prot · GK0978 · 1997-03-13 00:00:00 — Det kan också havarit så att hon inte gillar den samordning och deninriktning som statsministern och hans företrädaresjälva har varit om att bekräfta, nämligen att manskall arbeta för de s.k. Essenrekommendationerna,däribland en sänkning av löneskatterna. Vilken är denrätta förklaringen till detta uppträdande? Min frågakvarstår också: Kommer statsministern att ge ändradedirektiv så att arbetsmarknadsministern handlar tvärt-emot det hon förankrade i ?Anf. 28 Statsminister ():Fru talman! försöker åstadkommaen konflikt som inte finns. Går man till t.ex. Essendi-rektiven hittar man allmänt hållna synpunkter på vadman bör göra. Att exempelvis reducera löneskatternakan mycket väl motsvaras av att man i ett land gergenerella stöd till dem som nyanställer. Vi har haft ettsådant försök i med sänkta arbetsgivaravgif-ter. Det viktiga är ju att vi utformar åtgärderna utifrånnationella erfarenheter och värderingar och att vi intelåtsas som om det inte finns en motsättning mellanhöger och vänster ute i Europa.Lars tror att vi skall kopiera någon slagsmoderat politik här i därför att detta bedrivspå andra ställen i . Det blir det ju inte frågaom. Om vi däremot kan påverka att exempel-vis satsa mer på en aktiv arbetsmarknadspolitik, ut-bildning och regionalpolitik tror jag att det är bra försysselsättningen. Det blir samma gamla dragkamp utei som det har varit i mellan höger ochvänster. När vi säger att vi vill samordna och utvecklamenar vi nog inte riktigt samma sak som det LarsTobisson lägger in i begreppet. Så enkelt är det.Anf. 29 ():Fru talman! Statsministern smiter undan här. Detvar inte fråga om hur politiken skall samordnas utanhuruvida den alls skall samordnas. Där har alltsåarbetsmarknadsministern i förankrat enståndpunkt för regerings del som går ut påatt man inte skall samordna enligt det förslag som detholländska ordförandeskapet har lagt fram.Vad kommer statsministern att göra? Är detdenna uppfattning arbetsmarknadsministern kommeratt företräda , eller har statsministern givitandra besked om vilken linje som skall vara densvenska, alltså en linje som inte är förankrad i ? Är det inte egentligen besvärligt detta attha ett statsråd som inte vill vara med i EU, och avdetta lockas att direkt gå emot det som är svenskpolitik? Den kan vi stå för båda: Sysselsättningspoli-tiken skall vara en nationell angelägenhet, men denskall kunna samordnas inom ramen för EU:s arbete.Anf. 30 Statsminister ():Fru talman! Jag tror faktiskt att vara litet varsam med orden. Först säger han attdet skall vara en nationell angelägenhet, och sedanskall detta samordnas "inom ramen för".Det hela handlar ju om detta: Skall det samordnaseller skall det analyseras? Vi har värjt ossemot den typ av tolkning som ochModeraterna gör av exempelvis begreppet flexibilitet.Ni moderater vill ju tolka Essenslutsatserna som omflexibilitet gällde ökade löneskillnader, och vi villtolka dem som att arbetskraften skall bli mer flexibeldärför att den blir bättre utbildad och mer kompetent.Margareta är en mycket erfaren politiker,och hon kommer minsann inte att behöva ha någraytterligare direktiv. Den här debatten klarar hon utlika bra i som hon gjorde i EU-nämnden.EMUAnf. 31 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en följdfråga isammanhanget kring , sysselsätt-ningspolitiken och det möte som skall äga rum i mor-gon.Jag var med om den här diskussionen i . Det framgick av det holländska papperet var orolig för att EMU kommer att skapa ävenproblem. Det finns alltså en växande insikt ocksåinom de väldigt positiva länderna inom EU om attvalutaunionen kommer att leda till problem. Margare-ta uttryckte en klar oro över att behovet aven harmonisering av skatter faktiskt skulle kunna ledatill en sämre sysselsättningsnivå i och pro-blem för allmänt sett. Kan statsministerninstämma i denna oro?Anf. 32 Statsminister ():Fru talman! I diskussionen om EMU börjar Euro-pa successivt komma i fatt . Vi har haft enväldigt prövande och öppen