prot · GK09103 · 1997-05-15 00:00:00 — Vi sitter ju i sammakommunfullmäktige, där vi har röstat nej till storlänet.Jag vill minnas att det skedde med acklamation. Detvar alltså ett enhälligt beslut i vårt kommunfullmäkti-ge. Likaså har tidigare röstat nej iSkövde kommun, där hon håller i ordförandeklubban.Birgitta sade att hon ändrade uppfattning närpartiet i distriktsstyrelsen hade gjort det.Anf. 108 TREDJE VICE TALMANNEN:Nu gäller repliken . 109 ():Herr talman! Jag vill fråga om honhar ändrat uppfattning i denna fråga, eftersom honhade en annan uppfattning från början. Vad var detegentligen som gjorde att ändrade upp-fattning i frågan?Till sist detta med ytterområden. Det är ju ändå enväldig skillnad på att ha till centralorten i stäl-let för , som man har . Jag tror inte att detär lättare att se till problemen i ett ytterområde omman har så stora avstånd som man i vissa fall kommeratt få i det nya storlänet.Anf. 110 () replik:Herr talman! Jag är inte vidare förtjust i kommu-nalförbund. Jag tror att det är mycket bättre med di-rektvalda organ. Men jag tycker inte att vi för vår delskall stänga dörren till när det gäller annansamverkan. Men om jag i skall väljamellan att fortsätta med det frivilliga samarbetet medkommunalförbund, där man också funderar på attbilda olika bolagsformer etc., och på ett demokratisktvalt organ, så väljer jag ett demokratiskt valt organ.Jag tror att det ger medborgarna större möjligheter attpåverka och få mer insyn. Jag tror också att tilltron tillpolitikerna ökar på det sättet.Lars frågade mig också om när jag ändrade upp-fattning. som jag har arbetat meddenna fråga - detta redovisade jag i min inledning -tror jag att det framför allt var när jag som ordförandei insåg hur viktigt det var att jagsom förtroendevald, som hade fått möjligheter att ledasocialförsäkringen i , hade möjlighet att tainitiativet till att forma framtiden. Jag kände att detvar det förtroende jag hade, att jag var tvungen attvara med i detta och att jag inte kunde stå vid sidanom och bara säga nej. Det har också gjort att jag harlärt mig oerhört mycket om vilka möjligheter vi haratt vara med och utveckla det västsvenska länet. Jaghar också deltagit aktivt i många diskussioner när detgäller jordbrukets och SLU:s framtid liksom när detgäller hushållningssällskapet och det carrefourkontorsom vi bildade i för att kunna ha mer kontaktermed EU. Jag känner att vi har en oerhört stor kompe-tens att erbjuda detta län, och det var nog det somgjorde att jag ändrade mig.Anf. 111 () replik:Herr talman! Jag tackar för det beskedet.Vad jag ändå tycker mig höra när jag lyssnar tillmajoriteten här, oavsett vem det är som talar, är diskuterar politikernas makt, hur denskall vara organiserad och att detta skall passa somhanden i handsken för oss som engagerar oss mereller mindre på heltid i politiken. Men det gör ju intefolk i allmänhet. Det finns ett större avståndmellan politiker och allmänhet än vad jag någon gångtidigare har upplevt i mitt politiska liv. Detta menarjag att ni från majoritetens sida inte lyssnar till när nisäger nej till en folkomröstning och förmodligenockså säger nej till en återremiss. Detta tror jag kom-mer att drabba oss alla framöver.Anf. 112 () replik:Herr talman! Ja, , det är en fråga som är oer-hört viktig. Vi folkvalda politiker som är valda framtill nästa val har en oerhört stor uppgift att informeraom vad det är för service som storlänet nu kommer attge invånarna och medborgarna i det stora länet. Våruppgift som folkvalda är ju också att opinionsbildaoch att ge kunskap och kompetens samt finna olikaarenor för att diskutera detta.Jag har som ordförande i tagitinitiativ till att alla medborgare i det framtida väst-svenska länet, om vi nu fattar beslut om det ,kommer att få information om vad detta kommer attinnebära. Jag tror att det vore bra om politikerna i debeslutande församlingarna i de västsvenska länen toginitiativ till att träffa medborgarna för att diskuterafrågan i framtiden.Anf. 113 () replik:Herr