prot · GK0973 · 1997-03-05 00:00:00 — Vi socialdemokrater har absolutingenting emot att man utvärderar ROT-avdraget,men då måste det ske när försöksverksamheten äröver.Så kommer vi över till den känsliga och viktigafrågan om tjänstesektorn och möjligheterna att pånågot sätt stimulera denna sektor. Jag märker att jagbörjar upprepa mig, men det är likadant här - modera-terna distanserar sig från såväl som kd.Moderaterna kräver en generell sänkning av ar-betsgivaravgifterna. Det är så att säga deras mål. Meni av klarsyn har man kommit underfundmed att det faktiskt skulle innebära kraftiga skatte-bortfall, vilket inte skulle vara "realistiskt". Det är braatt man har kommit underfund med det, men mankräver konkreta skattereduktioner för hushållstjänser,avdragsrätt för barnomsorgskostnader och en perma-nentning av ROT-avdraget.Folkpartiet vill avskaffa arbetsgivaravgifterna förhushållssektorn, sänka turistmomsen och införa servi-cecheckar. Kd vill ha statliga bidrag till tjänster ihushållen, en permanentning av ROT-avdragen ochen utvidgning till andra tjänster.Det är alltså ett sammelsurium av önskemål ochkrav. Vi socialdemokrater säger att vi absolut inte villutesluta stimulanser av tjänstesektorn men att detmåste ske på ett fördelningspolitiskt bra och riktigtsätt. Det måste ske med ett system som är enkelt ochlättkontrollerat. Det får inte krångla till skattesyste-met. Vi vet, och det har sagts här tidigare, att har lagt fram vissa förslag, bl.a. när detgäller de checkar som talade om. Vi vetockså att utredningen om förutsättningarna för tjäns-tesektorns utveckling kommer att presentera ett för-slag ganska snart.I den situationen tycker vi socialdemokrater att detfinns anledning att avvakta med besluten. Låt ossvänta och se vad som kommer fram i den här utred-ningen! Sedan kan vi föra en konkret sakdiskussion.Det är möjligt att utredningen t.o.m. lyckas medkonststycket att hitta en minsta gemensamma nämnareför moderater, folkpartister och kd:are. Det blir nogsvårt, men det kanske går.I ett antal reservationer aktualiseras beskattningenav förmåner. Det är också en stor och viktig fråga,invecklad och krånglig. Det handlar om att man villsänka beskattningen på olika slags förmåner. Denallmänna regeln, som vi faktiskt måste vara litet räddaom, är att alla typer av inkomst måste beskattas lika,av vad slag det vara månde - om det är lön, annanersättning för arbete eller någon förmån. Om vi gårifrån det hamnar vi i ett moras av skatteplanering. Detgår inte att beskatta en förmån lindrigare än en annanförmån, eftersom skatteplaneringsprocessen då sätter igång att förvandla högbeskattade inkomster till lågbe-skattade. Det var så vi hade det före den stora skatte-reformen.Det är alltså stora och svåra avväganden sommåste göras. Stora gränsdragningsproblem uppstår.Tag exemplet med den fria datautrustningen, som nudiskuteras så intensivt. Det är förvisso inte något lättatt klara av. I den frågan är vi faktiskt överens i ut-skottet, över alla partigränser, och vi har beslutat ossför att vi skall vänta och se vad Finansdepartementetkan komma fram till i den här saken.Så kommer vi över på det kära gamla samtalsäm-net fastighetsskatten. Om denna finns en reservationfrån moderater, folkpartister och miljöpartister. Dekräver en sänkning av fastighetsskatten från till1,. Jag tror att det är viktigt att vi erinrar oss var-för fastighetsskatten höjdes till . Det fanns ettborgerligt förslag - jag tror t.o.m. att fatta-de beslut om det - om att räntesubventionerna i boen-desektorn skulle sänkas och minska statens utgiftermed två och en halv miljard kronor.Det skulle på ett allvarligt sätt drabba nybyggna-tionen i , som redan då befann sig på enmycket låg nivå, och det skulle drabba de unga famil-jer som ville försöka sätta bo i ett eget hus. Därförsade vi socialdemokrater: Det där är inte riktigt rätt-vist. Låt oss i stället slå ut de 2,5 miljarderna på helaboendesektorn. Hur skulle man kunna göra det? Ja,det fanns egentligen bara ett sätt, nämligen att höjafastighetsskatten med 0,2 %.Nu skulle det vara väldigt intressant att veta om desom reserverat sig till förmån för en sänkning av fas-tighetsskatten håller fast vid tanken på att i motsvara-de grad minska räntesubventionerna med 2,5 miljar-der, vilket var det ursprungliga förslaget.