prot · GL0917 · 1997-10-22 00:00:00 — Vardagsaspek-ten är över huvud taget inte nämnd i reservationen.Jag har tolkat det som om reservanterna har velat semaktfrågan för människorna ur ett något vidare per-spektiv. Själva upplägget låter i mina öron som enstelnad slogan ur . Modera-terna är naturligtvis inte sena att ansluta sig. Verklig-heten i sig gör ett så generellt direktiv omöjligt ochologiskt.En del utredningar går ut på att inskränka enskildamänniskors makt i den mån den skadar de själva,samhället och andra. Historiskt sett och alltjämt företeelsen att människor sluter sig samman ikollektiv, exempelvis fackföreningar, varit av allrastörsta betydelse. Genom att gå samman förbättrarman sin arbetssituation och sina livsvillkor, men kol-lektivet som sådant ingår det i borgerlig retorik attmisstänkliggöra. Att öka enskildas makt även i varda-gen, att stärka medborgarnas inflytande är en frågaom hur demokratin skall vitaliseras. Då måste man gådjupare in på frågan än vad som görs i den ganskakortfattade reservationen och också djupare än BirgitFriggebo i sitt anförande. Hon talar om attdet är viktigt att öka den enskildes makt i vardagenoch om den inlärda hjälplösheten, men hon nämnerinte med ett ord hur man aktivt skall gå till väga föratt få bort människor från det hon kallar den inlärdahjälplösheten.Jag tror faktiskt inte att det är så illa som BirgitFriggebo har gjort gällande, utan människor är bådeintresserade av och kunniga i politiska frågor. Mendetta till trots har de vänt ryggen till de politiska par-tierna, som förlorar medlemmar. Partierna, och här ärnog alla lika, har stelnat i gamla former och upplevssom tråkiga. Traditionell partipolitik är svår, den ärför teknisk och den engagerar för litet. Många kom-munpolitiker arbetar dessutom i motvind därför attnågra få skor sig på väljarnas bekostnad och är kor-rupta. De två rättegångar som inletts visar på förfä-rande fel i systemet.Det gamla Folkrörelsesverige har spelat en utom-ordentlig roll för att utbilda, bilda och engagera män-niskor, men även folkrörelserna är i otakt med tiden.Min egen åsikt är att samhällsdebatten och ävenkulturlivet har banaliserats och förytligats. Medieföre-tagen är framtidens guldkalvar om de producerar enmjukvara som är tillräckligt lättsmält. Kommersialismoch krämarmentalitet är strömningar i tiden som hotardjupare mänskliga värden.Vi har alla ett ansvar för att vi inte fastnar i förle-gade former för politiskt arbete och politisk debatt.Målet skall vara att fler intresserar sig, fler engagerarsig och att fler gör sina åsikter hörda. På så sätt blir dedelaktiga i samhällsutvecklingen och skapar åt sigsjälva ett bättre liv och ett bättre vardagsliv.I dagarna har regeringen tillsatt en stor demokra-tiutredning om hur folkstyret skall se ut inför 2000-talet. Jag förväntar mig att denna utredning skall vågatänka nytt och tänka djärvt.Två betänkanden föreligger hos regeringen, Lokaldemokrati och Delaktighet i städer ochlandsbygd. De innehåller en mängd förslag: nya poli-tiska arenor, direktsändningar från riksdag och rege-ring, lättillgänglig samhällsinformation på datanätet,medborgerlig motionsrätt i fullmäktige, fler folkom-röstningar, utveckling av lokalsamhällen, ökat boen-deinflytande, självförvaltning, m.m. En särskild ung-domspolitisk kommitté skall har lagt fram förslag tillhur unga människor får ökad makt på skolans ochkulturens områden. Jag förväntar mig givetvis attdetta skall leda till konkreta resultat och till konkretapropositioner från regeringen som vi skall behandlahär i riksdagen.Jämställdhet är en prioriterad fråga i regeringen.Varje proposition och utredning skall ha ett jäm-ställdhetsperspektiv, har det utlovats. Saknas dettaperspektiv skall regeringen kritiseras. Det vore dålämpligt att ta upp just den aspekten när KU granskarden administrativa verksamheten i Regeringskansliet.Vänstern yrkar i sin reservation att alla riksdagsut-skott skall beakta jämställdhetsperspektivet