prot · GL0943 · 1997-12-09 00:00:00 — För detandra måste den vara något som direkt bidrar tillmediesamhället och inte försöker konkurrera ut andra.Min mycket bestämda uppfattning är att public ser-vice-verksamheten måste vara någonting som gör attskatte- eller licensbetalarna vet att de är med ochbetalar och bidrar till att vitalisera det svenska kul-tursamhället.Man kan fråga sig om det som public service-verksamheten gör är till fyllest. Först och främstanser jag det vara oacceptabelt att den används somett politiskt verktyg. Men jag anser också att en välgenomtänkt och utvecklad public service-verksamhetskulle kunna innebära en vitalisering av hela detsvenska kulturlivet om man använde verksamhetensresurser till detta, och inte till att försöka sända sam-ma program som andra sänder.Herr talman! Mot denna bakgrund har vi modera-ter fört fram våra reservationer. Men det är också motdenna bakgrund som jag säger: Går regeringen vidaremed att försöka använda public service-televisionentill ett politiskt verktyg tvingar den också fram enradikal omprövning av vad vi skall ha public service-verksamheten i till.Anf. 35 Kulturminister () replik:Herr talman! Jag kan bara konstatera att även närdet gäller synen på public service står Moderata sam-lingspartiet tämligen ensamt. Det digitala marknätet ären ambition från allmänintresset att se till att det finnsflera olika distributionsformer för television och ra-dio. Det är något som , och Soci-aldemokraterna gemensamt står bakom. Det är ettgrupparbete, som manifesteras i de förslag som dennariksdag har haft att ta ställning till.Jag kan också konstatera att Moderata samlings-partiet fortsätter att kämpa för ett public service-alternativ som skall vara så smalt att det inte har nå-gon publik att tala om. Vad är detta om inte politiskstyrning? står i denna kammare ochsäger att public service-kanalerna inte skall få sändasamma sorts program som andra kanaler. Sådantskulle jag aldrig drömma om att ge mig in i och för-söka styra!Däremot har vi försökt att i det nya sändningstill-ståndet för lyfta fram det kultu-ransvar som och även SverigesRadio har. Jag är övertygad om att de kommer atthöja sin ambitionsnivå på dessa punkter också.Hela det resonemang och den vrångbild som Gun-nar ständigt arbetar med, nämligen attframställa socialdemokratisk men därmed också cen-terpartistisk och folkpartistisk mediepolitik som ettförsök att göra public service till ett politiskt verktyg,är rent nonsens. Det finns ingenting som verkar i denriktningen. Vi kommer att få många nya alternativ,många fler kanaler och många fler kommersiella aktö-rer, som vi dessutom bejakar. Just därför vill vi tvärt-om se till att det i detta nya medielandskap ocksåfinns ett starkt public service-alternativ.Anf. 36 () replik:Herr talman! När man läser den utredning somligger bakom det digitala marknätet kan man se attsyftet är att skapa en förutsättning för en statlig kon-troll av vilka som skall sända. brukaranklaga den som hävdar detta för lögn. Men jag före-slår att hon tittar i den Jedingska utredningen somligger till grund för det som sedan blivit regeringenspolitik. Där står just dessa ord.Detta är helt logiskt. Som en röd tråd genom so-cialdemokratisk mediepolitik har ju nämligen alltid,, löpt försvar av monopolet. Social-demokraterna har fört en kamp mot att tillåta reklam-finansierade radio- och TV-sändningar och en kampmot den frihet som skulle kunna finnas vid sidan avpublic service-verksamheten. Det är faktiskt inte såmånga år sedan som det var kriminellt att sända annanradio och TV än den som och stod för.På den tiden sade socialdemokrater till oss mode-rater: Ni är ju ensamma! Och det är sant. var det bara vi som bestämt var emotmonopolet. Det var bara vi som mycket bestämt häv-dade att man skulle tillåta frihet i radioetern. Men detinnebär uppenbarligen inte att våra sakargument varså dåliga. Därför kunde det vara värdefullt om MaritaUlvskog bemötte mig i sak i stället för att tala om hurmånga det är som inte