prot · GK0953 · 1997-01-22 00:00:00 — Ministern ser kan-ske inte sambandet mellan konkurrensutsättning ochpressade priser. Ministern har kanske någon annanlösning. Hur skall man effektivisera för att på så sättsänka priserna och få svenska folket att åka på järn-vägen? Vi har inte fått något besked om det.I ett tidigare inlägg sade ministern att man harsysslat med effektivisering ända . Vad ärdå ministerns recept för att denna slogan intebara skall bli en slogan? Det måste väl ändå vara enambition från ministerns sida att SJ skall vara folketsjärnväg och att så många som möjligt skall kunna åkatåg. Den möjligheten finns inte på grund av attpriserna är för höga. Det är detta som är huvud-problemet, och ministern har inget svar att ge här ikammaren i dag.Anf. 248 Kommunikationsminister () replik:Fru talman! Det har hänt mycket sedan 1963 årsbeslut fattades. Men det har hänt ännu mycket mersedan 1988 års trafikpolitiska beslut. Det är nog detviktigaste att komma ihåg.Ja, vi skall ha folkets järnväg, men vi skall inte bliromantiska och tro att det skall vara hela folkets järn-väg, dvs. att järnvägen skall gå till varje by och varjesamhälle. är ett utmärkt transportmedel förpersontrafik i tättbebyggda områden, t.ex. runt stor-städerna. Det handlar om pendeltågstrafik och trafiktill vissa destinationer. Det är där vi skall effektiviserajärnvägen. Sedan finns också de andra transportsla-gen, t.ex. flyg och bil, för persontransporter. Det ärviktigt att komma ihåg det också.Anf. 249 () replik:Fru talman! Det är ett antal talare som strukit sigföre mig på listan, och ett antal som har strukit sigefter mig på listan. Jag måste erkänna att jag själv etttag funderade på att stryka mig. Det här debattupp-lägget kanske inte är det mest lyckade. Det komemellertid ett telegram på TT som jag tycker är såväsentligt att ta upp i riksdag i en debatt omen hållbar samhällsutveckling på att jagbestämde mig för att ändå försöka framföra detta.Det handlar om en överlevnadsfråga för oss iSverige och för mänskligheten i stort. Det handlar omvattenförsörjningen. Rubriken på telegrammet är:Vattenbrist väntar två tredjedelar av världens befolk-ning år 2025.Det står så här: Slöseriet med världens vatten göratt två tredjedelar av världens befolkning, 5,5 miljar-der människor, kommer att lida brist på vatten år2025. kräver FN:s kommission för uthållig ut-veckling krafttag för att rädda jordens vattenresurser.Det är som hargjort en kartläggning av vattensituationen i världenoch sammanställt det i en rapport till FN.Vidare står det: 1995 saknade en femtedel avvärldsbefolkningen tillgång till rent dricksvatten.Hälften av dem saknade acceptabla sanitära bekväm-ligheter. försämras vattenkvaliteten överhela världen av olika typer av föroreningar. Därmedpåverkas även livsmedlens kvalitet.Tidigare i debatten hade vi ju uppe frågan om detglobala synsättet när det gäller livsmedelsförsörjning-en, och att vi har det synsättet när det gäller att disku-tera reformeringen av jordbrukspolitiken. Det finns ettklart samband mellan vatten och livsmedel.Rapportförfattarna kräver omedelbara insatser föratt på alla nivåer, lokalt, regionalt och globalt förhind-ra fortsatt försämring av världens vattensituation. Dekräver att regeringar, politiker och andra beslutsfatta-re nu sätter sig ned och fattar beslut som säkerställervatten och acceptabel hygien åt alla.Enligt rapporten krävs bättre hushållning med ochskydd av de värdefulla dricksvattenresurserna, åtgär-der mot ökenutbredning, fortsatt kamp mot miljöför-störing och skydd av känsliga kustregioner.Fru talman! Från sida har vi jui motioner och på annat sätt i riksdag ageratoch lagt en rad förslag när det just gäller att få till enuthållig vattenförsörjning. Vi har också föreslagit attSverige skall ta initiativ till att vi får en global vatten-konvention.Den här rapporten är ett kvitto på nödvändighetenav detta och av att den driverdenna fråga och försöker få till en sådan konvention.Vilka förslag driver egentligen