prot · GL0941 · 1997-12-05 00:00:00 — Den föreslagna militära skolverk-samheten innebär bl.a. att Marinens officershögskola iKarlskrona läggs ned och att det inrättas tre försvar-smaktsgemensamma officershögskolor i ,och . inställer sig naturligtvis endel frågor. Hur får vi bäst en välutbildad officerskår iframtiden? Vilka behov skall officersutbildningentillgodose?Försvarsmakten är beroende av personalens kom-petens. Ju högre kompetens, desto bättre kvalitet fårvi i krigsförbanden, och därmed har jag även sagt attvälutbildade officerare är den viktigaste basen i våranpassningsförmåga.Den viktiga frågan i detta sammanhang är natur-ligtvis hur den fortsatta fackutbildningen skall utfor-mas. Vi vet alltså inte hur systemet för offi-cersutbildningen skall se ut . Regeringenskriver nu att det återstår många frågor om det merkonkreta innehållet i utbildningen på olika nivåer ochför olika kategorier anställda. En annan viktig aspektär den utbildningsmässiga samordningen mellan offi-cerare och pliktpersonal.Kristdemokraterna menar därför att det saknas ettgenomarbetat underlag för att skall kunnafatta ett bra beslut i frågan. Ett delbeslut skall väländå inte få styra officersutbildningen. Den fullstän-diga skolutredningen måste avvaktas innan definitivtbeslut fattas om det militära försvarets framtida skol-verksamhet. Vi vill därför yrka bifall till reservationnr 18.Det måste finnas starka skäl för att avveckla densammanhållna utbildning som bedrivs i ,där marinens samtliga typförband produceras mednärhet till goda övningsområden. Just detta krävs juför att tillgodose sjöförsvarets behov av dugliga ochkompetenta officerare. I ett särskilt yttrande har jagkommenterat vår syn på skolverksamheten i Karls-krona.Herr talman! Försvarsmaktens helikopterverksam-het skall på lokal nivå organiseras i fyra divisioner iBoden, , och Kallinge.Kristdemokraterna menar att Försvarsmaktens he-likoptrar är kvalificerade resurser i kriser och krig föratt tillgodose operativa behov. Helikoptern har ävenstor betydelse i det civila fredstida samhället när detgäller övervakning och kontroll av sjöterritoriet samtstöd till samhället inom sjukvård och räddningstjänst.Skärgårdsbefolkningen och fartygstrafiken ser heli-koptern som en trygg och säker sjöräddningsfunktion.Tolfte helikopterdivisionen på är mestutnyttjade räddningshelikopterresurs.Regeringens förslag innebär ett orimligt stort an-svar för Kallingedivisionen: flygräddningsberedskapvid tre flygflottiljer, taktisk helikopterverksamhet vidtvå marinkommandon och civil sjöräddningsbered-skap i landets tätaste sjötrafikområden.Regeringen anför i propositionen att fem tungahelikoptrar skall baseras på , vilket lätt kan vilse-leda till att tro att får en förstärkning av helikop-terresurserna. Eftersom flygräddningstjänsten vid F 7skall fortsätta som tidigare för att inte störa flygtids-produktionen när det gäller JAS innebär förslaget attF 7:s helikoptrar som flyttas till återgår till F 7för att arbeta vid sin gamla arbetsplats!Kristdemokraterna menar att en helikopterdivisionbör finnas på för att förmågan att samtidigtleda och genomföra verksamheter i ochÖstersjön skall tillgodoses. Lokal ledning är viktig!Då får vi två divisioner i södra militärområdet som ärväl förtrogna med sina respektive operationsområden.Onödiga transportflygningar och investeringar und-viks, och bättre möjligheter erhålls att stödja det civi-la samhället genom sambruk av resurser. Ett väl fun-gerande räddningssamarbete i och Katte-gatt har utvecklats tillsammans med danska och nors-ka helikopterförband. Motsvarande arbete har integjorts på någon annan helikopterdivision. Ett växandeinternationellt samarbete med Nato i PFF-sammanhang talar också för en helikopterdivision påvästkusten. Därför bör en Division väst inrättas påSäve av sjöoperativa skäl.Jag yrkar bifall till reservation nr 22.Försvarsutskottet har anfört att bättrehelikopterberedskap behövs i norra . Det finnsinga förslag till basering av helikopterresurser