prot · GL0922 · 1997-10-30 00:00:00 — För detta finns det mycket att göra.Norrmännen har arbetat mycket med informa-tionskampanjer för att faktiskt göra människor med-vetna om att detta är ett sätt att göda en allvarligbrottslighet.Vi kan också ha en bättre kontroll. Första stegetskall inte vara att sänka skatterna.Pharmacia & UpjohnAnf. 40 ():Fru talman! Jag kommer från , där oron ärstor hos universiteten, hos länsstyrelserna, hos kom-munen, hos alla invånare och inte minst hos de an-ställda i företaget efter de dis-kussioner som har varit om eventuella planer på attflytta företaget från . Jag förmodar att ocksåregeringen delar den oron, eftersom regeringen har ettdirekt ägaransvar som innehavare av av aktierna.Man har dock inte utsett någon styrelserepresentant istyrelsen för bolaget.Jag skulle vilja ställa följande fråga till statsrådetThage G : Vad ämnar regeringen göra för attvi skall få behålla & i ?Anf. 41 TALMANNEN (s):Jag vill erinra om att det inte är tillåtet att här ikammaren ha med sig mobiltelefoner eller annat somkan störa överläggningarna.Anf. 42 Statsrådet ():Fru talman! Det är naturligtvis oerhört viktigt attvi bevarar så mycket som möjligt av näringslivetsforskning i , och den svenska läkemedelsin-dustrin har ju svarat för en väsentligdel av den viktiga spjutspetsteknologi som läkeme-delsteknisk forskning bygger på. Också regeringen ärnaturligtvis orolig med anledning av de uppgifter somhar varit i omlopp om en minskning av forskningsin-satserna i Sverige.Regeringen har diskuterat den här frågan nu påförmiddagen på grundval av tillgänglig information.Företagets styrelse sammanträdde i går, och från detstyrelsemötet har regeringen ännu inte fått någoninformation.Det är näringsministern som närmast följer denhär frågan, och jag vet att han lägger ned ett stortarbete på att skaffa sig så mycket information sommöjligt för att därefter kunna hantera frågan.Jag är inte beredd att yttra mig om något ytterliga-re i den här frågan.Anf. 43 ():Fru talman! Jag nämnde i mitt inledande inlägg inte har utsett någon styrelserepresentant. Harregeringen möjlighet att göra det?Anf. 44 Statsrådet ():Fru talman! Det finns en speciell bakgrund till detförhållande som råder. Regeringen har i daguppdragit till näringsministern att samla in kunskapoch uppgifter i denna fråga. Det är väl lämpligt atthan i får ge svar på dehär frågorna.Situationen för arbetshandikappadeAnf. 45 ():Fru talman! Jag skulle vilja vända mig till arbets-marknadsminister . Vi ser nuglädjande siffror på att arbetslösheten håller på att gåned, dels på grund av den mycket lyckade satsningenpå , dels på grund av alla de nya jobbsom faktiskt kommer till stånd. Det är roligt. Samti-digt vet vi dock att arbetshandikappade har en mycketsvår situation. Det råder en hög arbetslöshet för ar-betshandikappade.Min fråga till arbetsmarknadsministern är: Ser vinågon tendens till att bryta arbetslösheten för arbets-handikappade? Finns det någon möjlighet att se ljusa-re på just den situationen?Anf. 46 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Det är som påpekar enoerhört glädjande utveckling på arbetsmarknaden. Förförsta gången på mycket länge går den öppna arbets-lösheten på arbetsmarknaden totalt sett ned under300 000. Den totala arbetslösheten, dvs. den öppnaarbetslösheten och de som befinner sig i arbetsmark-nadspolitiska åtgärder, är under 500 000. Det är fleraår sedan vi hade den situationen i . Det ärglädjande.Samtidigt är det viktigt att se till de utsatta grup-perna. Får de del av det goda? Vi har studerat situa-tionen för funktionshindrade och arbetshandikappade.Vi kan se att också den gruppen får del av detta. I denstora SCB-undersökningen visade det sig att månad var 32 500 arbetshandikappadearbetslösa. Det är en minskning med 7 000 jämförtmed . Så också där går kurvan ned, vil-ket är väldigt glädjande.Anf. 47 ():Fru talman! Tack, arbetsmarknadsministern. Detvar mycket glädjande att höra att där också finns entendens. Det är en lång väg kvar tills de arbetshandi-kappade