prot · GL0948 · 1997-12-16 00:00:00 — Man skall bidratill bevarandet av genetisk mångfald i produktionenoch i jordbrukslandskapet, om man skall kunna gehusdjuren betingelser som tillåter dem ett naturligtbeteende.Det här är den målsättning som finns för det eko-logiska jordbruket, och vi tycker att den är väldigtbra. Visionen måste ju vara att de som vi har - och som vi har som mål skall öka till -skall växa successivt. Under den tiden kommer detkonventionella jordbruket att minska, så att vi till slutnår en helhet där vi har ett jordbruk som är hållbart.Det här betyder inte att det ekologiska jordbruketskall stå stilla. Det är dags, tycker vi, att utvecklabegreppet ekologiskt jordbruk. Vi har bl.a. lyft uppfrågan om att bryta ned det centrala målet på tillregionala mål. Vi kan ju se att det är väldigt olika hurmycket jordbruksmark som odlas ekologiskt i olikadelar av . och hör tilldem som är duktigast. har inte de så stor andeljordbruksmark, men det är ändå bra att man har näs-tan en tredjedel ekologiskt odlat. Det kan jämförasmed hur det ser ut i , och Öster-götland, som är stora jordbrukslän.I det sammanhanget skulle jag också vilja säganågot om reservation när det gäller det häratt komma med ett nytt mål för det ekologiska jord-bruket. Jag tycker att det är litet grand att slå in öppnadörrar att reservera sig. Det står i propositionen att ettnytt mål skall utformas. Det står också i betänkandet.Så det är ju ingen skillnad mellan reservationen ochdet som vi alla är överens om.Sedan tycker vi också att det är viktigt att fortsättaatt utveckla begreppet ekologiskt jordbruk. Hittillshar man ju framför allt jobbat med att inrikta sig påatt ha en produktion utan bekämpningsmedel ochkonstgödsel. menar vi att det är dags att ta nästasteg.Det finns tre problem i dagens ekologiska pro-duktion. Det är näringsläckage, långväga transporteroch användning av fossila bränslen. Det här måstevara det som man skall ta itu med i nästa steg. Det ärett problem att man är beroende av fossila bränslen,och det här med långväga transporter är ett områdesom man inte kan komma ifrån. Det finns en hel delekologisk produktion som man faktiskt på det sättetskulle kunna ifrågasätta. Och man gör ju sina egnamisstag. Själv köpte jag ekologisk honung från NyaZeeland, och inte förrän jag kom hem började jagfundera över om det var så nödvändigt.Jag skulle också vilja säga något kort om det härs.k. Vi är mycket kritiska till det sätt somdetta hanteras på, men faktum är att det här bottnar ien förordning, och en förordning är direkt tillämplig isvensk lagstiftning. Finansieringen kan man diskutera.Jag är inte så säker på att man inte skall ta ut en avgiftför den här administrationen, för det betyder ju ocksåatt man får en ursprungsmärkning som är värdefull.Det var inne på. Det är en fullkomligtfelaktig hantering administrativt, men såvitt jag harförstått så ligger en hel del av detta i att det är bundettill en förordning som inte ensidigt kan ändrapå.Jag tänker också ta upp litet grand av den budgetsom vi från har lagt fram. Som jag sadei mitt tidigare anförande har vi föreslagit att man intenu skall utnyttja den sista delen av det framförhandla-de stödet. I stället skall man ha kvar en reserv till denöversyn av de samlade miljöprogrammen som skallgöras inför nästa femårsperiod. Det betyder att viockså har gjort en litet annan prioritering i vår budget.Vi har en reservation, nr 1, som jag yrkar bifall till.Jag skall nämna litet kort om vad den reservationeninnehåller.Vi har bl.a. föreslagit ett ökat anslag till Statensveterinärmedicinska anstalt. Det har vi gjort bl.a. motbakgrund av det ökade antal djursjukdomar som vihar fått i - inte minst på grund av den ökandehandeln med övriga EU-länder. SVA har krävt merpengar. Vi har föreslagit att de skall få en ökad ramför att klara av det här.Detsamma gäller anslaget för att bekämpa smitt-samma husdjurssjukdomar. Där har vi också föreslagiten ökning med 15 miljoner. Vi har ju sett en ökningav salmonella. Vi