prot · GK09103 · 1997-05-15 00:00:00 — gjorde en helom-vändning när han började inse att kärnkraft/kärnvapenvar siamesiska tvillingar. Han sade att varje gång enfamilj på fyra personer lagar mat med hjälp av kärn-kraftsel så förslår det till att ta livet av desamma -man producerar så mycket plutonium som tar livet avdem.När man nu i betänkandet skall skriva om kärno-säkerhet och strålskyddet, gäller det allt från interna-tionella frågor till kärnavfall. Där finns upparbet-ningsanläggningen i . De radio-aktiva utsläppen släpps ut i . Det går attmäta dem långt upp mot , och de sprider sig.Här finns det internationella atomenergiorganet ochICRP. ICRP är en non-governmental organizationsom är självutvald. De gränsvärden som de flestaföljer i världen sätts där. Organet består av 13 själv-valda män. När en dör eller försvinner väljs en ny tillgruppen.Här tar jag upp frågan om att inrätta en miljö-domstol i där dessa funktioner skulle kunna tasöver.Bodil har tagit upp frågan om etttotalt förbud av mobila kärnkraftsverk.Vi har också tagit upp frågan om effekterna efterTjernobyl - även här i . I EU har beslutats attnästa gång det blir en Tjernobylolycka skall gränsvär-dena höjas. Större dos per person skall tillåtas.Jag har tagit upp frågan om hela kedjan av kärnav-fall. Hur många vet att när kärnbränslet tas ut ur reak-torn har radioaktiviteten höjts tre miljoner gånger?Det är inte kompost som skall tas om hand och somskall dumpas i Norrland.Jag vill att kärntekniklagen skall skärpas. Varförvill jag det? Vi har sett att myndigheternakan tydligen inte följa lagen - eller så tolkas den fel.Då måste lagen skärpas så att den blir tydligare ochklarare så att myndigheterna vet hur de skall tolkaden. Hur går det annars att tillåta att 2 fårdrivas i utan att sprinklersystemet fungerar?Det var nära till ett rörbrott. Det kunde ha blivit enhärdsmälta, om det inte var för att reaktorn var nystar-tad. Det går inte ens till åtal!Jag har tagit fram kritik avatt och Kärnkraftsinspektionenuppträder tillsammans med kärnkraftsindustrin, SKBAB. De har för nära relationer. Man vet inte rågångenmellan de två förstnämnda myndigheterna och aktie-bolaget.Jag tycker, som var inne på, attEuratomfördraget skall upplösas. Det skall bli någothelt nytt, precis som det skall inrättas en miljödom-stol. Vi ställer oss bakom reservationen, men vi yrkarinte bifall till den.Jag har tagit upp frågan om import av materialsom är kontaminerat. Jag anser också att vi skall sän-ka gränsvärdena för livsmedel, gränsvärdena för arbe-tarna som jobbar inom kärnkraftsindustrin och gräns-värdena för allmänheten.Jag har också berört den miljökonsekvensbe-skrivning och hela den process som man använder sigav i . Man har varit mycket noga med attmänniskorna är med i processen. Man har tydligaregler som är stringenta och detaljerade, och man haren lag om hur det skall gå till.I morse fick jag besök av en man som bor i närhe-ten av Studsvik och , där man nu talar omförstudie. Han var förtvivlad.Han sade: Det pågår tre processer . Påsamma gång som man talar om kärnavfall och att manskall ta hand om det - fastän man inte vet vad mansöker, eftersom man inte vet vilken metod man skallanvända - pågår arbete för en inkapslingsanläggning iOskarshamn. Det är en inkapslingsanläggning somskall ta hand om koppar- och stålkapslar. Det är kär-navfall som man egentligen inte har godkänt en metodför.Samtidigt håller man på med en politisk process.Till sist är det myndigheterna som förhoppningsvisvetenskapligt skall följa detta.Samtidigt har förstudier påbörjats ute i kommu-nerna. Detta trots att man fått påpekande av KASAMatt man måste se över processen med platsval.Vad har då hänt? Jo, man har börjat arbetet i flerakommuner. De som känner till det säger att det är somatt hamna i en fälla: Vi blir fångar i vetofällan. Börjarman med förstudier, som 5-10 kommuner skall göra iår, är man till fast i fällan. Går man nästasteg till två kommuner, där det handlar om platsstudi-er, är det