skall få del av alla de möjligheter som finnspå arbetsmarknaden och alla jobb som finns. Men detär ändå glädjande att kurvan är bruten och att den gårned också för den gruppen.Jag skulle vilja höra med arbetsmarknadsministern- som en följdfråga - hur det ser ut i i övrigt.Det här är ju inte bara ett nationellt problem för dearbetshandikappade utan ett problem i hela Europa.Vad kan vi göra år det?Anf. 48 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Jag har inte med mig några siffror frånövriga länder. Rent generellt kan man säga att Sverigeligger väl framme i både synen på arbetshandikappa-de och funktionshindrade men också i hur långt dethar gått med åtgärder. Det är något vi skall ta upp iEU vid det toppmöte som skall ske den 20-21 no-vember. Jag försöker få med mig mina kolleger attockså prioritera den frågan, så att också arbetshandi-kappade och funktionshindrade i andra länder skall hasamma rätt som andra till ett eget arbete.Vi får se om jag lyckas. Det vet jag inte.De internationella körkortsbestämmelsernaAnf. 49 ():Fru talman! Jag har en fråga till kommunika-tionsministern, men den handlar inte om tunnelbyg-gande utan om körkort.Om en grek eller portugis flyttar till , kanvederbörande gå till myndigheten och med en enkelformalitet få sitt körkort utbytt till ett svenskt körkort.Om en svensk flyttar till eller till förså att vederbörandes svenska körkort löper utoch sedan flyttar tillbaka till - det finnsmånga exempel på detta - kan vederbörande inte fåsitt amerikanska eller japanska körkort utbytt utan hanmåste genomgå hela formaliteten med teori och upp-körning. Tycker kommunikationsministern att detta ärlogiskt?Anf. 50 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det finns en del i de internationellakörkortsbestämmelserna som inte är logiskt. Det kanjag verkligen hålla med om. Vi håller på att arbetamed detta. Så långt vi har kommit nu är att vi har ettbetydligt enklare, genomskinligt - transparent - sys-tem vad gäller EU:s medlemsländer. Körkorten ärutbytbara mot varandra. Det skulle självklart vara enfördel om det gick att komma längre även med en delandra länder. Det förutsätter bilaterala överenskom-melser och att det finns jämförbara utbildningsstan-darder. Det är ett arbete som måste skötas land förland.Anf. 51 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Jag tolkar detsom att det kommer att bli en förenkling. Det finnsytterligare en obegriplighet i detta. När han eller honsom flyttat till eller och kommer till-baka hit efter många års prickfri körning i ochAmerika eller lyckas återerövra ett körkortgenom att genomgå teoriprov och uppkörning, fårvederbörande ett s.k. nybörjarkort med vissa be-gränsningar. Vederbörande får då t.ex. inte idka öv-ningskörning med sin fru som också har blivit av medsitt körkort. Kan vi räkna med att det blir vettigareregler även där?Anf. 52 Kommunikationsminister ():Fru talman! Utan att gå in på detaljer; jag delaruppfattningen att det finns mycket att göra på det härområdet. Det pågår en översyn av regelsystemet.Telias nya taxesystemAnf. 53 ():Fru talman! Jag har också en fråga till kommuni-kationsministern.Jag själv och många med mig känner en stor oroinför det nya taxesystem som har aviserat. Teliahar i sin argumentation hävdat att nio av tio kommeratt tjäna på det nya systemet. Det kommer för Teliaatt vara kostnadsneutralt. Om nio av tio tjänar påsystemet, och om inte kommer att få någonkostnad, då måste den sista tiondelen av konsumen-terna vara de som får en markant höjning för att sys-temet skall gå runt ekonomiskt. Den sista tiondelen ärabonnenter i kommuner som innefattas av mångariktnummerområden.Jag vet att oron är stor över hela landet över detta.I mitt eget hemlän , som jag känner bäst,där har vi inom kommun sex olika rikt-nummerområden. Det är alltså de människorna somkommer att betala taxesänkningarna för de övriga niotiondelarna.Jag vill fråga kommunikationsministern om hontycker att detta lever upp till det beslut som vi harfattat i om rimliga