prot · GK0964 · 1997-02-12 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1996/97:64Onsdagen den 12 februariKl. 9.00 - 18.0019.00 - 20.16Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------1 § Utrikespolitisk debattAnf. 1 Utrikesminister ():Fru talman! utrikespolitik skall präglasav solidaritet, samarbete och ansvarstagande.1. Det gäller i FN-systemet, som är det övergripanderedskapet för internationell fred och säkerhet ochför att hantera de globala hoten mot människorstrygghet och säkerställa en hållbar ekonomisk ut-veckling.2. Det gäller , där bredden och djupet i integ-rationen erbjuder unika redskap för att skapa väl-färd och ökad säkerhet på vår kontinent.3. Det styr samarbetet med våra närmaste grannar. INorden liksom i Östersjö- och Barentsregionenfinns speciella förutsättningar för att förverkligavisionen om gemensam säkerhet och varaktig väl-färd.Vart och ett av dessa samarbetssystem erbjuderunika möjligheter för svenskt deltagande och infly-tande just under år 1997.Sverige är nu medlem av FN:s säkerhetsråd.Under året skall vårt land vara med och fatta av-görande beslut för att forma ett enat Europa.Vi fullföljer detta år våra ambitioner i Östersjö-samarbetet och är ordförande i talman! FN-samarbetet är enhörnsten i svensk utrikespolitik. som ge-nomgripande förändringar i världssamfundet ställernya och ökade krav på FN motsvaras inte detta avtillräckligt med resurser och politiskt stöd från med-lemsländerna.FN:s kris skall bl.a. mötas genom en tydlig defini-ering av FN:s uppgift för internationell fred och sä-kerhet i en ny tid. utgör denfolkrättsliga och politiska ramen både för att möta deglobala hoten mot människors överlevnad och i arbe-tet för internationell rättvisa, mänskliga rättigheter,nedrustning och demokrati.Regeringens arbete i 1997-1998skall ha ett långsiktigt perspektiv och i det praktiskaarbetet vägledas av ett program som bl.a. omfattarföljande:FN:s förmåga att förebygga och ingripa tidigare ikonflikter - både inom och mellan stater - måstestärkas.En ny generation av FN:s fredsbevarande opera-tioner måste utvecklas. FN-systemets politiska,militära, polisiära, humanitära, ekonomiska ochsociala grenar måste samverka.Säkerhetsrådsarbetet måste "demokratiseras"ytterligare. Mer av öppenhet behövs i rådets arbe-te liksom fler broar till generalförsamlingen. Sam-arbetet mellan FN, de regionala organisationernaoch enskilda organisationer behöver byggas ut. Deländer som bidrar med trupp till fredsfrämjandeoperationer måste få ökat medbestämmande.Det dagliga arbetet i säkerhetsrådet handlar om attreagera snabbare på uppflammande kriser - t.ex. iBosnien-Hercegovina, , , Kaukasusoch länderna kring de i . Rådsar-betet kräver en nära samverkan med alla berörda ochförmåga till lagarbete i pragmatisk anda.De landvinningar som nåtts i de stora FN-konferenserna måste få tydligaregenomslag i FN-arbetet. hålls ett toppmöte föratt följa upp om miljö och utveckling.Den kommer att fatta beslut om att främja utveckling-en av ekologiskt hållbara samhällen, som kan ökaproduktionen av livsmedel och trygga välfärden för enväxande mänsklighet. är pådrivande i dessasträvanden.Arbetet för att effektivisera, modernisera och stär-ka FN har gått trögt. ser vi emellertidatt möjligheternas fönster öppnas. välkomnarden beslutsamhet som visas av den nye generalsekre-teraren , liksom av generalförsamlingenspresident , att ta itu med reformfrågorna.Med president besked inför kongressatt landet avser att betala sina skulder till FN har viskäl att hoppas att den låsning som skulden bidragittill i reformdiskussionerna skall släppa.Sverige står på god grund för att bidra till att kon-kretisera reformarbetet. Regeringen delar den analysav den globala utvecklingen och FN:s reformbehovsom kommer till uttryck i rapporten globalagrannskap, som presenterats av Kommissionen förglobalt samarbete. På det ekonomiska och socialaområdet har , tillsammans med de övriga nor-diska länderna, tagit fram en serie konkreta