attityd, och vi har vägtför och emot. har ofta beskrivits som avvi-kande från det europeiska mönstret. Så är det juingalunda. Alltmer diskuterar man ju i - med-borgare emellan, fackliga företrädare emellan ochnäringslivsföreträdare emellan - vad som är bra ochvad som är dåligt med EMU. Och i det perspektivet,om det leder fram till krav, vilket jag sade för ett årsedan, på exempelvis en gemensam finanspolitik ochharmoniserade skatter, som pekade på,ja då är det ju någonting helt annat vi ser framför ossän en enkel union kring valutan, en enkel union sombara innehåller en central europeisk riksbank. Då servi framför oss en utveckling av den europeiska unio-nen mot mer av överstatligt beslutsfattande också omekonomisk politik, och vet ju att deflesta svenskar inte vill vara med i den typen av sam-manhang.Det är bra att detta diskuteras och reds ut innan vihamnar i det läge då vi står inför beslutsfattandet.Anf. 33 ():Fru talman! Jag får tacka för svaret. Men jag frå-gade också om statsministern kan hålla med om ana-lysen att en harmonisering av skatterna vore ett pro-blem för , inte bara därför att många i Sverigetycker att det är ett problem, utan rent sakligt ocksådärför att det skulle vara negativt för sysselsättningeni och skada svenska intressen.Anf. 34 Statsminister ():Fru talman! Jag vet åtminstone några skatter somdet från svenskt perspektiv skulle vara en fördel omde blev harmoniserade, exempelvis miljöskatterna.Det vore väldigt bra om i övrigt kunde hasamma typ av skattepolitik. Men om vi skall behövareducera våra ambitioner på det området därför att viskall anpassa oss till en europeisk nivå som vi integillar, är det inte bra. Det är miljöpolitiken.Det välfärdssamhälle vi har byggt upp grundar sigpå ett högt skatteuttag. Om det skatteuttaget skulleharmoniseras till något slags gemensam nivå i Europakommer vi att få överge en del av den välfärdsmodellvi har byggt upp. Det vill vi inte.Så där kan jag gå igenom område för område. Omman sedan kommer in på kapitalskatterna märker manatt det kanske skulle vara väldigt gynnsamt om vi ficken harmonisering i , därför att det finnsnågra som är free riders, som ligger utanför systemenoch som attraherar kapital just därför att de har väl-digt gynnsam kapitalbeskattning. Det gäller exem-pelvis och kanske Österrike.Det är alltså mycket sammansatt. Plus och minusvägs mot varandra.Jag tycker att det viktigaste för svensk del är attsäga att vi riskerar den typ av välfärdssamhälle vi harbyggt upp om vi får en europeisk harmonisering avskatterna. Det är skäl nog för mig att vara utomor-dentligt skeptisk.Låginkomstpensionärernas villkorAnf. 35 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsministern.Statsministern sade att densom är satt i skuld är icke fri, att den som tvingas lånatill sina löpande utgifter blir beroende av långivaren.Fortsättningsvis säger statsministern att detta gällersåväl statsfinanserna som enskilda personer och en-skilda hushåll.Men är det så att låginkomstpensionärernatvingas sätta sig i skuld för att kunna hämta ut sinmedicin. Låginkomstpensionärer uppger att de måstelåna pengar till sitt uppehälle. Alltfler tvingas gå tillpantbanken för att få råd med sina löpande utgifteroch sin konsumtion. Svenskarna häftar i skuld tilllandstingen därför att de inte har haft råd att betala försjukbesöken.Jag vill därför fråga statsministern vad regeringentänker göra för att även de med låga inkomster skallslippa vara satta i skuld och skall slippa låna till sinalöpande utgifter och få känna sig ekonomiskt fria.Anf. 36 Statsminister ():Fru talman! Egentligen skall socialministern svarapå frågan, eftersom hon alldeles har presenteratett förslag till det grundläggande skyddet i ekono-miskt avseende i samhället. Men låt mig politiskt fåresonera omkring ambitionen att göra den gemen-samma kassan skuldfri och vilken betydelse det harför den enskilde individen.Det är väldigt många människor i vårt land somlever ett bra liv, därför att vi har utjämnat inkomst-skillnader. Det har vi lyckats med därför att vi haranvänt oss av sociala försäkringar, vettiga pensions-system och en vård och omsorg som ges inte utifrånplånbokens tjocklek utan utifrån behov. Allt detta är isin tur beroende av att vi i grunden har en offentligekonomi som är i balans, att vi inte lånar till det. Det tuffa jobbet har vi gjort. Vi har räddatvälfärdssamhället i den delen.De krav som nu reser kan vi börjamöta, just därför att vi inte är beroende av långivarna.Men det har varit tungt att komma dit, och ibland rättensamt, . 