priser. Jag vill fråga omhon vill göra något åt detta - som kommer att bli ettproblem för många abonnenter.Anf. 54 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag delar uppfattningatt detta är oerhört märkligt. Jag tycker att det ärmycket anmärkningsvärt att den största teleoperatö-ren, som har ett uttalat regionalpolitiskt ansvar i sinaffärsidé, men också ett samhällsansvar ålagt av re-gering och riksdag, uppträder på det sättet.Jag har fått del av många reaktioner från kommu-ner, landshövdingar, och andra pensionärsorga-nisationer om att prissättningen är orättfärdig. Jagdelar deras uppfattning. Om jag inte inom de allranärmaste dagarna kan få absoluta garantier när detgäller motsatsen, har jag för avsikt att använda denparagraf i telelagen, 19 §, som medger att med hjälpav en förordning sätta ett pristak. Det är inte mer änrimligt att vi använder den lagstiftning som vi faktiskthar - föreslagen av regeringen och antagen av riksda-gen. Det är min avsikt.Anf. 55 ():Fru talman! Det gläder mig att flera riksdagsleda-möter ansluter sig till min uppfattning i frågan.I ett frågesvar var kommunika-tionsministern inte alls lika tydlig i frågan. Då sadesdet att det var Telias ansvar, sköter det hela ochTelia sätter avgifterna. Det är bra att vi får ett annatbesked i dag.Post- och , som skall yttra sig i sådanafrågor, kommer inte att uttala sig innan beslutet träderi kraft. Jag anser att det är helt orimligt att låta beslu-tet träda i kraft innan det har kommit ett uttalande.Jag är glad för att fler riksdagsledamöter tar uppdenna fråga och att proteststormarna i är såtydliga. Det här är ett ensidigt gynnande av 08-området.Anf. 56 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det är Telias ansvar. Men det är ocksåså att vi har möjligheten enligt telelagen att gå in ochsätta pristak för teletaxorna. Den beredskapen finnsalltid från regeringens och Post- och telestyrelsenssida - är tillsynsmyndighet.Jag menar att det finns anledning för regeringen attgöra så, och jag tänker föreslå det.Anf. 57 ():Fru talman! Jag har en kort följdfråga. Kommerkommunikationsministern att stoppa ikraftträdandetav de nya reglerna ?Anf. 58 Kommunikationsminister ():Fru talman! Vi kommer naturligtvis att följa deregler vi har att följa enligt telelagen då vi sätter pris-taket.Anf. 59 ():Fru talman! I går fick vi ett svar från kommunika-tionsministern där hon markerade det som sades ipropositionen, nämligen att alltför stora prisvariatio-ner mellan regioner eller mellan olika marknadsseg-ment inte får accepteras. Detta gäller också likvärdigatjänster. Jag tycker att de uttalanden kommunika-tionsministern har gjort är väldigt bra, och att destämmer överens med den opinion som finns ute ilandet.I bl.a. län har man också diskuterat möj-ligheterna att varje län skulle kunna utgöra ett rikt-nummerområde. Är det en diskussion som har förts?Anf. 60 Kommunikationsminister ():Fru talman! Riktnummer i olika län är en sak somses över och som arbetar med.Men det löser inte det akuta problemet med denorimliga prissättningen, utan man får ta detta i två led.När man ser över riktnummerområden får detta kon-sekvenser t.ex. för företag som måste ge nya nummertill sina kunder osv. Detta är alltså en separat fråga,men den behöver också lösas. Pristaket måste docksättas nu.SkatteväxlingenAnf. 61 ():Fru talman! Ett mycket viktigt instrument både imiljöarbetet och i arbetet med att öka sysselsättningenär det som vi kallar för skatteväxling. Detta ladestydligt fast i den s.k. mate-rial, som kom i januari i år.Jag vill fråga skatteminister hurhan tänker förvalta skatteväxlingsarbetet och driva detvidare.Anf. 62 Statsrådet ():Fru talman! lade framett mycket väl genomarbetat betänkande. Den ladeockså fram en bedömning av vilken möjlighet detfinns att använda energiskatterna för att åstadkommaen skatteväxling framöver. I huvudsak delar jag dennabedömning, på längre sikt.Samtidigt har vi bakom oss en tvåårsperiod då vihar använt miljöskatter för att bl.a. se till att finansieradet kunskapslyft