talman! har redogjort för denprocess som inleddes med ett avståndstagande frånstorlänet som sedan slutade med att hon fann att dettillfredsställde hennes önskemål och synpunkter påpolitiken.För mig har det funnits två krav på den lokala of-fentliga verksamheten. Det ena är att den skall varalångsiktig, och det andra är att den skall tillgodose enmodern tids krav på föränderlighet. Studerar man dåde olika regioner som finns ute i , noterar manatt det finns regioner med och utan lagstiftande upp-gifter. Det finns regioner med och utan beskattnings-rätt. Det finns regioner med och utan gränsöverskri-dande samverkan. Och det finns regioner som funge-rar i geografisk förening och utan geografisk förening.Jag menar att långsiktigheten och föränderligheten,ställt i relation till de olika former av regioner somfinns, måste vägas in.När det gäller landstingssidan har min erfarenhetav nu i sagt mig att de villkor somgällde när jag kom in i i början på 70-talethar förändrats så fundamentalt att vi måste stöpa omhela den stora sjukvårdsverksamheten. Vi föreslår istället att ansvaret för sjukvårdsverksamheten skallligga på nivå för att den skall ligga så närapatienterna som möjligt. Vi betraktar alltså lands-tinget som en föränderlig institution, precis som vikan tänka oss när det gäller institutioner av annat slag,t.ex. kommunalförbund och i vissa fall också bolag.Jag vill nu ställa frågan: Vilken plats har dessafundamentala synpunkter haft för i den process som hon så tydligtbeskrev?Anf. 114 () replik:Herr talman! och jag har nog litetolika uppfattningar om de olika beskattningsnivåerna.Vi har ju från sida inte haft någon annanuppfattning än att det skall vara tre beskattningsnivå-er. Det har naturligtvis också varit utgångspunktenför mig när jag har gjort mitt ställningstagande.Jag tror också att det är bra att ha olika regioneroch att regionerna byggs utifrån de förutsättningarsom finns. Jag redovisade också i mitt anförande denstyrka som jag upplever att den västsvenska regionenhar i förhållande till de regioner som jag kan se i dag.Anf. 115 () replik:Herr talman! Ja, det är absolut så att jag har olika synpunkter på just beskattningsnivå-erna, och det kan ju vara intressant att fastlägga här . Men det viktiga är väl egentligen hur ställer sin uppfattning om regional beskattnings-nivå mot kravet på långsiktighet och mot kravet påföränderlighet av den offentliga lokala verksamheten.Anf. 116 () replik:Herr talman! Jag förstår inte riktigt vad menar. Är det så att han undrar om jag tycker attdet är bra med tre beskattningsnivåer? Jag tycker attdet är bra att man tar upp skatt på den regionala ni-vån. Jag tycker att det är där man skall finansiera t.ex.sjukvården. tycker att det är bättre finansierar sjukvården genom ett annat försäk-ringssystem. Jag står fast vid att det är dessa utgångs-punkter jag har. Det är möjligt att jag inte förstår StigGrauers fråga riktigt. Det är jag ledsen för i så fall.Han får väl ställa den igen litet mer konkret.Anf. 117 PER ():Herr talman! Jag skall inleda med att redovisa tvåväldigt intressanta noteringar jag har gjort. Den förstagäller som, när det blev en diskussionom Brysselfrågor, sade att vi inte behandlar Bryssel-frågor utan rent demokratiska frågor. Det tycker jag ärett ganska intressant konstaterande. Om man därtilllägger diskussion om hur viktigt det äratt ha en folklig förankring när man ger sig in i för-ändrade system, uppfattar jag faktiskt detta som attModeraterna nu är på väg att svänga och ställer kravpå en folkomröstning om EMU. Jag menar att ettEMU-medlemskap kommer att betyda betydligt merför skaraborgarna än storlänet, åtminstone marginelltmer.Jag tänkte att jag skulle ge en liten historisk bak-grund till detta med storlänet. Jag har skrivit en mo-tion, Bo30, och jag skall inleda med att yrka bifall tillden motionen. Jag skall också meddela att jag kom-mer att rösta för en återremiss.Varför skall vi då ha ett storlän, och hur har fråganberetts? I har vi ju haft ettganska bra samarbete med omkringliggande län. Vihar haft regionalsjukvård tillsammans med Göteborgoch , men vi har också haft ett väldigt brasamarbete med när det gäller sjukvår-den. Vi har också ett institutionaliserat samarbete medde tilltänkta nya kamraterna i det nya länet, dvs.