prot · GK09114 · 1997-06-04 00:00:00 — I lagom tidföre utskottets behandling av dessa frågor brukar dethända något som ger en något bättre balans när detgäller utnämningarna om man ser till den partipolitis-ka fördelningen.När utskottet presenterade sitt granskningsbetän-kande hade jag tillfälle att konstatera att ett par mode-rater blev utnämnda precis innan vi skulle sätta igång. Även utskottets värderade ordförande kundeglädja sig åt att bli landshövding i, tillåt mig att sägadet, landets kanske mest intressanta län. Jag sade dåockså att såsom det här nu fungerar bör vi naturligtvismånatligen granska regeringens utnämningspolitik. Pådet sättet kommer det att bli en viss självsanerandeaktivitet i detta sammanhang.Regeringsformen stadgar att det endast är förtjänstoch skicklighet som får utgöra grund vid utnämningartill statliga ämbeten. Det är klart att man kan tolkadetta på litet olika sätt. Om vi skall se på hur rege-ringarna och har tolkat detta stad-gande i regeringsformen har de funnit att socialdemo-krater i långt större utsträckning än personer somkommer från de borgerliga partierna har just de kva-lifikationer som avser förtjänst och skicklighet.Jag har med en rad exempel påpekat attdet naturligtvis strider mot alla matematiska sannolik-hetskalkyler att det kan vara på detta sätt. Det är, frutalman, fortfarande en utomordentligt stor snedbalansnär det gäller utnämningspolitiken i . Medtanke på den sena timmen skall jag inte trötta kamma-ren med - vi skall ju strax votera - en rad exempelsom har samlats i konstitutionsut-skottets protokoll.Jag vill bara slå fast att med den praxisutvecklingsom vi har fått, anser jag det vara självklart, vilketframgår av den moderata reservationen, att en nyregering, vid ett kommande regeringsskifte, har fullrätt - moralisk, politisk och juridisk - att göra deförändringar vad gäller landshövdingar, generaldirek-törer, ambassadörer och vad det nu kan vara som denfinner för gott. Detta innebär naturligtvis inte nöd-vändigtvis att man behöver göra sig av med duktigapersoner som måhända har fått sina befattningar påpolitiska meriter. Men jag finner det vara otvetydigtklart att den här rätten föreligger.Vid statsministerns besök i konstitutionsutskottetverifierade han också att det är regeringen som suve-ränt tolkar hur regeringsformens stadgande i fråga omförtjänst och skicklighet skall tillämpas i praktiken.Det innebär att jag är övertygad om att vi går mot ettsystem där regeringsskiften innebär förändringar påde poster som tidigare betraktats som opolitiska. Jagtror inte att det är en bra utveckling. Men jag finnerden tyvärr ofrånkomlig.Anf. 185 ():Fru talman! Efter en lång dags debatt har vikommit till det sista ärendet i granskningsdebatten.Det gäller granskningen av regeringens utnämnings-politik, eller som jag skulle vilja kalla den, gamlaskivbekanta med . Detta är nämligen,som han själv var inne på, en återkommande fråga.Bara därför att det råkar finnas en och annan social-demokrat som har fått ett annat uppdrag drar AndersBjörck slutsatsen att utnämningen är otillbörlig.Ingvar och har intygat attdet är förtjänst och skicklighet som har avgjort deutnämningar som regeringarna och gjort.Det som tycker är så märkligt är attdet över huvud taget finns politiker, och dessutomsocialdemokrater, som har den förtjänsten och skick-ligheten att de kan ta ett sådant uppdrag.Nej, jag tror att egentligen inte ärspeciellt förvånad i detta avseende. I stället vill hanmera göra frågan till en partipolitisk profilfråga. Vadhan är ute efter är att legitimera en typ av spoil sys-tem, där anställda tjänstemän byts ut i förhållande tillfördelningen vid ett regeringsskifte. Som jag ser dettaär det inte riktigt samma sak. Det är klart att vi när detgäller förtjänst och skicklighet kan göra olika be-dömningar av vad det innebär. Det handlar alltså omvad det politiska arbetet betyder vid en sådan be-dömning. Det är dock en väsentlig skillnad att säga attdet är fritt fram för en eventuell annan regering