i sitt arbe-te och att detta skall skrivas in i en särskild paragraf iriksdagsordningen. Jag håller med omatt - även om hans hjärta är gott närdet gäller jämställdhetsarbetet - formellt sett är uteoch cyklar i denna fråga.I regeringsformen 1 kap. 2 § står det redan att denoffentliga makten skall utövas med respekt för allamänniskors lika värde. I 3 § framhålls jämställdhetenmellan könen som en viktig likställighetsgrundsats.Denna regel riktar sig till normgivaren - dvs. tillriksdagen - och regeringsformen är överordnad riks-dagsordningen. har alla möjligheter i värl-den att se till att de beslut som fattas i denna kammaregagnar både kvinnor och män. Jag uppskattar natur-ligtvis att för jämställdhetens talan,men den här gången har han hamnat formellt fel.Herr talman! Jag yrkar bifall till hemställan i KU:sbetänkande och avslag på samtliga reservationer.Anf. 89 () replik:Herr talman! Jag håller med om mycket av detsom säger i början av sitt inled-ningsanförande om villkoren för politiken, synen påkollektiv och individer osv. Där har vi ganska mycketsamsyn.Men jag kan inte förstå den fortsatta argumenta-tionen, och då fäster jag mig inte vid vilket fortskaff-ningsmedel som inbillar sig att jaghar när jag står i talarstolen eller i min bänk, eftersomhon tror att jag har något annat redskap för förflytt-ning. Jag tänker på inkonsekvensen i anförande.Utredningar och propositioner skall alltså ha jäm-ställdhetsperspektiv, enligt vad som anges i särskildabeslut, trots att det finns en allmän programskrivning iregeringsformen. Då vore det väl logiskt och konsek-vent att också utskott gör motsvarandeanalyser i sina skrivningar kring motioner, propositio-ner osv. som utskotten har att behandla. Detta är välinte så märkligt.Om det sedan skall regleras i riksdagsordning ellerpå annat sätt är framför allt ett utredningsuppdrag tilltalmanskonferensen hur detta direktiv skall konkreti-seras. Men det är ju sakfrågan som är det avgörande.Herr talman! Jag vill också bara notera att ut-skottstaleskvinnan här säger att om det saknas jäm-ställdhetsperspektiv i propositioner skall regeringenkritiseras. Jag ser därmed att jag kommer att få enbetydande majoritet för den anmälan som jag avser attgöra av de propositioner som jag har granskat i dettaavseende.Anf. 90 () replik:Herr talman! sade att hon för-väntade sig konkreta förslag från regeringen beträf-fande bl.a. förslag.Men när det gäller de flesta av de förslag som finnsrefererade i betänkandet - folkinitiativ till kommunalfolkomröstning, direktvalda lokalorgan, medborgerligmotionsrätt - har vi i utskottet ju redan fått uppgifterfrån regeringen om att man inte kommer med någraförslag. Så det blir väl inte särskilt mycket konkret.Det var ett intressant resonemang som CatarinaRönnung förde när det gällde tilltron partierna ochkontakterna med väljarna. Hon refererade också tillGöran stora utredning om folkstyret i Sveri-ge.Statsvetaren har påpekat att partiernaöver huvud taget inte finns med som krisbransch närman skall utreda demokratin i . I stället flyrman till internationaliseringen av ekonomin, Europe-iska unionen, det nya medielandskapet och föränd-ringar i den offentliga sektorn. Det vore bra om Cata-rina Rönnung tog ett litet samtal med bad honom att komplettera utredningsdirektiven.Jag är alldeles övertygad om att om man skallkomma längre måste de enskilda människorna få enstörre makt över sin egen vardagliga tillvaro. Vårmotion har precis det perspektivet. Man talar omarbetslivet, skolan, boendet och de offentligt finansie-rade tjänsterna. Jag tror nämligen inte att vi klarar avatt ha dessa stora system som gör att alla människorkan känna sig trygga. Då måste den direkta demokra-tin - dvs. att människor själva får möjlighet att ha ettstort inflytande på sin vardag - vara räddningen.Anf. 91 () re-plik:Herr talman! Jag skall med glädje till framföra att jag anser att den stora demokratiut-redningen självfallet skall analysera