Är den tan-ken kvar, eller hur har ni tänkt er att ni skall finansieradet här? Om denna tanke är kvar, hur tror ni då att detkommer att slå mot nybyggnation? Hur tror ni att detkommer att slå för de bostadsrättsföreningar somredan nu har problem?Slutligen, herr talman, skall jag kommentera detvå reservationerna om förmögenhetsskatten. Inte heltoväntat kommer den mest uppseendeväckande ochstötande reservationen från Moderata samlingspartiet,som kräver att förmögenhetsskatten skall avskaffashelt och hållet. Den skall bort.Det tycker jag är både cyniskt och orättfärdigt.Hur vill förklara att de dels vill genom-föra ytterligare kraftiga besparingar för de människorsom redan nu lever på marginalen, och som redan nudrabbas väldigt hårt av de besparingar som vi hartvingats göra, dels att man vill sänka skatten kraftigtför miljonärer? Det är en gåta, och det är ett fördel-ningspolitiskt problem som har kvar attförklara. Ni lyckades inte förklara det när ni haderegeringsmakten. Jag hoppas att ni skall kunna förkla-ra det nu.Tack och lov, höll jag på att säga, råder det alltsåoenighet här. Kd och säger nej. Det ärbara att hoppas att de skall lyckas stå emot den mode-rata anstormningen på den här punkten. Folkpartietoch kd talar sig däremot varma för att ta bort sambe-skattningen. De gör det - med rätta - av jämställd-hetsskäl. Jag skall gärna erkänna att jag tycker att detvore bra om vi kunde göra det. Problemet är ju att vimåste betala det på något sätt. Det kostar 1,4 miljar-der kronor. Skall vi låna de ,eller hur skall vi klara det? Det återstår också förFolkpartiet och för kd att förklara.Sammanfattningsvis yrkar jag bifall till betänkan-det i dess helhet och avslag på reservationerna.Anf. 124 () re-plik:Herr talman! Dagens debattregler gör ju att detinte går att föra en debatt om alla de frågor som LarsHedfors har tagit upp. Jag har på mig ominte talmannen ger mig mer tid. av denna tidskall jag använda till att försöka kommentera några avfrågorna, och sedan skall jag ställa några egna frågortill gör ett stort nummer av borgerligsplittring. Jag vill dock erinra om två saker. Dels togsett initiativ som innebar att vi den 12 juni förra åretkunde gå fram här i och med betydandeenighet bland borgerliga partier diskutera viktigafrågor som handlade om arbetslösheten. Dels innehål-ler ju det här betänkandet, som utskottets ordförandesjälv sade, motioner från den allmänna motionstiden.Partimotioner och budgetmotioner behandlades ihöstas. Det innebär att viktiga inslag i politiken intefinns med. En del är redan avgjort.Jag vill också slå fast att det långsiktiga målet föross naturligtvis handlar om att man skall kunna levapå sin lön. Det gäller att få en skattenivå i det härlandet som gör detta möjligt. Jag vill fråga : Ställer upp på tanken att det ärrimligt att man skall kunna leva på sin lön? Om hansvarar ja på den frågan, kommer nästa naturliga fråga,som handlar om skattetrycket i ett europeiskt per-spektiv: Är det verkligen så orimligt som föreställer sig att i ett längre perspektiv tänka sigatt vi får en skattenivå i det här landet som motsvararden skattenivå som gäller i andra europeiska länder?Lars framställer detta som någonting full-ständigt omöjligt. Jag tror inte att det är på det viset.Sedan har jag en fråga som gäller tjänstesektorn.Lars hänvisar till utredningen, tjänsteutred-ningen, och det tycker jag att man kan göra i vissutsträckning. Vi har lämnat en betydande öppenhet ide här frågorna för att kunna vidga debatten omtjänstesektorn. Men är beredd att seriöstpröva förslag som innebär att man kan sänka skatter-na, få bort skattekilarna och på det sättet skapa flerarbeten i hushållssektorn och också inom andratjänstesektorer? Det är