prot · GK09102 · 1997-05-14 00:00:00 — ATG betalar in skatt på runt900 miljoner, och det som återstår för travsporten är1,2 miljarder, dvs. 1 200 miljoner. Det som återståratt disponera för de aktiva, de som bär upp hästspor-ten, alltså hästägarna, är , och detär den summan som många anser vara för liten.Varför då? Jo, därför att man räknar med att kostna-derna för att hålla trav- och galopphästar uppgårtill , och de pengar somutgår till hästägarna uppgår alltså till 500 miljoner.Som jag skrev i min motion: Skulle någon komma påidén att begära tillstånd för ett lotteri där togsundan för dem som spelade skulle man aldrig erhållatillstånd i Sverige.Ungefär 500 000 kuponger lämnas onsdag till lör-dag in till veckans V 75-omgång. Där finns skam tillsägandes också 13 moderater med, och jag är ansva-rig. Tyvärr har vi inte vunnit något utom erfarenheter,och det kan man inte växla in på banken. Vi bidrar ialla fall till omsättningen. Det finns alltså ett stort ochdjupt folkligt intresse för det här spelet. Travsportenhar antagligen större publik än ishockeynoch fotbollen. I det sammanhanget kan man säga atttrots att det här handlar om spel om pengar, spel därfolk kan förlora pengar, läser vi, till skillnad från närdet gäller fotboll och ishockey, aldrig om upplopp isamband med travtävlingar. Det har faktiskt gjort attjag har förvånats mer än en gång när jag sett de härhuliganerna som ränner runt på stan och vandaliserarefter fotbolls- och ishockeymatcher.Jag pratade innan om ungefär 500 miljoner kronorsom hästägarna får disponera. Då tycker alla, ellermånga i alla fall, att hästägarna tjänar ju så storapengar. De stora hästarna, och allt vad de heter, har bankkonton på över 10 mil-joner per häst. Det är korrekt, men det är ett fåtal avalla travhästar som går med vinst. Att hålla en trav-häst i träning kostar . Då harman glömt bort sådana delar som ränta på insatt kapi-tal. Det handlar bara om rena rama driftskostnader.Över 90 % går med präktig förlust.Då kan man fråga sig: Varför sysslar folk med så-dant här? Varför kastar man pengar rakt ut på gatan?Jo, man gör det för att man har intresse av det. Mantrivs med det här. Det är trevligt att vara nära naturenoch att vara med djur. Men tycker man att detbörjar bli litet för liten ersättning. Det här förslagetinnebär att ATG kommer att få ca 60 miljoner kronormindre att dela ut till hästägarna. Det betyder att välmotiverade prishöjningar inte kommer att aktualise-ras. Dessutom tappade travet en annan intäkt.Man hade tidigare hand om dataverksamheten förPenninglotteriet, men i och med att Penninglotterietslogs samman med Tipstjänst, tappade ATG en intäktpå 25 miljoner kronor.Vad skulle hända om man skulle måla upp scena-riot att hästägarna skulle tröttna, att ett större antalskulle sluta att hålla häst? Ett par saker är i alla fallsäkra. skulle inte vara det ur i alla fall jord-brukssynpunkt levande land som det är . Tusen-tals lantbruk har sin utkomst baserad på att trav-och galopphästar konsumerar deras produkter. Detgäller trav- och galopphästar som folk fortfarandeanser att det värt att satsa på och hålla på med.Jag tycker alltså att man skall vara försiktig. Manfår inte se dessa 60 miljoner i förhållande till ATG:somsättning på 9 000 miljoner, utan man får se till vaddet kostar att hålla häst och vad det här innebärför framtida prishöjningar. kommer varje hästäga-re att få en prishöjning från till permånad. Man har inte en sportslig chans med dettaavtal. Tränarna kan inte kompensera sig. Det får gå påhästägarna. Då är det säkert några som säger: hardet gått för långt. orkar vi inte längre.Till sist, fru talman, skrev jag något i min motionom att vi skulle vara försiktiga eftersomkonkurrensen från utländska spel kan bli större. Dåsvarar utskottet ungefär god dag - yxskaft. Om manvinner pengar på utländskt spel är det faktiskt iskatt på det. Det visste t.o.m. jag om. Men de somspelar