prot · GK0991 · 1997-04-17 00:00:00 — Jag skulle misstänka att den har backat uppen av sina tjänstemän i . Det är väl så man haragerat, skulle jag tro.Jag tycker också att det är bra att , precis som jag själv, är beredd att gå vidare. Närvi träffar kommissionen öga mot öga får vi efterhöramed dem hur de ser på detta. Förhoppningsvis kan vi ifortsättningen betrakta detta som ett olycksfall i arbe-tet, och sedan jobbar vi vidare med EU-frågorna, sombåde och jag anser vara av väsentligt intresseför Sverige.Anf. 71 ():Fru talman! Vi vet ju alla hur mycket ett brev be-tyder. Uppenbarligen har brev be-tytt mycket, inte bara därför att det väckt frågor omdemokrati och hur kommissionen agerar utan också -där vill jag föra frågan vidare - vad och Sve-riges regering gör för att ändra anställningsvillkoren iEU. De är så gynnsamma att människor runt om i vårtland reagerar oerhört starkt, och jag utgår från att folkgör det i andra länder också. Den negativa hållninggentemot EU som är välkänd i blir ytterligareförstärkt. Gör regeringen någonting för att ändra pålönevillkoren generellt inom EU?Anf. 72 Statsminister ():Fru talman! Vi är många, , somkämpar hårt för att förbättra EU:s rykte och ställning iSverige. Det här är en mycket enkel åtgärd som, omden blev vidtagen, säkert skulle för oss som vill attEU skall utvecklas och bidra till ett bättre Europanaturligtvis innebära en lättnad. Vi har fört fram syn-punkten till kommissionen att vi tycker att förmånernaär stötande. Det är inte bara i som debattenbörjar ta fart utan också ute i . Vi har fleratillfällen att faktiskt ta upp sådana här synpunkter, inteminst inför den stora översyn som skall ske avEU:s ekonomi inför de kommande fem åren. I detsammanhanget kan vi återigen från svensk sida aktua-lisera frågan.Det hoppfulla är faktiskt att man ute i Europabörjar få nog. Då är detta någonting som jag skulle trogår att rätta till. Från svensk sida är det här definitivtnågonting som vi tycker riktigt illa om, det är stötan-de.Anf. 73 ():Fru talman! Det är glädjande, , där-för att vi från sida inte sett mycketav regeringens agerande. Jag vill understryka att re-geringen faktiskt godkände villkoren. Det beklagarjag, men jag vet inte om det fanns annat val. InnanSverige var medlem i EU sade ja till sådanahär privilegier för EU-anställda. Sedan har det intehänt mycket vare sig från svenska ellerfrån regeringens sida. Det är hög tid att vi agerar föratt få ändringar till stånd. Jag ser gärna att riksdagenfår ta del av de konkreta aktioner som den svenskaregeringen gör, inte bara ställningstagande och redo-visning här i riksdagen.Anf. 74 Statsminister ():Fru talman! På exempelvis skattesidan är det re-gelverk som gäller för internationella organisationer,och det berör inte bara EU utan också andra som harverksamhet i och som på så sätt får ett god-kännande. Det där kanske är knepigt att hantera ochgöra det isolerat svenskt. Däremot kan man kanskeinternationellt driva fram den processen. Men motbakgrund av detta kan man fråga sig om lönesättning-en är rimlig. Det är definitivt en fråga som man ägerinom EU-systemet. Där skall vi naturligtvis göra vårröst hörd.Statsterrorism från IranAnf. 75 KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp):Fru talman! Jag har en fråga till utrikesministern.Det finns många grymma diktaturstater i vår värld.Iran är en av de allra grövsta. Det som exceptionelltgäller är att exporterar sin terrorism till and-ra länder.Vi hade en diskussion omjust det här temat med utrikesministern där hon me-nade att det är den kritiska dialogen med somskall gälla. tillbaka vet vi att en tyskdomstol har fastställt att det nu är fastlagt att terroris-men i är förankrad i den politiska ledningen ilandet.Då frågar jag utrikesministern: Hur påverkar dettasvensk-iranska förhållanden?Anf. 76 Utrikesminister ():Fru talman! Redan när vi hade riksdagsdebatten iämnet för var vi överens om atten kritisk dialog där vi har möjlighet att framföra vårkritik är viktig gentemot men att det inte räcker.Man måste gå