prot · GL0917 · 1997-10-22 00:00:00 — Dessutom hade den socialdemokra-tiska regeringen tillsammans med drivitigenom en minskning med 750 heltidstjänster inomTullen.Vi kristdemokrater anser att neddragningen avgränskontrollerna har gjorts alldeles för . Där-med har man i onödan öppnat för olika former avkriminell verksamhet i . Detta bör åtgärdas nugenom ökade resurser till svensk tull. Vi kristdemo-krater redovisar pengar för detta i statsbudgeten. Vihar ett stort engagemang i dessa frågor och mot olikatendenser till en alltmer liberaliserad narkotikapolitikinom EU. Vi vill stoppa narkotikan vid gränsen ochtycker att resurser skall tillföras för detta. Vi tyckerockså att myndigheterna borde kunna skärpa sitt arbe-te just vid gränserna för att stoppa införsel av cigaret-ter, alkohol och narkotika samt den andra kriminalite-ten som jag har pekat på här. Det är viktigt att dettasker för att svenska folket skall få förtroende för Eu-ropasamarbetet.Överläggningen var härmed avslutad.2 § Kompletteringsval till försvarsutskottet ochnäringsutskottetFörste vice talmannen meddelade att Folkpartietliberalernas riksdagsgrupp under ledig-het anmält hennes ersättare som supp-leant i försvarsutskottet och i näringsutskottet.Förste vice talmannen förklarade vald tillsuppleant i försvarsutskottetMikael ()suppleant i näringsutskottetMikael ()3 § Meddelande om ändringar i kammarenssammanträdesplanFörste vice talmannen meddelade att ett medde-lande om ändringar i kammarens sammanträdesplandelats ut till kammarens ledamöter.4 § Meddelande om information från regering-enFörste vice talmannen meddelade att torsdagenden efter frågestunden omkring kl. 15.00skulle socialminister lämna infor-mation om utlåtande om Systembola-get.5 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1997/98:37 till bostadsutskottetMeddelande om samlad voteringFörste vice talmannen meddelade att utbildnings-utskottets betänkanden UbU3 och UbU4 samt konsti-tutionsutskottets betänkanden KU8, KU5 och KU7skulle avgöras i ett sammanhang efter avslutad debatt.6 § Högskolans ledning, lärare och organisa-tionFöredrogsUtbildningsutskottets betänkande 1997/98:UbU3Högskolans ledning, lärare och organisation (prop.1996/97:141)Anf. 31 ():Herr talman! Jag ber inledningsvis att få yrka bi-fall till reservation 1 vad avser yrkande 1. Det är entradition som vi från moderat håll alltid har följt här ikammaren.Den proposition som vi nu debatterar, om högsko-lans ledning, lärare och organisation, innehållermånga förslag som säkerligen kommit till med enmycket god avsikt. Men resultatet har tyvärr blivit detmotsatta i många fall. Tonvikten ligger på att i kvanti-tativa termer kraftigt öka antalet professorer och lek-torer i stället för att möjliggöra en kvalitativ utveck-ling av högskolan - ett kreativt forskningsklimat sominbjuder till internationellt samarbete, en ökad flexi-bilitet och ett större inflytande för studenterna.Vad som är beklagligt är att regeringen har strun-tat i att analysera konsekvenserna av flera av sinaförslag. Regeringen har t.ex. lagt fram ett förslag omen fördubbling av antalet professorer men bekvämtnog glömt att finansiera tjänsterna.Vi anser att det var bra att regeringen tillsatte enutredning, den s.k. . Menfrån moderat håll anser vi också att den utredningenborde varit en parlamentarisk sådan, på samma sättsom den föregående s.k. var.Den lade fram sitt betänkande ,och den resulterade i en proposition.Det svenska utredningsväsendet uppvisar tyvärrallvarliga brister, herr talman. Detta är ett exempel pådet. Därför är det kanske inte så märkligt att regering-en på några avgörande punkter helt lämnar utredning-ens förslag bakom sig. Det gör man utan någon när-mare motivering och framför allt utan att presenteranya underlag. Jag tänker speciellt på de ekonomiskaanalyserna som helt lyser med sin frånvaro. Så lätt-sinnig får man inte vara!Låt oss ta exemplet med de tillsvidareanställdalektorerna som är professorskompetenta. Enligt