tycker som Moderaterna.Herr talman! När det gäller synen på SverigesTelevision kan man hävda att licenspengarna skallanvändas på en mängd olika sätt. Det som jag pekadepå är att jag anser att om man har en public service-verksamhet och särskilt insamlade licenspengar är detrimligt att publiken vet att den får ett bidrag till kul-turlivet och till mångfalden som den annars inte får.Kulturministern menar att ge-nom att sända de program den är unik och ensam omskulle få en liten publik. Detta får stå för henne. Jagmenar att det svenska kultursamhället har en bredarepublik än vad uppenbarligen anser.Anf. 37 Kulturminister () replik:Herr talman! Återigen talar omstatlig kontroll av själva distributionen av den framti-da TV:n. Återigen måste jag säga att detta inte ärsocialdemokratisk mediepolitik, utan ett samarbetemellan tre av denna riksdags partier. Vi har informe-rat och haft täta kontakter också med övriga partier,och de allra flesta står bakom det mesta när det gällerdet digitala marknätet just därför att det ger en möj-lighet att nå alla tittare. En distribution skall inteutesluta stora delar av svenska folket.Gunnar beskriver public service som ettpolitiskt verktyg. Är det någon som agerar i enlighetmed de utsagorna så är det Moderata samlingspartiet.Gunnar har här i denna kammare nu ståttoch sagt att han skulle vilja ingripa så att inte publicservice får sända samma program som andra. Detskall alltså råda frihet i etern för alla utom för publicservice!För övrigt har agerat mycket starkt föratt den ledande moderat som är ordförande i förvalt-ningsstyrelsen för public service skall få en annanposition eftersom uppenbarligen ser enönskan om att mer direkt styra public service-bolagen.Detta är inget som de övriga partierna har uttrycktnågot stöd eller någon sympati för. Det är Hökmarksom ser public service som ett politisk verktyg - ingaandra.Anf. 38 () replik:Herr talman! försöker blanda bortkorten. Vad vi talar om här är för det första det digita-la marknätet. Begränsar man tekniken så att det bliråtta eller tolv kanaler och därigenom tvingar fram attsändningstillstånd måste sökas hos staten skapar manen kontroll. Denna kontroll skall ställas mot alla deandra möjligheterna som finns i digitaliseringen. Sökinte skydd bakom och , utan för-svara den inställningen i sak i stället, !För det andra gäller det public service-televisionen som ett politiskt verktyg. Det har fram-kommit, för att uttrycka det mycket milt, mellan ra-derna att visar en misstänksamhet,skepsis och ibland nästan fientlighet mot de privataoch reklamfinansierade kanalerna. Under en lång tidfanns det ett vilande hot mot att lyfta bort TV 4:ssändningstillstånd. I stället blev budet att man skullestärka public service-televisionen på de andra kana-lernas bekostnad. Det är nämligen vad det i praktikeninnebär. Det innebär också svårigheter för nytillträ-dande TV-kanaler. Det är detta jag menar med poli-tiskt verktyg. För min del anser jag att varje redaktio-nell verksamhet i skall vara fristående frånstat och politiker. Den skall vara självständig så attden kan uppfylla sin roll.Jag menar likväl att det, när vi diskuterar vadpublic service skall kunna koncentrera sigpå, självfallet är rimligt att man diskuterar var publicservice-verksamheten kan göra mest nytta. Vi kan idenna kammare konstatera att den enkla synen attpublic service-televisionen skulle kunna användas föratt vitalisera det svenska kulturlivet, tillåta en mång-fald av ökat skapande, förkastades av kulturministerni den här debatten.Anf. 39 PER ():Herr talman! Jag skulle vilja ta upp en enda före-teelse som inte alls är uppmärksammad i detta betän-kande, inte av majoriteten och inte av något annatparti än . Det är en unik svensk företeelse,nämligen konstnärernas kollektivverkstäder, förkortatKKV. Dessa, om man så vill det offentliga rummetsmonumentalateljéer utgör också en förutsättning förmycket av utsmyckningen av vårt gemensamma sam-hällsrum.Det är för mig fullständigt ofattbart varför