Älvsborgs län och , genom att vi har haft ettlandstingskommunalt förbund.Vi har alltså haft samarbete med dessa län när detgäller sjukvården . Men det intressan-ta är att inledningsvis hade vi ett betydligt bättre avtalmed . Vi var mer gynnade när detgäller den sjukvård vi köpte från ännär det gäller den sjukvård som vi samarbetade om idet mer etablerade samarbetet. Så kan det gå medsamarbete ibland.Går man vidare med detta och ser hur man institu-tionaliserar hela samarbetet och gör ett enda stort länblir det kanske ännu sämre. Det vet vi inte. Vi vet juatt har en betydligt sämre ekonomi. Vi vetatt de kan vara intresserade av litet av den ekonominsom vi har i Skaraborg.Länsstyrelsernas roll har ju också förändrats gans-ka drastiskt. Vi har ju faktiskt överfört en hel del avden statliga tillsyn som länsstyrelserna har haft merdirekt till kommunerna. Jag tycker att det är en väldigtbra ordning att man för ned besluten så långt sommöjligt. Detta gäller framför allt på miljö- och hälso-skyddsområdet.Jag ser redan vissa komplikationer med det före-slagna nya länet genom att t.ex. och nuhar haft en folkomröstning. De fick folkomrösta omde skall tillhöra ett län som inte existerar eller . De fick däremot inte ha som alternativ omde vill vara kvar i . Det hade varitganska naturligt att även ha med den aspekten i dethela. Det tyder litet grand på att det här beslutetegentligen redan är fattat på en helt annan arena änden vi nu befinner oss på, dvs. det är redan bestämt attstorlänet skall bli till, annars hade man ju haft en heltannan typ av folkomröstning i och Mullsjö.Inledningsvis var också väldigt många kommunerdirekta motståndare till detta. Vi har hört att elvakommuner inte ville vara med i det västsvenska stor-länet. Tio kommuner satte sig ned och diskuteradefram en strategi hur man skulle bete sig för att kunnastå utanför det här storlänet. Hur skulle man agera?Jag satt själv med i en sådan samarbetsgrupp. Jagtror att vi hade två möten där vi diskuterade hur viskulle kunna driva frågan till en folkomröstning islutändan. Sedan vaknade jag till klockra-dion och Radio . Då hörde jag att och flera andra kommuner hadesvängt. sitter vi i kommunledningen i såjag borde ha vetat det, men jag visste det inte. Jagläste samma sak i tidningen , att hade svängt. Detta är ganska beteck-nande. Egentligen är det ju inte kommunerna som harbestämt sig, utan det är vissa kommunledningar.Det finns ju inte beslut fattade i några kommuner inågra direktvalda parlament. Jag tror inte att kom-munfullmäktige i någon enda kommun har uttalat sig idessa frågor. Jag tycker att det är ganska intressant.Därför tror jag också att vi måste hyfsa debattenpå en punkt. Det gäller detta med demokrati. var inne på detta med demokrati kontra ickedemokrati, och har också varit det. Jagtror att vi måste hålla isär frågorna. Det är nämligentvå demokratifrågor här.För det första hur man har gått till väga för att kö-ra över ett antal kommuner. Och för det andra hurman flyttar ned beslutfunktionerna och hur man bildarett parlament, i detta fall ett regionparlament ellerlänsparlament eller vad det nu kommer att heta.Bildar man ett direktvalt länsparlament, precissom Per säger, ställer vi upp på det. Det är jufaktiskt att demokratisera. Däremot är jag oerhörtkritisk till det sätt som man har gått till väga för attköpa över ett antal kommuner. Jag kommer in på detsnart.Då frågar man sig varför ett antal centerpartistiskakommunalråd och socialdemokratiska kommunled-ningar svängde. Jo, man hade fått klara signaler upp-ifrån att det var kört. Om man ville vara med ochpåverka, måste man acceptera. Då skulle man få varamed och bestämma litet och framföra önskemål. Omman inte köpte detta skulle man inte ha någon möjlig-het