viktigt att vi får en avsiktsför-klaring på den punkten. Jag försökte ställa sammafråga till i en interpellationsdebatt,men fick inget svar.Anf. 125 () replik:Herr talman! För det första gör ju som alltid har gjort. Moderaternatalar sig varma för skattesänkningar. säger att man skall ha ned skatterna på eneuropeisk nivå. Jag tolkar det som att håller fast vid kravet på en fyrtioprocentig nivåpå skattetrycket. Så långt har han talat om vad hantycker. Men sedan svarar han inte på resten av frågan.Hur skall man finansiera de här 250 miljarder kronor-na? Även om det är på lång sikt, så är det250 miljarder som skall bort utöver det som redan harskett. Vad skall tas bort? Vi vet att Moderata sam-lingspartiet i årets budget har velat försvaga kommu-nernas ställning med . Kommer niatt fortsätta på den vägen och på det viset ytterligaredrabba sjukvården, åldringsvården, barnomsorgen ochutbildningen?Så till frågan om vi skall pröva en skattesänkninginom tjänstesektorn. Vi är naturligtvis intresserade avatt diskutera alla möjligheter för att förbättra syssel-sättningen i . Det är den viktigaste uppgiften;att minska arbetslösheten. Det är möjligt att vi måstegöra något åt tjänstesektorn eftersom det finns ensysselsättningspotential där. Personligen känner jagen viss motvilja, det måste jag säga, inför att subven-tionera olika typer av tjänster i välbärgade hushåll.Att skattebetalarna skulle subventionera välbärgademänniskors anställande av lokalvårdare eller vad detnu är för något, det tycker jag inte är särskilt bra.Anf. 126 () re-plik:Herr talman! är det bäst att jag ställer frågornaförst, så att hinner tänka på dem och gemig ett svar. Min första fråga är: När kommer löftetom att värnskatten skall avskaffas att infrias? Jagtycker att det är att vi får besked på denpunkten.Jag har några frågor som jag inte kunde ta upp iden förra repliken. Det handlar bl.a. om datautbild-ningen. När det gäller de frågorna tror jag faktiskt,, att det finns anledning att konstatera attvi befinner oss i en ny tid. Vi har en ny arbetsmark-nad. Det gäller att IT-utvecklingen i det här landetinte blir efter andra länder så att vi tappar i konkur-renskraft. Mot bakgrund av det tycker jag att vi skallvärdera de här frågorna litet annorlunda. ju själv medverkat till att värdera fri bensin påbilförmån. Där gick det bra med andra siffror änmarknadsvärdet. Jag tror att vi får bredda perspektivethär och se det på ett annat sätt.När det gäller förmögenhetsskatten undrar jag vadLars säger till alla de fastighetsägare, oftaäldre människor med amorterade lån eller inga lån allskvar, som får betala förmögenhetsskatt. Räknarhan också dem till miljonärerna? Hade alla de400 000 svenskar som betalar förmögenhetsskatt varitmiljonärer, hade jag varit glad. är det emellertidinte på det sättet. Förmögenhetsskatten slår på grundav de höga taxeringsvärdena i breda skikt i samhället . Det är en vanföreställning att måla upp den bildsom skatteutskottets ordförande gör här.När det sedan gäller det långsiktiga skattetrycket,vill jag fråga: Är det inte rimligt, , att vi iSverige strävar efter att få ett skattetryck som motsva-rar den europeiska nivån? Vi har inte lagt fram förslagom att sänka skatterna med i åroch inte heller. Men man kan väl ha denlångsiktiga ambitionen att få ned skattetrycket till eneuropeisk nivå? Är inte det en rimlig utgångspunkt?Anf. 127 () replik:Herr talman! Den rimliga utgångspunkten för so-cialdemokratin när det gäller skattetrycket, är att setill att vi har ett skattetryck som gör att vi kan bevaravälfärdssamhället, så att vi slipper att slå hårt motsjukvård, åldringsvård, barnomsorg, utbildning osv.Där är mig svaret skyldig. Han harännu inte talat om hur han skall finansiera de250 miljarder kronor som han vill sänka skatternamed.Jag för min del har svarat på hans frågor. Det finnsett partikongressbeslut om att värnskatten skall av-skaffas. Det måste vi följa. Däremot är vi inte bereddaatt försämra den fördelningspolitiska profilen. Vi villha en fördelningspolitisk