attbyta ut dem som är tillsatta på grund av derastidigare politiska bakgrund, inte utifrån bedömningenav om de gör ett bra jobb eller inte. Här tror jag att viär litet farligt ute.Att det sedan alltid litet grand kommer att rådadiskussioner om vad förtjänst och skicklighet är trorjag att vi får lära oss att leva med. Men att så att sägadra ut konsekvenserna på det sätt som göra skulle jag faktiskt vilja avråda från.När det gäller vilka som har blivit utnämndakan jag säga att av de 44 är det bara ett fåtal somAnders kan peka ut som politiskt tillsatta. Menvem som har fått ett erbjudande och som har tackatnej kommer oerhört sällan fram.Nej, fru talman, jag tycker att det system som vi har och den granskning som vi gjort när det gällerutnämningspolitiken har visat att regeringen skött utnämningspolitiken enligt de regler somfinns.Därmed yrkar jag på godkännande av utskottetsanmälan i denna del.Anf. 186 Förste vice talman () replik:Fru talman! Det är inte "en och annan socialde-mokrat" som har fått statliga topposter. Tvärtom hardet under en rad år varit en massiv snedvridning avutnämningspolitiken, till Socialdemokraternas fördel.Vi har fått uppleva att det i ettantal fall varit så att man har gått direkt från stats-rådsposter till höga politiska ämbeten som bl.a. gene-raldirektörer. Sådant förekom inte . Jag tror dock att vi inte lyckas övertygavarandra på den här punkten.Det är viktigt att statliga ämbetsverk har bra che-fer, alldeles oavsett politisk färg. Men det är natur-ligtvis bekymmersamt om ett antal statliga ämbetsverkav partipolitiska skäl inte har bra chefer. Då är detinte i första hand fråga om en utnämningsproblematik,utan då är det fråga om en effektivitetsproblematik.Medborgarna förlorar på att statliga verk råkar ut förmisskötsel, och det finns ett antal statliga verk medpolitiskt tillsatta chefer som har råkat ut för detta. Detär helt enkelt medborgarna som drabbas. Men viövertygar nog, som sagt, inte varandra där.Slutligen har jag en fråga: Anser atten ny regering har rätt att tillämpa regeringsformensbestämmelser om förtjänst och skicklighet på sammasätt som regeringarna och har gjort?På den frågan vill jag ha ett klart svar.Anf. 187 () replik:Fru talman! Först till den fråga som AndersBjörck ställde i slutet av sin replik. Ja, jag tycker atten eventuell ny regering skall ha samma rätt i utnäm-ningspolitiken, skall ha rätt att agera på samma grun-der i utnämningspolitiken, som den nuvarande rege-ringen. Om det då blev ett lika stort antal socialdemo-krater med politisk bakgrund skulle jag inte bli spe-ciellt förvånad.Jag kan hålla med om att vi noginte klarar av att övertyga varandra i den här frågan.Vad som är förvånar mig är att ni i er reservationskriver att det så uppenbart handlar om politiskt till-satta. Också i debatten här har det sagts att det är såuppenbart. Men, , vad beror det på attdet bara är som står bakom reservatio-nen, om nu detta skulle vara så uppenbart?Anf. 188 Förste vice talman () replik:Fru talman! Det är inte bara jag som står bakomreservationen, utan det gör näst störstaparti.Jag kan ge exempel på snedvridning. finnsdet inte en enda ambassadör som är politiskt rekryte-rad från Moderata samlingspartiet. I stället vimlar detav socialdemokratiska ambassadörer som kommerdirekt från exempelvis . finns det intenågon pressattaché eller något pressråd som kommerdirekt från moderatpressen. Däremot finns det gott omsocialdemokratiska chefredaktörer exempelvis som sitter på statliga ämbeten ute på ambassaderna.Det är något märkligt att det är från den minst fram-gångsrika delen av den svenska pressen som flestpersoner rekryteras till den svenska utrikesförvalt-ningen. Jag har här bara nämnt två små exempel. Jagskulle kunna fortsätta väldigt länge med min uppräk-ning.Jag är ändå tacksam för uttalan-den. Såvitt jag förstår är han med på att en kommanderegering tillämpar reglerna om utnämningspolitikenpå samma sätt som den socialdemokratiska regeringengjort. Skulle det då bli en omkastad situation