de politiska parti-ernas - för tillfället i alla fall - oförmåga att pånyttfö-da och vitalisera samhällsdebatten och dra fler med-lemmar till sig.Här är alla politiska partier tämligen ense om attden stelnade konstruktionen har gjort att folk hardragit sig undan. Politiska partier och olika politiskaåsiktsriktningar är den vitalaste delen vi har i vårdemokrati. Så det åtar jag mig gärna att göra.Anf. 92 () replik:Herr talman! Det är nog riktigt att alla partier harbekymmer, och det är partiväsendet som är vår storakrisbransch, kan man säga. Det är också riktigt att vihar samma uppfattningar om det. Men vi drar ju heltolika slutsatser. Det är intressant att notera att GöranPersson över huvud taget inte har det här perspektivetom att partierna och därmed den representativa de-mokratin är en jättelik krisbransch med i direktivenför sin utredning.Hos oss försöker vi dra slutsatser. Ett perspektivär då att den enskilde skall kunna styra mer själv ochinte bara vara beroende av andra.Catarina Rönnung sade i ett tidigare inlägg att vi iFolkpartiet inte har pekat på hur det skall gå till närman skall öka den enskildes inflytande. Tanken är juatt man har en generell bestämmelse i utredningsdi-rektiven att varje utredning skall ha det här perspekti-vet och titta efter hur de inom sitt utredningsområdekan öka människors enskilda makt. I en del utred-ningar går det över huvud taget inte, eftersom det intehandlar om sådana frågor, medan det i andra är vikti-ga och centrala frågeställningar som bör upp på bor-det. Detta är ett medel, en teknik, för att fokuseraalltmer på att den enskilde måste bli myndighetsför-klarad i Sverige.Anf. 93 () re-plik:Herr talman! Jag tycker faktiskt att det är egen-domligt att inte har flera konkreta förslagmed tanke på att det har varit och libera-lernas grundsats sedan partiet föddes att de enskildamänniskornas makt skall ökas på bekostnad av några,i deras ögon egendomliga, kollektiv som förtrycker,förslavar och gör de enskilda människorna apatiska.Vi hörde ju här om den inlärda hjälplösheten. Den härkopplingen har ju funnits väldigt . Det har jumest varit något slags tal i dessa frågor. Jag saknarfaktiskt litet mera kött på benen trots allt.Anf. 94 ():Herr talman! Att EU-frågorna redan nu har storbetydelse för och för arbetet i riksdagenframgår bl.a. av att vi har diskuterat Amsterdam-fördraget.I takt med att samarbetet mellan EU-ländernafördjupas och i takt med att alltfler länder ansluter sigtill EU kommer frågorna alltmer att dominera riksda-gens arbete.Av den anledningen är det viktigt hur EU-arbetetär organiserat och hur det hanteras av riks-dag. I den nuvarande organisationsmodellen går allt iprincip via och fungerarsom en samtalspartner visavi regeringen. Visserligenhar utskotten möjlighet och skyldighet att följa hante-ringen av frågor inom utskottets verksamhetsområde,men det innebär trots allt att ledamöternas inflytandeoch utskottens möjligheter att påverka den förda poli-tiken begränsas.Inflytandet, som jag ser det, är begränsat till defåtal ledamöter som återfinns i . Enligtmin mening måste flytta fram sina positio-ner via utskotten. Det är därför jag i motion K311föreslagit att EU-frågorna i fortsättningen skall hante-ras av respektive fackutskott och att EU-nämndenläggs ned.Utskottets bedömning är att det pågår en diskus-sion under talmanskonferensen - det finns också enarbetsgrupp - och att man skall avvakta det vidarearbetet. Enligt min mening är det inte tillräckligt. Vimåste föra in den här frågan om hur ärendena hante-ras, organiseras och leds inom det arbete som riksda-gen utför.Av den anledning föreslår jag att bifal-ler min motion. Jag ansluter mig alltså till reservation1 under mom. 4.Anf. 95 ():Herr talman! Jag har för räkningskrivit en reservation i det betänkande som vi nubehandlar, KU5. Den handlar om organi-sation för behandling av EU-frågor. Det är en frågasom vi i har drivit , dvs.sedan blev medlem i EU. Som jag ser det