som genomförs över hela landet.En viktig sak vid användandet av miljöskatter äratt se till tempot. Man skall inte under en mycket korttid mycket kraftigt höja energiskatterna på ett sådantsätt att verksamheten inte hinner ställa om. Poängenmed skatteväxling är att man kan stimulera fram enmer energieffektiv produktion och konsumtion, ochdet kan man inte göra om man går för hastigt fram.Denna avvägning har gjortpå ett bra sätt.Nu fortsätter hanteringen av betänkande, bl.a. i beredningen av ett nyttenergiskattesystem som man arbetar med i Regerings-kansliet.Anf. 63 ():Fru talman! Det är som skatteministern säger -var medveten om att taktenborde vara hanterlig, och den var också medveten omvad som hade skett . föreslog också väldigt tydligt att det bordeutredas ytterligare hur ekonomiska styrmedel kananvändas och utvecklas för att stärka en kretsloppsan-passning. Den föreslog att utredningsarbetet skullestarta , dvs. Den föreslogockså att man skulle analysera skatten på naturresur-ser och effekterna på t.ex. glesbygdsbefolkningen aven skatteväxling.Jag vill fråga skatteministern när utredningsarbetetstartar kring hur ekonomiska styrmedel kan användasoch utvecklas för att stärka en kretsloppsanpassning.Kommer det arbetet att inledas 1997, som föreslog?Anf. 64 Statsrådet ():Fru talman! En viktig del i det arbetet är just re-formerandet av energiskattesystemet. Vill vi användaoss av skatteväxling som metod måste vi se till att haett energiskattesystem som fungerar på ett bra sätt.Min bedömning är att dagens energiskattesystem, somhar växt fram under ett stort antal år och som harmånga olika undantag och krångligheter, gör det svårtatt ta vidare steg på skatteväxlingen. Först och främstmåste vi se till att få ett energiskattesystem som fun-gerar på ett enklare, bättre och effektivare sätt.Varje år gör man naturligtvis en bedömning i denekonomiska politiken, och i skattepolitiken, av vilkentyp av steg man kan ta för att locka fram en mer eko-logiskt uthållig produktion och konsumtion. En heldel har gjorts . Skattereformen var ettmycket viktigt steg. De energiskatteförändringar somgjorts senare har också varit viktigasteg.Samtidigt lever vi i en internationaliserad ekono-mi. Vi måste se till att vi i inte går så passlångt före alla andra länder att vi hotar produktionenhos svenska industrier. Därför menar jag att det inteär aktuellt att ta ytterligare steg på energiskattesidanjust nu.Anf. 65 ():Fru talman! Energibeskattningen var en särskilddel i förslag, som vi nu lagtåt sidan just i avvaktan på det som skatteministerntalar om. Men om jag skall vara alldeles uppriktig, frutalman, så fanns det nästan bara ett enda förslag somvar årtalsbundet och konkret om hur fortsatta stegskulle tas. Det var just förslaget om att ett utrednings-arbete skulle startas om hur ekonomiska styrme-del kan och bör användas för att utveckla och stärkakretsloppsanpassningen. Vid sidan av energiskatte-diskussionen, vid sidan av den internationella diskus-sionen och vid sidan av diskussionen om vad som hargjorts och att man bör gå fram i en rimlig takt vardetta ett explicit och tydligt förslag som jag undrarom skatteministern tänker effektuera.Anf. 66 Statsrådet ():Fru talman! betänkandeär för regeringens del ett viktigt underlag i den häranalysen. Kommittén gör avvägningar kring detta;vilken takt skall man ta, på vilka områden är det ak-tuellt att använda ekonomiska styrmedel osv. Detta ären viktig del av regeringens arbete framöver.Ytterligare steg kommer att tas . Detgäller t.ex. avfallsskatten. Den införs under nästa årsom ett sätt att använda ekonomiska styrmedel för attstimulera ett ekologiskt uthålligt beteende hos företagoch hos medborgare. Jag menar alltså att regeringenanvänder betänkande ochde avvägningar som görs där på ett sätt som ger kon-kreta resultat i de förslag som läggs fram för riksda-gen.SysselsättningenAnf. 