att påverka.Jag tycker att de utredningar som är gjorda av och är bra. Dehar en grundläggande ton som är mycket vettig ochviktig, nämligen att det skall skapas inomregionalbalans. Det finns ingen direkt kritik, och inte ens enindirekt kritik, att rikta mot utredningarna och det dehar kommit fram till.Man kan konstatera att när det gäller länsstyrelse-förslaget fanns det ett sparbeting från början på 60miljoner kronor. I och med Johanssonsförslag var det nedbantat till 20 miljoner. Därefter hörjag till min stora förvåning att ärute på i och lovar att ingenmänniska skall behöva sägas upp. Då börjar manfundera om det bara gäller på i Skara-borg eller om det gäller länsstyrelserna i alla tre lä-nen. Hur mycket återstår då av sparbetinget på 20miljoner? Sedan pratar man om att nedtrappningenmed dessa 60 miljoner inte kommer att ske riktigt iden takt som man har sagt, men man vet inte ivilken takt den kommer att ske. Jag har i min motionpekat på att inom kommer vi att se en massivavflyttning från ned mot , efter-som kraven på besparingar då kommer att ställas påsin spets.Vad har då hänt ? Jag kommer att koncent-rera mig ganska mycket kring och norralänsdelen, och det är kanske klart för de flesta härvarför jag väljer just den centreringen. Mariestadskommun blev lovad att skattemyndigheten skulle fåsin länsledning just i Mariestad.Det var en av anledningarna till att man där ficköver kommunledningen. Det skulle också bildas etträttscentrum i , och skulle bli cent-rum för länstrafiken.Vad har hänt sedan? motarbetadedet här på ett ganska effektivt sätt. Man hade ett möteden , och man skriver bl.a.: För det andra hardet faktum att det i propositionen angående bildandeav västlänet inte finns något ställningstagande till dennya myndigheten ändrat förutsättningarna för arbetet.Det står dock i propositionen att det är utredarensförslag som skall ligga till grund för kommande be-slut. Det är väldigt intressant hur en myndighet då kantolka det på det här sättet.Ännu intressantare blir det när vi ser hur jobbar vidare. Man säger att det kanske inteär storlänet som skall utgöra gränsen för den framtidaregionen vid skattemyndighetens regionalisering.Plötsligt diskuterar man att även ta in i regio-nen.Jag blir litet konfunderad. Ni i majoriteten bör jubli mycket konfunderade. Man diskuterar alltså enförändring av de statliga myndigheterna i ett storlänför att man skall föra ut beslutsfunktionerna. Sedanbörjar man på myndigheten plötsligt diskutera enregionalisering som inte stämmer överens med denomfattande och genomgripande förändring som skernär det gäller länsverksamheten. Jag tycker att det ärminst sagt märkligt.Ur demokratisynpunkt finns det också vissa andraaspekter man kan lägga på detta. Det kommer att bliett direktvalt parlament med 149 platser. Men natur-ligtvis kommer de politiska frågorna att i än störreutsträckning behandlas av heltidspolitiker. Det kom-mer att bli oerhört svårt att fungera som fritidspoliti-ker i den nya organisationen.I mitt parti har vi redan börjat märka de här pro-blemen i . Det kommer att bli svårt attrekrytera folk som kan avsätta tid av sin fritid. Detblir ett litet antal heltidspolitiker.Det tycker inte jag är att stärka demokratin. De-mokratins innersta väsen är för mig fritidspolitikern.Jag har jobbat som fritidspolitiker i fullmäktige iMariestad . Jag har också jobbat ett antalår i . Det har jag gjort helt på fritidsbasis.Jag anser att demokratins innersta väsen ligger just ifritidspolitikerns engagemang - i ett normalt liv, ettnormalt yrke, en normal sysselsättning och, vid sidanav det, en politisk verksamhet. Det är oerhört farligtatt nu bilda regioner där det krävs att man skall varaheltidspolitiker.Jag har nämnt och . Det finns ocksåkritik i , som vi har hört. Det finns även enmotståndsrörelse i , som har vaknat sent. Manvill tillhöra , eftersom man har sitt naturligasamarbete där. Det är synd att man på så många stäl-len har vaknat så sent.Ett ytterligare problem - det största problemet -med