profil.När det gäller förmögenhetsskatten har vi gjort in-satser för de fastighetsägare som har betalat sina hus genom att vi har höjt fribe-loppet till 900 000 kr.Men är mig också svaret skyldignär det gäller förmögenhetsskattens avskaffande.Tycker inte att det är litet stötandeatt man vill lägga tunga bördor på låginkomsttagarnasamtidigt som man vill befria förmögenhetsägarnafrån skatt helt och hållet?Anf. 128 () replik:Herr talman! Jag förstår att har svårtatt hålla reda på att det finns olika partier som kan haolika åsikter. Det kan vara svårt nog att hålla reda påde olika åsikterna inom sitt eget parti. Men det varfaktiskt som hade reserverat sig till för-mån för sänkt fastighetsskatt.Jag skulle vilja kommentera några andra saker.Lars säger att det mest stötande när det gällerförmögenhetsskatten är att vill ta bortden. Då är det väl bara litet lagom stötande att vi villatt människor skall kunna behandlas som individer.Då slås man av resonemang här att manfår se jämställdhet som en kostnadsaspekt. Jämställd-het kan man ta sig råd till när man har god ekonomi.För oss i är jämställdhet något självklart.Oavsett vilken ekonomi man har skall man behandlakvinnor och män som likvärdiga individer med sam-ma möjligheter.Lars blir också upprörd och förvirrad avatt de olika partierna har många olika förslag. Jag blirmer upprörd över att Socialdemokraterna inte harnågra förslag alls. Det är inte så konstigt att det kom-mer fram många olika förslag och att vi upprepardem. Vi måste ju fösa er framför oss . Viskulle vara mycket glada om ni lade fram några vetti-ga förslag när det gäller tjänstesektorn. Vi skall sefram emot att få några nya besked när det gäller dessadelar. Kanske kan ni då försöka se litet mer förutsätt-ningslöst på de olika förslag som vi lägger fram, närni nu tycks oförmögna att lägga fram några egna för-slag.Jag noterar också att blir skrämd avden moderata skattepolitiken. Det kan man förvissobli om man är lättskrämd. Men jag är mer skrämdöver att er politik ger färre jobb, eftersom den gerfärre skattebetalare och lägre skatteintäkter. Jag skulledärför vilja att kortfattat försöker förkla-ra på vilket sätt Socialdemokraterna tänker användaskattepolitiken för att få fram fler jobb.Anf. 129 () replik:Herr talman! Den sista frågan som upp, att få fram fler jobb, är naturligtvis oerhörtviktig. Det som har hänt är att arbetslösheten har stigitkatastrofalt snabbt och mycket. Men, ,det är ju inte under den socialdemokratiska regering-ens tid som arbetslösheten har stigit. Det skedde juunder den borgerliga perioden då arbetslösheten tre-dubblades. Vår mycket otacksamma uppgift nu är attfå ned den. Det är betydligt lättare att se till att arbets-lösheten stiger än att försökabaxa ned den igen.Det som vi har gjort är att sanera en ekonomi sombefann sig i fritt fall när vi tog över. Det är det bästabidraget till att vi skall kunna få ned arbetslös-heten. Vi har också lagt fram en mängd förslag för attminska arbetslösheten. Men det tar sin lilla tid. Det äringet tvivel om det.Karin , ni i tillsammans medKristdemokraterna och säger att niskulle kunna tänka er att regera om ni fickmajoritet för det. Då är det väl ändå på sin plats att nitalar om litet grand vad det är som ni vill göra, fram-för allt i fråga om era inställningar i skattefrågorna.Jag ställde en fråga till från talarstolen.Den har hon ännu inte svarat på, nämligen: Ställer nier bakom det moderata målet om ett skattetryck på40 %? stod själv i talarstolen och tyckteatt vi har ett för högt skattetryck. Vilket skattetrycktycker att vi skall ha? Om det är ,varifrån skall ni ta de 250 miljarderna? Det är väl intemer än rätt att vi får besked om det?Anf. 130 () replik:Herr talman! På något sätt får man intrycket attLars inte har lagt märke till att det är Social-demokraterna tillsammans med som styr dethär landet. Då ligger det väl närmare till hands att detär Socialdemokraterna och som lämnar be-sked och förslag , eftersom det är nu som arbetslös-heten stiger. När