37 ():Fru talman! Jag delar statsministerns uppfattningom socialförsäkringarnas betydelse och den generellavälfärdens betydelse. Det har ju utlovats ett antalmiljarder. Med den budget som vi hade skulle männi-skor inte ha behövt lida så mycket som de nu hargjort.Jag har inte riktigt fått svar på min fråga om hurt.ex. låginkomstpensionärerna, som måste lånaför att kunna betala medicin, skall klara sig. Kommerden lösningen i vårpropositionen, eller får de väntalängre?Anf. 38 Statsminister ():Fru talman! Vi föregriper inte vårpropositionenunder frågestunden. Den presentationen kommer såsmåningom.Jag vill också erinra om att det finns tak vad gällerkostnader för läkemedel. Det känner till.Det är litet vanskligt, som gör, attsäga att om man hade följt ett annat budgetalternativ,sparat litet mindre eller sparat på ett annorlunda sättskulle allting ha sett så oändligt mycket ljusare ut. Detkan vi diskutera oändligt länge.En sak är säker: vi vet att vi nu har kommit sålångt att vi har greppet om de offentliga finanserna,grunden för välfärdssamhället.Ja, vi har höga skatter i . Vi har också ettstort välfärdssystem. Men våra inkomster och vårautgifter är i balans. Vi bestämmer över det själva. Detär ni som sitter i den här lokalen som har att förfogaöver besluten, inte marknadens krafter. Den frihets-kampen har vi genomfört, och i den meningen var detviktigt att framhålla att den som är satt i skuld är ickefri. Om vi inte hade klarat den här första kampen motmarknaden och marknadens krafter när det gällerstatens skuldsättning skulle oändligt många fattigamänniskor i vårt land ha suttit väldigt trångt till fram-över. Det är för deras skull vi har gjort det. När resur-serna återvänder kommer fördelningspolitiken natur-ligtvis att stå i centrum för en socialdemokratisk re-gering.Kommunala besparingarAnf. 39 ():Fru talman! Min fråga föranleds av statsministernssvar. Vi tror inte längre på att klyftorna är så små. Deökar ju för mellan rika och fattiga i vårtland. Det händer redan i att man nekas sjuk-vård om man inte kan betala - för att inte tala om allasom inte har råd att gå till doktorn eller ens lösa ut sinmedicin.Vi har också varit med på att spara - det är ingen-ting som strider mot våra idéer. Men genom det spa-rande som har skett nu har man övervältrat en stor delpå kommunerna, genom socialbidragen, så nu gårkommunerna på knäna. Vad tjänar landet på det?Anf. 40 Statsminister ():Fru talman! Den kommunala utvecklingen är enspegling av statens ekonomi. Den kommunala ut-vecklingen ligger efter staten när det gällertillfrisknande. Det ser man av de redovisningar somhar gjorts . Också där är vi nu snart tillbaka iett läge då kommunerna inte behöver låna för att fåsin verksamhet att gå runt. Det här är grundläggande.Det är möjligt att inte tror pådetta, men vi som har haft att ta ansvaret för de väl-färdssystem som i grunden gäller inte bara sjukvårdoch äldreomsorg utan också sociala försäkringar haraldrig kunnat bortse från detta enkla samband. Vi ärfria att ta de besluten om vi har ordning och reda ivåra finanser.När det sedan gäller beskrivningen av sjukvårdenär det bättre att socialministern svarar på den frågan.Anf. 41 ():Fru talman! Det är klart att man måste spara, ochdet måste kommunerna också. Men en stor del av densanering som har skett i statsekonomin har vältratsöver på kommunerna. Det var det jag värjde migemot.Man får då ta ansvar för de människor som ärutanför systemet. Det är ungefär 