prot · GK09118 · 1997-06-11 00:00:00 — Vad händeri nästa steg om vi inte kan pressa ned arbetslöshetenrejält?Vi har hört visan förut. Vi har hört den från GöranPersson och från . talademan om att upphämtningen skulle ske steg för steg. Viskulle vänta tills , och sedan skulle vi seresultat. Det kommer inga resultat. Det blir sämreigen. Så säger man återigen att vi skall klara av pro-blemen steg för steg.Erik kan personligen göra mycket. Nisköt ifrån er lönebildningsfrågan, som säger är väsentlig. Lönebildningen fungerarmycket bättre om ni ser till att skapa balans mellanparterna på arbetsmarknaden. Då kommer lönebild-ningen att fungera bättre. Arbetsrätten går mycket välatt hantera på det sätt som vi inledde under den bor-gerliga regeringsperioden. Skatten på arbete kan niåtminstone sträva efter att sänka, i stället för att höjasom ni fortfarande gör. Det är klart att det slår utarbetstillfällen.Återigen: Varför inte slopa skatten på kapital-bildning - dubbelbeskattningen - som tycker?Till sist: Hur blir det med sjuklöneperioden? Ska-pa förutsättningar för jobb i företagen. Vi har väntatlänge nog.Anf. 63 Finansminister ():Herr talman! När jag hör säga omutbildningssatsningen att det är att dölja problemenreagerar jag väldigt starkt. Det är verkligen en rest avden mest reaktionära gamla konservativa synen -utbildning är någonting som svenska folket egentligeninte skall ägna sig åt. Det gör mig faktiskt upprörd.Det är en oerhört offensiv och oerhört viktigt satsningsom vi gör, som omfattar många människor. Det tyck-er jag är utmärkt. Det är bra för de människorna ochför vårt land att så kan ske.Jag är tacksam för att inte för jag vetinte vilken gång i ordningen upprepar sina citat frånKjell-Olof och . Jag har hört demmånga gånger. Jag kan i stället läsa ur Financial Ti-mes, som varnar för riskerna med en moderat politik.Man varnar för riskerna att landet i stället vänder sigtill ett skattesänkarparti som är villigt att lossa påtömmarna. Väljarna har gjort så förr, och varje gånghar Socialdemokraterna fått städa upp efteråt. För-hoppningen för investerare måste vara att historieninte upprepar sig.Bättre än så kan det inte sägas.Anf. 64 () replik:Herr talman! pratade ganska länge,och det var ganska många krångliga ord, men såsmåningom kom han ändå fram till någonting somrimligen känns igen hos många medborgare, nämligenjobben. Det kom också ett eller annat ord om vård,omsorg och utbildning. Skolan nämndes också. Ickedesto mindre undvek han väldigt systematiskt att görasannolikt hur man skall nå dessa fina mål.Jag har hört säga att man kommer attnå målet om arbetslöshet om. Detskymtade även , och likaså i finansutskottsordfö-randens tal. Jag skulle gärna vilja upprepa den frågasom jag ställde inledningsvis.Målet är . har ett mål om högst2 % prisökningar. visar många beräkningar- detta vet - att priser och löner börjarstiga igen långt innan arbetslösheten har kommit nedtill de . Den nivå där priser och lönerbörjar stiga är inte alls så låg som , utan den liggerpå . Detta visar att målen inte är förenliga.Den enda lösningen när det gäller att få ned ar-betslösheten permanent är att göra strukturella refor-mer på arbetsmarknaden, ungefär så som den nyeLabourledaren i har beskrivit det. I en artikeli en talade han om avregleringar,reformer på arbetsmarknaden och korståg för flexibelarbetsmarknad. Han använde många andra ord somjag kände stark sympati för.Vad är det vill göra för att genomfö-ra den sortens reformer som gör det sannolikt att detgår att nå målet om minskad öppen arbetslöshet mednågonting annat än statistiska manipulationer?Anf. 65 Finansminister ():Herr talman! Det är fascinerande att debattera medAnne liksom med , som jagtidigare debatterade med. Citaten och hänvisningarnakommer ständigt från socialdemokrater i och iutlandet. Det kan möjligen vara ett uttryck för att detär inom socialdemokratin som den intressanta debat-ten förs; det finns inte så mycket att hämta ur denegna fataburen. Och