längsNorrlandskusten från till . Vi menar attregeringen tydligare borde ha angett en inriktning förhelikopterverksamheten där. För att tillgodose kravenpå civil räddningstjänst samt sjö- och flygräddningbör vara en lämplig baseringsort.Jag yrkar bifall till reservation nr 23.Herr talman! När det gäller stridskrafterna har re-geringen angett att otillräckligt antal övningstillfällen,samövningar och repetitionsutbildningar visar påbrister bl.a. vad gäller försvaret av flygbaser. Vi krist-demokrater betonar därför att utvecklingen av vårtluftförsvar noggrant måste följas upp och redovisasför att minska bristerna. Att hindra en angripare att fåherravälde i luften är ju en grundläggande förutsätt-ning för vår försvarsförmåga. Eftersom luftförsvars-förmågan skall prioriteras måste krigsduglighetensnabbt kunna höjas. Utskottet utgår från att de bristerinom luftförsvaret som pekat påföljs upp och av regeringen anmäls till riksdagen.Rekryteringen till hemvärnet skall prioriteras, ochdet är positivt att hemvärnet nu får ny och modernmateriel. För att hemvärnet skall kunna klara av sinauppgifter i händelse av väpnat angrepp och vara at-traktivt vid nyrekrytering måste tillräckliga ekono-miska resurser avsättas för utbildning och övningar.Herr talman! menar att princi-pen ett län - ett försvarsområde borde ha gällt. Anta-let försvarsområden är 16 efter Försvarsbeslut 96.Västra län föreslås nu bli ett försvarsområ-de, FO32, med ledningen placerad vid Västkustensmarinkommando i . För stöd åt frivilligor-ganisationerna och samverkan med kommunernainrättas tre FO-gruppenheter: /Dalsgruppen iSkredsvik, Skaraborgsgruppen i och Älvs-borgsgruppen i Borås.Totalförsvarets utökade uppgifter ställer nya kravpå samverkan i det civila fredstida samhället. Detsårbara moderna samhället, där kommunerna svararför en betydande del av samhällets beredskapsåtgär-der, kräver kunskap och planläggning genom kontinu-erlig samverkan i fred. De 15 FO-staber och de 10FO-gruppenheter som vi nu får blir viktiga länkarmellan Försvarsmakten och det fredstida samhället.För att man skall kunna underlätta utbildning ochrekrytering för de frivilliga försvarsorganisationernamåste deras verksamhet knytas till totalförsvaret sånära som möjligt på lokal och regional nivå. Det dag-liga stödet liksom samhörigheten med den traditionoch kontinuitet som de gamla landskapsregementenainnebär, behövs för att ta vara på det engagemang föratt göra en frivillig insats inom totalförsvaret somfinns i vårt land.Kristdemokraterna vill understryka att försvarsom-rådesledningarna måste ha god kompetens och kraftatt leda och samordna den omfattande verksamhetenoch utveckla en god förmåga att stärka försvaret viden anpassningssituation. I det föreslagna FO32 kom-mer marin verksamhet längs hela och terri-toriell verksamhet i att ledas avsamma chef. En uppföljning av den nya försvarsom-rådesorganisationen måste därför göras som belyserkonsekvenserna för det militära försvaret, kommuner-na, frivilligorganisationerna och det civila försvaret,och utskottet utgår från att regeringen gör en sådanuppföljning.Herr talman! Försvarets förmåga till anpassning ären avgörande och central fråga för svensk försvars-politik. Försvarsbeslut 96 betonade att anpassnings-doktrinen kommer att vara i behov av ständig utveck-ling, där regelbunden uppföljning och utvärdering ärviktiga ingångsvärden, samt att börfölja upp beredskapsläget och överväga behovet avförändrad inriktning.Inom högst skall alla väsentliga delar av to-talförsvaret kunna utnyttjas med full effekt omedel-bart efter mobilisering. Så beslöts i etapp 1 av För-svarsbeslut 96. anges på flera ställen brister vadgäller krigsduglighet och begränsningar av repeti-tionsutbildning. görs stora investeringar iutbildning av pliktpersonal. Eftersom vår anpass-ningsförmåga i hög grad bygger på välutbildade för-band bör inte genomförd utbildning förslösas genominställda repetitionsutbildningar. Regeringen måstedärför ange vilka åtgärder som kommer