förslag,bl.a. gemensamma i fält och bättre finansi-ering av biståndet. Det nordiska rapportöverlämnades till FN:s generalsekrete-rare. Arbetet har vunnit gehör i vårt EU-arbete liksomvid en serie regionala möten som hållits i , Afri-ka och Latinamerika.Det multilaterala arbetet, i FN-systemet, i Världs-banken och i andra organisationer, bildar en viktigram för ansvarstagande i det internationellautvecklingssamarbetet. Svenskt bistånd har underårtionden varit nyskapande och står, trots de senasteårens besparingar, starkt. Vår betoning av långsiktig-het och fattigdomsbekämpning är central. Biståndet ärett verkningsfullt medel i regeringens samlade politikför fred, demokrati och rättvisa, för en hållbar inter-nationell ekonomisk utveckling och de fattigas rätt.De demokratiska landvinningarna i stora delar avvärlden öppnar nya horisonter för biståndet. Biståndetkommer framöver att kunna bygga än mer på vårasamarbetspartners ansvar och styrka. Att åstadkommaett verkligt partnerskap är målet. Det Afrikaprojektsom jag presenterade i förra årets utrikesdeklarationkommer att fullföljas i den andan.Latinamerika har med demokratins hjälp lyckatsbefästa ett årtionde i positiv politisk och ekonomiskutveckling. finns stora inkomstskillnaderoch sociala missförhållanden. I harfredsavtal gett människor framtidshopp. Men fredenär fortfarande skör och regionen i behov av fortsattstöd.Länderna i uppvisar kontraster mellan storfattigdom och snabb tillväxt. Imponerande ekonomis-ka framsteg görs, som demokratiutveckling-en på ett oroande sätt hålls tillbaka av auktoritäraregimer på många håll. Världsekonomin och denglobala säkerheten kommer ihög grad att påverkas av utvecklingen i Asien.Regeringen medverkar aktivt i de ansträngningarsom görs för att stärka banden mellan och Eu-ropa. Jag åker till för att delta iden dialog mellan och som tog sinbörjan . inleder ettarbete för att intensifiera Asienrelationer.Regeringens stöd till fredsprocessen i Mellanös-tern fortsätter, bl.a. genom svenskt deltagande i deninternationella närvaron i och genom ett om-fattande stöd till de palestinska områdena. Trots detsenaste årets bakslag och svårigheter växer insiktenbland israeler och palestinier att de måste söka fram-tiden i samarbete. har genomHebronavtalet accepterat att medverka i fredsproces-sen. Alla parter i regionen och omvärlden har ettansvar för att fredsprocessen drivs framåt.Projektet fortsätter. Det är ettfredsprojekt som ger en möjlighet för ochEuropa att långsiktigt utveckla relationerna till våramuslimska grannländer. bidrar det till för-djupad förståelse för de många människor i Sverigeoch som har muslimsk bakgrund.Efterlevnaden av de mänskliga rättigheterna måsteförbättras och kontrollmekanismerna stärkas. Rege-ringen fortsätter sitt internationella agerande mottortyr och dödsstraff, mot exploatering av barn ochmot kvinnoförtryck och till skydd för försvarare avrättsstatens principer, som Aung , sommodigt försöker upprätthålla tanke- och yttrandefrihe-ten. Vi agerar enskilt eller i samverkan i EU och medde nordiska länderna genom att påverka, påtala ellerfördöma. Ett aktuellt exempel är den fängslade irans-ke författaren . Men vi agerar också genomdialog, samverkan och utbildning. Exempel på det ärRaoul kurser för myndighetsfö-reträdare i och Turkiet.Som en väg att möta barbariet i inbördeskrig sam-arbetar de nordiska regeringarna för att skapa humani-tära minimiregler som skall efterlevas av alla parter ialla konfliktsituationer. Regeringen arbetar ocksåenergiskt tillsammans med andra länder för att detsnarast möjligt skall inrättas en internationell brott-målsdomstol som skall kunna ta hand om allvarligaförbrytelser som folkmord och brott mot mänsklighe-ten.Arbetet för att eliminera massförstörelsevapen ären prioriterad uppgift för regeringen. Vapenarsenaler,spridningsrisker och kärnvapendoktriner med rötter idet är fortfarande en realitet.Nedrustningsarbetet bör ske i målmedvetna steg,intill dess vi når slutmålet - en värld fri från