när detgäller den partipolitiska fördelningen utgår jag från attMats ställer upp på det och inte kommermed några klagomål. Om sådana finns är det attkomma med dem , före valet.Anf. 189 () replik:Fru talman! Jag tror inte att risken finns att jagkommer med sådana anmälningar till konstitutionsut-skottet, under förutsättning att utnämningarna byggerpå just förtjänst och skicklighet.Anders talar om en snedvridning. Ja, vikan säkert fundera över vad snedvridning är. Underförra regeringens tid hade 12 av 18 landshövdingarborgerlig politisk bakgrund. Det kan man kansketycka är en viss snedvridning. Men mig veterligen vardet ingen som gjorde någon större affär av det; det varju den regeringens bedömning. är balansen någotmera hyfsad.En sak här, som faktiskt är ganska viktig och somjag tror att och jag är överens om, äratt det är oerhört viktigt att vi får bra chefer. Att detskulle finnas garantier för att vi får bra chefer bara föratt vi inte tillmäter politiskt arbete betydelse somgrund för förtjänst och skicklighet, dvs. att det skullevara en garanti för att lyckas, tror jag att vi skall varaförsiktiga med att uttala oss om. Jag tror också att viskall vara väldigt försiktiga med att säga att det skullevara ytterligare en garanti att de har moderat bak-grund eller att de har en bakgrund i något annat bor-gerligt parti.Det handlar här om att vill göradetta till en politisk profilfråga. Jag har suttit med ikonstitutionsutskottet och tycker attsamtliga partier har alldeles utmärkta representanter.Men varför är det bara som AndersBjörck har lyckats övertyga?Anf. 190 ():Fru talman! För säkerhets skull yrkar jag bifall tillreservation 8 i tidigare ärende. Jag glömde kanske attgöra det tidigare. Dagen har ju varit lång.Jag biträder utskottsmajoritetens skrivningar pådenna punkt. Det kan inte konstateras att regeringen inågot fall har brutit mot reglerna. Regeringen har jurätt att göra utnämningar, och den har vägt in kompe-tens och skicklighet. Jag har inte beträffande vare sigden här regeringen eller den tidigare regeringen någraillusioner om att man inte smugit in en och annanpolitisk värdering.Det råder inte brist, vilket tidigare påpekats, påborgerliga högre tjänstemän inom statsförvaltning,myndigheter och verk. Däremot är den totala avsak-naden av vänsterfolk, miljöaktivister osv. i så falldesto mera flagrant. Jag skall dock inte förlänga de-batten i onödan, utan jag yrkar på godkännande avutskottets anmälan i denna del.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutPropositioner ställdes först beträffande envar avde frågor som berördes i de reservationer som fogatstill betänkandet därefter i ett sammanhang på övrigaupptagna frågor.Krigsmaterielexport till (avsnitt 7.2)Godkännande av1. anmälan i res. 3 (v, mp)3. anmälan i res. 2 (fp)Förberedande votering:60 för res. 319 för res. 2216 avstod54 frånvarandeKammaren antog anmälan i res. 3.Christer () anmälde att han avsett attavstå från att rösta men markerats ha röstat jaIngrid () anmälde att hon avsett att rösta jamen markerats som frånvarande.Huvudvotering:235 för utskottet47 för res. 320 avstod47 frånvarandeKammaren godkände utskottets anmälan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 72 m, 20 cFör res. 3: 2 c, 17 v, 15 mp, 13 kdAvstod: 20 fpFrånvarande: 18 s, 8 m, 5 c, 6 fp, 5 v, 3 mp, 2 kdKrigsmaterielexport till de s.k. (avsnitt 7.3)Godkännande av1. anmälan i res. 4 (v)Votering:284 för utskottet19 för res. 446 frånvarandeKammaren godkände utskottets anmälan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 72 m, 23 c, 19 fp, 14 mp, 13 kdFör res. 4: 17 v, 1 mpFrånvarande: 18 s, 8 m, 4 c, 6 fp, 5 v, 3 mp, 2 kdRegeringens information till om ettunderrättelseärende (avsnitt 9.2)Godkännande av1. anmälan i res. 5 (fp)3. anmälan i res. 6 (mp)Förberedande votering:22 för res. 515 för res. 6266 avstod46 frånvarandeKammaren antog anmälan i res. 5.Huvudvotering:268 för utskottet20 för res. 515 avstod46 frånvarandeKammaren godkände utskottets