risk. När man har kommit till detalj-studier är det risk att man hamnar i fällan.Det konstiga är att man nu har talat om och gettdirektiv från regeringen att man skall se över den härprocessen, när man redan är inne i den. Skall manköra filmen baklänges? Sent vaknar syndaren! känner sig snärjda . Detta är taktik.Det jag har skrivit här handlar väldigt mycket omkritik. Det är kritik mot myndigheterna, och kanskekritik mot oss att vi inte tar vårt ansvar. Vi skall kan-ske ta tillbaka litet grand av det delegerade ansvareteller skärpa kärntekniklagen och strålskyddslagen. Jagtycker att riksdag och regering har ett större ansvar.Vi skall åtminstone ge tydliga regler och tydligaklartecken för vad myndigheterna skall göra.Därför är jag väldigt förvånad att man inte har på-pekat att SKI har gjort något fel när man inte åtalatOKG. Det var inte första gången. Det har hänt liknan-de olyckor tidigare. Det hände t.ex. ,efter Tjernobyl. Då experimenterade man natte-tid och hade inte snabbstoppet på. Det var precissamma sak som orsakade Tjernobylolyckan.Min fråga till socialdemokraterna är: Vad tänkerni göra för att skärpa bestämmelserna? Jag vill inte blilurad, och jag vill inte lura mina barn och barnbarn.Det är för allvarligt. Jag yrkar bifall till reservationer-na 2, 3 och 5.Anf. 184 ():Fru talman! I detta betänkande har utskottet be-handlat 32 motionsyrkanden om strålskydd och kärn-säkerhet m.m. Dessa frågor ingår fr.o.m. riksmötet1996/97 i jordbruksutskottets beredningsområde.Frågorna har tidigare behandlats av försvarsutskottetrespektive näringsutskottet. haranordnat utfrågningar om vissa strålskydds- och kärn-säkerhetsfrågor med , Sta-tens kärnkraftinspektion och Svensk Kärnbränslehan-tering AB.De 32 motionerna tar upp bl.a. radioaktiva utsläppfrån kärnkraftverk, internationella strålskydds- ochkärnsäkerhetsfrågor och slutförvaring av kärnkraftsav-fall i , m.m. Utskottet avstyrker motionernamed hänvisning bl.a. till tidigare riksdagsbeslut ochpågående verksamhet hos ansvariga myndigheter.Flera motionsyrkanden från avstyrks avdet skälet att det saknas laglig grund för de föreslagnaåtgärderna eller att yrkandena är så oklart utformadeatt de ej kan leda till något ställningstagande i sak.Till detta betänkande fogas fem reservationer, menjag tycker ändå, bortsett från , att detråder en stor enighet i dessa viktiga frågor. I betän-kandet ges en utförlig bakgrundsbeskrivning om frå-gor om såväl strålskydd som kärnavfall m.m., somtidigare behandlats av försvarsutskottet och näringsut-skottet.När det gäller strålskydd behandlade försvarsut-skottet i betänkande 1994/95:3 ett antal motioner ombl.a. risker med joniserande strålning och lågdos-strålning. Som framgår av betänkandet är ,, central förvaltningsmyndighetpå detta område. Myndigheten skall verka för attintentionerna i strålskyddslagen uppfylls. Med stöd avlagen och av strålskyddsförordningen handlägger SSIfrågor om skydd för människor, djur och miljö motskadlig verkan av joniserande och ickejoniserandestrålning.SSI skall ha beredskap att vid olyckor, särskilt ikärnteknisk verksamhet, ge information i strålskydds-och saneringsfrågor till berörda myndigheter. SSIskall uppmärksamma andra strålskyddsproblem somberör stora samhälleliga värden. SSI övervakar strål-skyddet vid de kärntekniska anläggningarna och kon-trollerar att utsläpp till luft och vatten under nor-maldrift hålls inom fastställda gränser.Försvarsutskottet framhöll bl.a. att strålskyddsla-gen är en ramlag och att det ankommer på regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer attmeddela de föreskrifter som krävs till skydd motstrålning samt för att utöva tillsyn och kontroll överden verksamhet som lagen reglerar. Häri ingår be-dömningen utifrån vetenskapliga rön. Frågor ochinterpellationer om bl.a. gränsvärden för radioaktivstrålning har besvarats av miljöministern vid fleratillfällen, senast den 19 februari 1997.När det gäller kärnavfall m.m. behandlade nä-ringsutskottet 44 motioner i betänkande 