för-slaget skall de kunna befordras till professorer. Det ären i grunden alldeles utmärkt tanke. Ingen kan hanågonting emot detta. Detta kan vi alla här i kamma-ren ställa oss bakom. Problemet är emellertid att re-geringen inte har analyserat konsekvenserna och inteanslagit pengar för genomförandet av detta.Förslaget saknar enligt min uppfattning all eko-nomisk realism. Det skulle vara mycket intressant atthöra den socialdemokratiska talesmannen - eller förden delen utbildningsministern, som kommit tillkammaren - redogöra för hur man har tänkt i Rege-ringskansliet.Faktum är att det finns många professorskompe-tenta lektorer. Om de nu blir professorer innebär detatt de får professorslön och en minskning av sin un-dervisningstid från 396 . Professorernaskall ju ägna sig mer åt att forska och handleda ochhinner därför inte ha samma undervisningsvolym somlektorer. Därmed minskar undervisningsvolymendrastiskt, och för att täcka den bristen behövs tre nyaprofessorer.Hur kommer man ekonomiskt och praktiskt att lö-sa detta? Man kan möjligen tänka sig ett förslag somlåter de nya professorerna behålla en lektors under-visningsvolym. Men vad är då vitsen med förändring-en? Då blir det enbart en titulär utnämning. Man kanockså tänka sig något slags medelväg, så att de i stäl-let för 116 timmars undervisningstid får 200. Meninstitutionerna har då fortfarande brist på lektorstim-mar.Hur har man tänkt att täcka upp detta? Skall manutnämna nya lektorer? I vissa fall finns det folk, men imånga fall finns det inte. Helt säkert är dock att detblir en merkostnad. Högskolor och universitet harräknat på detta och funnit att det blir dyrbart. Samti-digt att man ålagt universiteten besparingar om100 miljoner på fakultetsanslaget.Jag är fullt medveten om att förändring av dessatjänster kommer att ta sin tid. Det kan vara svårt attlägga fast en ekonomisk analys som till alla delarhåller. Men någon beräkning borde ha funnits med iförslaget.Dessutom kommer denna förändring att minskarörligheten. Vem kommer att flytta ifrån ,, , etc. om man kan bli profes-sor vid sin egen institution, utan att behöva röra påsig? Många av de professorskompetenta lektorernahar sökt sig ut på de nya och medelstora högskolornaoch gjort stora och fina insatser där. Den drivkraftentill rörlighet kommer att minska med det nya försla-get.Högskolornas lärarbrist bör åtgärdas. Men är dethär den rätta vägen? För sedan fannsdet en lärare på ungefär fem elever. är vi uppe idet dubbla, en på tio. Det är en utveckling som oroar.Det påverkar naturligtvis kvaliteten på undervisning-en. Förändringen har också skett mycket snabbt, på ettdecennium. Vi som var med vet vilkakonsekvenser det fick för undervisningen vid dentidpunkten, och vi vill inte uppleva det än en gång.Det var inte bra för svenskt undervisningsväsende då,och det är inte bra för svenskt undervisningsväsendenu.Vi har reserverat oss på en del andra punkter ut-över den jag nu tagit upp. Det gäller bl.a. högskolor-nas ställning som myndighet. Vi anser att det börfinnas skäl att se över den offentlighetsrättsliga re-formen. Regeringen har inte velat avvakta svaren pådet förslag som är ute på remiss. Det tycker vi ärfel. Man borde ha återkommit till med ettförslag efter att remisstiden gått ut och man hunnitfärdigbehandla förslaget.I frågan om högskolestyrelserna har moderaternafört fram tanken att det är rimligt att rektor utses avstyrelsen. Men vi tycker att det är viktigt att de styrel-seledamöter som regeringen utser har en klar förank-ring i universitetsvärlden och i näringslivet och kanbidra till att främja verksamheten där.I det tidigare förslaget fanns en motivering somstår på s. 41 i vår reservation 2. Jag skulle vilja läsaupp den: "Den rekrytering utifrån som en högskole-styrelse behöver, avser personer som först och främsthar ett starkt personligt engagemang för högskolansutveckling och därutöver är särskilt förtrogna medområden som på olika sätt har anknytning till högsko-lans