Socialdemokraterna tog över rege-ringsansvaret sjönk arbetslösheten, och det blev flernya jobb och fler människor i arbete. stiger arbets-lösheten, och det blir färre människor i arbete.I övrigt låter resten av det som sägersom en gammal raspig grammofonskiva som vi allakan utantill. Det tycker jag därför att vi kan lämna därhän.Jag tycker att vi har lämnat besked många gångerfrån sida. Vi ser inte något egenvärde iatt ha höga skatter - tvärtom. Vi tror att det vore braom man kunde försöka arbeta för att få ett sänkt skat-tetryck. Men det måste givetvis ske i den ordningenatt vi också ser till att vi kan finansiera de offentligautgifter som vi anser är angelägna. Men det kan ocksåvara på det sättet att skattetrycket i sig och skatternasutformning är ett hinder för att få in skattepengar, dvs.att skattetrycket i sig gör att vi får färre skattebetalare.Därför är mig svaret skyldig: På vilketsätt tänker ni använda skattepolitiken så att vi får framfler jobb? När vi får fler skattebetalare kan vi nämli-gen också på ett helt annat sätt klara de utgifter försådant som vi vill ha i fråga om vård, omsorg ochutbildning. Är det bara när det gäller förmånsbilarsom man skall kunna använda skatterna som insatseller när medelklassen, eller de välbärgade männi-skorna, vill byta sina gamla avokadogröna kylskåpmot mer moderna? Varför kan man inte användaskattepolitiken litet mer offensivt? Jag tror att Social-demokraterna har fastnat i något slags felaktigt tän-kande om att höga skatter på något sätt ger bättreekonomi oavsett hur samhället i övrigt ser ut. Jag troratt det är fel.Anf. 131 () replik:Herr talman! Jag märker att det är en ganskahopplös uppgift att försöka få reda på hur ställer sig till ett skattetryck på och hur detskall finansieras, dvs. de 250 miljarderna. Hon talarlitet diffust om att det vore bra om vi fick ett sänktskattetryck. Det är klart att det vore bra om vi fick ettsänkt skattetryck. Men då måste man också ha kon-sekvenserna för det svenska välfärdssamhället klaraför sig. Vi har genomfört ett stenhårt besparingspro-gram som har drabbat låginkomsttagare och medelin-komsttagare. Då är det inte mer än rimligt ur fördel-ningspolitisk synpunkt att man också höjer skatternaen smula för höginkomsttagarna, vilket vi har gjortefter de sänkningar som ni genomförde.Sedan frågar hur man skall användaskattepolitiken för att få fler jobb. Det är möjligt attskattepolitiken inte är det viktigaste instrumentet närdet gäller att öka sysselsättningen. Men man kan sä-kert använda skattepolitiken där också. Om KarinPilsäter hade varit litet mer uppmärksam hade hon jumärkt alla de förslag som vi har lagt fram på skatte-området för att gynna sysselsättningen, förslag riktadeframför allt till småföretagen där potentialen att an-ställa finns. Det handlar om åtskilliga miljarder iskattesänkningar för att ge småföretagen stimulans attväxa. vet vi också att småföretagen växer och villanställa. Vi vet också att skattepolitiken i Sverigeanses som fördelaktig och som en del av ett bra före-tagsklimat i . Det finns internationella under-sökningar som placerar väldigt högt när detgäller företagsvänlighet. Så nog har vi gjort en hel delpå den punkten.Anf. 132 () re-plik:Herr talman! ordförande har tagitmed sig storsläggan för att röra om litet grandnär det gäller samarbete. Jag tycker att det är litetförvånande att Socialdemokraterna har den inställ-ningen till samarbete över huvud taget att de småmåste rätta sig efter den store och försvara dess poli-tik. Är det en ny ton som vi har fått höra här i kamma-ren nu efter energiuppgörelsen? Har Socialdemokra-terna knutit upp svansen på nu och känner sigganska trygga och då kan framföra sina synpunkterdär de tycker att det är normalt att samarbetspartnernskall tycka lika med den som är större? Den inställ-ningen har inte vi, och den hade vi inte i samarbetet iden förra regeringen. Vi kunde samarbeta ändå. Ochvi behåller friheten att redogöra för våra åtskildaprogram. Sedan får vi se vilket väljarstöd