anmälan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 72 m, 23 c, 17 v, 13 kdFör res. 5: 20 fpAvstod: 15 mpFrånvarande: 18 s, 8 m, 4 c, 6 fp, 5 v, 3 mp, 2 kdStatsminister inbjudan av Kinaspresident till (avsnitt 9.3)Godkännande av1. anmälan i res. 7 (m, fp)Votering:196 för utskottet106 för res. 72 avstod45 frånvarandeKammaren godkände utskottets anmälan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 23 c, 17 v, 13 mpFör res. 7: 72 m, 21 fp, 13 kdAvstod: 2 mpFrånvarande: 18 s, 8 m, 4 c, 5 fp, 5 v, 3 mp, 2 kdRegeringens hantering av en om Sve-riges handelspolitik (avsnitt 11)Godkännande av1. anmälan i res. 8 (c, v, mp)Votering:257 för utskottet42 för res. 86 avstod44 frånvarandeKammaren godkände utskottets anmälan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 143 s, 72 m, 12 c, 17 fp, 13 kdFör res. 8: 1 s, 9 c, 17 v, 15 mpAvstod: 2 c, 4 fpFrånvarande: 17 s, 8 m, 4 c, 5 fp, 5 v, 3 mp, 2 kdRegeringens beredning av frågan om ett samlat etno-grafiskt centralmuseum i (avsnitt 12)Godkännande av1. anmälan i res. 9 (m, fp, v, mp)Votering:163 för utskottet141 för res. 91 avstod44 frånvarandeKammaren godkände utskottets anmälan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 18 c, 1 vFör res. 9: 72 m, 4 c, 21 fp, 16 v, 15 mp, 13 kdAvstod: 1 cFrånvarande: 17 s, 8 m, 4 c, 5 fp, 5 v, 3 mp, 2 kdÖvriga i betänkandet upptagna frågorKammaren godkände utskottets anmälan.Utskottets betänkande lades till handlingarna.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av talmannen medgav kammaren attåterstående ärenden på dagens föredragningslista fickavgöras i ett sammanhang vid morgondagens arbets-plenum, efter informationen från regeringen.AjourneringKammaren beslutade att ajournera för-handlingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.7 § Verksamheten inom Europeiska unionenunder 1996FöredrogsUtrikesutskottets betänkande 1996/97:UU13Verksamheten inom Europeiska unionen (skr. 1996/97:80)Anf. 191 ():Fru talman! Detta betänkande handlar om verk-samheten inom Europeiska unionen 1996. Jag tänkerförst göra några kommentarer om själva agerandet istörsta allmänhet och sedan mer specifikt gå in på detsom berör något som är mycket aktuellt just , näm-ligen regeringskonferensen.Från moderat håll har vi tre punkter där vi kritise-rar regeringen.Den första punkten gäller miljöområdet. Vi mode-rater tycker att det faktum att skall ha ökadeutsläpp av koldioxid faktiskt är en skandal. Dettaagerande innebär en allvarlig skada på tro-värdighet. I EU, som i andra sammanhang, är det juhandlingarna som räknas, och inte orden. Detta harverkligen varit kontraproduktivt utifrån moderatavärderingar.Den andra punkten gäller hanteringen av EU:s re-kommendationer för arbetslösheten. Två av de fempunkterna i den s.k. Essendeklarationen har regering-en i allt väsentligt struntat i. Vi moderater tycker attdet hade varit bättre att följa rekommendationerna ochminska arbetslösheten i stället för att strunta i rekom-mendationerna och låta arbetslösheten öka.Den tredje punkten gäller hanteringen av EMU.Det blir en speciell debatt om detta här , såjag skall inte gå särskilt mycket djupare in i EMU-frågan. Men jag vill verkligen beklaga det beslut somregeringen förefaller att fatta. Det leder antingen tillosäkerhet och högre räntor eller möjligtvis till enstramare finanspolitik för att behålla räntorna som deär. Det som vi tycker är mest beklagansvärt är justdetta att regeringen själv inte har samlat sig till enuppfattning, utan valt att ha fingret i luften och avläsaopinionen. Normalt skall ändå en regering samlas ståndpunkt grundad på en uppfattning om vad somär klokt och riktigt, och rimligtvis också försöka ar-gumentera för denna. Sedan kan det nog hända ibland inte lyckas, och då får man ge sig i endemokrati. Vad vi moderater beklagar är att regering-en över huvud taget inte har samlats till en uppfatt-ning.Detta var de tre punkter där vi kritiserar regering-ens agerande under den gångna perioden.Jag har också en fundering som handlar om Sveri-ges roll: Om en