massför-störelsevapen. Regeringen välkomnar Canberrakom-missionens förslag till fortsatta åtgärder, där kravet attta bort kärnvapnen ur beredskapsläge framhålls somett steg.START 2-avtalet bör ratificeras och för-handlingar om ytterligare nedskärningar inledas. Re-geringen kommer att verka för att få i gång förhand-lingar om förbud av produktion av klyvbart materialför vapenändamål och om negativa säkerhetsgarantiersamt om att nå ett totalförbud mot personminor.Fru talman! Genom globaliseringen ökar snabbtdet svenska beroendet av utrikeshandeln. Frihandelförbättrar förutsättningarna för svensk export ochfrämjar ekonomisk tillväxt och sysselsättning i Sveri-ge och övriga världen, inte minst i utvecklingsländer-na. Arbetet i världshandelsorganisationen, WTO, harsom mål att nå en förstärkning av regelverken och etthandlingsprogram för fortsatt liberalisering av världs-handeln.Det ligger i nationella intresse att främjaökat ekonomiskt utbyte. Detta är också av centralbetydelse för att regeringens mål att halvera den öpp-na arbetslösheten skall uppnås. Handel ger säkerhetgenom det positiva ömsesidiga beroende som skapas.Regeringen avser att för presenteraen skrivelse om , EU och handelspolitikeninför 2000-talet.Globaliseringen kräver att de politiska redskapenoch medborgarandan också utvecklas över nations-gränserna. Social rättvisa, demokrati och mänskligarättigheter kan inte göra halt vid en nations gräns.Regeringen arrangerar , tillsammans med ordfö-randelandet i den alliansfria rörelsen, , eninternationell konferens om politikens svar på globali-seringens utmaningar.Fru talman! 1997 blir ett nyckelår i strävan attskapa ett enat . Det är det år då länderkan dra konsekvensen av att det är slutoch i praktisk handling omsätta insikten om att hållbarsäkerhet skapas genom konkret samarbete.Regeringen ser EU och dess utvidgning som navetför att förverkliga en alleuropeisk säkerhetsgemen-skap. Europeiska unionen har sin främsta roll i attsäkra freden genom ekonomiskt och politiskt samar-bete - den uppgift samarbetet en gång skapades för.EU:s utvidgning kommer att bekräfta samhörighe-ten mellan länder och folk. Integrationenbyggs genom ett vardagligt samarbete mellan rege-ringar, företag, organisationer och människor. Detömsesidiga beroendet bäddar för att ena det som varitdelat . Tillsammans bygger vi så bortkonfrontation och river skiljelinjer.Länderna i har gjort bety-dande framsteg för att befästa demokratin, rättsstatenoch marknadsekonomin. Medlemskapets högt ställdakrav bör uppmuntra till vidare framsteg. Därför före-språkar regeringen en samtidig förhandlingsstart föransökarländerna. Medlemskapet vinns därefter påegna meriter.EU:s regeringskonferens går in i ett avgörandeskede. EU skall förberedas för utvidgningen, vilketbl.a. innebär politiska och institutionella reformer. EUskall också bli effektivare, demokratiskt fördjupat ochrustat för att ta sig an frågor som människor i helaEuropa upplever som angelägna.Den ekonomiska och monetära unionens tredjesteg, som planeras träda i kraft ,innebär en väsentlig fördjupning av samarbetet. EMUkommer att sätta stark prägel på , oavsett vårteget ställningstagande till deltagande i det tredje ste-get. Frågan kräver debatt och noggranna övervägan-den, både i ett svenskt och i ett europeiskt perspektiv.Riksdagen skall fatta beslut i frågan.Regeringen strävar efter en tydlig och gemensamutrikes- och säkerhetspolitik för EU. Vi vill bl.a.utveckla förmågan till konflikthantering. Den svenskalinjen i EU:s utvecklingssamarbete inriktas på att fåtill stånd ett genuint och effektivt samarbete med , särskilt genom att reformera det s.k. Lomé-samarbetet. skall verka för en solidarisk flyk-tingpolitik i hela EU och för öppenhet i EU:s handels-relationer med omvärlden.NATO:s planerade utvidgning får ett avgörandeinflytande på möjligheten att skapa ett enat och säkra-re . Även om vi inte deltar i besluten påverkasvi av utvidgningen och framför därför våra synpunk-ter. Regeringen framhåller ständigt