1995/96:17.Näringsutskottet avstyrkte samtliga yrkanden ochpekade på den noggranna beslutsprocess som omgär-dar prövning av lagringsmetoder för kärnavfall.Dessutom underströks att några bindningar inte fannsvad gäller vare sig metoder för inkapsling och slutför-varing av använt kärnbränsle och kärnavfall eller valav plats för slutförvaret.I fråga om beslutsprocessen för lokalisering avkärntekniska anläggningar betonade utskottet viktenav att berörda kommuner och kommuninvånare gavsstörsta möjliga insyn i de förstudier som utför. Beträffande verk-samheten vid och import av anrikatkärnbränsle hänvisade utskottet till att Studsvik ABenligt ett regeringsbeslut skall upprätta ett programsenast för omhändertagande avanvänt kärnbränsle innefattande tekniska, ekonomiskaoch juridiska aspekter.I betänkandet lämnade näringsutskottet en utförligbakgrundsbeskrivning angående gällande lagstiftningoch aktuell verksamhet på området. Jag går inte när-mare in på dessa områden, eftersom de är beskrivna ivårt betänkande.I reservation nr 1 från om utsläppenvid Dounreayanläggningen i krävs att an-läggningen stoppas omedelbart.De radioaktiva utsläppen vid Dounreay behandla-des i ett frågesvar av miljöministern den 2 oktober1996. Det framgår av svaret att UKAEA:s installatio-ner vid Dounreay omfattar ett flertal nukleära an-läggningar. Flera av dessa är tagna ur drift och ärunder rivning. En av de centrala installationerna ärnumera anläggningen för upparbetning av höganrikatbränsle. Enligt uppgifter från brittiska tillsynsmyndig-heter som kommit miljöministern till del kommernågon utökning av verksamheten vid upparbetnings-anläggningen förmodligen inte att ske.I 1992 års regionala konvention för skydd av denmarina miljön i finns bestämmelser omförhindrande och eliminering av förorening från land-baserade källor. Tillstånden för utsläpp till luft ochvatten från Dounreayanläggningen omprövas vartfemte år. Ett nytt tillstånd beviljades av de brittiskamyndigheterna 1994.Vad beträffar utsläppen till luft och vatten visartillgängliga uppgifter angående samtliga radionuklideratt den beräknade dosen ligger under såväl denav ICRP som i EU:s strålskyddsnormer rekommende-rade dosen till kritisk grupp. De ligger också underden av de brittiska myndigheterna tillåtna utsläppsni-vån.Mot bakgrund av den information som förelegatdelar utskottsmajoriteten miljöministerns uppfattningatt det inte finns någon anledning att ta några särskil-da initiativ beträffande UKAEA:s anläggningar.I reservation nr 2 från , som handlarom definition av kärnavfall och utländskt kärnavfall,yrkar på ett totalförbud mot utländsktkärnavfall och att detta förbud skrivs in i kärnteknik-lagen.Dessa frågor behandlades i ett betänkande av nä-ringsutskottet /96 och i ett frågesvar från miljö-ministern . Jordbruksutskottetsmajoritet gör samma bedömning som näringsutskottetoch ministern.Enligt reservanterna bör vidare reglerna om kär-navfall ändras så att aska från processing m.m. räknassom sådant avfall. Bestämmelser om definition avkärnavfall m.m. finns i kärntekniklagen. Bestämmel-ser om s.k. friklassning finns i strålskyddslagen.Enligt 3 § strålskyddslagen får regeringen ellerbehörig myndighet utfärda föreskrifter om friklass-ning i fråga om radioaktiva ämnen eller tekniska an-ordningar som kan alstra strålning. I 2 § strålskydds-förordningen (1988:293) har regeringen meddelatbestämmelser om generella undantag från strålskydds-lagen. Bl.a. gäller undantaget för radioaktivt ämnevars specifika aktivitet inte överstiger 100 kilo-becquerel per kilogram.Regeringen har vidare i 3 och 4 §§ strålskyddsför-ordningen bemyndigat att med-dela ytterligare undantag i den utsträckning det kanske utan att syftet med strålskyddslagen åsidosätts.Begreppet radioaktivt avfall i strålskyddslagen inne-fattar när det gäller en säker hantering från strål-skyddssynpunkt även kärnavfall. Jag yrkar avslag påreservation nr 2.Reservation nr 3 handlar om miljökonsekvensbe-skrivnngar i . Jag yrkar