det kan vi väl vara överens om.Jag lyssnade med stort intresse till närhan framträdde i vidsidan av . Jag kan försäkra att det var enmycket god stämning bland socialdemokrater frånhela Europa.Det finns mycket i vad har sagt somjag kan instämma i och som jag tycker är intressantoch spännande. Det finns naturligtvis också skillnaderi synsätt som har att göra med skilda traditioner ochskilda institutioner. skall ju inte kopiera varesig eller något annat land, utan vi skallutforma politiken efter våra egna värderingar. Menvisst kan vi lära och ta intryck av andra länder. Det ären oerhörd styrka att det är socialdemokrater i rege-ringsställning i 12 - det blir väl 12 efter den beklagli-ga valförlusten i - av de 15 länderna i EU. Iflertalet fall innehar socialdemokrater posten somregeringschef.Anne tar upp målkonflikter i den ekono-miska politiken. Visst förekommer det sådana, och dekan även uppstå . Det är ingenting nytt ochkonstigt. Det vore väldigt enkelt om man slapp dettaoch om allting pekade i samma riktning. Det som görekonomisk politik intressant och fascinerande är att vitvingas göra avvägningar och ibland också vidta åt-gärder för att upphäva eller mildra målkonflikter. Detkommer vi att behöva göra också.Men under tid som finansministerfanns det inga målkonflikter. Då gick det ju åt fel hålli samtliga avseenden. Det blev ett katastrofalt budge-tunderskott som en halv miljon jobb för-svann från arbetsmarknaden. I det fallet kan manverkligen tala om att alla kurvor pekade åt fel håll.Det var förvisso ingen målkonflikt, men det var inteheller något scenario som det direkt är önskvärt attefterlikna. Jag skall naturligtvis göra allt jag kan föratt undvika en sådan utveckling framöver.Anf. 66 () replik:Herr talman! har just själv medgivitatt bakgrunden till de svåra åren låg ikarusellekonomin och spekulationsekonomin under80-talet, när det satt socialdemokrater i regeringen.Därför borde vi inte behöva tvista om det. Vi bordeinte heller behöva tvista om det faktum att många nyaarbeten tillkom . Vi hade lyckats vända de misslyckadekurvor som vi ärvde av er.Jag citerar ofta socialdemokrater när jag debatte-rar med . Jag gör det förmodligen i för-hoppning om att det skall göra litet större intryck påErik . Jag hoppas att han lättare skall kunna tatill sig argument från partivänner som är litet mermoderna än dem som tycks finnas här. Det är litet mermoderna socialdemokratiska idéer än dem som tycksvara på tapeten i . Ni sitter ju ändå här ochregerar, och någon sorts politik måste ju föras. Det ärklart att det skulle vara bättre för om dennapolitik var något mer modern än den som jag tyckerlever kvar i ganska gammaldags tankesätt. Det är mittskäl.Ibland skulle jag också önska att man inom soci-aldemokratin tänkte litet vidare och såg bortom . Det finns ju faktiskt ekonomier i en ganska stordel av världen utanför där man kan plockaupp en eller annan god idé - inte minst om man, somErik ständigt säger, har ambitionen att fåföretagsamheten att växa. Man måste ju erkänna attden inte har vuxit så bra i . Om man ska se sigomkring i skall man titta på de mera modernasocialdemokraterna. Och om man ska se sig omkringöver huvud taget skall man titta på mera expansivaområden runt om i världen.Då återstår min fråga: Vilka strukturella reformer iBlairs anda - jag tänker på korståg för flexibel ar-betsmarknad - överväger regeringen för att över hu-vud taget göra det teoretiskt möjligt att nå målet 4 %arbetslöshet?Anf. 67 Finansminister ():Herr talman! Återigen hänvisas det till om det fanns något intressant attförmedla från någon liberal eller konservativ tänkare iSverige eller i omvärlden. Något sådant lyser med sinfrånvaro, men jag kan leva med det.Jag ser inget behov av att skall fun-gera som någon mellanhand när det gäller att förmed-la idéer och information från , GordonBrown eller någon annan i den nya Labourregeringen.Det här klarar vi alldeles utmärkt utan . Dessa personer har heller inte uttrycktnågra önskemål