eget verksamhetsområde. "Vi tycker att den motiveringen borde ha stått kvar.Varför regeringen har tagit bort den vet vi inte riktigt.Vi är också motståndare till att man utser aktivapolitiker i styrelsen. Det skulle vara utomordentligtbeklagligt om regeringen får för sig att utse någonaktiv politiker som ordförande i styrelsen. Det är föross något helt otänkbart, och jag skulle vilja få ettbesked här i kammaren om att det vore otänk-bart att t.ex. utse en riksdagsledamot, ledamot avutbildningsutskottet, till ordförande i någon högsko-lestyrelse. Det vore att sitta på två olika stolar. Dettavill jag ha ett besked om, gärna av Socialdemokrater-nas företrädare i debatten.Vi skulle vilja att de nya professorstjänsterna vidde mindre och medelstora högskolorna kvalitetssäk-rades. Vi tycker att det är märkligt att så inte sker utanatt fältet i detta sammanhang lämnas mer eller mindrefritt för de mindre och medelstora högskolorna attinrätta nya professorstjänster. Det är möjligt att tan-ken är annorlunda hos regeringen, men den kan läsaspå detta sätt. Vi tycker att det är märkligt att de mind-re och medelstora högskolorna kommer att tilldelasett vetenskapsområde först efter det att deras forsk-nings- och utbildningskapacitet har värderats. Vitycker att det borde ha varit tvärtom.Vi har ytterligare en reservation som gäller tidsbe-gränsning av anställning som lärare. Det är reserva-tion 8. Vi tycker från moderat håll att det i många fallinte är rimligt att man ger ett livstidsförordnande pådessa tjänster. Men vi är också öppna för att lärarnaefter en period skall kunna omförordnas ochdå vara förordnade tills de går i pension. Då kan lä-rarna få den typen av tjänster där de är ämnesansvari-ga och kan arbeta för ämnets utveckling på det sättsom de finner är lämpligt.Den sista reservationen som jag skulle vilja ägnanågon minut åt är reservation 12 om indelning i ve-tenskapsområden. Vi tycker att det ligger mycket iregeringens förslag att förändra den nuvarande fakul-tetsindelningen. Men vi anser att regeringens förslaginte är färdigutvecklat och färdiganalyserat. Det bordeha funnits en bättre penetration av frågeställningen.Det finns fortfarande en stor risk för att mindre ämnenkommer i kläm och att man reducerar från exempelvisåtta fakulteter vid ett universitet till fyra vetenskap-sområden. Det innebär inte att man löser de problemsom nu finns när det gäller ämnesövergripande kon-takter. Jag tror att man måste penetrera denna fråga påett annorlunda och djupare sätt. Därför har vi reserve-rat oss även på denna punkt.Anf. 32 ():Herr talman! diskuterar vi ännu ett steg i le-det att skapa ett decentraliserat kunskapssamhälle iSverige. Det betyder att vi måste se det framväxandekunskapssamhället som en möjlighet att ge bra ochkvalificerad utbildning till hela folket i hela landetunder hela livet. Då är det också avgörande att byggaupp en decentraliserad högskola. Detta kommer attvara helt avgörande, vågar jag påstå, för Sverigesställning som kunskapsnation.Om vi jämför oss med många andra europeiskaländer har vi kunnat se att man i dessa länder tidigtbildade en rad nya universitet. Från att ha varit pro-vinsiella högskolor eller institut lät man dessa utveck-las med fasta forskningsresurser och möjligheter attforskarutbilda. Man byggde upp goda forskningsmil-jöer och en stark akademisk struktur decentraliserat.Sverige höll länge på att komma på efterkälkennär det gällde högskolan, bl.a. därför att vi byggde utden för litet, men också därför att vi i intelyckades skapa de förutsättningar som man gjorde påmånga andra håll i . Det menar jag är en av deviktiga anledningarna till att har riskerat attkomma på efterkälken i fråga om högre utbildningoch forskning. Vi höll länge på att inte släppa framden mångfald, att inte släppa fram den dynamik ochatt inte släppa fram den konkurrens som det innebärnär man har avancerad forskning på många håll vid avvarandra oberoende institutioner inom högskolevärl-den. Men