avslag också på den.Situationen är den att det pågår ett beredningsarbeteinom SKB med att ta fram bl.a. miljökonsekvensbe-skrivningr i prövning av ärenden enligt kärnteknikla-gen.Med anledning av reservation nr 4om Euratomfördraget behöver jag inte säga så myck-et, eftersom inte yrkar bifall tillden. Jag tycker att hon gör klokt i det, eftersom viskall avvakta resultatet av regeringskonferensen. Jagyrkar ändock avslag på reservation nr 4.I reservation nr 5 föreslås en tre-dubbling av avgiften för kärnavfall. Lagändringenträdde i kraft och hade behandlatsav näringsutskottet. För detta ändamål tas ut en avgiftom i genomsnitt . Miljöpar-tiet föreslår en tredubbling av denna avgift och harkommit fram till att avgiften då blir , vilket na-turligtvis inte stämmer.Detta har behandlats utförligt tidigare, och jagtycker inte att jag behöver upprepa det som vi harskrivit i utskottets betänkande. Finansieringen sker nuenligt ett helt annat system. Kostnaderna skall tasefter den mängd använt kärnbränsle och kärnavfallsom genereras vid drift av reaktorerna eller viddrift , något som de flesta av oss natur-ligtvis tror på.Jag yrkar med detta avslag på reservation nr 5,också med hänvisning till att det är regeringen somfastställer den årliga avgiften enligt de riktlinjer somanges i finansieringslagen.Fru talman! Jag yrkar bifall till jordbruksutskottetshemställan i betänkande nr 16 och avslag på samtligareservationer.Anf. 185 () re-plik:Fru talman! Jag vill bara för tydlighetens skull sä-ga att det faktum att jag inte yrkar bifall till reserva-tionen inte betyder att jag inte står bakom den. Själv-klart står bakom den. Vi tycker attEuratomfördraget skall avvecklas. Frågan ligger docki regeringskonferensen, och jag har för avsikt att taupp den i andra sammanhang.Jag tycker också att det är väldigt svagt att Sverigeinte kan redovisa en ståndpunkt i frågan hur man villförändra fördraget som det nu föreligger. Varför i så fall inte helt och hållet avveckla det?Anf. 186 () replik:Fru talman! Det är mycket som jag här vill ta upp,bl.a. höjningen av priset. Motionen skrevs i septem-ber, och då var avgiften . Sedan ändrades av-giften, vilket jag mycket väl känner till, eftersom jagsitter i näringsutskottet. Jag anser att man måste betalaett högre pris. Det skall vara nollränta på detta. Kär-navfallet skall inte betalas av kommande generationerutan av oss som lever nu.Min fråga om vad vi skall göra för de människorsom redan har lurats in i den här processen kvarstår.Det är en barock situation när man inte vet vilkenmetod man söker och när det inte gjorts någon veten-skaplig översiktsstudie. Jag menar att detta präglarallt som gäller kärnkraften och kärnkraftscykeln.Är det kärnkraftsbolagen som skall göra miljökon-sekvensbeskrivningarna, MKB, eller skall oberoendeexperter arbeta med detta? Skall experterna varaknutna till kärnkraftsindustrin? Är det trovärdigt? IKanada ordnar man med open houses och avgräns-ningsmöten och har ett helt annat tillvägagångssätt föratt skapa delaktighet.Dessutom inverkar en lag som klargör rättigheteroch skyldigheter på förutsättningarna för att uppfyllaMKB-målet.Vad gäller utsläppen från Dounreay vill jag sägaatt jag är medlem i onEnergy, WISE, som har sitt säte i . Denskickar regelbundna rapporter om vad som händer ihela världen, och den lämnar en annan uppgift. Frå-gan är vem man skall tro på. Expertord står mot ex-pertord. WISE säger att det här sker utsläpp och måste komma till rätta med dem.Beträffande totalförbudet mot utländskt kärnavfallvill jag anföra att sådant avfall har tagits in i ,döpts om till mindre farligt avfall och sedan lagrats.