vidare. Vi kunde redan då konstateraatt den här kritiska dialogen har givit väldigt dåligtresultat - inga resultat alls egentligen. Å andra sidanhar heller inte en isoleringspolitik som andra ländervalt givit något resultat.Efter det att statsterrorism från iransk sida konsta-terats av en domstol i måste vi nu gå igenomformerna för våra kontakter med över huvudtaget. Vi tog ett första steg när vi hemkallade vårambassadör för konsultationer. EU-ministrarna kom-mer gemensamt att diskutera Iranfrågan vid det kom-mande ministerrådsmötet.Anf. 77 KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp):Fru talman! har sanktioner mot underdet att ökar sin export till . Vi har ökadekontakter med Iran.Min fråga är nu: Hur ser utrikesministern på dettai fortsättningen? Kommer vår ambassadör, som jagförstår är hemkallad, att sändas tillbaka eller att stan-na kvar i ?Anf. 78 Utrikesminister ():Fru talman! När man kallar hem en ambassadörför konsultationer innebär det att vi får tillfälle attresonera igenom läget ordentligt. Det är i den fasen viär . Jag tror att vi skall göra så att vi skall tala meden så tydlig röst som möjligt i förhållande till . Dåär det bra att EU-länderna håller ihop om politiken.K-G Biörsmark har fel i att handeln med harökat. har handeln med minskatsuccessivt. Man visar ett minskat intresse från svensktnäringsliv och kanske också från iranskt näringsliv attha det här samarbetet. Det har jag förståelse för. Mensom jag sade har inte heller isoleringspoliti-ken från sida givit särskilt gott resultat, så manmåste komma vidare i dialogen. Hur det skall gå tillfår vi återkomma till.Anf. 79 KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp):Fru talman! Jag vill bestrida att utrikesministernhar rätt, för enligt mina uppgifter har exporten underde till ökat . Vi skallinte argumentera om det här, men så är det enligt deuppgifter jag har fått.Min poäng när det gäller och dialogen medEU är att restriktiva hållning gentemot Iranskulle få bra draghjälp om EU gick in med sammapolitik. Det skulle ge effekt.Anf. 80 Utrikesminister ():Fru talman! Vi skall inte gräla så mycket om for-merna. Det viktigaste är att vi i sak är överens, nämli-gen att vi måste vara mycket tydliga vad gäller allaMR-brott i och naturligtvis konstateradestöd till statsterrorism. Dessvärre har vi inte några braformer för att trycka på tillräckligt mycket. Dethar varken eller vi i hittat än så länge.Anf. 81 SKÅNBERG (kd):Fru talman! Det gläder mig att utrikesministernoch vi som debatterar denna fråga är överens om attdet nu är bevisat att verkligen har idkat statster-rorism med de fyra högsta beslutande befälhavarna.Det är domfäst i . Men det är inte bara USAsom genomför ekonomiska sanktioner. gjordedet för sedan. Enligt min mening är det enväg som även vi bör följa. Det är kanske det endakännbara för Iran.Iran är dessutom en fara för regionen. Man byggerupp en vapenarsenal med bl.a. icke-konventionellavapen, nukleära, biologiska och kemiska vapen. Mangenomförde för sedan ett underjordiskförsök där man testade distansrobotar som enligtuppgift skall kunna gå , vilket äroroande för länder som ligger i närheten. Vi måstemycket effektivt klippa av möjlighet att på dettasätt bygga upp sin ekonomi och införa samma sank-tioner som Norge.Anf. 82 TALMANNEN:Jag vill påminna om att detta inte är debatt utanfrågestund.Anf. 83 Utrikesminister ():Fru talman! Att vi är helt överens vad gäller upp-byggande av kärnvapenteknologi i är en själv-klarhet. Vi har alltid varit mycket aktiva inom icke-spridningsområdet i fråga om kärnvapen.Anf. 84 ():Fru talman! Den kritiska dialogen har tystnat, menjag hoppas bara att inte kritiken mot har tystnat.Jag har delvis fått svar på min fråga, men jag villbetona att vi måste fortsätta att iaktta kränkningar avmänskliga rättigheter och kurdernas situation, förföl-jelser av kristna och oliktänkande.