regeringen i dennaöverlevnadsfråga? Vilka förslag finns i övrigt frånoppositionen? Det är väl den här typen av frågor somvi som politiker borde ägna betydligt mer tid och kraftåt. Det handlar om förutsättningarna för våra barn,deras barn osv.Om vi inte nu kan förändra politiken både här iSverige, regionalt, internationellt och globalt vet vihur situationen kommer att se ut om en relativt korttid. Det handlar alltså . Det är en förödandesituation när det gäller vattenförsörjningen för demänniskor som då finns på jordklotet.En annan överlevnadsfråga är klimatpolitiken. Påsamma sätt borde vi som politiker ägna oss än mer åtockså denna fråga. Om vi inte kan hejda koldioxidut-släppen vet vi att vi kommer att få klimatförändringarpå 50 till som innebär att stora landarea-ler kommer att läggas under vatten. Det kommer attdrabba miljoner och åter miljoner människor. Vikommer att få ett förändrat klimat som kanske omöj-liggör spannmålsproduktion i ochNordamerika, eller försvårar den högst avsevärt. Detär de delar av världen som står för det mesta av livs-medelsproduktionen i dag.Fru talman! Är det inte det debatten måste handlaom när vi diskuterar frågan om en hållbar samhällsut-veckling på ? Det är vattenförsörjningsfrå-gan för kommande miljarder människor det handlarom. Det gäller också klimatfrågan för miljarder män-niskor. Detta är de verkliga överlevnadsfrågorna.Jag hade förmånen att få delta i Riokonferensen1992. Där fanns representanter för världens befolk-ningar. Där kom man överens om ett handlingspro-gram, för att försöka förändra situationen.Vi har kommit olika långt med detta. Jag är räddför att engagemanget har börjat trappas ned, och att viinte har den entusiasm som då fanns kring de härfrågorna. Därför, fru talman, måste vi sätta upp vat-tenförsörjningsfrågan och klimatfrågan överst på denpolitiska dagordningen. Detta är de verkliga överlev-nadsfrågorna för framtiden.Anf. 250 ():Fru talman! Vi befinner oss nu tidigt på året 1997.Det innebär att vi just har börjat den andra halvan avinnevarande mandatperiod. Det är en mandatperiodsom för oss socialdemokrater har innehållit två viktigahuvuduppgifter.Det har varit att sanera finanser och återfå en ekonomi som präglas av att budgetens inkomsterräcker till de utgifter som staten har, och att med allakrafter bekämpa den skyhöga arbetslöshet som landetådrog sig under den borgerliga mandatperioden. Dettaär politiken i stark sammanfattning i det korta pers-pektivet.Men politiken innehåller så mycket mer och måsteockså innehålla så mycket mer. Det är viktigt att ha enekonomi som är i balans.Det är minst lika viktigt att klara av sysselsätt-ningsfrågorna . Men dessa bådamål blir inte hållbara vare sig i det korta eller detlängre perspektivet om vi som politiker inte också kanblicka runt hörnet och lägga ut de långtgående strate-gier som är nödvändiga för att trygga en fortsatt godoch jämn utveckling för befolkning - en godutveckling som innebär att vi kan behålla och förstär-ka välfärdsstaten som en ledande nation iEuropa och övriga världen.Vi befinner oss i en brytningstid. Det gamlamönstret av god tillväxt och ökad aktivitet har lidit avstörningar under . De gamlagoda trygga arbetsplatserna som stod för sysselsätt-ning, tillväxt, utveckling och framtidstro har struktu-rerat om, rationaliserat, moderniserat, datoriserat ochsysselsätter - om de finns kvar - bara delar av sinforna arbetskraft.Det är en utveckling som i de flesta fall har varithelt nödvändig för att företaget skall kunna överlevaoch ha en plats i konkurrens med övriga företag ivärlden. Det är en utveckling som för dem som harfått behålla sitt jobb säkert är lätt att förstå. Men denkanske är obegriplig och skrämmande för dem sommed bitterhet blivit kvar på orten och fastnat i hopplösarbetslöshet. Vilken framtidstro och förhoppning hardessa människor inför ?Ser jag på min egen valkrets, , stäm-mer ovannämnda beskrivning mycket väl. Västman-land har präglats som det livaktigaindustrilänet där de stora