dessakollektiva verkstäder som är så unika inte går underanslaget för bild- och formområdet, dvs. under sammahatt, D 5, som t.ex. konsthantverkskooperativen. I dagär verkstäderna 22 stycken med 3 500 medlemmar.Medlemmarna består av professionella konstnärer ochkonsthantverkare. Verksamheten är icke vinstdrivan-de, den är ideell. Jag skulle vilja ha svar av majorite-ten och inte minst av kulturministern om det är möj-ligt. Hur kommer det sig att man inte hanterar konst-närernas kollektivverkstäder under just detta anslag?Det är nämligen så att statens ansvar vad gäller dehär verkstäderna är mycket otydligt. Det måste tydlig-göras. har i vår budget lagt 2 miljonerkronor extra till anslaget D 5 för att just konstnärernaskollektivverkstäder skall kunna få ta del av de härpengarna. pågår nämligen en ren kapitalförstö-relse, ett resursslöseri när det gäller kollektivverkstä-derna. Det är en maskinpark som måste underhållasoch förnyas. Om ni inte vet vad man gör på konstnä-rernas kollektivverkstäder så kan ni ta en promenadtill . Perrongutsmyck-ningen av är gjord just på en kollektiv-verkstad, Nackas kollektivverkstad.Jag skulle alltså vilja ha svar på frågan: Hur kom-mer det sig att man över huvud taget inte räknar medkonstnärernas kollektivverkstäder under anslaget förbild- och formområdet?Sedan önskar jag också en betydligt tydligare an-svarsfördelning när det gäller just de här verkstäder-na.Skulle jag kunna få svar på detta skulle jag varamycket nöjd. Jag hoppas att det finns några styckensom kan ge mig svar.Anf. 40 () replik:Herr talman! Vi säger inte från utskottets och inteheller från sida exakt att till dem skall nige anslag och till dem skall ni inte ge anslag. Däremotinbillar jag mig, för att svara på Per Lagers fråga, attdet står dem fritt från kollektivverkstädernas sida attsöka anslag från , som har att fördela an-slagen i de här avseendena. Vi går inte in i enskildhe-ter.Däremot sägs det under utgiftsområde 17, på s.60-61 så här: "har under innevaran-de år, med stöd av förordningen - - - om statsbidragtill kulturella ändamål, lämnat bidrag till , FolkrörelsernasKonstfrämjande, Föreningen , , Grafiska Sällskapet, SvensktBarnbildarkiv, Nutida Svenskt Silver och StiftelsenGerlesborgsskolan. Bidrag har också lämnats till 16konsthantverkskooperativ. "Där går det alltså in.Anf. 41 PER () replik:Herr talman! Det är just där det inte går in. Därfinns inte konstnärernas kollektivverkstäder med.Sveriges bildkonstnärsfond har kunnat lämnaprojektbidrag till kollektivverkstäderna. har deras anslag faktiskt utgjort57 %. utgör det 1½ %. Det är alltså en fullständig avlövning ochen omstyrning av bidragen från en sådan här viktigkonstnärlig basverksamhet.Jag förstår inte vad egentligenmenar. Det är just under bild- och formområdet maninte ingår men där man borde ingå.Anf. 42 () replik:Herr talman! För den händelse inte villgöra detaljanvisningar och säga hur mycket pengarman skall ge till verkstäderna, och bryta upp det nuva-rande budgetsystemet, är det under detta anslag deskall ingå. De skall ansöka. Sedan kan det hända attde av olika skäl som inte jag har kännedom om intehar fått anslag beviljat i detta sammanhang.Men det är möjligt att det är så som sägs i anfö-randet, att det är märkligt och att det är felaktigt. I såfall finns det anledning att titta litet extra på det. Jaghar inte den informationen . Men det ärmöjligt att det finns anledning att återkomma.Anf. 43 PER () replik:Herr talman! Jag tror att det är dags att göra somÅke sade, titta närmare på detta, och detganska snart. motionerade om detta förraåret också. Då hände ingenting. Jag vet att kulturmi-nistern har varit uppvaktad i frågan. ser det ut attinte hända någonting. Men jag hoppas att har gett signalen att nu får man titta betydligtmer seriöst på den här frågan.Statens kulturråd upplever sig tydligen inte hauppdraget att värna om konstens produktionsverkstä-der. Det är allvarligt. Därför måste man nu bestämmasig för att titta närmare på var KKV, alltså konstnä-rernas kollektivverkstäder, befinner sig. Hur skall vifå in dem under samma hatt? Hur skall de få likabehandling som t.ex. konsthantverkskooperativen?Teater, dans och musikAnf. 