äntligen är det på många sätt en förändringpå gång i , och det är att vi lämnarden litet inskränkta och provinsiella syn som har fåttdominera utvecklingen när det gäller högskolor ochuniversitet alldeles för länge här i . är, om man så vill, en medsatsning på kvalitet, fördjupning och forskning vidvarje akademiskt lärosäte. Jag menar att det är ettstort steg framåt också att om igenkommer att fatta ett beslut som innebär att vi utveck-lar den decentraliserade möjligheten inom högskole-världen.Jag vill också säga att det stämmer med de erfa-renheter som man har kunnat se i där undersök-ningar visar att de bästa utbildningsresultaten uppnåsvid högskolor med 7 000-8 000 studenter. Vi harnågra exempel här i från ganska små högsko-lor som av tradition anses som mycket framstående,t.ex. , Kungliga tekniska högsko-lan och i . Det är väl påtiden att vi också ger andra högskolor i deförutsättningar som länge har funnits vid dessa hög-skolor. som kunskapsnation skulle vinna pådet, och det framväxande kunskapssamhället kommeratt vinna på det och se annorlunda ut, eftersom detinnebär just en möjlighet att nå hela folket i hela lan-det.Centerpartiet har varit med om i stort sett varjeviktigt steg när det har gällt att utveckla de nya hög-skolorna. Man vill ju så gärna ringakta den roll somCenterpartiet har haft och beskriva den som en intres-seinriktad och regionalt inriktad hållning. Jag tror attdet är ett fullständigt gammaldags sätt att se på detta,men som tyvärr numera mest finns uttryckt i Modera-ta samlingspartiets motioner, där man på många sättär försvarare av en gammaldags och mer intresseinrik-tad hållning i den akademiska världen att skydda sigfrån konkurrensen från de nya dynamiska lärosätensom växer fram runt om i . Men konstigt nogverkar det också på hållningarna somatt man där har stöd av det i kunskapssammanhangkanske litet mera diffusa , som på mångasätt har samma hållning som Moderata samlingspar-tiet i dessa frågor.Vi har arbetat för att åstadkomma en kraftig ex-pansion av högskoleutbildningen i vårt land. Vi harlyckats genom en skickligt hanterad resultatpolitik.Resultatet är en utbyggnad vid de nya högskolorna. Vihar arbetat för att nya universitet skall inrättas och attnya högskolor skall bildas. Det har i hög grad skettmed medverkan. Vi har arbetat förbättre kvalitet i utbildningen genom fler forskarutbil-dade. Det har vi kunnat uppnå. Vi har också arbetatför fasta forskningsresurser vid varje högskola, och vihar kunnat uppnå det. Vartefter har vi fått stöd avSocialdemokraterna för den linje som vi har drivit,och vi har tyckt att det är bra.Nu gäller det att se till att ge de nya högskolornaännu bättre möjligheter när det gäller att utvecklaforskarutbildningen. Det är en av de stora framstegenmed det beslut som är på väg att fatta.Första steget i den utvecklingen var att inrätta rättenför högskolor att utfärda magisterexamen. Ett ytterli-gare steg som medverkade till varprövningen för att starta professorsprogram vid denya högskolorna. Och blir det möjligt med en nyfakultetsorganisation där forskningspengar fördelastill vetenskapsområden. Det blir också möjligt attexaminera i forskarutbildningen vid de nya högsko-lorna, på det sätt som länge förespråkat,vilket - detta vill jag än en gång understryka - är ilinje med en inriktning som man redan på många hållhar valt i Europa.Centerpartiet har också arbetat för att skapa ettmer fast system för hur fördelningen av fasta forsk-ningsresurser skall kunna utvecklas. Vi har föresprå-kat en kvalificeringstrappa som innebär att i takt medatt man utvecklar den egna högskolans forskningsut-bildning, i takt med att man utvecklar professorspro-gram och i takt med att man utvecklar kvaliteten, skallman också tilldelas ökade resurser.Vi har, som en del av arbetet med budgeten,kommit överens med regeringen om att den forsk-ningspolitiska beredningen skall utarbeta kriterier fören fortsatt ökad satsning på fasta forskningsresursertill de nya