tunga industrierna och före-tagen stått för sysselsättning och välfärd. Metallver-ken, ABB, i , Bruk,och i för att nämna några exempel.Det senare, där numera sköter flygmotorunder-hållet, är ju det senaste ex-emplet på vad som drabbat vårt län. En flytt av verk-samheten från är naturligtvis ett slag underbältet på som kommun och ort. Men det ska-kar naturligtvis hela och kanske ävenandra län.Vem står härnäst i tur att drabbas av omstrukture-ringarnas våg? Vad kan göras på det lokalaregionala planet för att sätta emot?När det för övrigt gäller själva turerna i ärendetArboga vill jag ge regeringen en eloge som på upp-maning från bl.a. kommunalrådet i Ar-boga låtit justitiekanslern utreda de turer som före-kommit mellan FMV och Volvo.När detta är klart är förutsättningarna bättre att fö-ra den debatt som skall föras. Om det dessutom skullevisa sig att FMV genom stöd i form av pengar hjälptVolvo med flytten har man också visat att man frånFMV:s sida har pengar att satsa i verk-samheten, en satsning som då skulle kunna ske i be-fintlig verksamhet i . Vi skall nämligen hafullständigt klart för oss att verksamheten i Arbogainte är omodern utan i allra högsta grad en myckettidsenlig produktion av kvalificerat tekniskt snitt, enverksamhet med framtiden för sig. Dessutom bestårverksamheten till av civil produk-tion, vilken har alla förutsättningar att utvecklas yt-terligare.Vad som händer i har stor betydelse förhela vårt län Västmanland.En av de viktigaste frågorna på den framtida dag-ordningen är bl.a. hur vi skapar ett miljötåligt ochuthålligt samhälle där vi inte förbrukar och sliter utjordens resurser. Här har stora möjligheter attprofilera sig som en världsledande nation.Energin skall omställas. Energidiskussionerna ärinne i sitt slutskede. Det kommer med all säkerhet attmedföra att ersättningsdiskussionerna kommer att tany fart. Viss teknik finns redan, men forskningenmåste fortsätta. Andra verksamheter kan starta inomdetta område, t.ex. etanoltillverkning av överskotts-spannmål och halm, en diskussion som har förts ochförs av de socialdemokratiska politikerna bl.a. i Kö-ping. En sådan produktion skulle, utöver att etanol ärmiljövänligt som bränsle, skapa inhemsk sysselsätt-ning, sysselsättning i en region som så innerligt välbehöver den.En annan framtidslösning är att skapa ytterligarehögskoleplatser i regioner som lider av stagnation ochbefolkningsminskning. , medinriktning mot Bergslagen, fick extra platser,men inte tillräckligt för att kunna orka vända en nega-tiv trend och befolkningsutveckling. En ytterligaresatsning här skulle bidra till ökad aktivitet och syssel-sättning dels genom välutbildade studenter som ärberedda att ta välkvalificerade jobb, dels genom att viav erfarenhet vet att högskoleregioner drar till sigföretag och investerare och på så sätt skapar ett dy-namiskt klimat för positiv företagsutveckling ochsamhällsutveckling.Fru talman! Jag tror att om rätt politik förs bl.a. idenna kammare har stora chanser att gå enljus framtid till mötes.Anf. 251 ():Fru talman! Jag vill till förstsäga att jag ger honom mitt fulla stöd i hans strävanatt åstadkomma en etanolfabrik i fullskalestorlek. Låtoss påverka dina partikamrater i regeringen så attdetta kan bli fallet.Fru talman! Handling ljuger inte! Samarbete gerresultat!Under de ett och trekvarts år som samarbetetmellan och regeringspartiet har pågåtthar ett antal positiva företeelser inträffat i svenskekonomi. De har berörts tidigare, men de förtjänar attupprepas.Räntan har halverats, dvs. sänkts med uppemot 6procentenheter.Den s.k. räntemarginalen till den tyska räntan harminskat från till ungefär0,5 %.Kronan har förstärkts med ungefär 20 procenten-heter, dvs. kronfallet har i stort sett haråterställts.Budgetunderskottet har minskat kraftigt, och detser nu ut som om vi kan förvänta oss ett visst över-skott redan till nästa budgetår.Det är inget att hymla med att det har måst ske tillpriset av uppoffringar från alla grupper i det svenskasamhället. Den