bryr sig inte. kan man spela på Internet.Man kan skaffa ett konto i eller i Finland.Det finns ingen som kan kontrollera det. Så det därgod dag - yxskaft-svaret blev, tycker jag, som enboomerang i stället.Vad vi måste göra framöver för att behålla om-sättningen i , så att staten skall kunna få sinmiljard, nästan, från skattebetalarna, är attanpassa de svenska avgifterna till vad som gällerutomlands. I dagens moderna samhälle har vi enormakommunikationsmöjligheter. Jag kan ta ett exempel.De som har lust med det kan spela via Internet. Dåtror jag inte att spelaren bryr sig så mycket om vemman spelar hos. Han eller hon - många kvinnor spelarockså - spelar där man får bäst odds. Låt oss säga t.ex. spelar på , och att en häst gertvå gånger pengarna om man skulle vinna, så att manfår tillbaka på en satsad hundralapp. Finnerman då att man för exakt samma insats med sammaomsättning kan få pengarna påen bana i , eller , så spelarmajoriteten självklart där. Det är det jag tycker att vibör beakta vad gäller framtiden.Jag tycker att vi skall slippa de här pekpinnarnaom att man skall betala i skatt på vinster utom-lands. Många spelar utomlands. Jag skulle vilja ställaen fråga till någon företrädare för utskottet. Hur stortär det kontot? Hur många människor har betalat inpengar till staten baserat på vinster vunna utomlands?Jag tror att det är noll.Anf. 87 ():Fru talman! Det är ett enigt utskott som står bak-om den tämligen begränsade höjning av lotteriskattenför ATG som vi tar upp i skatteutskottets betänkande18. Höjningen är på en procentenhet, från till36 %. Förslaget grundar sig på förutsättningen att ettnytt avtal träffades mellanATG:s ägare och företrädare för staten. Avtalet ochde föreslagna ändringarna av lotteriskatten har utfor-mats bl.a. med tanke på ATG:s goda ekonomiskautveckling och det statsfinansiella läge som Sverigebefinner sig i. omsatte ATG 8,7 miljarder kro-nor och betalade i skatt. Över-skottet till travsporten var drygt 1,2 miljarder kronor.1996 beräknas ATG:s omsättning överstiga9 miljarder kronor. De här föreslagna ändringarnaberäknas ge - inte60 utan 45 miljoner kronor.Det här är som sagt en tämligen begränsad höj-ning, fru talman, och det är ett enigt utskott som stårbakom betänkandet. Jag yrkar bifall till hemställan ibetänkandet.Anf. 88 ():Fru talman! Jag förstod inte riktigt det här inläg-get. Att utskottet är enigt har t.o.m. jag fattat. Detfinns ingen reservation, så det behöver man inte ta tidatt berätta. Däremot funderar jag på den här summan45 . Jag har läst betänkandet, men omman sitter i utskottet borde man läsa det ännu nog-grannare. Där står även en summa på 15 miljonerkronor som kom upp i samband med det här avtalet.Det handlar alltså om somhästägarna måste betala mer än vad de har gjort hit-tills.Anf. 89 ():Fru talman! Enligt betänkandet beräknas de före-slagna ändringarna i lotteriskatten ge ca 45 miljonerkronor i ökad lotteriskatt varav 25 miljonerkronor på grund av höjningen av procentsatsen och20 genom att avdrag skall medgesendast för utbetalade vinster.Anf. 90 ():Fru talman! När man skrev detta avtal innebarhöjningen mer för ATG att lever-era in till staten. Men tvingades ATG för-binda sig för kostnader uppgående till 15 miljonerkronor . Läs , var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 10 §. )10 § Mervärdesskatten på viss utbildningFöredrogsSkatteutskottets betänkande 1996/97:SkU25Mervärdesskatten på viss utbildningAndre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.BeslutTU5 Översyn av telelagen m.m.Mom. 1 (telepolitiska utgångspunkter)1. utskottet2. 1 (m, fp, kd)3. res. 2 (v)Förberedande votering:106 för res. 119 för res. 2166 avstod58 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:177 för utskottet103 för res. 120 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 20 c, 17 mpFör res. 1: 70 m, 21 fp, 12 kdAvstod: 20 vFrånvarande: 21 s, 10 m, 7 c, 5 fp, 2 v, 1 mp, 3 kdMom. 