ärEU inte en demokratisk organisation med en demo-kratiskt vettig uppbyggnad, men det hindrar inte att vii rimlighetens namn borde försöka göra det bästamöjliga av situationen genom att försöka organiseraden svenska EU-arbete på ett så öppet ochdemokratiskt vettigt sätt som möjligt.Det görs inte genom den hantering som vihar, där nästan allting läggs på . harvi kanske i och för sig börjat en liten utveckling därutskotten får och tar fler initiativ och är med i proces-sen något mer. Men detta borde utvidgas betydligtutöver vad som sker . Jag tycker att utskottenborde hantera samrådet direkt med berörd ministerinför ministerrådsmötena. Jag tycker att det bordevara en riksdagsdebatt före varje ministerrådsmötesom diskuterar frågorna. Man borde också ha möjlig-het att lägga fram förslag innan respektive ministerreser ned till Bryssel.Nu pågår det faktiskt ett arbete, som KU skriver,under talmanskonferensen och talmannens ledning omen förändring precis i den riktning som vi i Miljöpar-tiet faktiskt har förordat. Jag tycker att det kännsväldigt positivt. Jag hoppas verkligen innerligt att dethär arbetet ros i land. Det känns roligt att det harpåbörjats och att droppen har urholkat stenen åtmins-tone en bit på väg. I det läget tycker jag också att detvore rimligt att KU stödde motionen och på så sättgav sitt stöd till den process som har påbörjats. Därförhar jag också skrivit en reservation angående denmotion som finns.Den andra reservationen om ökat medborgarinfly-tande är en mycket intressant ideologisk fråga. Jagkan stödja den i viktiga delar. Jag skulle vilja se be-tydligt mer av ett ökat brukarinflytande t.ex. i det somBirgit tog upp, nämligen skolor, daghem,boendemiljön och ökade möjligheter för människoratt vara med och påverka sitt vardagsliv. Men somreservationen och motionen är skriven handlar detinte bara om det. Det handlar om hela det politiskafältet. I klartext handlar det om en avpolitisering avsamhället i ganska stor utsträckning. Jag kan inte fådet att gå ihop med de gamla socialliberala värdering-ar som finns i . Däremot kan jag tänka migatt det är mer rumsrent och rimligt att kräva dettainom den mer extrema högern.Demokratin är ju ofta den fattiges enda ko. Detfinns ett talesätt om det. Om man verkligen vill ökavanliga människors möjligheter att påverka sin egenvardag skall man dels gå den väg som jag pratade omtidigare, dels öka möjligheterna att vara med ochpåverka i de fungerande demokratiska beslutsproces-serna i den kollektiva organisationsform som kallasdemokrati.På den punkten verkar det tyvärr inte som omFolkpartiet och Moderaten har några idéer. Det tyckerjag är synd. Vi i har lagt fram rader avsådana idéer som skulle kunna komplettera och läggastill ett ökat direkt inflytande för människor i vardags-livet. På så sätt skulle man få igenom en decentralise-rad politik som faktiskt utgår från den enskilda män-niskan men som stärker det demokratiskasystemet och det demokratiska samhället, i stället föratt skapa något slags extrem ultraliberalism där manstruntar i varandra.Jag vill därför ganska bestämt avslå den motionsom finns från och den reservation somFolkpartiet och har skrivit ihop sig om.Jag tror att kanske inte har tänkt riktigtfärdigt i den här frågan. Men jag kan också hålla medCatarina Rönnung om att de borde ha haft tid på sig.Anf. 96 () replik:Herr talman! Det var faktiskt ordvalet hos PeterEriksson som gjorde att jag begärde replik. Han sägeratt det inte finns några förslag om att stärka demokra-tin från sida.Just nu håller vi i utskottet på att behandla etttjockt betänkande om den kommunala demokratin.Både och har många gemen-samma förslag om hur man mer lokalt skulle kunnastärka medborgarnas inflytande över vad som händer ideras boendeområde. Så det där var en kraftig över-drift.När det gäller övriga förslag för att stärka den en-skildes inflytande gjorde den regering som jag sattmed väldigt mycket på den fron-ten. Man gjorde mycket när