Är det tillrådligt?Anf. 187 () replik:Fru talman! säger att finansieringenskall ske med nollränta, men så är ju inte fallet. Med-len sätts in på ett räntebärande konto på . Jag vill minnas att realräntan nu ligger påöver , och det finns ca 21 miljarder på detta kon-to. Detta är skälet till att man kunde sänka avgiften tilli genomsnitt per kilowattimme.Mina och åsikter går isär. Jag har ettstörre förtroende för de myndigheter som är satta attsköta detta: både och Kärnkrafts-inspektionen och inte minst SKB, som kommer attlägga fram förslag om miljökonsekvenserna. Därskiljer sig våra åsikter åt.Utsläppen vid Dounreayanläggningarna håller siginom de gränser som den brittiska regeringen harfastställt. De håller sig också inom de gränser som EUhar fastställt. Det finns ingen skillnad jämfört med deregler som vi har i vårt eget land.Anf. 188 () replik:Fru talman! Det är just dessa gränsvärden som ärfelsatta. Några länder har redan sänkt gränsvärdena.Samma människor gör samma utredningar överallt,och sedan får man exakt samma svar. Man skall alltidfråga vem som har beställt och vem som har utförtutredningarna, eller vad som ligger till grund förgränsvärdena.Efter Tjernobyl höjde man t.ex. gränsvärdena förlivsmedel och för vilt. Om vi som bodde i -Härnösandstrakten hade fått ett stort nedfall - skulleskjuta en hare skulle vi äta den även om den innehöll1499 becquerel per kilo. Vi skulle få i oss radioaktivaämnen både genom livsmedel och genom markstrål-ning.Är det vettigt att man höjer gränsvärdena efter enkärnkraftsolycka? Det är bara ekonomiska intressensom bestämmer reglerna - inte hälsan. Jag menar attmiljö och hälsa måste gå först. Vi vet inte vad deständiga utsläppen från våra känkraftverk får för ef-fekter på kommande generationer. De kan få genetis-ka konsekvenser, eller så sänks immunförsvaret. Vihar ständiga utsläpp. Normala utsläpp kallas det för.De är också för höga.Jag tycker att det är väldigt bra att tar uppjust detta. Man har i uppmätt mycket högrenormala utsläpp än vad man gjort internationellt.Kan man lita på lagarna? Är de tillräckligt tydliga,eller skall vi skärpa dem?Anf. 189 () replik:Fru talman! vill ta oss tillbaks i tiden -till 1986 och den stora olyckan i Tjernobyl. Man harändrat gränsvärdena därefter.Jag anser att de gränsvärden vi har , inteminst när det gäller livsmedel, inte är skadliga förkonsumenterna. Inte heller de gränsvärden vi har närdet gäller utsläpp från våra egna kärnkraftverk ärskadliga, även om de är höga och vi jobbar för attförsöka få ned dem. Jag kan inte se att det finns någraskäl till att vi behöver ändra våra lagar närdet gäller gränsvärdena.Anf. 190 ():Fru talman! Jag kommer i detta inlägg enbart attägna mig åt den fråga som tagits upp i motion Jo784,nämligen frågan om finansieringen av kärnavfallet.Det är en av de frågor som jordbruksutskottet har fåttta över från näringsutskottet. När den nya lagen an-togs var det näringsutskottet somhanterade frågan. är den alltså på jordbruksutskot-tet, och jag tänker ta tillfället i akt att försöka biståmed att klarlägga, om inte annat, en del av de miss-uppfattningar som finns när det gäller finansieringenav kärnavfallet.Fram till fungerade det så, attfinansieringen skedde genom en avgift på i genom-snitt per kWh kärnkraft. Dessa 1,9 ören skulletäcka kostnaderna för avvecklingen av kärnkraftenoch för omhändertagandet av avfallet, med hänsyntagen till hur mycket de pengar som samlades i dennafond skulle generera i ytterligare pengar. Det gjordesen viss avkastningsberäkning med realräntan somutgångspunkt. Det var så det fungerade fram till 1996.I slutet på 1995 antogs en ny lag. Den lagen inne-bär att man delvis skall finansiera med säkerheter.Man säger att kostnaderna för kärnavfallshanteringenskall finansieras med en avgift, och på toppen skallman lägga säkerheter för kostnader som ligger över enviss nivå.I det sammanhanget kunde SKI föreslå en sänk-ning av avgifterna till . Skillnaden var 0,8 örejämfört med den tidigare avsättningen. Dessa 0,8 örenskall i stället finansieras genom att kraftföretagenskall ställa säkerheter för motsvarande belopp. Dessasäkerheter får naturligtvis inte ställas i kärnkraftsan-läggningar - det skulle vara mycket besynnerligt -men de får ställas i andra tillgångar.Vad som då händer är naturligtvis att kraftföreta-gen på något sätt måste kunna ta fram