har sett en ökning av andra sjukdo-mar, t.ex. utbrott av Newcastlesjuka bland höns. Vihar haft problem med sjukdomar hos svinen osv. Dethär är något som vi tyvärr måste lära oss att leva medoch lära oss hantera. Det är dåligt att man då drar nedanslagen jämfört med vad myndigheterna känner attde behöver.På samma sätt har vi fördelat en större ram tillStatens livsmedelsverk, bl.a. för att klara av det härmed bekämpningen av salmonella i det kött somkommer in. Jag är helt överens med vad tidigare. Vi från har också krävtatt man temporärt skall återinföra en gränskontroll föratt få stopp på införseln av salmonellasmittat kött vidgränsen.Vi har också reserverat oss för att vi vill ha etthögre anslag till SLU. har de fått en ytterligarebesparing, eller neddragning, med 9,4 miljoner införnästa års budget. Det står i propositionen att detta ärav statsfinansiella skäl. Vi har inte kunnat accepteradet. Här tycker jag att det vilar ett tungt ansvar påCenterpartiet, som med öppna ögon har gått in ochförsämrat förutsättningarna för jordbruksforskningenpå ett sådant sätt att hela det norrländska jordbruks-forskningsprogrammet just nu är hotat.Det är många som har protesterat mot det här. Jagvet inte vad man kan göra åt det, men det är i alla fallväldigt allvarligt att försöksanstalterna i Röbäcksda-len och och ytterligare två ställen riskerar attläggas ned och flyttas till andra delar i Sverige.Det är ju faktiskt så att man inte kan forska pånorrländskt jordbruk i eller i . Man kaninte forska på norrländska klimatförhållanden, norr-ländska förutsättningar att hitta alternativa grödor,tålighet mot frost och andra problem som finns i detnorrländska jordbruket. Det kan man bara göra iNorrland.Det finns också en enhet i där man forskarpå renar. Jag har litet svårt att se att man skulle kunnabedriva den forskningen längre söderut än där detgörs i dag.Med det, herr talman, har jag lämnat igen några avde minuter jag fick, eller tog mig rätten att ta, i denförra debatten. Jag vill yrka bifall till reservation 1.Anf. 68 () replik:Herr talman! Först vill jag säga att målet om eko-logisk odling ligger i ett annat betänkande. Jag tänkerdärför inte utveckla det här. har kommitfram till att vi är beredda att göra en precision avmålet . m.fl. har däremotvalt att avvakta tills man har gjort en utvärdering avdet här. Men det ligger alltså i det andra betänkandet.Vad gäller SLU, tror jag att harkort minne. Historien började inte . Problemen ifråga om SLU:s anslag är de största sedan den storaneddragningen med 104 miljoner 1994/95. Det varinget annat universitet som fick en sådan neddragning.Centerpartiet och reserverade sig motdetta.Centerpartiet anser att den här besparingen ärmycket olycklig. Vi utgår från att det är en engångs-besparing. Men jag tror att det är viktigt att hålla isärstorheterna. Det är den stora besparingen som harställt till de stora problemen. Men denna besparing ärockså olycklig.Anf. 69 () replik:Herr talman! Jag vet att frågan om nivån på detekologiska jordbruket hör till det förra betänkandet,men jag har pratat om ekologiskt jordbruk i den härdebatten. Jag ville därför ta upp det här. Jag tycker attdet är litet grand att slå in öppna dörrar. Det är rimligtatt man gör en utvärdering innan man bestämmer sigför nästa mål. Det handlar också om innehållet i dettamål.När det gäller SLU och deras forskningsanslag, ärdet ju så att SLU har haft stora reserver att taav. har man tömt alla de reserverna. finns detinga pengar kvar, och är forskningen just på denorrländska försöksanstalterna hotad. Det tycker vi ärallvarligt. Det har vi protesterat mot, och det kommervi att fortsätta att protestera mot.Anf. 70 () replik:Herr talman! Jag tycker att det är litet magstarktav att reagera . Ni stöttade ju denstora nedskärning som var tidigare. Det har inte fun-nits stora reserver. Problemet har varit att när man hargjort den här stora besparingen hänger det ju i ett bratag. Det är tur att det har funnits en viss reserv för attklara av det