Är det några särskilda aktiviteter som utrikesmi-nistern förbereder?Anf. 85 Utrikesminister ():Fru talman! tycker jag att mycket tydliggjorde vad det egentligen hand-lar om detta med kritisk dialog. Antingen för manfram kritik i en dialog och får i gång ett samtal ellerockså gör man det bara genom en monolog. Däremel-lan blir det tyst. Den ensidiga monologen från oss harju väldigt liten möjlighet att påverka. Det är därförsom vi har haft den kritiska dialogen.Anf. 86 ():Fru talman! Många av oss - inklusive statsrådet -är tydligen överens om att varken den kritiska dialo-gen eller isoleringspolitik ger något resultat i förhål-lande till . Vi får då söka oss fram på en väg somgår där emellan, kanske en uppgradering av den kri-tiska dialogen med en rejäl skärpning av tonen. Då ärdet väl lämpligt att ta till politiska och ekonomiskapunktåtgärder för att stödja det som är mer än enbartdialog. Att ta hem ambassadören är en sådan åtgärd.Det rimliga vore väl att ambassadören får stannahemma utan att man avbryter förbindelserna.En annan åtgärd skulle kunna vara att lägga nedden flygförbindelse som har upprättats mellan och . Skulle regeringen kunna tänka sigen sådan åtgärd?Anf. 87 Utrikesminister ():Fru talman! Redan för en månad sedan när vi dis-kuterade frågan sade jag att jag var öppen för ytterli-gare åtgärder för att markera vårt missnöje med ut-vecklingen i . Det är klart att den typ av åtgärdersom nämner är en del i detta,även om jag här inte vill diskutera enskilda åtgärder.Anf. 88 ():Fru talman! Om statsrådet för en månad sedan varöppen för detta har det nu hänt någonting väldigtväsentligt , som det här redan har påmintsom. Därför är min fråga om utrikesministerns upp-fattning har förstärkts och om hon upplever nödvän-digheten av att man tar till punktåtgärder.Anf. 89 Utrikesminister ():Fru talman! Det är självklart att vi alla nu är ännumera oroade över situationen. Vi är upprörda överden iranska statsledningens metoder när en domstolhar kunnat konstatera statsterrorism i fråniransk sida. Det innebär att vi i solidaritet inom EU nukommer att ytterliga skärskåda de åtgärder som finnstill vårt förfogande. Resultatet blir bäst om vi kanhålla ihop när det gäller dessa åtgärder. Vi kommeratt diskutera dem vid nästa utrikesministermöte.Radioaktivt metallskrotAnf. 90 ():Fru talman! Det verkar som om radioaktivt metall-skrot från kärnkraftverk kommer ut i samhället för nyanvändning, bl.a. i konsumentnära produkter, åtmins-tone i andra länder och möjligen även i . Jagutgår ifrån att regeringen ogillar detta. Jag vill frågamiljöministern hur hon tänker försäkra sig och oss omatt radioaktivt metallskrot från kärnkraftverk intekommer ut i användning i samhället, framför allt inte ikonsumentnära produkter.Anf. 91 Miljöminister ():Fru talman! Det är ju självklart att farligt avfallinte skall återvinnas utan det skall i stället försvinna.Det skall omhändertas på annat sätt. Det är ocksåsjälvklart att vi skall följa hårda säkerhetsbestämmel-ser och ha stränga gränsvärden för all radioaktivitetsom får förekomma i några produkter. Jag förutsätteratt myndigheterna har den kontrollen att inga produk-ter säljs som strider mot de lagar och bestämmelsersom vi har.Anf. 92 ():Fru talman! Det finns två problem här. Det förstaproblemet är att det för radioaktivitet inte är fastställtnågot lägsta värde som kan anses vara ofarligt. Detandra problemet kan liknas vid hanteringen av gen-tekniskt förändrade produkter. Vi som medborgarevill ha rätt - vare sig vår rädsla är befogad eller inte -att få reda på vad produkterna innehåller. Jag är intesäker på om jag vill dricka mitt morgonkaffe ur enmugg som härrör från metall som kommer från ettkärnkraftverk. Därför undrar jag hur miljöministerntänker se till att detta material inte kommer ut eller attvi får reda på om det finns material som har dettaursprung i några konsumentnära produkter, om nuregeringen är beredd att tycka att det finns en ofarlig-het i strålningen.Anf. 93 Miljöminister ():Fru talman! Jag vill varken själv eller att minabarn skall dricka morgonkaffe respektive morgonjuiceur sådana produkter. Men jag är också ganska överty-gad om att svenska företag förstår att konsumenternainte vill ha det och att företagen därför undviker allasådana material.Betygssystemet i grundskolanAnf. 