säkerheter. Vadäger kraftföretagen utöver kärnkraftverken? Jo, deäger i huvudsak andra kraftanläggningar. Alltså kankraftföretagen säga att de har en vattenkraftsanlägg-ning eller en biobränsleanläggning och att de nu villta ut säkerheter i dessa anläggningar för att kunnafinansiera dessa kostnader om de uppstår.Vad händer då om dessa säkerheter faller ut? Jo,man måste låta säkerheterna tas i anspråk. Säkerhe-terna, om de är vattenkraftstillgångar eller biobränsle-anläggningar, kommer alltså i sin tur att belastas meden kostnad. Den kostnaden måste tas ut någonstans.Självfallet måste den tas ut på priset på kraften ellerenergin.Man har med denna lagstiftning gjort en genialgrej. Man har nämligen fört över en del av kostnader-na för kärnkraftens avfallshantering till annan typ avkraftproduktion. Detta har helt enkelt intemärkt. har låtit det passera på något märk-ligt sätt utan att reagera. Det borde vara någontingsom alla reagerade emot - även de som möjligen ärförespråkare för kärnkraft.I betänkandet sägs slutligen att lagen är så kon-struerad att regeringen gör självständiga bedömningarav säkerheterna. Därmed skulle det vara möjligt förregeringen att säga att man inte godkänner säkerheteri denna typ av anläggningar. Så är det inte. Det ärKärnavfallsfonden som gör bedömningen av vilkasäkerheter som skall godkännas. Det är betingat en-bart av ekonomiska faktorer. Det gäller bara att sä-kerheterna fyller kraven för vad som ur bankmässigutgångspunkt kan anses vara säkerheter. Några möj-ligheter för Kärnavfallsfonden att säga att den integodkänner säkerheter för att de belastar andrakraftanläggningar finns inte. Regeringen fastställerbara storleken på avgiften. Det andra är det Kärnav-fallsfonden som hanterar.Jag tycker att det är viktigt att ta upp denna fråga.På något sätt har den glidit förbi utan debatt. Jagtycker att det är värt att åtminstone ta upp en ordentligdebatt om det.Jag tänker inte , fru talman, göra något yrkande.Det borde jag ha gjort, men jag tänker inte göra det.Jag tänker nöja mig med att konstatera att det pågåren diskussion om energifrågorna på annat håll i dettahus, och att vi har anledning att åter-komma även till denna fråga eftersom det måste liggai allas intresse att kostnaderna belastar rätt typ avverksamhet. Det är en marknadsekonomisk fråga somman borde kunna ställa upp på från höger till vänster.Det kommer inget yrkande från mitt håll, fru tal-man, men jag ville ändå ta tillfället i akt att påpekadetta. Jag tycker nämligen att det är ett problem. Jaghoppas att också andra inser att det är det.Anf. 191 () replik:Fru talman! Det här är ett problem. Jag undrar hurman skall lösa det. Man har ju rivit några reaktoreroch vet ungefär vad det kostar. I hade manberäknat att det skulle kosta ungefär 900 miljoner attta hand om avfallet från en reaktor.När det gäller liknande reaktor gick det påungefär 2,7 miljarder, dvs. Därförlade jag fram mitt pris: 1,9 gånger 3. Det blir ungefär6 öre. Det var därför jag lade mig på den nivån. Vihar också sagt att man skall utgå från en nollränta. placerar i en kärnavfallsfond är en annan sak.Men man skall utgå från detta, eftersom vi inte skallta framtiden från våra barn.Jag undrar om håller med mig omatt det egentligen kostar så här mycket. Och jag und-rar hur man skall lösa det här problemet.Anf. 192 ():Fru talman! Min uppfattning är att SKI:s bedöm-ning av kostnaderna är riktig. Jag vill också påstå attde är tilltagna med ganska stor säkerhet. Man hargjort den här konstruktionen just för att man, så attsäga, inte skall behöva ta ut avgifter ända ned. Dessagarantier ligger på en ganska god säkerhet. Det är minbedömning.För att man skall kunna ta ut dubbelt så mycketeller så mycket, , krävs en änd-ring av lagstiftningen. Lagstiftningen är så kon-struerad att SKI bedömer hur mycket det kostar. Se-dan måste regeringen fastställa den här avgiften uti-från lagstiftningen, och lagstiftningen medger inte ensådan här godtycklig bedömning av vad det skullekosta.