bistra sanningen är att det inte finnsnågon annan metod att åstadkomma en kraftig bud-getsanering än att den måste betalas av alla medbor-gare.Har då samma medborgare någon nytta av att sa-neringen genomförts? Ja, direkt är det lättast att påvi-sa nyttoeffekten för alla de medborgare som har låntill sitt boende eller i sitt företag. För varje lånadhundratusenkrona innebär räntefallet en lägre brutto-kostnad på . För en villaägaremed en belåning på betyder deten minskad bruttokostnad på per må-nad.Vår gemensamma ekonomi ser alltså för förstagången på åtskilliga år hanterlig ut. Genom vårt sam-arbete har det varit möjligt att åstadkomma dettapositiva resultat trots att vi formellt har en kraftigvänstermajoritet i det svenska parlamentet. Reellt hardet i stället i huvudsak förts en mittenpolitik i densvenska riksdagen.Handling ljuger inte!Nu har grunden lagts för att såväl hushåll som fö-retag skall våga expandera sina investeringar. Hushål-len har under en följd av år visat stor återhållsamhet isin anskaffning av kapitalvaror. är det tid att taigen denna eftersläpning. kan t.o.m. en eller annanlånad krona tas i anspråk för detta ändamål. Detkommer att ge ökad sysselsättning i tillverkning ochdistribution. Det kommer att öka skattebasen för såvälinkomstskatt som mervärdesskatt. Det kommer i sintur att ge möjligheter till sänkta skattesatser och/ellersatsningar i t.ex. vård och omsorg. Det kommer dess-utom att innebära klara miljöfördelar genom att nyamiljövänligare och energisnålare produkter kommertill användning.Den lägre räntenivån kommer rimligen också attinnebära en stimulans till nyföretagande och utveck-ling av befintliga småföretag. Denna stimulans för-stärks av politiska beslut som trätt i kraft vid årsskif-tet. Jag tänker då närmast på sänkta arbetsgivaravgif-ter och de lättnader som har gjorts i dubbelbeskatt-ningen. Båda dessa åtgärder har en klar småföretags-profil. Och jag vågar påstå att dessa åtgärder inte hadekommit till stånd utan vårt samarbete med regerings-partiet. Till dem som velat gå längre i dessa hänseen-den vill jag säga att någon majoritet för detta"längregående" inte har varit i närheten av majoritet idenna kammare.Det är viktigt att nu gå vidare. I takt med att ytter-ligare resurser kan frigöras genom ökad tillväxtoch/eller skatteväxling bör ytterligare sänkningar avarbetsgivaravgifterna för framför allt de små företa-gen genomföras. Om denna utveckling skall kunnagenomföras är det viktigt att kunna påvisa att desänkta arbetgivaravgifterna resulterar i ökad syssel-sättning och inte enbart resulterar i ökade vinster iföretagen.Fru talman! En hållbar samhällsutveckling pålängre sikt förutsätter att omställningen av vårt ener-gisystem nu påbörjas och intensifieras. Kärnkraftsav-vecklingen måste påbörjas möjligt. Teknikut-veckling inriktad på energibesparingar och på förny-bara, i huvudsak inhemska, energislag måste stimule-ras. Konvertering av eluppvärmda bostäder till andrauppvärmningssystem måste till. Sådan konvertering ärför övrigt oftast kommersiellt intressantutan statlig eller annan subvention. En sådan konver-tering är nödvändig bl.a. för att säkerställa tillräckligtmed el för vår industri.Det är rimligt att anta att en kraftfull omställningav vårt energisystem kommer att resultera i ökadsysselsättning i många nya småföretag inom energi-sektorn. Merparten av dessa nya företag, dessa nyasysselsättningstillfällen, kommer att komma till ståndi mindre tätorter och i glesbygd.Det är på detta sätt vi nu skall gå vidare mot enhållbar samhällsutveckling på . går bygget vidare, framför allt genom olikaåtgärder för ökad sysselsättning och tillväxt. Och handling kommer inte heller fortsätt-ningsvis att ljuga.Anf. 252 PER () replik:Fru talman! Det är intressant att höra när han talar om stimulans till småföretagen.Jag vill då erinra om att man har för-längt sjuklöneperioden, och man avslog Vänsterpar-tiets förslag att undanta de allra minsta företagen närdet gäller den förlängda sjuklöneperioden. Det