högskolorna. När vi behandlade det härbetänkandet i utskottet var den frågan inte så långtframme. Därför finns det från min sida en reservation,som för vår del ligger som en beskrivning av de målsom vi vill uppnå i och med den forskningspolitiskaberedningen, som vi hoppas är färdigmed sitt arbete.En annan viktig fråga har varit att åstadkomma ettstarkare studentinflytande vid högskolorna. Vi ser detsom en viktig del av en hållning som innebär en tro påelevernas roll vid en högskola och i ett framväxandekunskapssamhälle. Därför ser vi det som en viktig ochstor framgång att det nu blir ett ökat studentinflytandeoch ett utredningsarbete när det gäller fortsatta stegför det inflytandet. Det ser vi som avgörande fram-gångar också för det arbete som hardrivit.I utskottet har vi reserverat oss för pedagogiskutbildning av lärare som en mycket viktig del avkvalitetsarbetet i högskolan. Tillsammans med Folk-partiet har vi reserverat oss när det gäller rekryte-ringsmålen för könsfördelningen bland dem i högsko-lan verksamma. Vi har där samma höga ambition somregeringen, men vi vill inte gå fram med en lika mar-kerad sanktionslinje som den som regeringen har valt.Herr talman! För att spara kammarens tid nöjer jagmig med att yrka bifall endast till reservation 10,avseende mom. 28, men självfallet står jag bakom allareservationer som jag har undertecknat.Anf. 33 () replik:Herr talman! Det var mycket intressant att höraAndreas dra en parallell med det amerikans-ka universitetsväsendet när det gäller storleken påhögskolor och universitet. sade attden optimala storleken var omkring 8 000 elever. Detkan jag mycket väl hålla med om. Han gjorde ocksåen jämförelse med tre högskolor här i , nämli-gen , Tekniska högskolan och yt-terligare en högskola.Men hur har det inte tagit för dessa treinstitutioner att bygga upp sin kompetens och kvali-tet? Sådant gör man inte från den ena dagen till denandra. De amerikanska institutionerna av nämndastorlek, t.ex. och , är också elitinsti-tutioner. När det gäller den typen av institutionerhåller jag gärna med om att det rör sig om den opti-mala storleken.Jag skulle vilja erinra om dendebatt som vi hade för styvt . Jagtalade då om mina synpunkter på att man i början av60-talet skulle ha knoppat av satellituniversitet till degamla universiteten. Det skulle ha varit en betydligtbättre väg att gå än den väg som Socialdemokraternaoch valde här i för kvalitetsut-vecklingen avseende de mindre och medelstora hög-skolorna. Jag beklagar valet av väg; nu är vi där vi är.Anf. 34 () re-plik:Herr talman! Jag är kanske förvånad över den rollsom väljer i debatten. Varje gång mannämner den möjlighet till modernisering som finnsgenom satsningar på de nya högskolorna begär RuneRydén replik. Han säger att det mera borde vara sompå den gamla goda tiden. Det är förvånande medtanke på att det rör sig om ett parti som alltid talar såoerhört väl om förnyelse. talar också välom kunskap. Men frågan är om kunskapen verkligentjänar på konservativa attityd. Det var idet avseendet som jag hänvisade till . De bästastudieresultaten där nås nämligen vid de små högsko-lorna. Men framför allt gäller det utvecklingen i Eu-ropa, som länge har gått före på detta område.Rune valde att inte kommentera detta.Såvitt jag förstår handlar det i världom s.k. bygdehögskolor, men jag tror att detta är endel av det framväxande moderna kunskapssamhället. Itakt med att vi ändrar verkligheten retirerar Modera-terna - som tur är. Jag har märkt att Moderaternanumera är mycket mindre aggressiva och att de trotsallt mer och mer accepterar det som sker. Det tyckervi är bra, men vi tänker fortsätta att ta på oss rollensom pådrivande.Anf. 35 () replik:Herr talman! inlägg förvånarmig något. Inte med ett enda ord har han kommenteratdet som jag pekade på, nämligen parallelliteten närdet gäller dels de tre högskolorna i och demindre och medelstora högskolornas utveckling iSverige, dels de små amerikanska elituniversiteten,vilka onekligen