2 (samhällsomfattande tjänster)1. utskottet2. 3 (c)Votering:279 för utskottet21 för res. 349 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 69 m, 20 fp, 20 v, 17 mp, 12 kdFör res. 3: 20 c, 1 fpFrånvarande: 20 s, 11 m, 7 c, 5 fp, 2 v, 1 mp, 3 kdMom. 8 (geografiska prisvariationer)1. utskottet2. 5 (c, v)Votering:246 för utskottet36 för res. 517 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 68 m, 4 c, 21 fp, 12 kdFör res. 5: 16 c, 20 vAvstod: 17 mpFrånvarande: 20 s, 12 m, 7 c, 5 fp, 2 v, 1 mp, 3 kdIngbritt Irhammar (c) anmälde att hon avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Mom. 10 (funktionshindrade personer)1. utskottet2. 8 (v, mp)Votering:263 för utskottet37 för res. 81 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 70 m, 20 c, 21 fp, 12 kdFör res. 8: 20 v, 17 mpAvstod: 1 sFrånvarande: 20 s, 10 m, 7 c, 5 fp, 2 v, 1 mp, 3 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.TU8 Enskilda vägarMom. 1 (anläggningslagens grundlagsenlighet)1. utskottet2. 1 (m)Votering:231 för utskottet66 för res. 152 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 1 m, 20 c, 21 fp, 20 v, 17 mp, 11kdFör res. 1: 66 mFrånvarande: 20 s, 13 m, 7 c, 5 fp, 2 v, 1 mp, 4 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.FöU5 Beredskapen mot svåra påfrestningar påsamhället i fredMom. 1 (svåra påfrestningar på samhället i fred)1. utskottet2. 2 (kd)Votering:263 för utskottet14 för res. 220 avstod52 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 68 m, 20 c, 20 fp, 16 vFör res. 2: 1 fp, 1 v, 12 kdAvstod: 2 s, 1 v, 17 mpFrånvarande: 20 s, 12 m, 7 c, 5 fp, 4 v, 1 mp, 3 kdEva () anmälde att hon avsett att rösta jamen markerats ha röstat nej.Mom. 2 (hanteringen av svåra påfrestningar på sam-hället i fred)1. utskottet2. 3 (mp)Votering:283 för utskottet17 för res. 349 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 70 m, 20 c, 21 fp, 20 v, 12 kdFör res. 3: 17 mpFrånvarande: 21 s, 10 m, 7 c, 5 fp, 2 v, 1 mp, 3 kdMom. 5 (nedfall av radioaktiva ämnen)1. utskottet2. 5 (mp)Votering:283 för utskottet17 för res. 549 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 70 m, 20 c, 21 fp, 20 v, 12 kdFör res. 5: 17 mpFrånvarande: 21 s, 10 m, 7 c, 5 fp, 2 v, 1 mp, 3 kdMom. 7 (massflykt av asyl- och hjälpsökande tillSverige)1. utskottet2. 6 (fp, v, mp)Votering:243 för utskottet56 för res. 61 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 70 m, 20 c, 1 v, 11 kdFör res. 6: 21 fp, 19 v, 16 mpAvstod: 1 kdFrånvarande: 20 s, 10 m, 7 c, 5 fp, 2 v, 2 mp, 3 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.FöU6 Nya regler om elberedskapKammaren biföll utskottets hemställan.SkU18 Höjd lotteriskattKammaren biföll utskottets hemställan.SkU25 Mervärdesskatten på viss utbildningKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringPå förslag av andre vice talmannen medgav kam-maren att betänkanden KU18,KU19 och KU27, finansutskottets betänkandenFiU16, FiU24, FiU25 och FiU26 samt justitieutskot-tets betänkande JuU16 fick avgöras i ett sammanhangefter avslutad debatt.11 § Prästers tystnadspliktFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1996/97:KU18Prästers tystnadsplikt (prop. 1996/97:97)Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 18 §. )12 § Vissa ändringar i radio- och betänkande 1996/97:KU19Vissa ändringar i radio- och TV-lagen m.m. (prop.1996/97:101)Anf. 91 ():Herr talman! Detta betänkande behandlar framförallt regeringens proposition om vissa ändringar avannonsbestämmelserna i radio- och TV-lagen. Tillnågon liten del innebär förslagen ett steg i rätt rikt-ning, men framför allt visar propositionen hur ange-lägna socialdemokraterna är att bevara det politiskainflytandet över medierna. Denna inställning går igeni alla förslag på detta område. Nästa ärende handlart.ex. om en förlängning av den s.k. stopplagen för nyalokalradiotillstånd. Också där märker vi samma rädslaför