800 000 i som är helt eller delvis utanför systemet. Det ärde som har det sämst, som får gå till socialtjänstenoch be om pengar. Det är då staten som har haft förhög fart med nedskärningarna och besparingarna, ochdå har det gått över på kommunerna. Det var det jagmenade.Anf. 42 Statsminister ():Fru talman! Det sker ingen sådan övervältring påkommunerna i form av sparprogram. Däremot liderkommunerna ohyggligt av arbetslösheten och de pro-blem som är förknippade med den utvecklingen. Därhar man framför allt på socialbidragssidan sett enökning av kostnaderna.Våra möjligheter att pressa tillbaka arbetslöshetenstiger ju med fallande räntor, med bättre ordning iekonomin och med ökad tillförsikt omkring vår för-måga att hantera det här framöver. Det pressar rimli-gen tillbaka arbetslösheten.Det är också rimligen det bästa som kan hända förkommunernas ekonomi. Det är ingen besparing gjordpå de direkta statsbidragen till kommunerna. Det harvarit viktigt för oss.Vi kommer snart att stå inför en vårproposition,där vi har ett utrymme för att göra en del satsningarpå verksamhet. Det kan vi göra just av detskälet att vi nu har fått ordning på ekonomin. Det harinte skett gratis. Det har skett efter ettganska stort motstånd, men det har varit en processsom vi nu har gått igenom. har vi återvunnit styr-kan.Stöd till kommunernaAnf. 43 ():Fru talman! Min fråga ställs till statsministern. Vidgårdagens sammanträde i kommunstyrelseantog man en skrivelse som grund för en kommandeuppvaktning. Det är majoriteten - socialdemokrater,vänsterpartister och miljöpartister - i kommunstyrel-sen i som skriver bl.a. så här: StatsministerPersson har sagt att det genom omfördelningar i åretsstatsbudget skall kunna gå ytterli-gare till kommuner och landsting. Han har också sagtatt en större del av det förväntade överskottet på 10miljarder statsbudget skall kunna gå tillskolan, vården och omsorgen. Men löftena är intetydligt formulerade, och tidigare erfarenheter är attregeringen kan komma att backa från löftena om denhögljudda högerkampanjen om sänkta skatter ochminskad offentlig sektor som pågår tar överhandeni opinionsbildningen. I denna situation har det mycketstor betydelse att kommunen klargör den allvarligasituationen för regering och riksdag. Det är absolutnödvändigt att minst de utlovade 6 miljarderna kom-mer fram.Jag undrar om statsministern kan gebesked till i frågan om de6 miljarderna.Anf. 44 Statsminister ():Fru talman! Vi kommer tillbaka i vårpropositio-nen, som jag sade, . Däremot tycker jagnog att den kommunstyrelse i landet som har minstanledning att tvivla på regeringens förmåga att hante-ra en vettig fördelning kommunerna emellan bordevara . Man har via detkommunala skatteutjämningsbidraget, som är en nykonstruktion /1996, fått i storleksordningenen frisk miljard långsiktigt i äkta pengar . Dehar dessutom fått engångsbelopp på 500 miljonerkronor. är en av de kommunersom har fått mest stöd, tillsammans med Malmökommun, från regeringen. Det har varit en omfördel-ning landets kommuner emellan. Vi vek oss inte viddet tillfället för högeropinionen. Vi lär inte göra detnu heller.Anf. 45 ():Fru talman! Jag vet att statsministern vet att situa-tionen ändock är oerhört allvarlig i . Dennaskrivelse tror jag uttrycker alla kommuners åsikt. Manhar redan i många kommuner börjat planera för de 6miljarderna. I och med att man räknar med pengarnaär det allvarligt om de inte kommer i vårbudgeten.Andra ministrar har varit mer svävande just på denpunkten. Det är väldigt bra om statsministern nu kange ett klart besked inte bara till utan till allakommuner. Kommer de 6 miljarderna?Anf. 46 Statsminister ():Fru talman! väser till mig att det inte ärsant. Det kan vi väl stryka under. Jag vet inte varförJohan tycker att det är viktigt att spridaytterligare förvirring omkring detta. Vi har genom enstenhård politik lyckats åstadkomma balans i offentli-ga finanser. Eftersom vi är ett parti som står för dengenerella välfärden och verksamhet är detnaturligt för oss att nu föra tillbaka de resurser vi kantill vård, omsorg och utbildning. De kommer, och dekommer i vårpropositionen.