att vidtas föratt ta till vara och vidmakthålla nödvändig kompetenshos pliktpersonalen, dels inför en ettårig höjning avkrigsdugligheten, dels när det gäller den långsiktigaanpassningen.Den svenska försvarsindustrins unika förmåga attleverera kvalificerade högteknologiska system har ettstort försvars- och säkerhetspolitiskt värde och måstetryggas. En viktig del av försvarspolitik blirdärför att säkerställa Försvarsmaktens långsiktigamaterielförsörjning.Svensk försvarsindustri är den grund vi skall utgåfrån vid en anpassning, om krigsorganisationen skallförbättras och växa. Den analys av försvarets materi-elförsörjning som regeringen skall göra vid den sä-kerhetspolitiska kontrollstationen 1998 måste delsinnehålla en redovisning av vidtagna anpassningsåt-gärder, dels visa vilka kompetensbehov som finns iframtiden på grund av den militärteknologiska ut-vecklingen.Regeringen ansåg inför Försvarsbeslut 96 att detfinns realistiska förutsättningar för att i allt väsentligtge krigsorganisationen full krigsduglighet inom enettårsperiod. menade i Försvars-beslut 96 att tydliga mål måste formuleras för total-försvaret, så att statsmakterna får möjlighet att utvär-dera anpassningsåtgärderna och på så sätt följa uppberedskapsläget.För att skall kunna pröva hur anpass-ningsförmågan utvecklas och hur förmågan att höjakrigsdugligheten byggs upp måste regeringens redo-visning bli mer utförlig. Utskottet diskuterade i vårasstyrning och uppföljning av totalförsvaret och efter-lyste bl.a. en värdering av Försvarsmaktens styrka ochsvagheter. Jag menar att mycket är vunnet om vi kansluta cirkeln säkerhets- och försvarspolitiska mål -operativ förmåga - kostnader.Herr talman! Regeringen anger bl.a. att en dellänsstyrelser haft svårt att upprätthålla kompetensinom områden som berör den kommunala beredska-pen och att kommunernas krigsorganisationer övats imycket begränsad omfattning. Konsekvenserna bliratt viktig beredskapsplanering inte blir utförd och attsamhällets förmåga att motstå svåra påfrestningarallvarligt kan minska. Regeringen måste därför åter-komma till , om läns-styrelsernas förmåga att beredskapsplanera inte kanupprätthållas.Herr talman! har sagt: Det är sannoliktatt något osannolikt inträffar. Det vidgade säkerhets-begreppet innebär att vi måste ha en helhetssyn påsamhällets hantering av yttre och inre hot och på-frestningar i såväl krig som fred.För att öka det allmänna säkerhetsmedvetandet ivårt samhälle menar att den en-skilda människans möjligheter att agera på rätt sättvid olyckor, katastrofer och andra samhällsstörningarmåste förbättras. Skolan har här en viktig roll liksomfrivilligorganisationerna. Jag hoppas att och Styrelsen för psykologiskt försvar kommermed ett bra handlingsprogram för skolan, som vikristdemokrater efterlyst just i syfte att få ett säkraresamhälle.På sikt skulle vi kunna få en robust generationmed en aktiv livförsäkring i form av god hembered-skap och självskyddsutbildning. Detta bidrar till attminska samhällets sårbarhet och ger oss vinster ursåväl ett mänskligt som ett samhällsekonomiskt per-spektiv.Herr talman! År 2000-problematiken visar att all-varliga samhällsstörningar kan uppstå. Även om re-geringen vaknat sent så har arbetet kommit i gångmed vad utskottet uttalat, nämligen att ta fram enstrategi som preciserar statens ansvar och anger hursäkerhetsarbetet kan inordnas i det nationella hand-lingsprogrammet för IT.Herr talman! Pliktsystemet är en viktig del av vårförsvarsprincip, och därför bör en reformering ske såatt inte trovärdigheten för folkförsvaret undergrävs.Den som blivit uttagen till pliktutbildning får göraekonomiska uppoffringar i jämförelse med den somhamnar i utbildningsreserven eller inte blir antagen tillgrundutbildning. I avvaktan på resultatet av den avise-rade översynen har föreslagit attdagersättningen för totalförsvarspliktiga höjs med 5 krfrån nuvarande till per dag.Herr talman! För att Försvarsmakten skall kunnalösa ålagda nationella och internationella