en medieutveckling som politikerna inte kan styra.Ett annat exempel fick vi för närvi debatterade propositionen om digital-TV. Rädslanatt förlora politisk kontroll visade sig då vara starkareän alla ekonomiska och tekniska invändningar. Pro-blemet med en sådan inställning är bl.a. att teknikenutvecklas snabbare än det går att politiskt förutse.Vår huvudinvändning mot propositionen är avprincipiell natur. Det är fel att föra in ytterligare vill-kor i radio- och TV-lagen i syfte att styra ett friståen-de företags programutbud. Framför allt kan det inteaccepteras att ett sändningstillstånd, som meddelas avregeringen, kan förenas med villkor som begränsaryttrandefriheten. Därför bör propositionen avslås.Beträffande ändringarna i annonsbestämmelsernakonstaterar jag att även utskottsmajoriteten, liksomregeringen, ändå inser annonsmängdens stora betydel-se för fristående bolag. Annonserna kan naturligtvisinte bara betraktas som störande avbrott, de är ocksåsjälva förutsättningen för ett fristående programföre-tags möjligheter att överleva och tillgodose publikensintresse av sevärda program. Utan annonser ingen fripress, brukar man säga, och utan reklam inte hellernågra självständiga programföretag.Majoriteten vill nu öka möjligheterna att sändareklam på bästa sändningstid. Det handlar i praktikenom , som är det enda programföretag som sänderi marknätet och finansieras med reklam. Samtidigtskall emellertid andelen reklam i förhållande tillsändningstiden vara oförändrad, vilketväl illustrerar vilka konstigheter som sådana här be-stämmelser lätt leder till. Det är rätt egendomligt attdet skall vara en uppgift för regering och riksdag attha synpunkter på när som annonssänd-ningarna i ett fristående TV-företag skall äga rum. Ikonsekvensens namn borde man i så fall kanske ocksålagstifta om hur annonserna i pressen borde placeras.En förklaring till att detaljregleringen har ansettsvara så nödvändig är säkert att det bara finns en fri-stående kanal som sänds via marknätet. Inte minst dennya digitaltekniken, som innebär så många flera val-möjligheter, kommer snart att visa hur föråldrat dettasätt att se på fristående medier är. Den uppmärksam-me kan finna vissa inslag av tvivel också i propositio-nen och betänkandet.Det kan alltså ifrågasättas om det behövs detalje-rade regler i detta avseende, men i avvaktan på dettaborde vi i varje fall tillämpa EG:s reklamdirektiv, somvisserligen också är krångligt och egentligen onödigtmen ändå något bättre än det regeringen föreslår.Vi tycker inte heller att det finns tillräckligt godaskäl att förbjuda åsiktsreklam i TV. Det har sagts attde opinionsbildare som förfogar över de största resur-serna, t.ex. den socialdemokratiska rörelsen, skullekunna dominera åsiktsreklamen, men den risken får viväl ta i sådana fall. Alla har visserligen inte råd attvända sig till utländska experter på politisk reklam,men mångfalden hotas ändå inte på grund av detta.Det avgörande är att begränsningar av yttrandefrihe-ten enligt lagen bara får ske om särskilt viktiga skälföranleder detta, och några sådana skäl är det svårt attse.Vi tycker inte heller att det är rimligt att den s.k.villkorslistan i radio- och TV-lagen skall kompletterasmed en möjlighet att kräva att den som får tillståndetskall vara skyldig att sända och producera programregionalt. Än en gång: Varför skall regeringen läggasig i en sådan sak? Fria och oberoende medier är ensjälvklarhet i ett fritt samhälle. Som vi påpekar i vårsista reservation, nr 7, är det viktigt att konstatera attmångfalden i medierna har ökat kraftigt de senasteåren, inte tvärtom. En monopolisering av det friaordet vill ingen ha. Men då bör vi också inse att mo-nopol enligt alla erfarenheter aldrig blir långlivade påen öppen marknad, om inte monopolisten är lika medden politiska makten eller är allierad med denna.Ett politiskt tillsatt "mångfaldsråd" är i bästa fallmeningslöst, i värsta