Återigen: Jag tror att förförsta gången på mycket länge hade ett överskotti sitt bokslut. Det var resultatet av att vi i denna för-samling - i riksdag - fattade ett klokt beslutomkring den kommunens ekonomiska ställning. Närman vänder sig till regeringen och förväntar sig ytter-ligare insatser skall man komma ihåg vad som hargjorts tidigare. Det höll förra gången. Det håller igen.Besparingarnas effekterAnf. 47 ():Fru talman! Statsministern säger att man har greppom ekonomin. undrar jag varför centrum ipolitiken inte är den enskilda människan. Det därfördet är så bra att är med i denna fråge-stund. har ansvar för Socialdepar-tementet, men det finns ju andra departement där manhar gjort oresonliga besparingar som har drabbatsamma människor som har drabbats av stora ekono-miska förluster.Jag undrar varför regering intenågon gång har gjort en plan på hur dessa människordrabbas totalt sett. Det kan möjligtvis synas som ombesparingarna inte är så farliga en och en, men till-sammans blir de tunga. Om regeringhar den enskilde människan i centrum borde man hagjort det.Till sist vill jag fråga: Anser i allt har gjort de riktiga prioriteringarna fördel-ningspolitiskt när man har suttit i regeringen?Anf. 48 Statsminister ():Fru talman! På den sista frågan vill jag svara nej.Det vore orimligt att begära att allt det vi har gjortskulle ha blivit rätt. Det var ett ohyggligt utgångslägevi hade sedan partivänner hadelämna regeringen. Det har vi kämpat och slitit med,och har vi fått ekonomin något så när på rätt köl.Om tittar i budgetpropositioneroch i andra dokument ser hon att där alltid öppetredovisas fördelningspolitiska studier. Vi är väldigtangelägna om att det som är grundtanken med väl-färdssamhället, nämligen en rättvis fördelning, inteäventyras. Det är därför vi har byggt upp skola, vårdoch omsorg gemensamt. Det är därför vi har storasociala försäkringar. Det är därför vi har ett stortpensionssystem. Det finns anledning attvara på sin vakt.En första åtgärd vi nu vidtar, som är en justeringav ett tidigare beslut och som hänger ihop med detsynsättet, är att vi återigen höjer ersättningen i a-kassan till 80 %.Anf. 49 ():Fru talman! Det är väl gott och väl att ni skall för-söka höja a-kassan till , , men detdebatterades mycket att ersättningen skulle vara 90 %när socialdemokraterna tog över makten. Det är fak-tiskt ett minimikrav att ersättningen höjs till 80 %.Jag vill fråga om regeringen aldriggör några beräkningar innan man lägger fram förslag.Efteråt, när människor har drabbats, är det så dags! Vivet hur många familjer som är förtvivlade ochgråter över sin situation på grund av att de tvingasifrån sina små villor därför att bostadsbidragen harsänkts så kraftfullt. Det är väldigt allvarligt att såmånga enskilda människor drabbas och mårdåligt. För dem är det kanske ingen tröst att man står iriksdagens kammare och säger att man har grepp omsituationen. För många människor gäller det , och i övermorgon.Anf. 50 Statsminister ():Fru talman! Jag vet inte, , ompartinitet ibland tar överhanden när frågorna ställs,men visst var väl villan och de förändringar i bo-stadsbidraget som har diskuterats ett väldigt illa valtexempel. Vad tror gällde i svenskahem när och kompani drevupp räntorna till ? Hur var det att äga en villadå? Hur var det att vara ung familj med knappa eko-nomiska omständigheter och se bostadskostnadernagå rakt upp i skyn därför att det bedrevs en slappekonomisk politik där man inte tog hänsyn till effek-terna? Det var så det var.Om man tänker bort detta - det betyder ingenting- är det klart att man kan ställa den typ av frågor somChatrine har ställt. Men för oss som har fåtträtta till det hela och levt med det arbetet dygnet runt iett par års tid är det faktiskt ganska bra att kunnakonstatera att just de som bor i villor tillhör de verk-ligt stora vinnarna i den fördelningsstudie vi gör. Nugäller det också att tänka på hyresgästerna. Tänk omni hade tänkt litet på villaägarna, ,när ni hade chansen att påverka politiken, och på allaegna företagare som gick i konkurs.Kosmetikatester på djurAnf. 