det gällde möjlighet attvälja skola, när det gällde husläkarsystem, när detgällde avskaffande av läkarköer. Det gjorde man justför att stärka den enskildes ställning så att han ellerhon kunde få ett bättre liv.Peter säger också att vi ägnar oss åt enavpolitisering, precis som om politisering av enskildamänniskors vardag och liv skulle vara något mål i sig.Politiseringens mening är att vi skall ha kollektivaskyddssystem. De skall gå in när den enskilde harmisslyckats eller inte kan ta vara på sig själv. Men attha som förstahandsalternativ att politiker och politi-seringen skall sköta och styra människors liv tyckerjag är en mycket konstig utgångspunkt, framför alltfrån ett parti som anser sig vara ett decentraliserings-parti.Jag skulle vilja gå så långt som att säga att när detgäller just arbetsmarknaden och människors möjlighetoch vilja att kunna försörja sig själva har politisering-en inom arbetsmarknadspolitiken och oviljan att ta itumed det regelsystemet faktiskt blivit den fattiges fien-de.Anf. 97 () replik:Herr talman! Jag tror att det finns flera områdendär och jag kunde bli alldeles överensom att de kollektiva lösningarna inte har varit lyckadeoch att man bör föra ned mer makt i vardagsnärasituationer. Det sade jag också i mitt tidigare anföran-de.Men just tanken att det här bör gälla generellt somprincip över hela det politiska området är inte riktigtgenomtänkt. Det finns ju å andra sidan också viktigaområden som inte kan föras ned på det sättet. Där börman stärka vanliga människors möjlighet att påverkaden demokratiska beslutsprocessen i stället för attavpolitisera.I några fall - det skall jag ge rätt i- är vi överens om det arbete som bedrivs i KU. Menjag tycker ändå att borde kunna kommabetydligt längre om man verkligen menar allvar medatt man vill stärka vanliga enkla människors ställningi samhället.Anf. 98 ():Herr talman! Jag skall inte lägga mig i debattenmellan och . Jag skallbara konstatera att alla partier har en vilja och enönskan att vitalisera vår demokrati och att utgångs-punkterna är olika. Det är det som är spännande ochbra, och kan arbetet förhoppningsvisföra fram till en bättre framtid för oss alla.Jag skall litet grand kommentera den reservationsom har fogat till betänkandet. I denvädrar en gammal käpphäst, att skall läggas ned och att allt EU-arbete ifortsättningen skall behandlas av respektive fackut-skott. På den här punkten följer man inte helt upp denmoderata motionen där det yrkas att utrikesutskottetskall behandla de frågor som kan komma att fallautanför fackutskotten. Man kan fråga sig var de frå-gorna då blir av.Men det grundläggande i sammanhanget är attriksdagen i sin helhet skall ha bästa tänkbara förut-sättningar och möjligheter att påverka regeringensställningstagande både vid förhandlingar som kan röranågot så viktigt som och vid övrigtbeslutsfattande inom EU. har vid två tidi-gare tillfällen penetrerat denna fråga. Talmanskonfe-rensen föreslog 1994-95 att en särskild EU-nämndskulle inrättas. Det var praktiskt att det fanns ett organmed samtliga partier representerade som hade enöverblick över alla EU-frågor och som hade en sam-lad erfarenhet av samarbete med regeringen.Anf. 99 ():Herr talman! Man kanske kan säga så, CatarinaRönnung, att det har varit praktiskt, eller åtminstonevar praktiskt när blev medlem i EU, att vihade den här organisationen och att praktiskt tagetalla frågor i EU-sammanhang sköttes av EU-nämndeni riksdagen.Men när så vansinnigt många viktiga frågorbeslutas i EU-sammanhang är det här inte en praktiskorganisationsform. Skall ha en hyggligmöjlighet att påverka måste faktiskt de som är duktigainom ett område och som kan sina politiska områdenvara med. Då måste hela och alla utskottenvara med.Miljöpartiets syn är inte att man helt och hålletskall lägga ned . Det kan finnas kvar enEU-nämnd i övergripande frågor, t.ex. när det skallskrivas nya fördrag. Motionen är relativt begränsad,men den uttrycker ändå en