fall farligt. Det råd som nyligentillsatts av regeringen bör därför avskaffas, men na-turligtvis inte för att ersättas av ett ännu mera politise-rat organ innehållande bl.a. vänsterpartister och andrapolitiker, som detta parti har föreslagit. Det vore atthamna ur askan i elden.Herr talman! För tids vinnande yrkar jag bifall en-dast till reservation 1.Anf. 92 ():Herr talman! Det är två frågor i dagens betänkan-de som är värda att kommentera ur i alla fall mittperspektiv litet extra. Den första gäller den fråga somvar ganska stor för , nämligenTV 4:s lokala fönster, de lokala sändningarna heltenkelt. Eftersom det till en viss del var genom aktivi-teter av personer inom som den utvecklingsom såg ut att ske omintetgjordes, är jag glad att kun-na konstatera att de regionala sändningarna kommeratt vara kvar vid tillstånd. Det innebär att denlokala förankringen bevaras. Det är bra att vi får reg-ler också i lagen som kommer att leda till att mansäkerställer dessa regionala sändningar.Det här är naturligtvis, om man vill hårdra vissasaker, en form av reglering, som inne på. Det är möjligt att utvecklingen framöverkommer att leda till en situation där det inte finnsnågot behov av någon reglering över huvud taget avt.ex. Men så länge som vi harbara en markbaserad TV-kanal som är inrättad förfristående programföretag och så länge tillgången påfrekvenser är begränsad är det rimligt att man har denordning som gäller. Jag kan inte se att det innebärnågot svårartat anslag mot yttrandefriheten.Det som har större relevans för yttrandefriheten ären annan fråga, som också förekommer i det här be-tänkandet om än något marginellt, nämligen detta medMassmedierådet som har diskuterats här ikammaren. Om jag inte har helt felaktig informationhar varit inne på just TV 4-frågan.Detta i sig antyder att det är litet svårt att hitta me-ningsfulla arbetsuppgifter för detta organ.Jag tror att har helt rätt i sinbedömning att ett organ av detta slag får antingenarbetsuppgifter som är tämligen meningslösa och dåär organet onödigt eller också börjar man ta sig anuppgifter som har något slags substans och då är or-ganet farligt. Det innebär att organet har skapat någonform av politiskt instrument för att på något sätt - detär inte närmare definierat hur - gripa in i massmedi-ernas verksamhet. Detta skall man naturligtvis varaoerhört försiktig med i ett demokratiskt samhälle.Den viktiga frågan när det gäller mångfald inommedierna är att det finns en frihet att etablera nyamedier. Den debatt som följer efter denna kommerjust att handla om nya radiokanalers möjlighet attexistera. Men det är detta som är det väsentliga, ochdet är det som är statens och den politiska sfärens rolli massmediepolitiken, att se till att det finns godamöjligheter att etablera och driva vidare medier iolika former. Man skall inte genom något politisktingripande eller genom ett massmedieråd ändra påsaker och ting i efterhand eller utfärda diverse hotel-ser och vad det nu kan vara fråga om. Skall detta rådha en meningsfull funktion är rådet riskabelt. Efter-som det inte går att hitta någon meningsfull verksam-het för detta organ är det lika bra att det avskaffas.För att vinna tid yrkar jag bifall bara till en reser-vation, nämligen reservation nr 7 där Massmedierådetberörs.Anf. 93 ():Herr talman! När det gäller föreliggande ärendefinns det två reservationer från . I övrigthar vi anslutit oss till regeringens förslag. Den ena avdessa reservationer går ut på att vi anser att det krävsen bättre uppföljning av om de regionala villkorenuppfylls och om att vi har programverksamheter ochsändningar som till sin karaktär är regionala. Dettaskall då givetvis ske utan att den redaktionella integri-teten kränks.När det gäller den andra frågan anser vi att Rådetför mångfald, , borde utvecklas till enstatlig utredning eller en parlamentarisk utredningmed representation för samtliga riksdagspartier