regering inte har någon uppfattning iviktiga frågor blir situationen konstig när man skallagera internationellt. När man befinner sig i interna-tionella sammanhang får man ofta frågan: Vilken ärSveriges position? Då kan man naturligtvis berätta omsin egen och sitt eget partis position eller kanske re-dogöra litet grand för ställningstagande.Men man får naturligtvis alltid frågan: Ja, men vadsäger regeringen? Då kan man konstatera att i ett parfrågor av stor betydelse inte bara för utanockså för är det svårt att säga detta. Man vetinte vad regeringen har för uppfattning. EMU-fråganär det närmast liggande exemplet, och i går debattera-de vi frågan om framtidens säkerhetsordning som ärett annat.Jag tror att måste ha en annan position ändenna småstadsattityd, dvs. att man följer och drivermed i händelseutvecklingen. Andra får leda, och se-dan reagerar man på det. Möjligtvis var det så närSverige stod utanför EU. I ett utanförskap kan maninte påverka. Men hela grundidén med EU är ju fak-tiskt att påverka - att ta ställning. Även det lilla landetkan påverka utvecklingen under förutsättning att manhar någon idé om vart man vill komma.Detta skifte i attityd är väldigt viktigt. Vi modera-ter beklagar att det inte har kommit. Rimligtvis måstedet vara så att i de viktigaste och avgörandefrågorna skall ha ambitionen att formulera en stånd-punkt och kunna driva det hela. Vi i måstealltså komma bort från utanförskapets småstadsattitydom att vi inte har något inflytande, att det inte spelarnågon roll vad vi gör och att det är viktigt att läsa avvad andra gör. I stället måste vi själva formulera oss,ha en åsikt och slåss för den.Fru talman! EU:s utveckling framöver har mångaviktiga punkter. Det som naturligtvis är alldeles cent-ralt är perspektivet att EU öppnar sig för de nya de-mokratierna i . Detta är enhistorisk möjlighet - det har vi från praktiskt tagetalla partier sagt från denna talarstol. Vikan konstatera att det rimligtvis finns en god förut-sättning för att förhandlingarna med kandidatländernaskall kunna påbörjas före utgången av detta år omregeringskonferensen går mot sitt slut och avslutas idenna månad.Därmed skulle man kunna tänka sig en procedursom innebär att förhandlingarna med alla länder på engång startar . De länder som är särskiltsnabba och som har kvalificerat sig skulle kunna blimedlemmar . Jag tror att det är ettoerhört viktigt perspektiv att man håller någon formav tidsschema i huvudet. Det är nämligen alldelescentralt för de här länderna att känna att ett medlem-skap inte är något avlägset i en avlägsen framtid, utannågonting som de kan påverka och uppnå inom enrimlig tid.I de s.k. avierna, som skall komma , kommerett antal länder att utpekas. Det ryktas intensivt om attEstland är ett av de fem länder som åtminstonekommissionens tjänstemän ser som ett möjligt land iden första omgången.Det är viktigt att komma ihåg att även om länder-na på ett sätt betygsätts just nu så har de möjlighet attkomma i fatt. Det är inte givet att man, bara för är i en viss position ,alltid kommer att vara i denna position. Tre, fyra fram i tiden är en , och utveck-lingen kan påverkas. Därför kommer kanske mångaländer att snabba på och få en mer ambitiös föränd-ringstakt och därmed också kunna nå målet, medlem-skapet, tidigare.Av regeringskonferensens olika förslag kan mansäga att det som är centralt i ett utvidgningsperspektivär beslutsordningar som lämpar sig för ett EU som ärbetydligt större än - ett EU som får in ett mo-ment av flexibilitet.Vi skall också vara medvetna om möjligheten tillsuspension. En sådan här process kan också leda tillbakslag, och det skall vi vara öppna för.Hela processen leder över huvud taget till att vi fårett EU som är mer heterogent och mindre homogentän det är . Det är något man bör börja fundera ensmula över. Det får nämligen också återverkningar påsättet att jobba om man har vitt skilda välståndsnivå-er, vilket vi vet att man får i och med en utvidgningtill . Vi kan inte vänta medutvidgningen till dess