huvudidé i det som vi serför att stärka den demokratiska beslutsprocessen iriksdagen när det gäller EU-frågor. Den stämmer välöverens med vad vi tycker och därför har vi stött den,även om det är en enskild motion från moderaterna.Anf. 100 ():Herr talman! Vi kanske kommer fram till en sam-syn. Vad jag inte hann säga var att fylleren funktion, men har påpekat attfackutskotten skall komma in på ett tidigt stadium.I början löpte inte det här arbetet särskilt bra. Detsista beslutet fattade var därför att man iriksdagsordningen skrev in att utskotten skulle ha enskyldighet att följa EU-frågorna.Nu utarbetar en arbetsgrupp närmare riktlinjer förhur arbetet skall löpa så smidigt och bra som möjligtför att i demokratins namn skall ha de bästatänkbara möjligheterna att påverka regeringen.Jag tror att det kan bli ett bra beslut i framtiden.Det är bra att drar in tentaklerna ochsäger att kan få finnas kvar i övergri-pande frågor. Vi har närmat oss varandra litet grand.Vi kan lugnt åse vad arbetsgruppen kommer fram till.I riksdagsordningen står det alltså att fackutskottenhar skyldighet att följa EU-arbetet.Anf. 101 ():Herr talman! Vi har faktiskt från början föreslagitatt skulle kunna vara kvar för övergri-pande frågor. Jag är väldigt glad om vi kan kommafram till en samsyn i den här frågan. Det skulle verk-ligen innebära en förbättring. Jag känner mig stolt ochglad över att vi har drivit denna fråga och över att dentycks gå åt vårt håll. Jag hoppas att missunnar mig det.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 10 §. )10 § Viss lagstiftningFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1997/98:KU7Viss lagstiftningTredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld.BeslutUbU3 Högskolans ledning, lärare och organisationMom. 1 (högskolorna som myndigheter)1. utskottet2. 1 i motsvarande del (m)Votering:220 för utskottet69 för res. 160 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 136 s, 21 c, 20 fp, 18 v, 12 mp, 13 kdFör res. 1: 67 m, 1 fp, 1 mpFrånvarande: 25 s, 13 m, 6 c, 5 fp, 4 v, 5 mp, 2 kdMom. 4 (högskolestyrelserna i övrigt)1. utskottet2. 4 i motsvarande del (kd)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tionMom. 11 (pedagogisk utbildning av högskolans lära-re)1. utskottet2. 7 i motsvarande del (c, kd)Votering:178 för utskottet34 för res. 780 avstod57 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 7 m, 1 c, 18 v, 13 mpFör res. 7: 21 c, 13 kdAvstod: 59 m, 21 fpFrånvarande: 22 s, 14 m, 5 c, 5 fp, 4 v, 5 mp, 2 kdMom. 12 (tidsbegränsning av anställning som lärare)1. utskottet2. 8 (m, mp)Votering:219 för utskottet78 för res. 852 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 2 m, 22 c, 22 fp, 19 v, 13 kdFör res. 8: 65 m, 13 mpFrånvarande: 20 s, 13 m, 5 c, 4 fp, 3 v, 5 mp, 2 kdMom. 20 (bisysslor)1. utskottet2. 11 i motsvarande del (v)Votering:274 för utskottet19 för res. 114 avstod52 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 63 m, 22 c, 22 fp, 13 mp, 13 kdFör res. 11: 19 vAvstod: 4 mFrånvarande: 20 s, 13 m, 5 c, 4 fp, 3 v, 5 mp, 2 kdMom. 21 (en strategi för att säkerställa behovet avkompetenta högskollärare)1. utskottet2. 3 i motsvarande del (fp)Votering:270 för utskottet24 för res. 33 avstod52 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 64 m, 22 c, 19 v, 11 mp, 13 kdFör res. 3: 22 fp, 2 mpAvstod: 3 mFrånvarande: 20 s, 13 m, 5 c, 4 fp, 3 v, 5 mp, 2 kdMom. 22 (åtgärder för att stimulera rörlighet)1. utskottet2. 11 i motsvarande del (v)Votering:186 för utskottet32 för res. 1178 avstod53 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 10 m, 22 c, 13 kdFör res. 11: 19 v, 13 mpAvstod: 56 m, 22 fpFrånvarande: 20 s, 14 m, 5 c, 4 fp, 3 v, 5 mp, 2 kdMom. 23 (indelning i vetenskapsområden, m.m.)1. utskottet2. 12 (m, fp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tionMom. 25 (kvalitetskrav vid utbyggnad av forskarut-bildning m.m.)1. utskottet2. 3 i motsvarande del (fp)Votering:208 för utskottet23 för res.