67 ():Fru talman! De senaste veckornas minskning avden öppna arbetslösheten är positiv. Men det skalländå sägas att minskningen skett med lång fördröj-ning. står alldeles för många utanförarbetsmarknaden. Jag vill ställa en fråga till arbets-marknadsministern. Den föranleds av att det undersenare år allt flitigare har diskuterats att vägen till nyajobb skulle komma inom den privata tjänstesektorn.Många förslag har kommit om sådana stimulanser.Från sida har vi talat om lägre arbetsgi-varavgifter, men också sett på andra länders modellermed t.ex. servicecheckar som man enkelt skulle kunnaköpa på posten.Min fråga till arbetsmarknadsministern är: Tänkersig regeringen något slags försöksverksamhet där detvore möjligt att få svarta jobb vita och dessutom fåfler människor i arbete?Anf. 68 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Frågan som tar upp äroerhört viktig. Glädjande nog kan vi se en kraftigökning av antalet sysselsatta i den privata sektorn,utan de sänkningar av arbetsgivaravgifter och annatsom diskuterar. Men regeringen ärsjälvfallet också medveten om att denna sektor äroerhört personalintensiv - och personal kostar.Detta är en fråga som inte bara diskuteras i Sveri-ge utan också inför det toppmöte om sysselsättningsom skall äga rum . Man kan säga att dendiskussion som mycket aktivt deltar i intebara handlar om att sänka kostnaden för arbete utanäven om att använda de pengarna på ett sådant sätt attlågutbildade får högre kompetens och utbildning. Jagtycker att det finns ett visst intresse av att vara aktiv iden diskussionen.Vi känner alla till utredning, somlade fram vissa förslag på området. Den ligger fortfa-rande hos skatteministern, och jag antar att han bere-der den. Jag kan därmed svara så här : Ärendet ärinte avgjort, men jag planerar inte för dagen någonförsöksverksamhet i ämnet.Anf. 69 ():Fru talman! Jag utgår ifrån och hoppas på attskatteministern är något mera otålig att komma fram ifrågan än vad arbetsmarknadsministern sade.Margareta var ganska nöjd. Men jag villsäga så här: Det är inget motsatsförhållande mellan attå ena sidan vara med om ett kunskapslyft som hjälpermänniskor till en högre kompetens och å andra sidange människor en chans att gå in och ta även s.k. enklaarbeten. Det sistnämnda är förstås klart överlägset enöppen arbetslöshet. Framför allt ungdomar skullebehöva detta som en inkörsport till arbetslivet.Tjänste- och servicesektorn skulle kunna vara enlämplig start.Jag hoppas att arbetsmarknadsministern och skat-teministern kan komma fram till lösningar och ävenaktualisera det här vid toppmöten, eftersom man juockså har sådana här bekymmer ute i Europa.Kommunernas kostnader för flyktingmottagningAnf. 70 ():Fru talman! Jag har en fråga till inrikesministerJörgen . I storstäder med många flyktingarökar kostnaderna för socialbidragen. Detleder i sin tur till försämringar i den kommunala ser-vicen för alla kommuninvånare. Statens extrabidragtill kommunerna, de s.k. Perssonpengarna, räcker intetill att kvalitetssäkra kärnverksamheter som skola,barn- och äldreomsorg. Detta beror bl.a. på den storainflyttningen av flyktingar som från början varitkommunplacerade i andra kommuner och som pågrund av arbetsmarknadsläget inte får några jobb.Den uppkomna situationen med problem på arbets-marknaden har bekräftats av en ny undersökning frånKommunförbundet.Min fråga till inrikesministern är: Planerar rege-ringen att kompensera de drabbade kommunerna fördessa kostnader?Anf. 71 Inrikesminister ():Fru talman! Det är riktigt som att det nu sker en ökning av de kommunalakostnaderna på det här området därför att statsbidra-gen upphör och kommunerna får ta den fulla kostna-den.Samtidigt har vi fått en rapport från som också stämmer överens med deegna analyser som vi har gjort på Inrikesdepartemen-tet. Den säger att det börjar ljusna för den kommunalaekonomin just därför att vi nu tillför extra statsbidragtill kommunerna. Vi har tidigare fördelat ca 400 mil-joner kronor till de kommuner som har det ekono-miskt besvärligt med sin flyktingmottagning. Inför1998 års anslag tänker jag föreslå att vi tar ytterligare250 ur det anslag som är avdelat tillInrikesdepartementet för krishantering och fördelartill de kommuner som har extra kostnader för flyk-tingar.Offentlighet i EU:s organAnf. 