uppgifterkrävs välutbildade och välutrustade förband. Denpågående mekaniseringen och tekniska förnyelsenmåste därför fortgå så att bra skydd, hög rörlighet ochgod anfallsförmåga erhålls. villbetona att hög säkerhet, gott personligt skydd, tillgångtill modern materiel, effektiv sjukvård och tryggaledningsfunktioner är betydelsefulla faktorer i händel-se av ofred och när vi sänder ut personal i fredsfräm-jande internationella operationer.Anf. 6 ():Herr talman! Det betänkande som behandlas ikammaren handlar om totalförsvar för 1998.Betänkande skall, tycker jag, ses som ett led i denförändring av vårt totalförsvar som påbörjades i ochmed 1995 och försvarsbeslut och som angavinriktningen av vårt framtida svenska totalförsvar.Denna förändringsprocess är en logisk följd av attden säkerhetspolitiska situationen har förändrats såradikalt sedan det tid.Vi upplever nu ett säkerhetspolitiskt läge i vårt nä-rområde som inger stora förhoppningar för framtidenom fred och samarbete mellan folken i i ställetför krig och konflikter, som så länge präglat vår kon-tinent.Det är alltså en ny tid som vi nu möter, vilket ock-så ställer krav på att vi kan anpassa oss och delta isamarbetet för en utveckling av demokrati och stabili-tet i vår del av världen.Det är inför denna nya tid som vi nu går till mötessom också vårt totalförsvar måste anpassas.Herr talman! Även om vi nu går in i en ny tid, medfred och avspänning, får vi inte glömma det förflutna.Det finns anledning, tycker jag, att vi då och då på-minner oss själva om att det inte är så länge sedansom härjades av krig och våra grannländer varhärtagna och ockuperade av främmande makter.Flertalet av länder styrdes av diktaturer. Såsåg bilden ut för bara sedan.Det är , men ibland har jag en känsla avatt minnet är kort. Vi glömmer mycket av detta i våradiskussioner om säkerhet.Historien har lärt oss att ingenting är slutgiltigteller beständigt. Detta är ett faktum. är de allaborta - , , , och alla hansefterföljare i förutvarande och i öststa-terna. Den är också borta nu.De förändringar som pågår i och som i dagpräglas av demokrati och samarbete ställer naturligt-vis krav på att vi i någon mån kan frigöra oss från denförsvarsstruktur som i stort sett är kvar sedan det kallakrigets dagar. Det är en process som vi är inne i somännu inte är slutförd när det gäller vårt framtida total-försvar.Vi står nu inför uppgiften att forma ett modernttotalförsvar, som också har förmågan att möta den nyatidens krav på fredsfrämjande och humanitära inter-nationella insatser samt anpassas till att möta kriseroch svåra påfrestningar som kan komma att hota detcivila samhället - vårt eget samhälle.Herr talman! Jag är starkt medveten om att de för-ändringar som sker och har skett inom Försvar-smakten i många stycken är mycket smärtsamma föranställd personal och för de orter som drabbas avförändringar. Jag förstår också att det kan vara pres-sande för riksdagsledamöter i denna kammare attmedverka i beslut som drabbar den egna regioneneller den ort som man representerar. Jag förstår detta.Trots detta måste förändringar ske. Det är föränd-ringar som är inriktade på att forma ett modernt total-försvar, som är flexibelt och anpassat för att möta devidgade uppgifter som vi har framför oss. Det är nöd-vändigt att vi har förmågan att lyfta blicken och se demöjligheter och löften som den nya tiden bär med sig.Herr talman! Det är betydande belopp som avsättsför totalförsvarets ändamål. Den ekonomiska ramenför totalförsvaret uppgår till 41,2 miljarder kronor.Det är mycket pengar. Av dessa går 37,2 miljarderkronor till det militära försvaret. Det är också mycketpengar. Det är självfallet fråga om att få ut den mestoptimala effekten av de pengar som vi sätter in i total-försvaret. Därför pågår denna process när det gälleromdaningen av vårt totalförsvar i Sverige.Bakom detta betänkande och fördelningen avmedlen står Socialdemokraterna och Centerpartiet.