varinte någon särskild stimulans som gynnar ökad syssel-sättning i småföretagen.Jag vill också peka på det faktum att lättnaden idubbelbeskattningen och den finansiering man valdedrabbade de enskilda firmorna och handelsbolagen.De fick ju delvis finansiera den lättnad i dubbelbe-skattningen som genomfördes. Detta är inte något somgynnar de allra minsta företagen.Jag förstår inte hur kunde gå med pånågot sådant. Kanske kan ge oss enförklaring.Anf. 253 () replik:Fru talman! Som jag sade i mitt inledningsanfö-rande har självfallet alla medborgare fått deltamed uppoffringar i samband med gjorda sanering. Dethar också småföretagarna fått göra. Den gruppen skallnu när saneringen börjar bottna - det har vi ansettvara angeläget - få fördelar som gör att man kan börjaexpandera sin verksamhet. Så har skett bl.a. genom debåda åtgärder som jag nämnde.Jag vill påminna Per om att huvudde-len av finansieringen av lättnaden i dubbelbeskatt-ningen består i de 2 miljarder som i ett mycket tidigtskede avsattes just för åtgärder inom företagsamheten.Anf. 254 PER () replik:Fru talman! De allra minsta företagen fick faktisktbetala uppemot 1 miljard för finansieringen av deandra företagens skattelättnad. En handling ljuger inte- det är ord. Sjuklöneperioden är junegativ för de minsta företagen. Lättnaden i dubbel-beskattningen och den finansiering som valdes ärockså negativa för de minsta företagen.Det här hade dock lätt kunnat ordnas genom attundanta de allra största företagen från en nedsättningav arbetsgivaravgiften. Jag tänker då på . Då hade man fått inde pengar som behövs för att undanta samtliga företagmed mindre än fem anställda från arbetsgivarinträdet.Det skulle ha gynnat sysselsättningen i de allra minstaföretagen och det hade varit ett incitament till en ökadsysselsättning i samhället.Anf. 255 () replik:Fru talman! När det gäller förlängningen av ar-betsgivarperioden finns det ett riksdagsbeslut, bl.a.genom vår medverkan, som innebär att försäkrings-systemet för de små företagen skall ses över med siktepå att skapa rimligare försäkringspremier för delta-gande i denna försäkring.Beträffande finansieringen av lättnaden i dubbel-beskattningen har småföretagen netto tillförts ungefär2 miljarder kronor. Skulle Per vara bereddatt göra denna markanta satsning för småföretagen omvi inte hade deltagit i det samarbete som jag berört imitt inledningsanförande?Anf. 256 ber er att vara försiktiga med knapparna i bän-karna, så att inte tekniken störs. Jag säger detta medtanke på att det som sade teknisktnog inte kunde registreras.Anf. 257 ():Fru talman! Möjligheterna att skapa en hållbarsamhällsutveckling på ligger framför allt iförmågan att få olika politikområden att samverka.Att se till att politiken inom bl.a. närings-, utbild-nings-, arbetsmarknads-, kommunikations- och miljö-områdena samordnas i arbetet med det övergripandemålet om en uthållig tillväxt är en av våra viktigasteuppgifter. Här finns det mycket att göra och månganya vägar att bryta för att praktiskt kunna åstadkom-ma denna samverkan. Lyckas vi, så ligger i dennaansats oanade möjligheter och starka krafter.De kanske bästa förutsättningarna att lyckas är attlåta utvecklingen i större omfattning starta på detlokala planet. Grundtanken är att det starkaste byg-gandet av ett uthålligt samhälle måste ha sin grund iett underifrånperspektiv. Ute i kommunerna är av-stånden mellan olika aktörer litet, vilket ger godaförutsättningar för en ökad samverkan och de bästaeffekterna av satsade resurser. Framför allt kan vi iökad utsträckning ta till vara och stimulera fler män-niskors engagemang, kreativitet och framtidstro ge-nom att de ges ökad delaktighet. För att lyckas måstevi också vara beredda att minska på de centrala di-rektiven och därmed frigöra de utvecklingskraftersom decentraliseringen föder.Kommunerna som baser och grund för utveckling-en är naturligt. Det är därför viktigt att värna om ochstärka kommunerna. Detta skall ske dels genom attkommunerna tillåts agera