72 (m):Fru talman! Jag är av den bestämda meningen ochövertygelsen att för att öka förståelsen och legitimite-ten bland människor för EU som ett övervägandepositivt samarbetsprojekt måste vi ha offentlighet iEU:s organ. Justitieministern och jag har tidigareresonerat om de här frågorna, och jag vill gärna åter-komma.Nu har vi genom Amsterdamfördraget fått ett slagsramlagstiftning för en ökad offentlighet inom EU. Nugäller det att fylla den portalparagrafen med innehåll.Det blir ett långt och mödosamt arbete. Jag vet attSverige har spelat en ganska aktiv roll i detta. Justi-tieministern och jag har ju varit ense om vikten ochvärdet av det.Men det finns fortfarande brister. En meddelarfri-het kommer t.ex. inte att kunna tillgodoses såsom viär vana vid på svensk botten. Ett sekretessregister därman klart definierar vilka handlingar som kan varaoffentliga och vilka som inte kan vara offentliga ärockså något som måste tas fram.Nu undrar jag om justitieministern och regeringenhar gett upp i fråga om t.ex. meddelarfriheten. Ellerkan man tänka sig att vi fortsätter att driva dessa frå-gor? De är ju en förutsättning för offentlighetsprinci-pen.Anf. 73 Justitieminister ():Fru talman! Frågan om offentlighet i EU är en frå-ga som den inte bara har varitganska aktiv i. Man får nog säga att vi har varitmycket aktiva. Vi, tillsammans med de övriga nordis-ka länderna och möjligtvis ytterligare något europe-iskt land, har ju faktiskt tagit upp det som en av våraviktigaste frågor inför . Som HenrikJärrel säger, lyckades vi faktiskt att övertyga om attäven EU borde ha samma utgångspunkt som vi, näm-ligen offentlighet i sina institutioner.Vi lyckades också med något som egentligen är li-ka viktigt, nämligen att det inte är institutionernasjälva som sedan har att avgöra i det enskilda falletom ett dokument kan lämnas ut eller inte. Det skallutarbetas rådsförordningar som skall fastlägga denärmare kriterierna för när det behövs sekretess. Detär ju en annan princip vi driver att offentlighetsprin-cipen inte innebär att allting är offentligt.Det arbetet går vidare, och jag är optimistisk omdet. Vi lyckades inte övertyga om meddelarfrihetenvid förhandlingarna, men vi kommer aldrig att ge uppden - inte på sikt.Arbetsmarknadspolitiska åtgärder i kommunernaAnf. 74 ():Fru talman! Jag har en fråga till arbetsmarknads-ministern. Kommunernas sätt att sköta, eller rent avmissköta, arbetsmarknadspolitiska åtgärder diskuterasofta. har ju också kommit ut meden skrift om detta.Jag vill här ge ett exempel på det vansinne sompågår i en kommun. Det handlar om kom-mun som skänker utrustning för nästan konkursdrabbad företagare så att denne skallkomma på grön kvist. Företagaren skall betala avkostnaden för utrustningen genom att utföra jobb åtkommunen och åt andra uppdragsgivare. Arbetsför-medlingens chef pekar på att en sådan åtgärd självfal-let stör konkurrensen på marknaden och därför måstebetecknas som osund.Han pekar också på en annan intressant aspekt.Kommunen anser sig nämligen inte ha råd att ordnajobb åt ett femtiotal resursarbetare för några tusenkronor var . Men tydligen tycker kommu-nens kommunalråd att det är helt okej att lägga nästan110 på en enda person. Trots att såväl chefenpå arbetsförmedlingen på orten och personalchefen ikommunen både avråder och avstyrker, beslutarkommunalrådet muntligen att ge den konkursdrabba-de företagaren utrustningen. Självfallet har detta van-sinne skapat starka reaktioner på orten.Jag vill fråga om arbetsmarknadsministern är be-redd att vidta åtgärder för att få stopp på det missbrukav arbetsmarknadspolitiska åtgärder som beskrivs idetta exempel.Anf. 75 TALMANNEN:Jag förutsätter att med dettaexempel avser att ställa frågan principiellt, eftersomvi inte diskuterar enskilda fall här i kammaren.Anf. 76 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Den svenska arbetsmarknadspolitikengenomgår en reformering just .