Övriga partiers förslag följer kändamönster.I detta betänkande står liberalernabakom förslaget om de samlade utgifterna för total-försvaret, men anser att ytterligare 150 miljarderkronor bör anvisas till det militära försvaret genom enomfördelning från det civila försvaret.Moderata samlingspartiet och Kristdemokraternaförordar högre utgifter. och Miljöpar-tiet förordar lägre utgifter. Socialdemokraterna ochCentern ligger alltså i något slags mittfåra. Vi taransvar för det militära försvarets möjligheter att värnavårt land och medverka i internationella insatser, somjag tidigare var inne på.Moderata samlingspartiet redovisar i ett särskiltyttrande att man villtillföra försvaret ytterligare per år.Har inte upptäckt de förändringar somsker och har skett i det säkerhetspolitiska klimatet ivårt närområde? ligger fortfarande ochtrycker i skyttegravarna och ser inte att en ny säker-hetsstruktur växer fram i . Jag vill säga attModerata samlingspartiet i sanning är ett konservativtparti - så till den milda grad att man sitter kvar i enåldrig försvarsstruktur.Det brukar skämtsamt sägas att vi hade haft kvardet hästanspunna kavalleriet om hadefått styra försvar tidigare. Det är kanske engrov karikatyr, men på något sätt är det så.Under den tid jag har varit med i fösvarspolitikenhar jag sett att ständigt har varit bakåt-strävare. Man har icke velat vara med på några för-ändringar. När vi har flyttat positionerna till en nypunkt har försvarat denna nya stånd-punkt, men man har aldrig kunnat se framåt. På någotsätt bör vi komma loss från de gamla strukturerna ochdet gamla tänkandet. Det krävs i den nya tid vi stårinför.Vänsterpartiet och drar för långt gå-ende slutsatser av att det säkerhetspolitiska läget harförbättrats. De är beredda till kraftiga ekonomiskanedskärningar av försvaret. Man måste ställa sig frå-gan om dessa två partier ingenting lärt av de historis-ka erfarenheterna.Jag pekade på att det bara är som helavår kontinent var i fullt krig. Ingenting är slutgiltigt.Ingenting är beständigt. Det är viktigt att man inserdetta. gäller att vårt militära försvar, trotsatt det säkerhetspolitiska läget förbättrats, skall varaberett att möta ett väpnat angrepp mot Sverige.Det torde vara bekant för mina båda kolleger frånVänsterpartiet och att den militära plane-ringen görs med lång framförhållning. Om man kän-ner ansvar för landets säkerhet får man inte av säkerhetspolitiska förbättringar medverkatill att äventyra det militära försvarets möjligheter attvärna vårt land vid ett eventuellt väpnat angrepp.Även om vi nu ser att säkerheten stärks och även omvi inte ser något militärt hot mot Sve-rige tror jag att vi kan vara överens om en sak, JanJennehag och . Den eviga freden harännu icke inträtt.Herr talman! I försvarsutskottets betänkande före-slås några åtgärder som innebär betydande samord-ning och rationalitet inom Försvarsmakten, och somockså innebär betydande besparingar. Låt mig nämnatvå förslag.För det första föreslås en omstrukturering av För-svarsmaktens skolverksamhet. Det har redan varituppe till debatt här i kammaren. För det andra inrättasFörsvarsmaktens helikopterflottilj, vilket är ett fullföl-jande av beslut från 1996.Herr talman! kommer senare i de-batten att närmare utveckla utskottsmajoritetens synpå Försvarsmaktens skolor, och kommer isitt anförande att behandla frågan om Försvarsmak-tens helikopterflottilj.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall till utskot-tets hemställan i dess helhet och avslag på samtligamotioner och reservationer.Anf. 7 () re-plik:Herr talman! Först vill jag ta tillfället i akt att geSven och den socialdemokratiska utskotts-gruppen en eloge för att man har varit öppen och förten saklig diskussion och även varit beredd att accep-tera kritik mot regeringens agerande i många frågor idetta betänkande. Det gäller personalfrågorna, an-passningen, ledningsorganisationen, förhållandetmellan nationell säkerhetsstrategi och operationersamt brister i kompetens i Försvarsdepartementet.Detta är långsiktiga, litet mer diffusa frågor. Vadgäller de