stora, men det är inte bra. Detta leder tillstora problem. Jag hoppas att den norrländska jord-bruksforskningen skall finnas kvar på något sätt. Menjag tycker att bör fundera litet över sinargumentering. De stora besluten fattades ju tidigare.Anf. 71 () replik:Herr talman! Det har funnits anledning att tittaöver alla institutioner i den neddragning och de be-sparingar som vi har tvingats göra. Vi gjorde denbedömningen att det fanns ett utrymme. Man har gjortganska stora förändringar inom SLU och koncentreratverksamheten. Det har varit bra.Men vi har ju också fått en uppvaktning i jord-bruksutskottet där man sade att nu är måttet rågat. Istället har man nu anslagit pengar till grundutbildningi årets budget. Då har man tvingats göra ytterligareomprioriteringar av forskningen för att klaragrundutbildningen. Den uppgörelse som ochSocialdemokraterna har gjort har inte varit tillräcklignär det gäller anslagen till grundutbildningen. Därförhar man i stället fått ta ytterligare från forskningen.Det är det jag har protesterat emot.Anf. 72 ():Herr talman! kommer pengarna till det som vidiskuterade förut , dvs. när vi diskutera-de principerna. Det är kanske en litet konstig uppdel-ning, men har ju regeringen valt att lägga fram enpropositionen som budgeten, och då blir detlitet underligt.Jag tänker kommentera det som hargjort i sin budget. Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 2.En del av det som finns i den här budgeten har jagredan berört. Det gäller framför allt de nya stöd somskall gå till lantbruket i form av nya miljöstöd. Detkommer ungefär 600 nya miljoner för att viskall komma upp i de 2,8 miljarder som det framför-handlade miljöstödet är. I de allra flesta fall har vistött detta. Men är det mycket pengar manhar råd med till jordbruket. Det handlar naturligtvisom vilken prioritering som majoriteten har gjort.I ett fall kan vi inte acceptera detta. Det gäller detREKO-stöd som föreslås till resurshushållandekonventionellt lantbruk. Där har man tänkt sig attlägga ett anslag på . Hälften är EU-finansierat och hälften svenskfinansierat. I det härstödet tar vi bort 100 miljoner nationella pengar och100 miljoner EU-pengar. Vi menar att det här stödetfår vänta. Dels anser vi att vi inte har råd med det,dels anser vi att i den utformning det har fått är det fördåligt. Men vi sparar 95 miljoner av detta för att läggapå annat som vi anser är angeläget.Vi vet att det finns litet dåligt med pengar i mångaav de miljöstöd som finns . Man har t.o.m. satten gräns för att man inte får söka längre. Det tycker viär olyckligt. Därför vill vi öka på en del av dem.Men vi vill också se till att de hästar som skulle hafått stöd får det. Det stödet vill vi behålla och utökatill 8 miljoner.Vi anser också att vi bör ta fram ett ekostöd tillhöns. När vi behandlade burhönsfrågan för snart ett årsedan kunde man konstatera att det då fanns ungefär13 000 höns som var ekologiska, dvs. de kom ut ochkunde se solen . omnågon månad, räknar man med att antalet hönsplatserhar ökat till 80 000. Det är mycket glädjande att efter-frågan på KRAV-ägg faktiskt ökar mer än tillgången . Det är inte svårt att få avsättning för KRAV-framställda ägg. Det är för övrigt inte heller svårt attfå avsättning för ägg från frigående höns. Det är sna-rare så att det börjar bli svårt att få avsättningför buräggen. Det är en mycket glädjande utveckling.Vi anser att det borde finnas ett stöd för den ekologis-ka äggproduktionen inom miljöstödet. Därför har vianslagit 2 miljoner till det.Nu säger man att det ekologiska lantbruket skallutvecklas, och det är vi tydligen överens om här ikammaren. Då är det mycket konstigt att regeringenskriver att näringen själv får klara marknadsföringenav de ekologiska livsmedlen. Man anslår enbart2 miljoner till detta. I anslås det betydligtmer pengar till det, ungefär 46 miljoner. Det är alltsåen enormt stor skillnad i den svenska respektive dans-ka inställningen till hur man skall stödja detta.Om vi skall öka den ekologiska produktionen,främja närproducerat och hjälpa den här produktionenpå traven bör vi se till att också öka stödet för mark-nadsföringen på samma sätt som gör. Detblir ju pinsamt om vi helt plötsligt måste börja impor-tera ekologiskt odlade livsmedel till för attefterfrågan är för stor. Det händer faktiskt redan i dagatt man importerar ekologiska livsmedel. Därför villvi att stödet till marknadsföringen av ekologiska pro-dukter skall ökas rejält. Vi vill öka det till 9 miljoner.Var får vi då de pengarna ifrån? 