propositionen, är att det egentligen inte borde havarit en proposition utan två. Först borde vi ha tagitställning till huruvida ett storlän skall bildas och i såfall vilka län som skall ingå i detta storlän. Därefter,när det beslutet är fattat, kan man diskutera försöks-verksamhet. I det läget kan jag säga att jag naturligt-vis hade ställt upp på en försöksverksamhet. Då är viinne på demokratifråga nr 2, som jag nämnde förut,nämligen ett direktvalt parlament där frågorna förs ut.Man har på detta sätt kört över ett län, Skaraborgslän. Jag är övertygad om att där finns det en kraftigmajoritet mot storlänet. Vi vet inte det, för det har intehållits någon folkomröstning. Vi vet inte ens hur lägetär ute i enskilda kommunfullmäktige, för de har inteheller fått fatta beslut. Det har skett på ett annat plan.När det sedan gäller andra märkliga ting med detvästländska storlänet och med det arbete som be-reds konstaterar jag att man har bildat en ideell före-ning. Denna ideella förening har ett syfte. Det är attsmussla undan de extra partistödspengar man får ochfördela dem på så sätt att man står utanför all kontroll.Man har alltså fått extra pengar för att driva projek-ten. Man hävdar från vissa håll att det inte är par-tistödspengar, vilket det naturligtvis är. Man säger attdet är pengar som partierna får för informationsverk-samhet.Men allt partistöd är ju egentligen till för att på etteller annat sätt bedriva informationsverksamhet. Detär bara ett exempel på hur man försöker gräva nedfrågorna och föra bort dem från det officiella bordet.Birgitta talade om vissa verksamheter.Om de verksamheterna nu inte kommer till Skaraborgsom vi har tänkt oss måste vi kanske reagera. Då ärfrågan: Vilka verksamheter menar idet läget eventuellt är lovade? Hur skall man ageraom de inte kommer till länet?Jag tror också att majoriteten drar litet väl storaväxlar när man säger att frågorna lyfts ned frånStockholm till regional nivå. Det är egentligen ytterstfå frågor som decentraliseras från . Denförändring som sker är för mig snarare en centralise-ring. Man lyfter frågor från ytterområdena, från Ska-raborg, till . har fått löfte om att fåbli centrum för länstrafiken, men vi kan konstatera attdet nu förekommer diskussioner i om dettaoch att det finns starka krafter för att i stället dra led-ningsfunktionerna dit. Jag hoppas att jag har fel, menjag är ganska övertygad om att snart kom-mer att få en stor andel av de verksamheter som manhar lovat andra delar av länet.Utifrån det yrkar jag i första hand bifall till åter-remisskravet. Om det inte vinner gehör yrkar jagbifall till motion Bo30.Anf. 118 () replik:Herr talman! Först vill jag uppmärksamma PerRosengren på det förhållandet att det var lokalt de-mokratiska frågor som jag tyckte att vi diskuteradehär, inte EU-frågor.Efter Per anförande skulle jag viljaställa frågor med samma inriktning som jag ställde tillEva . Det första är att regionfrågan måstelösas långsiktigt. Det har varit vårt ställningstagande.Det andra är att vi lever i av föränderlighet, ochdet kräver en lokal organisation som är flexibel, interigid.Då ställer jag frågan: Hur bedömer ni från Väns-terpartiet de här grundinställningarna? Hur bedömerni att ni skall tillgodose en lokal organisation som justsvarar mot den föränderlighet som vi kannotera?Vi har också sagt att en regions dominerande idéinte får vara ett geografiskt område, utan det skallvara funktionalitet i helhet och funktionalitet i tid.Då är det naturligt för oss att säga att vi lägger dendominerande lokala beslutskraften och beslutsförmå-gan på kommunerna och att vi slopar stora otidsenligarigida regionala organisationer av alla slag, t.ex.landstingen.Vi säger också att motiven för detta är att det i daginte finns något underlag från samhällsvetare, eko-nomiska tänkare och teoretiker som säger att regionenhar en absolut optimal framtid. Det har vi vägt in.Nu vill jag fråga Per : Hur har era dis-kussioner förevarit just i de här frågorna?Anf. 119 PER () replik:Herr talman! Det är