mera fritt och flexibelt uti-från de olika målen för samhällsutvecklingen, delsgenom att kommunerna tillförsäkras ekonomiskaresurser. Många kommuner - inte minst i mitt län,- har stora ekonomiska problem på grundav minskade skatteunderlag, men också till stor del pågrund av minskade statsbidrag.Länets kommuner beräknas tillsammans förloraca till följd av de änd-ringar som gjorts i skatteutjämningssystemet. Länethar haft en positiv befolk-ningsutveckling, något som enligt de senaste statisti-kuppgifterna förbytts i en av landets störstabefolkningsminskningar. Detta gör att satsningar påutvecklingen i länet blir ännu mera angelägna.Vi vill ha hjälp dels med att få kommunernas eko-nomi stärkt för att kunna driva en positiv utveckling,dels, och inte minst, med att få en stärkt ekonomi föratt kunna vara medfinansiärer när det gäller EU:sstrukturfondsprojekt. Det finns mycket som vi villgöra i vårt län. Det saknas inte idéer. Fler är välkom-na att flytta till oss för att delta.Utifrån grundtanken att utvecklingen måste starta iett underifrånperspektiv har, inom ramen för exem-pelvis det s.k. landshövdingeuppdraget, olika projekttagits fram där vi värmlänningar redovisar vad vi villoch vad vi kan. Vi ser dock gärna att vi får hjälp uti-från genom bidrag och stöd t.ex. från staten, EU ellernäringslivet utanför länet.Fru talman! Vi vill ha hjälp med länets kommuni-kationer. Vi vill nämligen följa upp den satsning påjärnvägstrafiken som görs i landet, bl.a. genom enupprustning av banan för att kun-na erbjuda konkurrenskraftig snabbtågstrafik. ärpersontrafiken på den sträckan hotad. Det beror på attden inte kan konkurrera med bilen och snabbusslinjer.Den investering som vi vill skall komma till ståndanser vi långsiktigt vara mycket lönsam, med tanke påmöjligheterna att förverkliga upp tillBorlänge och . Därmed blir det ju närmare tillEU-marknaden för gods som kommer från Norrland.Ambitionen att skapa ett universitet av Högskolani ser vi som en realitet. Med fler studenteroch mera personal där är de pendlingsmöjligheter somtåget erbjuder på sträckan mot , ochGöteborg en nödvändig och värdefull tillgång. Kom-munikationerna till är viktiga för be-söksnäringen. En grundförutsättning för att kunnavara tillgänglig för grupper av besökande är att detfinns ett brett utbud av olika färdmöjligheter. Tågenär ett bra alternativ och dem vill vi slå vakt om. Vivill att de som kliver av tågen i är fler än desom kliver på.Satsningen på utvecklingen av turismen i vårt län,framför allt natur- och kulturturismen, är prioriterad.Turismen är en av de branscher som beräknas kunnage de flesta nya arbetstillfällena. Det är i detta sam-manhang angeläget att vi kan ta fram utbildningarsom förmedlar kunskaper om service- och tjänstepro-duktion och som ger förutsättningar för dem somdeltar att kunna driva egna företag. Enligt en under-sökning som omfattar ungdomars önskemål om kom-mande yrken är arbete inom turism ett prioriteratyrkesområde. Turismen lär också vara den näring somger mest tillbaka till samhället i form av skatter ochavgifter. Inte minst därför är det nödvändigt att vi fåren ökad satsning på forskning och utveckling av tu-rismen som bransch med siktet inställt på att ta störreandelar av den större internationella turismmarkna-den.Fru talman! I mitt anförande här har jag be-gränsat mig till att lyfta fram kommunernas, kommu-nikationernas och besöksnäringens betydelse när detgäller att kunna åstadkomma en hållbar utveckling avVärmland. Det övergripande målet för vårt samver-kande utvecklingsarbete i är att fortlöpandeförbättra levnadsvillkoren för alla som bor och verkari - ett väl värt att satsa på!Anf. 258 ():Fru talman! För nästan exakt stod ennybliven ledamot i och höll sitt jungfrutal.Man diskuterade budgeten, och det handlade ommöjligheten att finansiera det som då kallades förfolkförsäkring, alltså i princip samma fråga som do-minerar den politiska debatten . Låt oss lyssna till det budskapsom hade till riksdag i sittjungfrutal .