om att eller någon an-nan borgerlig politiker i skall ta på sig rollensom budbärare. Därför är detta tämligen överflödigainterventioner. Det är viktigt att vi har dessa kontakteroch att vi tar intryck, men vi skall inte kopiera vadandra länder gör.En framgångsrik sysselsättningspolitik, som kom-mer att dominera agendan iSverige, i varje fall så länge vi har en socialdemokra-tisk regering, förutsätter att vi har de grundläggandefaktorerna på plats i svensk ekonomi. Den förutsätteratt vi har ordning och reda i statsfinanserna. Det varnödvändigt att åstadkomma den här saneringen. Detär en illusion att tro att man kan bedriva sysselsätt-ningspolitik när man har industrivärldens största bud-getunderskott, när man är i klorna på långivare ochnär all energi går åt till att hålla marknaderna lugna,så att inte räntan och kronan sticker iväg. har vinått så långt att vi har den här styrkan och det härförtroendet. kan vi använda all kraft åt sysselsätt-ningspolitiken. På samma sätt som vi har lyckats meden framgångsrik sanering av statsfinanserna kommervi också att lyckas med en framgångsrik utveckling avsysselsättningspolitiken.Anf. 68 () replik:Herr talman! Finansministern sade att valu-taunionen skulle kunna vara ett skydd mot moderatpolitik. Men man måste väl ändå säga att valutaunio-nen också innebär att man inför en massa moderatpolitik, bl.a. den riksbanksordning som genomförspå grund av kraven från EMU. Det är ju i princip detgamla moderata förslaget, som lades fram i 1993 årsriksbanksutredning. Då reserverade sig socialdemo-kraterna med kraft mot förslaget.Den socialdemokratiska partistyrelsen säger i sittutlåtande om EMU att det finns goda skäl att se övermöjligheten att utkräva ansvar av den europeiskacentralbanken. Kommer det att konkretiseras, så attdet blir ett slags villkor för ett eventuellt framtidasvenskt inträde i EMU? Kommer man att konkretiseravad man menar med det här?Sedan har jag en fråga som jag ställde redan i mittanförande. Finansministern talar nu om de hederligtintjänade pengarna och om budgetsaneringens nöd-vändighet. Hade budgetsaneringen varit möjlig utanden hederliga uppgörelsen mellan ochSocialdemokraterna ? Den omfattade istorleksordningen 70-80 miljarder av budgetsane-ringen, dvs. betydligt mer än halva budgetsaneringen.Hade det varit möjligt att klara detta utan den härhederliga uppgörelsen, ?Anf. 69 Finansminister ():Herr talman! Det går säkert att föra olika sortersekonomisk politik i valutaunionen med olika parti-politiska förtecken. Vad man inte kan göra är att skaf-fa sig så gigantiska underskott som man gjorde underBo Lundgrens och tid i regeringsställ-ning. Då skulle drabbas av mycket höga bö-ter. Det skulle minst sagt vara pinsamt för den rege-ring som skulle tvingas öka budgetunderskottet ytter-ligare, därför att man inte klarade de grundläggandekraven. I den meningen är valutaunionen något slagsskydd mot en moderat politik, en moderat underskott-spolitik. Det var så jag menade.När det sedan gällerden kan man ha synpunkterbåde på den och på möjligheten att utöva inflytandeöver den. Men är det på det enkla sättet att om inteSverige går med i valutaunionen kan vi naturligtvisinte räkna med att någon kommer att ta hänsyn tilleventuella önskemål från oss om att ändra den europe-iska ställning. Det måste man inse.Om man inte går in i klubben kan man inte ha infly-tande över klubbens spelregler. Det är någonting somländerna i klubben kan utöva. Att ändra på de regler-na är säkert inte lätt, men det ges möjlighet att föra ensådan diskussion i klubben. Den frågan är inte aktuellför svenskt vidkommande om det svenska ställnings-tagandet följer rekommendationen från den socialde-mokratiska partistyrelsen, nämligen att vi inte skallvara med i den första omgången av länder som bildarvalutaunionen.När det sedan gäller insatserna under den förstadelen av mandatperioden, , var jag intepersonligen delaktig i det händelseförloppet, men jagförstår att spelade en vik-tig roll i de