44 ():Herr talman! Jag kan bara beklaga, även om detsakligt inte hade haft så stor betydelse för debatten,att kulturministern inte kunde stanna kvar. Det gertrots allt ett viss anseende åt en debatt om det ansva-riga statsrådet är kvar. Men hon valde, som hon sadesjälv, att träffa andra fabulatori.Herr talman! Det kan tyckas vara en motsägelse,men som det finns få områden som så illalämpar sig att diskutera i politiska termer som kulturpåstår jag ändå att vi alltför litet diskuterar kulturensroll och kulturens betydelse i beslutande församlingar,så ock här i . När den väl diskuteras är detinte kulturens innersta utan kulturpolitiken som ärföremål för meningsutbyte. På samma sätt som i denallmänna politiska debatten är det verktygen ochprislapparna, inte målen och meningen, som är uppetill debatt. Vad vi diskuterar är hur vi skall överleva,inte hur vi skall leva.Kultur är skapande. Kultur är upplevelser. Inget-dera av detta kan beslutas om i en politisk process.Det är väl också därför som styrande hållitett öga på kulturen - och därvidlag inte minst teatern.Där sker sådant som man inte kan påverka men sådantsom påverkar skeendet.Årets nobelpristagare i litteratur har pekat på dengamla 1200-talslagen "mot frispråkiga gycklare".Men ännu är det likadant i de länder som styrs av igrunden rädda grupper som inte vågar tillåta det friaordet. Det är censuren som avgör teaterrepertoaren idet s.k. stabila landet eller på . Så var detockså i , i , i StalinsSovjet osv.Sprängkraften i teatern gjorde att man inskränkteden även i så sent som under det senaste, ochförhoppningsvis sista, världskriget. andra sanningssägare hade stora svårigheter.De flesta av våra teatrar är i samhällsägo ochberoende av näst intill bara en finansieringskälla.Samtidigt skall de vara en del av de inte blott roandeutan även granskande och debatterande institutioner-na. I det ligger en risk. Jag vill inte påstå att någonutnyttjat situationen till att påverka utbudet, men medalternativa och av varandra oberoende finansierings-vägar skulle teaterns situation i detta avseende varasäkrare. Detta är ett av skälen till att vi vill slå ett slagför både nationella och regionala fonder för kulturensfinansiering.Kulturen kan betyda mycket för samhället ochpolitiken. Men kan politiken när den ger sigpå skapande verksamheter göra stor skada.Mina upplevelser från ett kvartssekels liv medkulturpolitiken som en omfattande ingrediens är attdet finns alltför många s-politiker - och kulturminis-tern är en av dem - som ser kulturen främst som ettverktyg för den egna politiken. Musiken, teatern,filmen och dansen har en annan och mycket djupareroll. Visst kan dessa verksamheter vara instrument,men de skall i så fall vara i skolans eller i folkbild-ningens tjänst.I en gemensam fempartireservation fogat till detbetänkande vi behandlar nu görs just ett sådant påpe-kande om skolan. Jag beklagar att inte alla i utskottetkunde enas i frågan. Men jag förstod det bättre när jaghörde den totala oförståelse och det ointresse somutbildningsministern visade närhan här i kammaren just fick en fråga om kulturensbetydelse i skolan och för utbildningen. Det är syndom eleverna. Men vi inom oppositionen som bor iStockholm, och - där dessa fråge-stunder går ut i på TV - tackar fördraghjälpen till nästa års val med sådana uppvisning-ar.Herr talman! Däremot skall jag gärna ge s-ledamöterna på ett erkännande föratt de i ett antal frågor inser vissa fakta som man intebrytt sig om på andra sidan vattnet - i lade fram intressanta förnyelse-förslag som inte skulle vara ekonomiskt betungandeoch i vissa fall kanske t.o.m. skulle kunna ge merkultur för pengarna. Det är ju det vi alla borde arbetaför. Ett sådant område gäller musiken och s.k. genre-centrum. Dessa skulle kunna verka som förebilder,som kontaktpunkter och som utvecklingsplatser