94 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet . Det är litet oklart när det gäller det nyabetygssystemet och dess användning för urval tillgymnasieskolan. Vilka regler är det som skall gälla?Anf. 95 Statsrådet ():Fru talman! Det nya betygssystemet i grundskolanhar börjat tillämpas i årskurs 8 under innevarandeläsår. De första elever som kommer att gå ut grund-skolan med det nya betygssystemet går ut våren 1998.Regeringen har fattat beslut om hur betygenskall värderas vid urval till gymnasieskolans olikaprogram. För att vara behörig att söka till ett natio-nellt program skall man vara godkänd i svenska eng-elska och matematik. När urvalet skall ske mellanolika elever som är behöriga skall summan av de 16bästa betygen läggas samman. Summan beräknas påliknande sätt som för gymnasiebetygen: 10 poäng förbetyget godkänd, 15 poäng för betyget väl godkändoch 20 poäng för betyget mycket väl godkänd.Jag vill också understryka att kommunerna har enskyldighet att försöka att anpassa utbudet i gymnasie-skolan på ett sådant sätt att det svarar mot elevernasönskemål. Det är mycket angeläget att ungdomar fårgå en gymnasieutbildning som de själva vill gå för attde skall ha förutsättningar att få ett bra resultat i derasstudier.Våld i samband med idrottsutövningAnf. 96 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till idrottsminis-tern.I idrottens spår - inte minst inom lagidrotten -följer det som kallas för svans. Oprovocerat bråk ochvåld, olämpligt uppträdande, attack mot publik, spela-re och domare är alltför ofta förekommande inslag.Från fotbollsallsvenskans senaste omgång visadesdet ett TV-inslag där man berättade om att det numeraockså förekom poliseskort till matcherna. Man kan tillnöds förstå om det efter en match kan bli häftiga dis-kussioner och i något fall handgemäng, men att iförväg hota att märka domarna är enligt min meningoacceptabelt. Min fråga till statsrådet blir då: Är re-geringen beredd att vidta åtgärder för att komma tillrätta med problemen?Anf. 97 Statsrådet ():Fru talman! När det gäller läktarvåld finns det förnärvarande en arbetsgrupp som består av representan-ter från idrottsrörelsen, polisen och kommunerna ochsom jobbar med den här frågan i syfte att så långt detär möjligt förebygga det negativa beteendet hos vissamänniskor som ingår i publiken. Det gäller både påidrottsanläggningen och i samband med matcher, påresa till eller ifrån.Jag delar uppfattning om och oro över ut-vecklingen när nu också domarna - som är en förut-sättning för en just idrottsutövning i de sporter somkräver domare - blir utsatta för hotelser från männi-skor som vill förändra något beteende som de integillar. Vi gör allt vad vi kan för att åstadkomma enförändring av detta, bl.a. genom den arbetsgrupp somjag nämnde.Anf. 98 ():Fru talman! Jag tror att statsrådet hade fel på enpunkt. Han sade att man gör allt vad man kan. Menjag tror att det går att göra litet mera. Man kan bl.a. gåut med litet tätare och tydligare signaler där det beto-nas vad samhället tolererar eller rent av kräver. Det ärviktigt att den städade och seriösa publiken och utöv-arna ostört får ägna sig åt sin idrott.Sedan vet vi att de notoriska bråkmakarna oftaförstärker sitt agerande med drogintag o.d. Min slut-sats är: Jag tror att det vore bra om de tydliga reglersom måste gälla också uttalades från statsrådets munlitet oftare. Jag har ingen invändning när det gällerstatsrådets inställning.Anf. 99 Statsrådet ():Fru talman! Jag vet inte om det hjälper att pratabort problemet. Däremot tror jag att det är viktigt attvi tillsammans med polisen och idrottsföreningarnasjälva men också med kommunerna jobbar rätt aktivt.Jag har besökt idrottsanläggningar och också träf-fat supporterpoliser och andra som gör ett väldigt brajobb. Den grupp som är tillsatt i syfte att få förutsätt-ningarna att bli ännu bättre och försöka minimerainslaget av den här typen av företeelser