första delarna av saneringen av statsfinan-serna. Jag är gärna beredd att uttala ett erkännande fördetta. Det var bra att ställde upp på det.Tyvärr tröt orken efter den inledande fasen, och däref-ter har saneringsarbetet som bekant fått bedrivas iandra former och med andra samarbetspartner.Om vi ser framåt finns det naturligtvis möjligheter- om ni kan hålla ordning på era bolsjeviker ochflummare i partiet - till ett samarbete också i framti-den. Jag har ingen anledning att avvisa det. Tvärtomär det bra med samarbete mellan olika partier i riks-dagen.Anf. 70 () replik:Herr talman! Det kan vara sant att vi inte hade or-ken att genomföra den omfördelning som den sänktaersättningen från a-kassan i kombination med densänkta matmomsen innebar. Men i grunden var det erork att samarbeta som inte räckte till. Det beroddekanske på era vad-de-nu-var - bolsjeviker och flum-mare, kanske - inom socialdemokratin, vilka ocksåvar mycket starka motståndare till den orättfärdigaomfördelning som ni genomförde ihopmed och som stoppade ett möjligt fort-satt samarbete mellan och Socialdemo-kraterna. De historiska forskarna får väl visa vem detvar som inte orkade med.Sedan vill jag bara säga något ord till om detframtida EMU. Min bedömning är att harbetydligt större möjligheter att påverka utvecklingenav både EU och EMU genom just utanförståendeska-pet. Erfarenheterna efter den danska folkomröstning-en visar att det allra starkaste sättet att verkligen på-verka och få kraft i förändringen av EU är att, som detdanska folket gjorde, säga nej till medlemskap iEMU. Det tvang fram en förändring. Jag är övertygadom att ifall vi genomför en folkomröstning om EMUoch det svenska folket säger nej så kommer det attvara ett verkningsfullt instrument för att få herrarna iEU och EMU att inse att man kraftfullt måste demo-kratisera hela det här projektet om det över huvudtaget skall vara möjligt för det att fortleva.Anf. 71 Finansminister ():Herr talman! Det är naturligtvis så, för att börjamed den sista frågan, att spelar och kommeratt spela en aktiv roll i EU-samarbetet. Vi kommerinte på något sätt att trappa ned våra ambitioner,tvärtom, bara för att vi väljer att stå utanför valutau-nionen när den drar i gång. Vi kommer att styra i denriktning som vi menar är viktig. Att sysselsättningennu graderas upp är mycket positivt. Den linje somSverige drev, ganska ensamt till en början, om attgradera upp dessa frågor har fått stöd av alltflerländer, också av ochFrankrike efter regimskiftena där. Vi kommer attdriva frågor som gäller miljön, öppenheten och entidig utvidgning, för att ta några andra exempel.Däremot får man inse att om man inte går in i enklubb har man naturligtvis mindre möjligheter attpåverka klubbens interna spelregler än om man går in.Det är uppenbart att det är på det sättet; det vore dumtatt låtsas någonting annat.När det gäller kommentarer tillfördelningspolitiken i samband med saneringspoliti-ken tycker jag att det är litet lättköpta poänger. Visstär det tufft och besvärligt att bedriva saneringspolitik.Det läggs bördor på i stort sett hela befolkningen. Detär också de som har små resurser och inkomster somhar svårast att bära de uppoffringarna. Det här har viinte gjort för vårt nöjes skull. Vi har gjort detta därföratt det helt enkelt var nödvändigt och därför att ännustörre hot tornade upp sig om vi inte handlade i tidoch handlade kraftfullt.I det arbetet, efter en inledning där Vänsterpartietmedverkade, klarade inte av att fortsät-ta att delta. Då har man naturligtvis inte heller möjlig-het att påverka inriktningen. Det är riktigt. Men manhar också visat att man inte riktigt klarar av att bäradet ansvar som onekligen är tungt i vissa lägen mensom är nödvändigt att axla - som någon måste axlaför att styra över ekonomin i rätt riktning. Det har vinu åstadkommit genom ett nära samarbete med Cen-terpartiet, och det ger helt andra möjligheter införframtiden - möjligheter som vi också kan se attVänsterpartiet och andra