ett första steg är att ikonsumenternas intresse redovisa hur varan har trans-porterats innan den hamnat på hyllan i affären.Jag har tidigare redovisat syn påtrafiksäkerheten - nämligen att en minskad trafikvo-lym och lägre hastigheter är de främsta och billigasteåtgärder vi kan genomföra för att påverka trafiksäker-heten. Jag har förstått att denna åsikt också delas avVägverkets säkerhetsansvarige. Trots att alla motionerom säkerhetskrav på trafiken i praktiken avslås i be-tänkandet skriver utskottet att de blivit tillgodosedda.Jag kan inte se att resonemang om attminska trafikvolymen finns med någonstans i betän-kandet. Jag vill gärna ha en muntlig kommentar tillden tanken - att minska trafiken för att öka trafiksä-kerheten.Vänsterpartiet har lagt fram ett separat förslag påekonomisk fördelning i budgeten. Jag går inte igenomsiffrorna i tabellen, utan dem kan ni läsa själva. Dentotala summan ligger under regeringens och utskottetsförslag på 172 miljarder för de kommande tio åren.Vänsterpartiet har gjort en fördelning från nybyggna-tion av vägar till infrastruktursatsningar på framförallt järnväg och regionala anslag. Vi i Vänsterpartietanser att det svenska vägnätet i stort sett är färdig-byggt. Insatserna på vägområdet bör inriktas på drifts-och underhållsverksamhet som vissa s.k.flaskhalsar byggs bort.I budgetalternativ har också införtsen ny anslagspost för biljettstöd. Posten är tänkt föratt skapa ett bättre utnyttjande av den redan befintligainfrastrukturen genom sänkta biljetttaxor, så att allt-fler resenärer har möjlighet att åka tåg. Detta är litetspeciellt, eftersom vi vet att många inte klarar avatt välja tåget av ekonomiska skäl. Detta skulle kunnavara ett sätt för oss politiker att visa att vi tänker i ettsamhällsekomiskt perspektiv. Tyvärr har utskottet valtatt avslå yrkandet och förslaget. Men vi kommersäkert att återkomma till det.I betänkandet står det skrivet att en kursändringmåste göras i infrastrukturplaneringen som bör åter-speglas vid fördelningen av planeringsramarna. Det ärbra att det står så - men hur ser det ut i verkligheten?Speglar verkligen de planeringsramar på 190 miljar-der kronor, som kammaren snart kommer att fattabeslut om, en kursändring? Jag är mycket tveksam.Anf. 9 ():Herr talman! Jag vill först i likhet med flera andradebattörer kommentera avslagsyrkan-de.Den kritik som framför är självfal-let berättigad. Det här är en omvänd process. Men omman ser infrastrukturplaneringen i ett poli-tiskt perspektiv - att det inte bara är ett tekniskt förfa-rande utan att det också har en politisk innebörd - gårdet att fastställa ramarna. I princip skulle Miljöpartietha kunnat stödja yrkandet, men det ligger något avhopplöshet och av att konfronteras med ett givet fak-tum - att processen kommer att gå igenom - i yrkan-det. Detta gör att vi i inte väljer att stödjadet, utan hellre vill vara med i processen och visa påvåra förslag.Det som kännetecknar gröna trafik-politik är inte framför allt de behov som har framförtshär - att man skall tillgodose näringslivets behov avtransporter och att man skall uppnå regional balans.Sådana avvägningar görs självfallet också. Men frå-gan gäller inte om vi skall ha transporter i glesbygd,transporter som tillgodoser industrins behov osv.,utan hur de här transporterna skall se ut. Miljöpartietsde grönas trafikpolitik syftar, framför allt när detgäller investeringarna, till en systemförändring. Vifrågar oss hur de här transporterna skall gå till.Vi slår fast att kommunikationer är en del av enbra livskvalitet. Men vilket är priset för nuvarandetransportsystem? Här måste vi förstås se bilismen somden största delen och som stommen i vårt transport-system. Dock vill jag göra en liten reservation försjöfartens betydelse för gods- och oljetransporter.Oljeindustrins oljeutvinning i världen innebär endel konfliktpunkter och fruktansvärda hämningslösasituationer, framför allt i tredje världen. Inbördeskonflikter har också uppstått i länder där oljan harhaft en central betydelse. I är av BNPberoende av oljeinkomster. äger ungefär hälftenav oljeutvinningen där. Detta innebär också en väldigtstark koppling mellan oljeföretaget och en diktatursom har mördat människorättskämpar. Detta måste vita del av i . Vi kan inte isolera oss och titta påvår oljekonsumtion i ett lokalt perspektiv, utan vimåste se den i ett globalt perspektiv.Vid transporter av olja sker en hel mängd utsläpp.Vi vet vilket problem och vilken konfliktpunktvattenförsörjningen och oljeutsläppen kommer attvara för mänskligheten . Därför anserVänsterpartiet att oljetransporterna som sådana måsteminska.När det gäller användningen av olja och fossilabränslen vill jag återge en mening ur Moderaternassenaste publikation - ett dokument som en kommittéinom har tagit fram. I den finns ettstycke om miljön, där det i en mening står att orsaker-na till att naturresurserna inte tar slut är att de köpsupp och säljs på en marknad. Om tillgången på någonresurs, som olja, verkligen minskar stiger priset ochefterfrågan minskar.Vad innebär detta? Det största problemet är inteatt oljan eller uranet kan ta slut. Jag är inte hellersärskild orolig för det. Det största problemet är i stäl-let vad som händer med oljan och uranet när det finnsi omlopp i atmosfären. Vad händer med förbränning-en?Vi delar också slutsatsen i den mening av Modera-terna som jag läste upp. Man måste höja priset för attminska efterfrågan, och det kan man göra via eko-nomiska styrmedel. En rimlig slutsats av detta är attModeraterna borde vara de som är mest pådrivandenär det gäller ekonomiska styrmedel för att förändratrafiken, men så är det inte. har ocksåofta hävdat sin förkärlek för teknikutveckling ochframtidstro. Då skulle jag vilja fråga varför man sättersig så mycket på tvären just när det gäller systemför-ändringar inom transportsektorn.Vi har lyckats se en viss förändring hos socialde-mokratin och . Men jagfinner inte trovärdiga när det gällermiljödebatten och trafikpolitiken.Folkpartiet talade om sina miljöförslagoch betonade miljön. Jag skulle vilja veta var erasystemförändrande förslag är.