vikten av att ut-vidgningen måste bidra till hela säkerhet.NATO:s utvidgning får inte medföra nya skiljelin-jer, vilket NATO självt understrukit i sin utvidg-ningsstudie. Vi vill se en odelad europeisk kontinent.Samförstånd mellan och NATO ligger i helaEuropas intresse. Alleuropeisk säkerhet måste byggastillsammans med . Det är viktigt att säkerhe-ten stärks också för de länder som inte kommer med iden första utvidgningsomgången. NATO:s utvidg-ningsprocess bör vara öppen och utvecklingsbar.Varje land har rätt att göra sitt säkerhetspolitiskaval och mötas med respekt för detta. Vi förväntar ossatt andra respekterar vårt val, på samma sätt som virespekterar deras. är det viktigt att varjelands säkerhetspolitiska lösning också ser till behovetav alleuropeisk säkerhet.Genom samverkan inom Partnerskap för fred,PFF, kan säkerheten för alla stater, utan åtskillnad,öka. Det sker främst genom att den gemensammaförmågan till militär krishantering, räddningstjänstoch fredsbevarande insatser utvecklas. Samtidigtbidrar PFF till ökat förtroende mellan olika ländersförsvarsstyrkor och till ökad förståelse för behovet avdemokratisk kontroll av dessa. Här planerar regering-en insatser inte minst i samarbete med länderna runtÖstersjön. Det regionala övnings- och utbildnings-centrum som regeringen tagit initiativ till kommer attinleda sin verksamhet under 1997.PFF är ett uttryck för att den gemensamma säker-hetspolitiska dagordningen steg för steg blir alltmeromfattande. Vi utvecklar samarbete med NATO påalla områden utom dem som berör totalförsvar ellergemensamma försvarsåtaganden. militäraalliansfrihet, syftande till att vårt land skall kunnavara neutralt i händelse av krig i vårt närområde,består.Den internationella insatsen i f.d. ären illustration av ett i säkerhetspolitiskt sam-arbete. I Tuzlaområdet i Bosnien står svenska soldatersida vid sida med bl.a. amerikanska och ryska i engemensam uppgift - att förhindra krig och bidra tillfred, försoning och läkning av de sår som så tragisktmärkt denna del av Europa.Det svenska stödet till återuppbyggnaden i f.d. Ju-goslavien fortsätter. Det bidrar till att på folklig baskitta samman och försona det som hänsynslösa poli-tiska ledare rivit sönder. Stödet inriktas på demokra-tifrämjande, oberoende medier, multietniska projektoch hjälp till återvändande flyktingar. Här spelarfolkrörelserna en viktig roll.Vår vision är ett bortom pakter, där militä-ra skiljelinjer ersätts av ett nätverk av samarbete. Detfordrar ytterligare minskade rustningsnivåer, ochsuccessiv avveckling av kärnvapen. Det går inte attbygga en hållbar säkerhetsordning och varaktig fredpå massförstörelsevapen.Vi vill se en ordning som gör krig lika otänkbartmellan länderna i hela som mellan Nordensländer eller medlemmarna i Europeiska unionen. Efterdet slut kan vi i ökande grad låta detcivila samarbetet skapa säkerhet.Organisationen för säkerhet och samarbete i Euro-pa, , lämnar ovärderliga bidrag för att förverkli-ga en alleuropeisk säkerhetsordning i processen förgemensam säkerhet. Här deltar alla länder,tillsammans med och , på jämlika vill-kor. Ett modernt och brett säkerhetsbegrepp ligger tillgrund för insatser för konfliktförebyggande,försoning, mänskliga rättigheter och demokratifräm-jande. Arbetet för att nå ett erkännande av de lokalavalresultaten i är ettbra exempel på detta. Likaså har en central rollför arbetet med europeisk rustningskontroll och ettnytt CFE-avtal.En nyckeluppgift är att nå fördjupad och stärktdemokrati i de länder som återvänder till eller inleddesin demokratiska utveckling efter det kalla kriget.Demokrati är en förutsättning för skapandet av varak-tigt fredliga relationer både inom och mellan länder.Både normerna och medlen för det internationellastödet till demokratiseringsprocessen behöver stärkas,bl.a. inom ramen för . Vi välkomnar ock-så det arbete som , det internationella demokra-ti- och valinstitutet i , nu inlett.Hållbar säkerhet för kräver också ett tydli-gare globalt perspektiv