partier här i utnytt-jar när olika bud, och ibland också överbud, haglar idebatten om vad som skall göras framöver.Anf. 72 () replik:Herr talman! Jag vill först säga att jag faktiskt trorpå när han säger att han vill vidta åtgär-der som steg för steg nedbringar arbetslösheten. Mendå blir jag väldigt nyfiken på vad han har för argu-ment för att inte vidta den enskilda åtgärd som landets470 000 familjeföretagare sätter överst på listan föratt de skall känna att de vill börja anställa igen.Här finns det en väldigt viktig principfråga somdet vore väldigt bra om vi kunde reda ut. Är det så,som skatteministern har sagt, att vi helt enkelt inte harresurser att gå tillbaka till de ? Det skullekosta 1,1 miljard. Eller är det så, som har sagts i andrasammanhang, att vi nu har ett reformutrymme? Voredet i så fall möjligt att använda detta reformutrymme?Eller jag kanske skall formulera frågan så här: AnserErik över huvud taget att det vore rimligt attförsöka få fram resurser till detta?Det här är ganska viktigt. Sedan kommer nämligener samarbetspartner och säger att det här inteär någon angelägenhet; det vore att socialisera sjuk-försäkringen. Det här är en försäkring där varje lönta-gare i landet betalar in av sin beskattningsbarainkomst, där företagarna betalar in ungefär 70 miljar-der kronor och där kostnaderna för försäkringen lig-ger under 40 miljarder. Dessutom är det en obligato-risk försäkring. I det sammanhanget talar omsocialisering. Är detta regeringens synsätt? Är det dentypen av socialiseringar som ni vill undvika? Då ärjag orolig inte bara för utan också förSocialdemokraterna.Det vore bra att få ett principiellt svar: Vill ni för-söka sänka? När finns de pengarna? Är det inte kloktatt ta de pengarna om de nu redan finns? Att inte göradet är ju närmast att äta upp utsädet.Anf. 73 Finansminister ():Herr talman! Jag hade just tänkt inleda med att be-römma för att orkarbryta sig ur den moderata gastkramningen när detgäller valutaunionen samt synen på vården, omsorgenoch skolan. Det är bra att ni orkar ta er loss.En annan fråga man dock måste ställa sig, ochsom jag vill ställa till , är: Om det nu voreså att ni skulle hamna i regeringsställning någon gångi framtiden, hur skulle politiken då bli? Skulle det ivanlig ordning bli som bestämmer i kraftav sin storlek? I så fall skulle det alltså bli ett inträde ivalutaunionen och inga pengar till vården, omsorgenoch skolan. Det skulle vara intressant att få höra någotom detta.Sedan tror jag att överskattar sina kun-skaper om vad 470 000 familjeföretagare i landettycker. Det är inte så att de alla är trädda på ett snöre.Jag tror inte att vet vad de alla tycker.En förkortning av sjuklöneperioden från 28 till 14dagar kostar inte 1,1 miljard utan det dubbla, 2,2miljarder eller kanske t.o.m. drygt detta, så länge detär ofinansierat. Det är alltså en betydligt större kost-nad. Man får inte vara så lättsinnig, även om MatsOdell i sitt anförande strödde löften omkring sig ochklagade på olika åtgärder som har vidtagits i det för-gångna och som har syftat till att sanera statsfinanser-na, att man bortser från att det är en betydande kost-nad.Jag tycker, liksom , att detta medfördel kan lösas av arbetsmarknadens parter. Det är fördel om så kan ske. Den möjligheten finns. Mankan lösa detta om man verkligen har den viljan.Men så länge möjligheten hägrar att tillämpaprincipen två slår den tredje, dvs. två parter kommeröverens och den tredje, skattebetalarna, står för kost-naderna, är det klart att man föredrar den. Det finnsinte utrymme i budgeten för den typen av ofinansiera-de åtgärder. Det är inte att tänka på. Vi får inte även-tyra den sanering av statsfinanserna som vi med såstor möda har åstadkommit. Kan man åstadkommaförbättringar på det här området är det bra. Det börske genom parternas egna insatser.Anf. 74 () replik:Herr talman! Jag skall försöka ha tålamod med attErik när jag ställer en fråga genast är inne påtiden efter nästa val, när det finns en ny