har till uppgiftatt komma med nya tankar, förbättra gamla tankar ochse om vi kan komma ett steg längre för att förhindraden här typen av beteende. Vi tror naturligtvis attdetta skall lyckas. Polis och andra gör stora insatsersom just syftar till att åstadkomma resultat. Vi är pågång. Jag hoppas att det skall gå att få bort läktarvål-det helt och hållet, men det är kanske svårt att lovadet.Anf. 100 ():Fru talman! är det samhället, dvs. vi alla,som betalar kostnaderna för det som och de polisinsatser som krävs. Det tyckerjag är bra, därför att vi betraktar idrottsrörelsensom ideell, vilket den också är i de allra flesta fall.Dessutom stöds idrotten med en icke oansenlig sum-ma pengar, ca 5 miljarder, från stat och kommun.I dagens tidning kan vi läsa att det finns delar avidrottsrörelsen som funderar på en kommersialiseringav verksamheten. kan vi läsa i Dagens Industriatt funderar på att börsintroduceras. Id-rottsministern och jag har tidigare talat om detta, menen väldigt enkel åtgärd vore att göra det väldigt tyd-ligt och klart att om idrottsrörelsen väljer den vägen,riskerar man naturligtvis att förlora det samhällsstödsom man får. Dessutom blir det självklart att man fårsvara för kostnaderna för upprätthållandet av ord-ningen i samband med arrangemang. Jag ser att fi-nansministern gläds åt detta. Detta skulle dessutomkunna vara en tänkbar besparing. Men jag hoppas attdet inte blir så, utan att idrottsrörelsen väljer en annanväg.Anf. 101 Statsrådet ():Fru talman! Idrotten väljer ju själv sina verksam-hetsformer. Vill man frångå den folkrörelsetraditionsom vi har i och bilda aktiebolag inom vilketidrott skall bedrivas, får man också acceptera att mandärmed kommer att behandlas och betraktas som enjämlik aktör på marknaden, vilket sannolikt ocksåinnebär att statsbidrag för den typen av verksamhetinte kan komma att utgå.Anf. 102 ():Fru talman! För tydlighets vinnande: och andra klubbar som det nu spekuleras omväljer denna väg, är uppfattningen att de inte får någotstatligt stöd i fortsättningen. Detta var ett glasklartbesked, om jag förstod det rätt.Anf. 103 Statsrådet ():Fru talman! Ja, på samma sätt som alla andra ak-tiebolag behandlas kommer också ett aktiebolag sombedriver idrott eller tillverkar skiftnycklar att behand-las. Det är ingen skillnad därvidlag.Kostnader vid stängningen av BarsebäckAnf. 104 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsminis-tern om de omedelbara och direkta konsekvensernaför statens finanser när det gäller stängning av Barse-bäck.I den energipolitiska propositionen, som vi fickför , står det klart att Barsebäckskall stängas och att den första reaktorn skall stängasföre . Men i propositionen angesinte hur detta skall finansieras.Nu vet vi att stängningen kommer att kosta skatte-betalarna stora pengar. Ordföranden i , före-taget som äger , säger att detta kommer attkosta minst 20 miljarder. I vårbudgeten, som vi fickhäromdagen, finns inte nämnt med ett endaord. Där står inte heller någonting om finansieringen.Eftersom näringsministern inte är här vill jagfråga statsministern varför inte regeringen i vårbudge-ten redovisar kostnaden för att stänga ,eftersom kostnaderna kommer att belasta skattebeta-larna och staten redan nästa år.Anf. 105 Finansminister ():Fru talman! Vi skall förhandla med omformerna och storleken på ersättningen. Dum är manju om man går ut i en förhandling och anger ett lämp-ligt pris, ett lämpligt slutresultat av förhandlingen. Detmå vara att ordförande tar till väldigtmycket i inledningen till en förhandling. Jag skullenaturligtvis kunna starta på samma sätt, men då ta tillväldigt litet. Men jag föredrar att avstå.Förhandlingen kommer att genomföras, och närresultatet föreligger kommer det att redovisas förriksdagen.Anf. 106 ():Fru talman! Är det inte en väldigt orimlig ordningför att få en proposition som innebär att viskall fatta beslut om att stänga , med deenorma konsekvenser som det innebär för staten ochskattebetalarna. Vi skall inte veta vad det kostar, utanfatta beslut i