förövriga verksamma inom samma genre, det må varaprofessionella utövare eller amatörer. Av detta har detinte märkts något i de två senaste årens propositioner.På sätt och vis har kulturutskottet först genom atträdda kvar Göteborgsmusiken och genom att före-slå en förstärkning av anslagen till Svenska och Musica Vitae givit dessa orkestrar enmöjlighet att arbeta vidare inom sina genrer till gagnäven för andra liknande musikgrupper. Jag kan intygaatt det redan finns ett starkt tryck på Göteborgsmusi-ken för att de skall kunna spela en sådan roll - någotsom de också gärna vill.Andra områden som vi moderater med tillfreds-ställelse sett att utskottet har kunnat enas kring är enökning av stödet till arrangörer. Det sägs klart - medanledning av den moderata motionen Kr213 - att manhärigenom skall öka möjligheterna för arrangörer avjazz och andra moderna musikformer liksom när detgäller folkmusik och icke-etablerade men till sin artförnyande arrangörer.Herr talman! Det är mot bakgrund av det jag sagtnu senast som jag finner det något förvånande attSocialdemokraterna inte är beredda att göra slag isaken angående teaterarrangörer. Det behövs en upp-ryckning inom publikarbetet. En enig teaterutredningföreslog att anslaget till Skådebanan skulle upphöraoch att motsvarande medel skulle överföras till före-ningsdelen inom Riksteatern.Varför gjorde utredningen det? Jo, av utredningenframgick att de uppgifter som ursprungligen var spe-cifika för Skådebanan har till stor del övertagits avandra. Inte minst erfarenheter understry-ker fördelarna med att inte integrera publikarbetet ochteaterproduktionen. Genom samtal med företrädareför olika stads- och länsteatrar framgår klart att Skå-debanan på de flesta håll i landet saknar förankringhos de teatrar som är grunden för rörelsens verksam-het. Det finns en risk att Skådebanans närvaro i enstad eller region snarare hindrar än uppmuntrar tea-tern på plats att bygga upp egna publikkontakter.Längre fram i utredningen framgår det att för deregionala teatrarna har Skådebanan en mycket litenbetydelse för publikrekryteringen. Teaterföreningarnaär mer naturlig samarbetspartner som arrangör ochmed mer komplett regionalt nätverk. Utredningenföreslår därför att statsbidragen till Skådebanerörelsenöverförs till att an-vändas till lokalt och regionalt teaterfrämjande arbete.Herr talman! Vi moderater håller fast vid det somdå, 1994, var en gemensam politisk linje för alla poli-tiska partier.Jag har besökt ett antal föreställning-ar med . Samtliga uppsättningar har varitmycket bra! Jag vill ha det sagt med en gång. Mennågra iakttagelser som stärker både det jag nyssnämnde om publikarbetet och vårt ställningstagandenär det gäller vill jag ändå peka på.Den första: När jag besökte utskottsordförandenshemstad och där såg den rosade , både talade jag med andra teaterbesökareoch lyssnade på samtal under pausen. För flera var dettillfälligheter snarare än publikarbete som fått dem attkomma dit. Jag vill i övrigt avstå från att recenserakringarrangemangen, men jag gjorde liknande iaktta-gelser vid ett annat teaterbesök ien västkuststad.Den andra funderingen gäller hur pass vettigt detär att fortsätta med vuxenteater hos ocharrangera turnéer till stora kostnader för resor, mate-rieltransporter, traktamenten, hotellövernattningarosv. till teaterorter såväl som till angränsande andraorter. ligger bara från ,tätt inpå och på 20minuters resavstånd från Göteborg.Herr talman! täcks numera av ett nät avregionala teatrar. kom till när sådana intefanns. Vi moderater tycker att en bättre regional för-ankring av den egna teatern, ett stärkt publikarbetekompletterat med specialensemblerskulle ge en bättre teaterkarta och få fleraåskådare att känna för, arbeta för och besöka sin tea-ter.Vi ser också hur man med moderna nya medier -även om kulturministern inte trodde att det skullebli några tittare eller lyssnare vid en satsning inomden s.k. public service-verksamheten - kan åstad-komma att många fler kommer i kontakt med såvälmusik