regering, ochtalar om hur politiken kommer att vara. Vi får ta densaken då. Jag tycker att vi har svarat principiellt på defrågorna.Min fråga gällde: Går det att finansiera? Ser fi-nansministern någon mening i att finansiera detta? Jaguppfattade hans svar som ett nej. Han får korrigeramig om jag har fel.Här betalas det in frånlöntagare och företagare, men denna försäkring gällerinte om jag inte är sjuk . Då träder dehär pengarna in. innan är detändå den lille, den något större eller den store företa-garen som skall stå för denna risk. Är detta ett opti-malt sätt att beskatta? Leder detta till att steg för stegsänka arbetslösheten? Det är den frågan som får migatt undra om Socialdemokraterna och Centerpartietändå inte har en ekonomisk-teoretiskt felaktig ut-gångspunkt, om man tror att det går att först ta ut såhär mycket i avgift - för det här är faktiskt inte enskatt - och sedan lägga på parterna en sådan stor riskoch säga att de får lösa detta. Jag beklagar den lom-hördhet som i så fall finns inför de här företagen,deras organisationer och hela , som i dagväntar på att vi skall få fler människor i arbete.Ni har pengar till hur mycket åtgärder som helst,OTA, Kalmarmodellen och allt möjligt. Ni vräker utpengar. Men här skall den lille företagaren stå för heladenna risk. Han skall vara bank och betala in momsinnan han har fått betalt från sina kunder. Han skallvara försäkringsbolag, trots att han betalar in storaavgifter, och trots att hans anställda betalar in storaavgifter. Det kan ändå inte vara Socialdemokraternasoch ärliga mening att det skall fortsätta så.Anf. 75 Finansminister ():Herr talman! får bestämma sig. I sitttidigare anförande klagade han över alla de åtstram-ningar och neddragningar som regeringen har gjort.Nu får jag höra raka motsatsen. Vi vräker ut pengar åtalla möjliga håll. Någon ordning och reda får det ändåvara även på och hans budskap.Kravet på en förlängd sjuklöneperiod drevs underlång tid av . Till sisttillgodosåg vi det önskemålet. har svängt, efter viss intern opinion.Det är riktigt. Men jag uppfattar inte alls att det finnsen entydig och massiv opinion av det slaget, utan detfinns även i den här frågan olika uppfattningar. Det ärmånga som inte alls har några klagomål att anföra.Företagare, , är individualister. De är inteträdda på ett snöre, även om det låter så i propagan-dan.Det finns möjligheter att genomföra förbättringarpå det här området. Bättre fungerande försäkrings-lösningar kan vara en sådan modell. Kan vi medverkatill att hitta sådana lösningar och göra det snabbt skallvi gärna ställa upp på detta. Men att nu börja betala utstora pengar, att säga att vi väl har råd att slösa mednågra miljarder till, för tycker ju att viredan slösar på så många andra områden, är inte atttänka på. Vi kommer inte att genomföranågra ofinansierade reformer.Däremot kan vi i samarbete med parterna på ar-betsmarknaden hitta bättre fungerande system. Mendet måste i så fall vara finansierat till sista kronan.Något annat är inte att tänka på.Anf. 76 () replik:Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till fi-nansministern när det gäller de grundlagsändringarsom motiveras med att vi skrev på Maastrichtfördra-get. Om vi inte hade skrivit på ,hade det då varit motiverat att göra de här grund-lagsändringarna vad gäller ?Jag skulle också vilja veta hur finansministern serpå löftet i det konvergensprogram som läm-nade in och som stöds av bl.a. , att ocksåmiljöskulden skall redovisas ellerpå motsvarande sätt, så att vi kan bedöma hur mil-jöutvecklingen faktiskt går till. På det sättet kan vislippa debatter där olika partiföreträdare bara påstårsaker helt ogrundat, som vi har hört i kammaren.Min tredje fråga gäller sysselsättningen. Är rege-ringen nu beredd att överväga sänkt beskattning påarbete och i det sammanhanget kanske också förkor-tad arbetstid för att på så sätt underlätta en nedgång iarbetslösheten?Anf. 77 Finansminister ():Herr talman! Först tar jag upp grundlagsändring-arna och .