på säkerhet. Europamåste förebygga framtida konflikter genom att ta ettstörre ansvar för global ekonomisk utjämning ochminska överutnyttjandet av naturresurser.Fru talman! Folken i norra delar hav, his-toria och kultur. Här finns en tusenårig tradition avhandel, kulturellt samarbete och mänskliga kontakter.Vi har förutsättningar att leva i en pånyttföddregion - präglad av demokrati, samarbete, marknad-sekonomi och socialt ansvarstagande.Det långsiktiga bilaterala samarbetet skall syfta tillatt förstärka och fördjupa reformprocesserna vadgäller demokrati, ekonomi, säkerhet och miljö i nord-västra , i , , och Po-len. En huvuduppgift är att lyfta fram behovet avsocial utveckling jämsides med den ekonomiska.Handelsutbytet gynnas av närhet. Därför är en ut-veckling av våra relationer till Östersjöstaterna och deca 100 miljoner människor som finns i området avstor betydelse. Det bidrar också till att blir ettmer attraktivt investeringsland för utländska företag.Det är ett svenskt intresse att såväl som debaltiska staterna blir medlemmar av världshandelsor-ganisationen WTO, så att skallkunna utvecklas till en väl fungerande hemmamark-nad.Det svenska stödet till de baltiska staterna att byg-ga upp statsfunktioner, såsom polis, tull, gränsbevak-ning och en rättsordning på flyktingområdet, fortsät-ter. På försvarsområdet vill vi bidra till de baltiskastaternas möjlighet att delta i fredsfrämjande insatseroch utveckla ett folkligt förankrat totalförsvar.EU-utvidgningen till de fyra ansökarländerna runtÖstersjön är den viktigaste åtgärden för att stärka dengemensamma säkerheten, det ekonomiska utbytetliksom det politiska samarbetet i regionen. De svens-ka insatserna för att stödja deras förhandlingsförmågaoch EU-anpassning skall intensifieras detta år.En avgörande fråga för den gemensamma säkerhe-ten i regionen är utvecklingen av samarbetet medRyssland. Dialogen med skall ytterligareintensifieras både bilateralt och genom EU:s part-nerskap med . Inom ramen för dessa kontak-ter är det särskilt betydelsefullt att stimulera dialogenoch samarbetet mellan de baltiska staterna och Ryss-land. Inte minst viktigt är det att nu under-tecknar avtalet om den numera i praktiken lösta est-nisk-ryska gränsfrågan, och inte ställer upp nya hinderpå vägen mot ett sådant avtal.Det har stor betydelse även för Östersjösamarbetetatt det amerikanska engagemanget i vidmakt-hålls. närvaro har haft avgörande betydelse förfred och utveckling i hela . firas 50-årsminnet av Marshallplanen - ett framstående exem-pel på detta engagemang.Också , där under åretär ordförande, syftar till att riva murar och främjasamarbete, grannsämja och långsiktigt fredsbyggande.Regeringen vill bidra till att stärka bandenmellan regionen och EU samt förbättra för handel ochinvesteringar. Ökad kärnsäkerhet, miljöförbättringaroch samarbete kring kultur och ökade mellanfolkligakontakter, inte minst mellan urbefolkningarna, ärandra viktiga uppgifter.Det nordiska samarbetet är ett levande exempel påintegrationens möjligheter. Samarbetet är en del iregeringens Europapolitik. Det reformeras så att detnu koncentreras till de områden där samnordiskalösningar har fördelar framför nationella och bredareinternationellt engagemang.Fru talman! "I dagens värld angår allt alla." Meddet konstaterandet har president fångat den moderna tidens utmaning och möj-lighet.Svensk utrikes- och säkerhetspolitik skall bidra tillfred genom att komma till rätta med konflikters bak-omliggande orsaker, dvs. ekonomiska orättvisor,miljöhot, kränkningar av de mänskliga rättigheterna,ofrihet och bristande framtidstro. Det här gäller såväli vårt närområde som i och globalt.Anf. 2 ():Fru talman! byggs den europeiska freds- ochsäkerhetsordningen. Den europeiska integrationenfortsätter, och EU blir alltmer kärnan i den bredacivila samverkan som ger stabilitet till hela kontinen-ten och därmed bidrar till att säkra friheten och fre-den.Den breda civila samverkan vilar dock på denmilitära säkerhetens hårda kärna. Den