2 miljoner är be-fintliga , 2 miljoner tar vi från samma anslag. Detfinns nämligen ett stöd på 2 miljoner för funktionstestav sprutor. Om man menar allvar med det nya REKO-stödet finns det rejält med stöd där till giftsprutor. Detbehövs inte ytterligare pengar. Vi tar också bort detstöd som föreslås till exportfrämjande åtgärder förprodukter. Vi menar att det är viktigare att satsa påden nationella marknaden, och framför allt för ekolo-giska produkter. Att komma ut på marknaden, säljaoch exportera sina produkter är kanske någonting somnäringen får klara själv.Det är viktigt att ser till att minska trans-porterna av produkter. Vi har svårt att se någon vitsmed att vi skall producera gris här till tyskarna ochtyskarna skall producera gris där till oss. Det finns enmycket stor transport av livsmedel fram och tillbakainom EU, och egentligen i hela världen. Vi ser intepositivt på det. Vi skall snarare försöka produceralokalt och även äta mat som är mer lokalt produceradför att komma ifrån den stora transportapparat sombyggs upp i dag.Det finns många exempel på att maten körs framoch tillbaka ett antal gånger för att så småningomhamna på ett bord som ligger mycket nära producen-ten. Vi menar att det är bättre att se till att marknads-föra produkterna lokalt och att förädla produkternalokalt så långt det bara är möjligt. För det vill vi ha ettstöd. Vi har alltså anslagit 9 miljoner för marknads-föring av ekologiska produkter.En annan fråga som också kommer upp i det härbetänkandet handlar om viltskador. Det är en frågasom har behandlats tidigare, t.ex. förraåret. Då skrev utskottet i samband med budgetpro-positionen att vi ville att regeringen skulle ta fram enny rovdjurspolicy. Det står: "återkomma tillriksdagen med förslag till en sammanhållen rovdjur-spolitik". Man skriver: "Ett lämpligt tillfälle för ensådan redovisning är t.ex. budgetpropositionen för år1998. "Det är väl knappt att man har tillsatt den utredaresom skall titta på det här. Något förslag till en sam-manhållen rovdjurspolitik finns inte i det här betän-kandet. I det sammanhanget skrev också utskottet:"Vidare bör regeringen pröva möjligheten att utvidgarätten till statlig ersättning för rovsdjurskador påandra tamdjur än renar. "Vi tycker att detta är mycket angeläget. ökarfaktiskt antalet stora rovdjur. Man räknar med att detfinns ungefär 1 300 björnar, 1 200-1 500 lodjur, 45-50 vargar och ungefär 200 järvar. Detta innebär na-turligtvis att det blir fler möten i naturen mellanmänniska och stora rovdjur. I de allra flesta fall ärdetta positiva och spännande möten, men ibland kandet vara problem. Det är t.ex. problem om en varg tarett får, när björnen ger sig på bikupor, vilket faktisktsker, och när en varg tar en jakthund.Om vi menar allvar med att vi skall ha de härrovdjuren i naturen - och det hoppas jag att vi äröverens om - gäller det att se till att de negativa mö-tena blir så litet negativa som möjligt. Då skall man setill att det finns en rejäl möjlighet för samhället att gåin och ersätta den skada som rovdjuren har åstad-kommit.I § 29a i jaktförordningen står det att de tamdjursom kan ersättas bara är sådana i näringsverksamhet.Det står också att sådana djur som kan försäkras intekan ersättas.Vad innebär det i praktiken? Det innebär t.ex. inte kan få ersättning för jakthundar. Det är oftamycket traumatiskt att bli av med en jakthund när dent.ex. tas av en varg.Det sker inte så ofta, utan det är mellan fem ochtio jakthundar som tas av vargar . Men detväcker