frågor som har att avgöras nu har den soci-aldemokratiska utskottsgruppen inte haft civilkurageatt stödja uppenbart riktiga avvägningar som samtligaandra partier utom de båda parterna i koalitionen hargjort. Det är anmärkningsvärt.När det gäller den säkerhetspolitiska utvecklingenvill jag hänvisa till det sade. De senastetvå åren ger inte anledning till någon förändrad syn påsäkerhetspolitiken och försvaret som skulle motiveraModerata samlingspartiet att föreslå lägre anslag. Vistår fast vid den inriktning på kvalitet, ett starkt menändå ganska begränsat försvar, som lades fast i 1992års försvarsbeslut. På den punkten har vi inte ändratoss vare sig eller 1996. Något annat voreanmärkningsvärt.Däremot är det anmärkningsvärt att inte i något avseende tar upp försvarets ekono-miska problem. Antingen har han blundat för dem,eller så vill han inte ta upp dem utan hoppas att dekommer att lösas. Det är uppenbart att försvaret medde moderata förslag som lades fram och som nuhar avslagits av skulle ha haft avsevärtbättre förutsättningar att lösa också de begränsadeuppgifter som angavs försvarsbeslut. Menom detta ger ingen som helst antydan.Anf. 8 () replik:Herr talman! Vi socialdemokrater - och jag troratt jag i den här frågan också kan tala för Centerpar-tiet - ser ingen motsättning mellan vår politik och denproposition som vi har grundat vårt betänkande på.Jag tror att minns från den tid dåvi hade en annan regering att man utformar politikentillsammans. Propositionen är alltså vår politik. Re-geringen sitter inte i slutna rum och utformar sin poli-tik, utan det sker ganska öppet i samverkan. Det här ärinte något märkligt.Det pågår en studie av de ekonomiska problemsom har skymtat fram inom Försvar-smakten. Jag kan inte ge någon närmare informationom det. Möjligen kommer försvarsministern att kom-mentera saken.En sak vet jag, nämligen att ekonomin var i balansnär vi fattade det senaste försvarsbeslutet. Man gjordestarka insatser för att analysera ekonomin. Försvars-departementet kopplade in utomstående ekonomiskagranskare, experter som gick igenom de kalkyler somfanns för underlaget. I försvarsutskottet gjorde vilikadant. Vi begärde hjälp från revisorermed att analysera underlaget. får vi se vad det härinnebär. Jag kan hålla med om att det är uppseende-väckande med de här beskeden, en sådan efterett försvarsbeslut som var balanserat.Anf. 9 () re-plik:Herr talman! Det är lika glädjande att håller med om att situationen är alarmerandesom det är anmärkningsvärt att det är sakförhållandet.Redan fyra månader efter försvarsbeslutet fickvi klart för oss att man saknade upp emot en halvmiljard för att kunna genomföra planerad verksamhet.Också i utskottsbehandlingen inför försvarsbeslutet1996 fick vi klart för oss att den grundorganisations-lösning som regeringen hade valt var dyrare än denFörsvarsmakten hade lagt fram. De siffrorna ladeFörsvarsmakten fram redan då.När det gäller förhållandet mellan regeringensproposition och den socialdemokratiska utskottsgrup-pens ställningstagande talar utskottsbetänkandet försig självt.Anf. 10 () replik:Herr talman! sade att den evigafreden kanske inte har kommit. Det tror inte jag hel-ler. Däremot kan vi konstatera att det sker förändring-ar i världen som från till en annan markerar ettslags kvalitativa förändringar som praktiskt och föröverblickbar tid gör dem ganska säkra.Jag tror t.ex. inte att någon av oss här föreställersig att det skall uppstå väpnade konflikter mellanstater på den nordamerikanska kontinenten. är detju inte så rasande många stater vi har att spela meddär, men mellan och lär vi nog få se enevig fred, så långt vi nu kan bedöma den mänskligakulturen framöver och om vi tror på samhällsordningsom är någorlunda hanterbar. Även vad gäller riskenatt det skulle uppstå väpnade konflikter mellan stater-na inom torde vi nog befinna oss på ganskasäker mark.Vad gäller norra hoppas jag naturligtvis attvi har nått det utvecklingsstadium då vi kan tala omen sådan kvalitativ förändring.