att dessa länder kommit i fatt.Dessutom blir det svårare för dem att komma i fattutanför än innanför den europeiska unionen. Vi får ettEU som därmed med nödvändighet måste ha störreflexibilitet i många olika avseenden därför att med-lemskretsen blivit heterogenare. Det blir inte längrefråga om en västeuropeisk klubb med relativt lång tidav sammanflätad och någorlunda likartad utveckling.En annan väldigt viktig punkt är naturligtvis dengemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Dettahar vi också diskuterat åtskilliga gånger. Det gälleranalysenheten som är ett slags embryo till ett gemen-samt utrikesdepartement, möjligheten att förbättrabeslutsordningarna så att vi får fler majoritetsbeslut,möjligheten till konstruktivt avstående osv. Jag villinte gå in i detalj på detta - det är väl känt i debatten.Sedan har vi frågan om integreringen av VEU medEU. Det är en mycket central fråga som vi från mode-rat håll, och jag tror även från svenskt håll i störstaallmänhet, fäster en väldigt stor vikt vid. Det handlarom att det inte skall införas moment som kan försvåraett medlemskap för de baltiska länderna. I så fallskulle det kunna riskeras att ett krav på säkerhetsga-rantier endast skulle kunna omfatta länder som redanär medlemmar i . Här har vi inte fått några brasvar ifrån de länder som föreslår det hela, vad jagförstår. Därför är det enligt vår mening inte rimligt attacceptera en sådan utveckling. Här har vi verkligen encentral uppgift att se till att vi har det baltiska pers-pektivet med i vårt eget synsätt i regeringsförhand-lingarna.Det tredje området gäller bekämpningen av inter-nationell brottslighet, knarklangning och möjligheter-na att förverkliga den fria rörligheten, dvs. Där ser det ut att kunna bli enganska betydande framgång i regeringskonferensen.Där kan vi kanske komma en betydligt längre bit påväg än vad vi gjort . Som vi alla vet har dethittillsvarande samarbetet inte fullföljt det som vihade hoppats med det s.k. tredjepelarsamarbetet.Fru talman! Jag vill nämna något om sysselsätt-ningsunionen. Det är ju en fråga som har varit en avde verkligen tvistefrågorna mellan Moderata sam-lingspartiet och regeringen. Jag vill erinra om att närdet här förslaget en gång kom var det svårt att förstå.EU 96-kommittén kunde inte ens analyserar förslaget.Det var näst intill obegripligt. Vi moderater hade juföredragit att man hade formulerat det något annor-lunda. En union för arbete och företagande tror jagvar den formulering som vi stannade för. Vi menadeatt det tydligare kunde markera de förutsättningar somfinns för att få en låg arbetslöshet.Nu får vi se hur det går i slutförhandlingarna be-träffande sysselsättningsunionen. Enligt de förslagsom har legat framme har det framstått som om manhar traktatfäst Essenprogrammet. Man skall slå fastmålet om låg arbetslöshet. Riktlinjerna finns ju redangenom Essenprogrammet. Sedan skall man följa ochutvärdera detta. Det ligger ju också i Es-senprogrammet, även om det inte är obligatoriskt. Omdet blir den lösningen, blir det svårare att smita ifrånde rekommendationer som EU gör. Det finns ju allanledning att välkomna det. I så fall skulle det blisvårare för den att inte fullt utfölja de fem rekommendationspunkterna.Vi får väl också se om momentet flexibilitetkommer in. Vi noterar att den nya iStorbritannien också tycker att flexibilitet i det härhänseendet är ett viktigt moment i formuleringarnakring sysselsättningsunionen. Det verkar finnas enföreställning om att stela arbetsmarknader skulle varabättre för att hålla en hög skyddsnivå eller hålla enhög reallön. Faktum är ju att stela arbetsmarknaderinte bara ger hög arbetslöshet utan också låga reallö-ner. Det är något som vi i har fått erfara meden reallöneutveckling och en standardutveckling somgör att vi snarare ligger under genomsnittän över. Vi kan inte hålla stora delar av befolkningenutanför arbetsmarknaden och tro att det på något sättskulle ge högre löner eller bättre arbetsvillkor. Det ären alldeles orimlig ståndpunkt.