blindo. Regeringen borde väl först haförhandlat med , tagit reda på konsekven-serna för statsmakterna och sedan lagt fram ett förslagom att stänga i stället för att använda denhär ordningen.Därför vill jag fråga: Tycker verkligen finansmi-nistern att det är en rimlig ordning att fatta beslut iSveriges riksdag när man inte har en aning om huru-vida det kommer att kosta 10, 15, 20 eller 25 miljar-der?Anf. 107 Finansminister ():Fru talman! Jag undrar om någonsinhar deltagit i någon förhandling.Det vore utomordentligt egendomligt att gå ut of-fentligt och tala om vad man är beredd att betala tillmotparten. Det vore ett ovanligt korkat sätt att agera,och det skulle definitivt inte ligga i skattebetalarnasintresse att agera på det sättet.Vi kommer att klara av den här saken på ett an-svarsfullt sätt statsfinansiellt, på samma sätt som vihar klarat att sanera statsfinanserna efter de ohyggligtstora underskott som vi fick ärva 1994. Även dennafråga kommer att hanteras på ett bra sätt. Det kanChris Heister var alldeles övertygad om.Anf. 108 ():Fru talman! Jag vill ställa frågan till finansminis-tern om han inte tycker att det vore rimligt att manförst förhandlade, sedan fick veta vad det kostade förstatsmakterna, staten och skattebetalarna och därefteri så fall lade en energipolitisk proposition? Är intenuvarande ordning felaktig, finansministern?Anf. 109 Finansminister ():Fru talman! Jag tycker att det är en alldeles natur-lig och självklar ordning i en demokrati att de politis-ka besluten fattas av regering och riksdag, precis pådet sätt som vi agerar i energipolitiken. Det kan intevara så att en förhandling med en enskild intressent påenergimarknaden är avgörande för vilken energipoli-tik vi skall föra i det här landet. Det vore verkligen attlåta svansen vifta hunden. går vi till väga på detenda rimliga sätt. Vi fastställer hur energipolitikenskall läggas upp. Sedan får förhandlingen föras utifrånde riktlinjer som fastställs genom politiska beslut.Krigsmaterielexport till . 110 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet sent som i går kritiserade FN på nytt Indonesi-en för brott mot de mänskliga rättigheterna. Bilden aven ung pojke på , som torteras hängande uppoch ned i ett träd visades upp i FN av nobel-pristagaren är många som hoppas att den svenska krigsma-terielexporten till helt skall upphöra. Intebara utan också , Kristdemo-kraterna, Vänstern och har ju slagit fastatt all form av krigsmaterielexport till ståri strid med riktlinjerna för svensk krigsmaterielexport.Ändå har krigsmaterielinspektör ikonstitutionsutskottet meddelat att han,utan att tillfråga , avser att god-känna ytterligare export av reservdelar och ammuni-tion till . Sådan export anser han nämligenvara självklar.Fru talman! Den svenska krigsmaterielexportenintresserar i hög grad en långväga gäst på åhörarläkta-ren. Han är och har flytt från Östtimor.Hans mor har blivit fängslad, hans och hansfar har blivit dödade.Är det verkligen rimligt, , att krigsmate-rielinspektören går emot vad fem av sju partier i riks-dagen säger för att stoppa den svenska exporten avammunition och reservdelar till ?Anf. 111 Statsrådet ():Fru talman! har den mest restriktiva synenpå krigsmaterielexport till av i stort settalla länder i hela världen som tillverkar vapen. Manmåste ha proportionerna klara för sig när man diskute-rar denna fråga.Enligt SIPRI:s statistik under perioden 1990-1995representerade den svenska exporten till promille av import. Alla andra länder,som jag känner till, som tillverkar krigsmateriel såldemer till än vi.Nobelpristagaren har uppmanat allaländer att inte sälja sådana vapen till somkan användas i regeringens kamp mot befolkningenpå . Det respekterar som ett av fåländer i Europa.Anf. 112 ():Fru talman! Vi är fem partier i som harsagt att exporten helt bör upphöra, och FN har reage-rat . Borde inte den svenska regeringenhålla med om att exporten skall stoppas helt och hål-let? Är inte det rimligt och anständigt, i humanitetensnamn?Anf. 113 Statsrådet ():Fru talman!