alldeles klart hur våra diskus-sioner har förevarit. Vi vill föra ned många statligabeslut till ett länsparlament med en direktvald organi-sation. Vi har också sagt att kommunernas roll natur-ligtvis bör stärkas.Moderaterna vill ersätta dagens landsting medkommunalförbund och bygga upp en ny form av by-råkrati genom kommunalförbund. Men det ser vi intesom en framkomlig väg. Jag tror inte att man i varjekommun själv är beredd att ta hand om all den sjuk-vård som behövs. Vi måste naturligtvis i så fall pånågot sätt ha ett samarbete.Ni har inte presenterat en enda modell på hur niskall fixa sjukvården. Jag har inte sett något förslagfrån på hur ni skall klara samarbetetmellan kommunerna på ett sätt som är billigare än detsätt som sköter det på i dag.Jag har heller inte sett hur ni utan en mellannivåskall kunna klara av exempelvis Länstrafiken utansamarbete mellan olika län eller genom olika typer avförbund.Ni mörkar ju . Det är bara kvalificeratpladder från er sida.Anf. 120 () replik:Herr talman! Det blev tyvärr inte mycket svar, merän att man inom har funderat på de härfrågorna.Oaktat detta kan vi konstatera att det i de lokalaorganisationerna krävs flexibilitet i en föränderlig tid.Vi kommer aldrig ifrån det. Den här processen börja-de när vi gjorde kommunre-former. har man kommit så långt man kan där. ifrågasätts inte bara från oss moderater utan ävenfrån andra, förmåga att anpassa sig till enföränderlig tid.Det måste varje ansvarsfull politiker bedöma ochfundera över.Vi vill ha länsparlament med parlamentarismen idessa, säger . Om det är så att dessa ärrigida, stela och otidsenliga - skall man ändå ha det?Per tar också upp frågan om lands-tinget. Vi vill att beslutskraften skall ligga på denlägsta lokala nivån. Det är kommunerna. Vi säger attdet är självklart att de stora sjukvårdsenheterna skallkunna samverka för att nå optimala resultat. Det ärinte några konstigheter med detta. Vi kan också tänkaoss att andra institutioner av olika slag kompletterar,men vi vill inte ha rigiditeten i låsta geografiska om-råden. Det ser vi ute i och i världen i övrigt attdet är otidsenligt.Anf. 121 PER () replik :Herr talman! Jag blir oerhört konfunderad när jaglyssnar på har här ett förslag för att komma undan litet avde rigida systemen. Det hävdas från majoriteten. Nisäger blankt nej. Ni formulerar inte något annat. Varfinns era förslag till att lösa problemen och få denflexibilitet i en föränderlig tid, som ni pratar om?Ni fortsätter att pladdra. Ni skall plocka skatte-pengar från kommunerna, ni skall spara pengar inomalla möjliga områden, ni skall sänka skatterna. Menvar finns ert förslag som innebär en ökad flexibilitet?Kommunalförbund, säger ni. Hur bygger man uppett kommunalförbund utan några som helst administ-rativa resurser? Hur skall ni lösa frågorna? Ni har intenågon gång redogjort för detta. Det är någon form avpopulism.Lars och argumentationskiljer sig oerhört åt. säger att man skallriva ned länsgränsen. säger att man skallbevara , och att man skall ha det som det är.Försök att prata med varandra nästa gång ni ger er in ien gemensam debatt.Anf. 122 () re-plik:Herr talman! Per undrade i sitt anfö-rande vad vi kommer att göra om de verksamhetersom man har kommit överens om utlokaliseras i deolika delarna av regionen.Man har gjort en överenskommelse i väststyrel-serna om hur de olika verksamheterna skall lokalise-ras. Det är självklart att den skall fullföljas. Det tyckervi är en nödvändighet. Det vidrörde jag också i mittanförande. Om så inte sker får vi på allt sätt arbetaoch bilda opinion för att se till att det blir som det ärtänkt och planerat.Anf. 123 PER () replik:Herr talman! Det är bra om det gäller de verksam-hetersom man pratar om i väststyrelsen. Men jag pratarfaktiskt om de verksamheter som blevlovat när man köpte ett par kommuner, bl.a. BirgittaCarlssons . Man lovade vissa verksamheterdit. Vi ser nu hur de är på väg att försvinna från Ska-raborg. Se hur dribblar när det gällerLänsskattemyndighetens ledningsfunktion.