alleuropeiskasäkerhetsordningen måste garantera säkerheten ävenför små länder som har svårt att försvara sig av egenkraft. Det är själva kärnan i säkerhetsordningen.NATO har beslutat att i princip öppna för med-lemskap för de nya demokratierna i . På toppmötet i skall det beslutasom vilka länder som först får bli medlemmar och närdet skall ske. Parallellt med medlemskapet förstärkspartnerskapet med dem som inte kommer med i förstaomgången eller som inte har ansökt om medlemskap.Medlemskap och partnerskap är nyckelorden. Alla ärvälkomna till en mycket nära samverkan. Inga nyaskiljelinjer skall byggas. Särskilt viktigt är part-nerskapet med , största och starkas-te militärmakt. Förhandlingar pågår som bäst. Omväx-lande hörs barska utfall och försonliga tongångar.Försvarsalliansen är den militära delen avden framväxande europeiska freds- och säkerhets-ordningen. diskuterade man mycketom EU skulle bli det, men är det klart att det ärNATO. Medlemskapet skall trygga små länders sä-kerhet och inte vara ett hot mot någon. NATO:s öpp-ning gentemot , inklusiveBaltikum, ökar säkerheten för alla. måstevälkomna och stödja denna utveckling eftersom detockså ligger i intresse.Det är märkligt att man i den utrikespolitiskadeklarationen är tyst på denna punkt. På s. 8 kan manspåra en viss positiv syn på utvecklingen. På s. 9 kanman möjligtvis se motsatsen.Våren 1995, efter regeringsskiftet, inbjöd den då-varande statsministern till partiledaröverläggningarom säkerhetspolitiken. Tanken verkade vara att Sve-rige på något sätt skulle återgå till neutralitetsbegrep-pet. Omvärlden var förbryllad; det var även vi. Samta-len rann ut i sanden. , när den nuvarandestatsministern trädde till, markerades en helt annor-lunda linje. I och betonades inte baraSveriges uppslutning kring de baltiska ländernas rättatt forma sin säkerhetspolitik utan också Sverigespositiva syn på och stöd till deras NATO-medlemskap. Detta registrerades nogsamt i omvärl-den.Men även detta verkar rinna ut i sanden. I höstensregeringsdeklaration och i dagens utrikesdeklarationsluter inte regeringen upp bakom statsministerns for-muleringar. Ånyo råder oklarhet om regeringenshållning.Europas säkerhet är inte främst en fråga för de sto-ra länderna. Det behövs ingen ny Wienkongress somöver huvudet på de små länderna skall ge riktlinjerna.Framför allt får det inte skapas några inflytelsezoner,några slags Molotov-Ribbentrop-linjer bakom vilkavissa stormakter har en särskild rätt till veto ellerkontroll.Våra nära grannar i och markerartydligt sin vilja att bli NATO-medlemmar. Förhand-lingar pågår med . freds- och säkerhetsordningformas. Men har ingen uppfattning.Sverige måste sluta upp bakom de små ländernassträvanden. Säkerhetsordningens syfte är just att ga-rantera de små ländernas nationella frihet och själv-ständighet. Det är särskilt viktigt för länder som nysshar varit ockuperade och förtryckta. Hur länge skallfriheten vara den här gången? En sådan underliggandeoro mal ständigt i många av dessa länder. Varje röd-brunt uttalande om revanschism i noteras ochökar oron. är svagt men blir starkare iframtiden. Vad händer då?NATO-utvidgningen är bra, inte bara för de länderi som strävar efter en förstärktnationell självständighet. Den är också bra för Ryss-land, eftersom är betjänt av att ha säkra ochtrygga grannar - länder som inte har någonting attfrukta i sina relationer österut. Den är bra, eftersomden främjar kontakterna över gränserna. Den är ocksåbra eftersom den underlättar relationerna inomgrannländerna till de ryska minoriteterna och invand-rargrupperna. Den är också bra och viktig, eftersomden försvårar för rödbruna krafter i att före-språka maktpolitik och aggressioner. En av lärdomar-na, inte minst , är hur viktigt det är attinte ge spelrum för sådana krafter.Rysslands legitima krav är att landets egen säker-het inte får hotas. Partnerskapets insyn, öppenhet ochsamverkan kan tillgodose detta.Ingen har något att förlora utom de som föresprå-kar militär aggression.