51 (mp):Fru talman! Jag har en fråga till . beslutade EU att införa ett förbudmot kosmetikatester på djur. Detta skulle genomföras1998. skulle det inträda ett försäljningsför-bud för sådana produkter.Nu vill kommissionen skjuta på själva genomfö-randet av beslutet . Man säger attskälet till detta är att det skulle strida mot . uttalar sig jordbruksutskottet i Sve-rige och menar att det är en mycket viktigt fråga ochatt det inte är etiskt försvarbart att utsätta djur förlidande vid framställning av kosmetiska produkter.Eftersom det inte sker någon testning i ärdetta en fråga för EU och eftersom man inte vet underhur detta kommer att pågå - det är ju obe-stämt - är min fråga till ministern: Hur kommer Sve-rige att agera i denna fråga?Anf. 52 Socialminister ():Fru talman! Det är riktigt att det här är en het frågaockså i EU-sammanhang att döma av alla de brev somskrivits till departementet. Vår inställning är fortfa-rande att ett förbud skall komma till stånd. Det senas-te budet från kommissionen är inte att man vill skjutaupp det på bestämd framtid, utan man skall skjuta uppdet med . Det beror att man inte kunnat garante-ra det som var förutsättningen när beslutet fattades.Det handlar t.ex. om tillsatser i färdiga konsument-produkter. Då kan det gälla tvålar eller sådant somman använder i sitt dagliga liv. Då har man tyckt attskyddet av konsumentens säkerhet och hälsa viktiga-re. Men man räknar med att knuffa på processen så får en frist . Än så länge ver-kar det finnas en väldigt stor uppbackning kring ettsådant beslut.Anf. 53 (mp):Fru talman! I det ursprungliga direktivet står justdet ministern redogör för, att man skall kunna skjutaupp det med . Men den senaste uppgiften är attkommissionen nu har fattat ett beslut om att skjutaupp hela direktivet . Tydligen är detinte så, enligt ministern.Anf. 54 Socialminister ():Fru talman! Det senaste jag har hört och det sommina medarbetare redogjort för är att det som nudiskuteras är att skjuta upp det med . Det äralltså i stället som gäller.Jämställdhetsanalys i den ekonomiska vårpropositio-nenAnf. 55 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till finansminis-tern. Det har hitintills saknats jämställdhetspolitiskaanalyser i de förslag som regeringen lagt fram förriksdagen. Därmed har man av beslutsunderlagen intekunnat utläsa hur förslagen kommer att påverka kvin-nor respektive män. inväntar vi vårpropositionen.Min fråga till är: Kan finansministernlova att vårpropositionen kommer att innehålla kon-sekvensanalyser i jämställdhetsperspektiv?Anf. 56 Statsrådet ():Fru talman! Finansministern tycker att jag somjämställdhetsminister skall svara på frågan.Göran har i regeringsförklaringar talat omatt alla förslag skall analyseras i ett könsperspektiv.Det skall också ske. Den processen går olika fort iolika departement, och vi har blivit olika duktiga påatt ta fram könsuppdelad statistik. När vi har blivitriktigt bra på det kommer alla förslag att kunna analy-seras i ett könsperspektiv.Anf. 57 ():Fru talman! Att jag ställde frågan till på att vi har fått besked om att varje departe-ment har det här ansvaret. Regeringens skrivelse omjämställdhet behandlades i . Dåavslogs en reservation där man krävde jämställdhet-sanalyser i varje proposition. Det skrevs från majori-tetens sida att man utgick från att sådana analyser ifortsättningen kommer att ingå i alla propositioner.Jag menar fortfarande att måste kun-na lova att detta kommer i vårpropositionen, eftersomdetta handlar om hans ansvarsområde och hans depar-tement.Anf. 58 Finansminister ():Fru talman! Det är som är ansvarigför jämställdhetsfrågorna i regeringen. Jag kan sägaatt jag tänker ge henne mitt fulla stöd i arbetet attutveckla analyserna och redovisningarna på dettaområde. Jag kan lägga till att det finns mycket kvar attgöra inom .