som teater och dans. Det är sant att man intealltid kan jämställa dessa olika kulturformer, men dekan såväl väcka intresse för varandra som kompletteravarandra. Till syvende och sist är det den enskildesom själv måste välja och avgöra. För att kunna göradet måste det till kunskaper och en viss vana. Då är vitillbaka vid den punkt jag berörde tidigare. Skolansom kulturförmedlande institution kan nå alla påsamma sätt under livets mest formbara och receptivaår. Musik, teater och dans, likaväl som litteratur ochde kulturbärande ämnena, ger den enskilde en godgrund att stå på inför det egna val han eller hon skallgöra i sitt vuxna liv.Herr talman! Som det har framgått har även jagägnat mig mera åt detaljer och kulturpolitik än värdenoch värderingar rörande kulturen och kulturlivet. Menså ser ju dessvärre våra fåtaliga debatter inom dennasektor ut. Det är när budget och organisation skallbeslutas som kulturen får sin dag. Jag ser fram motden dag då bl.a. de principer och värderingar somligger till grund för t.ex. våra reservationer 5, 6 och17 kan debatteras utan att allt skall utgå från statensbudget. Jag skulle naturligtvis helst vilja yrka bifalltill dem likaväl som till de partigemensamma reserva-tioner som även står bakom.Naturligtvis står jag bakom alla våra reservationerliksom det särskilda yttrandet i anslutning till mom.61 i hemställan. Men för tids vinnande yrkar jag härbifall bara till den moderata reservationen nr 3.Anf. 45 ():Herr talman! Först av allt vill jag sälla mig tilldem som har tackat vår avgående kanslichef ikulturutskottet för gott samarbete.Det gör jag av hela mitt hjärta. Vi har haft ett mycketbra samarbete. vill jag hälsa välkommen. Jag vet att vi kommer attha ett bra samarbete, därför att vi har erfarenhet avdet. Vi välkomnar henne verkligen.Jag skall fatta mig ganska kort i den här debatten.Lennart sade att det var för litet debatt omkultur och kulturens värden. Jag tog upp en del av deti mitt inledningsanförande och tänker bara ta upp ettpar saker i den här omgången.Jag vill också instämma i en annan sak som Len-nart sade, och det är skolans betydelse när detgäller kulturen för barn. Det är där som barn får denstörsta kontakten med kultur. Skolan är nog den vikti-gaste kulturbäraren. Barn och ungdomar har rätt tillteater- och musikupplevelser i skolan. Där är vi över-ens. Vi är också med på den reservation som Modera-terna och flera andra partier står bakom.Herr talman! Den fråga som har väckt mest debatti den här kulturbudgeten är utan tvekan länsmusiken.Beslutet om en större neddragning fattades förra året.Det är lätt att hylla den princip som framfördes bl.a. iKulturutredningen att alla kulturformer skall ha ettlikartat stöd. Olikheterna har, som vi alla vet, histo-riska skäl. Genom den debatt som fördes förra åretoch de uppvaktningar som då gjordes fick vi i utskot-tet en mer tydlig bild av den betydande roll somlänsmusiken spelar ute i regionerna och att den nuockså har utvecklats i den riktning som var avsiktennär länsmusiken bildades. Det gör det svårt på mångahåll att ställa om. Jag hyllar fortfarande principen attalla kulturyttringar skall ha likartat stöd. Därför vardet bra att besparingen på länsmusiken minskades i årsamt att vissa län fick ett extra tillskott. I behandling-en i utskottet har vi gemensamt beslutat att tillskjutaytterligare tillfälliga medel till Stiftelsen i Kro-noberg och Stiftelsen musik för län.I det sammanhanget är det viktigt att påpeka attvissa regioner har arbetat mycket hårt med omställ-ningen och vidtagit en mängd åtgärder för att anpassasig till den nya situationen. Jag vill bara nämna Musiki Väst. De som har gjort det kan naturligtvis känna sigmissgynnade när vissa län nu får ytterligare medel. Vihar ändå bedömt att situationen i de nu gynnade länenär så prekär att en insats är nödvändig. När det gällerMusik i Väst och har jag i ett särskiltyttrande pekat på att en del av det nya länet har denlägsta andelen av de statliga kulturanslagen per capita,nämligen .