de får. Där-efter kan vi säkert hitta en samarbetsform.Jag tyckte att sade en mycket brasak: Det vi är ense om är att få fler att betala skatt.Tänk om Socialdemokraterna förstod värdet av dettaoch förstod problemet med höga skattenivåer som ärkostnadsdrivande. De driver ju upp produktionskost-naderna i , driver bort sysselsättningen ochskapar fler arbetslösa. stiger arbetslösheten iSocialdemokraternas . Det är frukten av denskattepolitik som vi ser.Anf. 133 () replik:Herr talman! Jag tar väl i alla fall inte till storsläg-gan, men jag pekar på det anmärkningsvärda i att desom säger sig vilja regera ihop inte kan enas om engemensam skattepolitik. Jag har för min del aldrig -här far med osanning - talat omunderkastelse för de små. Det har jag absolut integjort. Däremot, , kan man peka påhistoriska fakta. Jag tänker på hurdet var då vi hade en borgerlig regering.Vem var det som bestämde hur skattepolitikenskulle se ut? Sänkta skatter på kapitalinkomster, sänktoch även avskaffad förmögenhetsskatt och höjdaskatter för låginkomsttagare - en Metallarbetare fickju sin skatt höjd med - var förvisso moderatskattepolitik som ni hade att rätta er efter. Jag refere-rar bara till hur det tidigare var.Holger ondgör sig också över den hö-ga skattenivån. Men vilken skattenivå vill ni ha? Ärdet fråga om av bruttonationalprodukten? Varskall ni i så fall ta de 250 miljarderna? Hur skall niklara av besparingarna utan att det drabbar det som avKristdemokraterna ibland betraktats som en helig ko,nämligen sjukvården och åldringsvården? Det blir intelätt att förklara. Än så länge har inte försökt göra det, men har han chansen.Anf. 134 () re-plik:Herr talman! Att de små skall ställa upp på de sto-ra sade kanske inte skatteutskottets ordförande, menhan krävde ett gediget samarbete och att det helstskulle deklareras . Vi har ingen anledning attställa upp på något sådant. Vi är skilda partier och vibedriver också politiken på det sättet.Lars säger att spåren förskräcker. Ja,behöver faktiskt en annan skattepolitik än denvi har. Bekymret är, som jag tidigare sade, attvarken regeringen eller regeringspartiet inser proble-met med de höga skatterna. Den politiken driver juupp kostnader och driver bort arbetstillfällen.Vi kan skapa mera inkomster till staten genom attfler är i arbete och genom att skapa sådana förutsätt-ningar för näringslivet att på ett bättre sättkan konkurrera med andra länder.Herr ordförande i skatteutskottet, till att börja medbehöver vi kanske inte tala i miljarder eller i procent-tal när det gäller frågan om hur mycket skattetrycketskall sänkas. Låt oss först bli överens om riktningen!Ni socialdemokrater tycks enbart kunna höja skatter-na. Det har ni visat . Ni har ju i många årbäddat för den arbetslöshet som råder genom atthöja skatterna. Vi i övriga partier, och där är vi över-ens, vill sänka skatterna. Låt oss alltså till att börjamed diskutera riktningen! Vi har inga exempel på ergoda kompetens när det gäller att sänka skatter, mendet är vår gemensamma målsättning att göra det. Låtoss, som sagt, diskutera riktningen! Det vore en godbörjan.Anf. 135 () replik:Herr talman! Ja, det är alltid en början att tala omriktningen, i det här fallet nedåt, men något svar påfrågan om hur ställer sig till Mode-raternas extrema skattesänkningsförslag har jag intefått.Talet om sänkta skatter klingar faktiskt litet falskt.Det är ju inte så förfärligt länge sedan en berömd ochkänd kd:are gick ut och krävde höjd skatt just för attklara sjukvården och åldringsvården. Jag tänker påJerzy . Det råder tydligen litet delade mening-ar även bland om hur man skallgöra med skatterna.Vi säger att det är nödvändigt att slå vakt om denoffentliga sektorns aktiviteter när det gäller sjukvård,åldringsvård, barnomsorg och utbildning. Därför måste vi vara beredda på att ha ettskattetryck som kanske t.o.m. ligger över det europe-iska genomsnittet.Anf. 136 () re-plik:Herr talman! Den enda fråga där jag kände migapostroferad i frågerundan med är denom fastighetsskatten.