därman tar ett helhetsgrepp på den fortgående koncent-rationen inom medierna.De borgerliga har i sin reservation nr 7 gjort detnågot märkliga påståendet att de inte ser att det finnsen koncentration inom medierna. De tror att detta attdet förekommer fler kanaler på olika områden i sin turleder till att mångfalden ökar. Så är inte fallet.Det finns en fortgående koncentrationsprocessbeträffande ägande och maktställning på medieområ-det. Medierna styrs av kommersiella villkor, vilketleder till mer och mer likriktade medier. Det är ocksåen fortgående process. Det är klart att det är fler lo-kalradiostationer som spelar musik och det är flergratistidningar som delas ut, men frågan är om dettaökar det mediala utbudet i egentlig mening, dvs. närdet gäller åsiktsspridning, mångfald och olika alter-nativa rösters möjligheter att nå ut.Snarare äger det rum en fortgående koncentrationav ägandet inom varje medieområde. Dagspressen äroerhört dominerad av borgerliga tidningar. Detsammagäller utgivning av tidskrifter, radio och TV, bokut-givning, film, video och fonogram. Mäktiga finans-grupper etablerar sig och stärker sitt grepp på det enamedieområdet efter det andra. De tenderar också attetablera sig inom en rad medieområden och sprida utsig över hela fältet, eftersom man har upptäckt attdetta har en stor politisk betydelse.Det pågår verkligen också en internationaliseringhär. Internationella medier, stora mediekoncerner ochmediemoguler söker sig in på den svenska markna-den. Ägarkoncentration och makt över medierna haräven konkret kunnat påverka politiska maktförhållan-den. Det finns ju exempel på hur man kunnat utnyttjaen dominerande ägarposition inom medierna för att nåpolitiska framgångar.Vi menar att i huvudsak bedriverett bra arbete. Men det borde breddas och ha en såtydlig målinriktning att yttrandefriheten och mångfal-den kan ökas som det kan ta ett helhets-grepp så att man kan angripa koncentrationen påmedieområdet.Anf. 94 ()replik:Herr talman! oroar sig över kon-centrationen inom medierna. Det är klart att det före-kommer att tidningar slås samman eller samarbetar påolika sätt. Men det avgörande är ju ändå om det kantillkomma någonting nytt.Som också var inne på är frihe-ten att etablera på marknaden det som korrigerar denprocess som ofta förekommer, nämligen att olikamedier läggs samman eller slås ut. Om man intestänger möjligheterna till nyetablering, vilket manuppenbart försöker att göra när det gäller lokalradionsom är nästa ärende, är det helt klart att mångfaldenkommer att öka, något som vi snart kommer att få seännu mera av genom den nya tekniken, inte minstinom TV.Emellertid vill jag ställa en fråga till KennethKvist: Vad är det för tanke bakom att politiker i ettslags förstärkt eller förändrat mångfaldsråd skallgranska medierna? Vad är det för poäng med att detjust skall vara politiker som skall granska de åsiktersom produceras och förs fram i de olika åsiktsprodu-cerande företagen?Anf. 95 () replik:Herr talman! Det är inte sagt, och skall inte varaså, att politiker skall granska åsikter som skall förasfram. Men däremot skall politiker skapa ett regelverkoch en lagstiftning som gör att det verkligen blir möj-ligt att olika åsikter kommer fram, så att vi inte får enstark maktkoncentration och därmed likriktning avmedierna. Det är det som är problemet och som hållerpå att hända i bl.a. vårt land men också internationellt.Varför skall enbart kapitalstarka grupper, som harråd att köpa in sig i och köpa upp olika medieföretagoch till sig koncentrera makten, ha makten över detfria ordet som ju borde tillhöra alla? Medierna bordevara öppna. Därför är det nödvändigt att föra en sam-hällspolitik som begränsar tendenserna till maktkon-centration.Anf. 96 ()replik:Herr talman! Det som säger ärganska avslöjande. Han vill ha ett politiskt inflytande,så att inte vissa grupper och vissa åsikter kommer attdominera alltför mycket.