är de allra bästa i världen.På en punkt har rätt. Det gällerdå att vi moderater - lika mycket som de andra parti-erna i denna kammare - vill värna om de mindre ochmedelstora högskolornas utveckling och främja deraskvalitetsmässiga utveckling i landet. Den typ av pro-paganda som försöker bedrivafaller platt till marken. Den har nämligen ingen rele-vans. Vi har en något olika syn på den historiskautvecklingen, men i övrigt har vi en samfälld syn påmålet.Anf. 36 () re-plik:Herr talman! Jag ber om ursäkt för att jag intehann med att nämna jämförelsen med de amerikanskaelituniversiteten, som jag menar visar på potentialen.Min kritik gällde just att bl.a. i Sverigehar hindrat från att utnyttja den potentialengenom att man envist exempelvis har motsatt sig fastaforskningsresurser till de nya högskolorna. Många avdessa högskolor startades med bl.a. Centerpar-tiet som pådrivande kraft. har vi nu nåttden punkt där det äntligen blir fasta forskningsresur-ser.Tänk vad tid har förlorat och tänk vilkenpotential har missat genom att det fått dröjaså länge för oss att skapa ordentliga utvecklingsmöj-ligheter, något som man ute i och på andrahåll valde redan tidigt - och 70-talet. Detär svårt att bemöta det med att bara kasta ur sig att detär en propaganda som "faller platt till marken". Jagtror att det från synvinkel, tyvärr, är enverklighet som visar sig mer och mer. Det är verklig-heten som ger oss rätt. Därför är jag ganska lugn påden här punkten, trots att är en ganskahård motståndare till vad han kallar för bygdehögsko-lor.Anf. 37 ():Herr talman! Det allt övergripande i diskussionenom förändringar måste vara att den goda kvaliteten ihögskolans utbildningar och forskning behålls ochutvecklas. Utbyggnaden skall ske i den takt som kvali-tetskraven tillåter. Det skall självklart vara sammakrav på kvaliteten i hela systemet, oberoende av omdet gäller en stor eller en liten högskola och oberoen-de av om det gäller universitet eller högskola. Studen-terna måste kunna lita på att den utbildning duger somde har lagt ned ork, intresse och pengar på, oberoendeav var de gått. Utbildningen skall vara bra och lik-värdig över hela landet.För att upprätthålla denna stolta deklaration måstedet finnas vissa grundvillkor. Ett sådant villkor är attdet finns kompetenta lärare i tillräckligt antal. När nuriksdagen har ökat antalet högskolestuderande - justnu till närmare 270 000 högskolestuderande, och detskall ske en ökning med ytterligare 15 000 personervarje år fram - är antalet kompetentalärare den svagaste länken i denna utbyggnadskedja.Efter sekelskiftet blir dessutom av lekto-rerna och adjunkterna pensionärer. Jag menar attregeringen inte har redovisat hur den tänkt sig attdenna framtida lärarförsörjning fullt ut och på allalärarnivåer säkras, och då med kvalitet.Det är bra, som vi fick besked om i en interpella-tionsdebatt, att 700 pensionerade lärare fortfarande äri tjänst och kommer att förbli i tjänst, att man kommeratt använda pensionärer. välkomnar, somalla vet, en flexiblare pensionsålder även i praktiken,och det är bra att pensionärers erfarenheter och kun-skaper används. Men att förlita sig på framtidenspensionärer löser inte problemet.I reservation 3 efterlyser vi en strategi för att säkraframtida rekrytering av kompetenta lärare. Jag yrkarbifall till reservation 3 under mom. 25 som handlarom kvalitet och mom. 21 om en strategi för lärarför-sörjning.Herr talman! I reservation 12 anser vi och Mode-rata samlingspartiet att förslaget om indelning i fyravetenskapsområden som fördelningsprincip av forsk-nings- och forskarutbildningsresurser inte är färdigtför beslut i kammaren. Modern forskning överskriderinte bara disciplingränser utan även fakultetsgränser.Detta gäller en rad forskningsområden och berörsamtliga fakulteter. har vi haft dessa fakul-teter som resursfördelningsprincip, en organisationsom infördes för mer . Mycket har häntunder , nya områden har tillkommit ochandra har delats eller försvunnit.