alltid rubriker och starka känslor. Vi menar attstaten bör ersätta dessa jakthundar, även om de harvarit försäkrade. Det är mycket litet pengar, men detbetyder mycket för den allmänna acceptansen avrovdjur i våra marker.På samma sätt måste också tamdjur i hobbyverk-samhet kunna ersättas. Det är lika traumatiskt att bliav med ett får i en hobbyverksamhet som i en nä-ringsverksamhet. Rovdjurshatet blir inte mindre omfåret finns i hobbyverksamheten än om det finns inäringsverksamheten. Det handlar inte om mycketpengar, men det är viktigt att ändra det här.Vi vet att nu uppvaktar rege-ringen för att få en ändring av 29 a §, så att man kanersätta både hundar och tamdjur som inte finns i nä-ringsverksamhet.Även viltskador i övrigt ökar till en del. Det ärviltskador både av gäss och av tranor, och där öka verksamheten. Grimsö, som arbetar meddetta, har utvecklat mycket bra möjligheter att kommatill rätta med skadorna. Man jobbar förebyggande ochser till att ta fram stängsel och andra metoder för attslippa de här skadorna. Det kostar pengar, men detkänns mycket angeläget. Det är det enda sättet attslippa jakten och att kunna behålla dessa arter i natu-ren utan att det blir problem.I dag finns det 13 ½ anslagna förden här typen av skador. Vi menar att anslaget behö-ver ökas, och vi vill öka det med ytterligare 5 miljo-ner kronor.Tidigare har det funnits en stor samstämmighet iutskottet om att ändra 29 a §, och jag är förvånad överatt vi inte har fått stöd för det vid behandlingen avfrågan i utskottet. Det är litet pengar, som sagt var,och det handlar om mycket goodwill.Det här är några av de frågor som behandlas i be-tänkandet. Jag tycker att det är olyckligt att debattenhar blivit delad, och jag hoppas att regeringen i fort-sättningen inte gör så att debatten blir på detta sätt.Jag hade också uppskattat mycket om vi hade haft enminister på plats.Anf. 73 () replik:Herr talman! Jag måste ställa en fråga till GudrunLindvall. Hon sade nämligen att efterfrågan på kra-vodlade produkter ökar mer än tillgången. Det är bra.Kravmärkningen är för övrigt ett utmärkt exempel påett system som fungerar utan en statlig byråkrati ochutan individuella kopass. Men sedan sade GudrunLindvall i nästa mening att vi måste anslå mer pengartill marknadsföring av ekologiska produkter. Vad ärdet för logik i detta? Om efterfrågan redan är större äntillgången, varför skall vi då anslå ytterligare medeltill marknadsföring?Anf. 74 () re-plik:Herr talman! Många efterfrågar en sådan informa-tion, t.ex. skolor som vill gå över till kravodlade pro-dukter. kan vi se att det finns en diskrepansmellan vad som efterfrågas och vad som produceras.Vissa tider måste vi t.ex. importera grönsaker,medan vi till exporterar både ekologiskt fläskoch ekologisk mjölk. Det finns alltså alla möjligheteratt se till att vi får en marknad som är mer i harmonimed efterfrågan.Vissa skolor börjar laga mat av bara ekolo-giskt odlade produkter, men de har problem med atthitta sådana. Det finns inte utvecklade kontaktnät. Detfinns mycket att göra på den här marknaden. Det är änså länge en ganska liten marknad, som behöver stöd.Det är för stor skillnad mellan den danska sats-ningen på och den svenska på 2miljoner kronor. Även här kan vi diskutera konkur-rensneutrala villkor. Från dansk sida satsar man alltsårejält på detta. Det blir naturligtvis fler lantbrukaresom ställer om när de känner att de har ett rejält stöd iryggen och känner att det finns marknadsföringspeng-ar. Det gör att de kan vänta sig en ökad efterfrågan.Eftersom jag fick en replik vill jag också kommen-tera detta med kopass, som vi i har varitmycket negativa till. vet också att jaghar agerat i . Jag anser att om vi skall hadet här skall vi göra det så litet byråkratiskt som möj-ligt. Vi är mycket kritiska till den hantering som nuverkar vara för handen.Anf. 75 ():Herr talman! Som jag påpekade i den förra debat-ten har regeringens ordning med att lägga fram ensärproposition med budgetpropositionenstökat till det hela en del. Jag har därför i den förradebatten nämnt några principiella ståndpunkter kringjordbrukspolitiken som jag nu inte tänker upprepa.Vad gäller föreliggande förslag bygger det på debudgetramar som majoritet har antagit.Eftersom vi kristdemokrater hade en högre ram förutgifterna avseende jordbruket deltar vi ej nu heller ibeslut som berör anslaget. Jag skall också i dennadebatt påminna om att vårt parti ej har ordinarie le-damot i utskottet, varför det ej varit möjligt att avgereservationer eller särskilda yttranden i utskottet utanvi lägger fram våra synpunkter direkt här i kammaren.I vår budgetmotion tog vi bl.a. upp frågan om för-enkling av administration av kartavgiften - en avgiftsom vi för övrigt menar ej skall belasta jordbrukarna.Vi motsatte oss införandet av denna avgift. harriksdagsmajoriteten beslutat om avgiften, och då harvi i konstruktiv anda föreslagit en förenkling av ad-ministrationen av densamma. Inte heller på dennapunkt har utskottsmajoriteten funnit det värt att föradet till beslut. i utskottet har dock haftvänligheten att följa upp vårt motionskrav, och mantillstyrker motionen enligt reservation 3, som jagsåledes yrkar bifall till. Ett tips till dem som arbetarmed det här är att gärna titta på upplägget i motionenför hur det här skall administreras. Det skulle blibetydligt billigare än det sätt som man hanterar det pånu.Regeringen aviserar nu en översyn av organisatio-nen av jordbruksadministrationen. Vi är övertygadeom att en sådan genomgång kan leda till stora effek-tivitetsvinster. Från sida har viföreslagit att frigjorda resurser vid effektivisering avden totala jordbruksadministrationen skall användasför registerhållningskostnader - nu aktuellt är främstdjurdatabasen. Inte heller kostnaderna för detta regis-ter skall enligt vår uppfattning belasta jordbrukarna.Vidare skall enligt vår uppfattning frigjorda ad-ministrationsmedel ställas till förfogande för fortsattuppbackning av avbytartjänsten. Vi beklagar frånKristdemokraternas sida att regeringen med riksda-gens stöd nu avvecklat stödet till avbytarverksamhe-ten. För mjölkgårdar är avbytarverksamheten heltnödvändig för att möjliggöra ett normalt liv för jord-brukarna. Det är ytterligt märkligt att regeringen till-sammans med fullföljt denna socialanedrustning. För vår del är vi beredda att på nyttstötta avbytarverksamheten. Detta ser vi som en del iett tidigare ingånget avtal med bönder. Detär märkligt att utskottet inte ens kommenterar dennafråga i sitt betänkande.Kostnaderna för det djurregister som upprättas,främst av arbetsmarknadspolitiska skäl, föreslår rege-ringen skall belasta lantbrukarna. Detta är inte enriktig politik. Det är inte den enskilde lantbrukarensom skall bära kostnaderna för registerhållning somhör samman med EU-krav, särskilt inte som regering-ens handläggning innebär onödiga kostnader. Rege-ringen bör därför återkomma till riksdagenmed ett nytt förslag om finansiering av djurregistret.Jag vill här och passa på att fråga utskottsma-joriteten om man kommer att agera för att få en för-ändring till stånd. blanketter är juredan utskickade. Jag har sett dem. Jag har också settanvisningarna, och jag kan förstå att en del kliar sig ihuvudet efter detta. Jag funderar på om regeringen påett handfast sätt tänker agera för att underlätta lant-brukarnas situation.Inge , som är utskottsmajoritetens före-trädare, kanske kan ge ett besked på denna punkt. Jagtror att många skulle se positivt på ett besked sominnebär en förenkling och förändring av detta.Herr talman! Jag hade inte tänkt söka strid medCenterpartiet i debatten, men gjordesådant våld på sanningen i ett tidigare replikskifte attjag måste ta upp den frågan. Hon hävdade att Center-partiet hade agerat emot detta djurregister. Jag togfram den tilläggsbudget som behandlades här i kam-maren för inte så länge sedan. Jag noterar där att detfinns två reservationer i just djurregisterfrågan, enfrån och en från . Desammanfaller.Jag kan läsa innantill från re-servation i det sammanhanget.