prot · GL0935 · 1997-11-27 00:00:00 — På ett utmärkt sättbelyste han att man, om det finns en enighet, kanåstadkomma det som efterlyses när det gäller att låtaden lokala demokratin få genomslag i kommundel-snämnderna.Samtidigt måste vi komma ihåg att en fullmäktige-församling som är vald ändå slutgiltigt har det över-gripande ansvaret för den kommun som den är valdför. Jag tror att det skulle bli ganska knepigt om mankom in i en utveckling där andra organ än de somfullmäktige har tillsatt tar ett betydande, eller ett helteget, ansvar i stora frågor utan att fullmäktige harmöjlighet att påverka. Risken är uppenbar att full-mäktige i det läget utfärdar ganska strikta anvisningarom inom vilka ramar man skall hålla sig i en kom-mundel och att man uppnår något som blir ett slagsskendemokrati.Det går att lösa det här när man är överens om vill ha en lösning. I övrigt hänvisar jag till attfrågan är en av dem som bereds. Det är riktigt, somPeter sade, att man i intehar någon större aktivitet i beredningen. Däremot ärfrågorna inom det här blocket förda vidare till dendemokratiberedning som är tillsatt under ledning avBengt , också den en parlamentariskt till-satt beredning. Det är viktigt att den här typen avfrågor får en så bra beredning som möjligt.När det gäller kommunala nyval får man av mo-tionerna den uppfattningen att det är ett stort problem.Som tidigare talare här sagt finns det faktiskt en lösning på problemet medförändrade politiska majoriteter vid sidbyten ochannat. Man har möjligheter att avsätta samtliga leda-möter i de nämnder som kommunfullmäktige självthar valt. Det man har ifrågasatt här är möjligheten attäven utlysa kommunala nyval, att man skulle välja etthelt nytt fullmäktige, den möjlighet som finns vadgäller . Jag vet inte om det i så fall är enrelevant förebild. Jag vet inte hur riks-dagen har upplösts och nyval hållits till riksdagen.Möjligheten att avsätta dem som misskött sig elleravsätta ledamöter i samband med politiska majoriteterär till fyllest när det gäller att lösa de problem sompåpekats i motionerna.Det är så att kommunfullmäktige ju valtsav kommuninvånare. Det är ett viktigt val. Jag tyckeratt det finns en risk för ett slags allmän kommunalde-mokratisk devalvering om man säger att det inte är såkinkigt hur vi väljer, vilka partier vi stöder därför attblir det förändringar kan vi alltid se till att det blirnyval och ett nytt fullmäktige. Jag tycker att fullmäk-tigevalet är viktigt. Att fullmäktige kan byta ut demsom sedan inte har något förtroende kvar tror jag ären bra lösning. Det här är frågor som kommer attfortsätta att beredas.När det gäller folkomröstningen har jag ungefärsamma invändningar som redovisade.Det är inte alldeles enkelt att få det här att fungera påett acceptabelt demokratiskt sätt. Motionen i sig ärväldigt konkret. Där föreslås att man skall folkom-röstning med de och de procentspärrarna. Jag tror attfrågan är alldeles för vittomfattande för att man uti-från det kan bifalla motionen. Därför yrkar jag avslagpå den.Folkomröstningarna i övrigt, motionsrätten för en-skilda kommuninvånare och ungdomens ökade infly-tande är frågor som legat på ochsom delvis bereds vidare men som enligt direktiventill Demokratiberedningen skall fortsätta att behandlasdär.Det finns ytterligare ett antal motioner som jaghelt kort skall nämna. Det gäller återbetalning avkommunalskatt, som inte har fått något stöd, inteheller sänkt rösträttsålder. KU har tidigare behandlat frågan, ochman har kommit fram till att det är en något besvärligfråga där det ändå skulle krävas en ganska bred poli-tisk majoritet för att hitta en lösning i den ena ellerden andra riktningen. Därför har man inteklarat av vare sig i vallagspropositionen eller i att komma med något förslag till änd-ring, och inte heller i KU under föregående år.Den förstärkta kommunala revisionen hoppas jagblir tillgodosedd genom de utredningar som pågår.Det är en viktig fråga som man faktiskt bör ägnauppmärksamhet åt och få den att fungera. Det har inte minst genom de problem som varit i en delkommuner.Låt mig så nämna angående borgmästarbegreppetatt jag personligen tycker att man får väl kalla ordför-anden vad man vill. Vi har inte någon bestämd upp-fattning där från majoritetens sida. I motionen ha ett mer allmänt införande, men vi säger nej.Jag tror inte att vi kommer att leva rövare om mannågonstans i någon kommun bland invånare kallar sinkommunstyrelseordförande för borgmästare. Det är enskillnad med det som tog upp ochhade som exempel - man kan också taTyskland. Där är det en person som har en tjänste-mannaroll med vissa förtroendeuppdrag, medankommunstyrelseordförande hos oss är en rent förtro-endevald person. Det finns anledning till en viss för-siktighet med ett mera allmänt namnbyte.Anf. 11 ():Herr talman! som representant förSocialdemokraterna säger att de kommunala demo-kratifrågorna är viktiga men att de bör lösas på andrasätt än vad som har föreslagits från olika håll i utskot-tet. Det låter ju rimligt, men såvitt jag förstår sägersocialdemokraterna nej till alla de olika förslag somförts fram för att möjliggöra t.ex. direktval till kom-mundelsnämnder och stadsdelsnämnder.Jag skulle vilja fråga: Vilka metoder vill ni då an-vända från socialdemokraternas sida för att förbättraden kommunala demokratin? Ge några exempel baraför kammarens och lyssnarnas information. Har nikanske inte några tankar eller förslag om hur manskall öka engagemanget för att få en bättre fungerandelokal demokrati? Det måste finnas några exempel attredovisa.När det gäller direktval till kommundelsnämnder-na har vi i , som påpekade,gjort det i en liten kommundel. Det är en väldigtkonstig omväg. Om jag minns rätt kan en enda leda-mot i fullmäktige motsätta sig detta, och då fungerardet inte. Det vore rimligt att skapa ett system där dethär fungerar bra utan komplicerade omvägar. Vi gårmot ökat inslag av personval. Då tycker jag också attdet är rimligt att man får ett mera direkt ansvar ikommundelarna. Vi har ett exempel från Stockholmsstad där man faktiskt lämnat in en hemställan om attfå genomföra sådana försök. Viljan finns uppenbarli-gen på sina håll. Då vore det rimligt att riksdagenockså medgav detta.Anf. 12 ():Herr talman! Det vi hänvisar till är att det ändå ärfrågor som är under beredning. Direktval till kom-mundelsnämnder som lösning för demokratiska pro-blem är jag personligen litet tveksam till. I slutändanhar man ändå ett fullmäktige som har det ytterstaansvaret för vad som sker i kommunen. Man kan intebåde ha en församling som har det yttersta ansvaretoch en annan församling som skall utföra det här utanatt det finns något samband mellan dem. Menar manatt en kommundel verkligen skall få bestämma alltingsom rör kommundelen fullt ut och utifrån det lokalagenomslaget, inställer sig frågan: Är det kanske enkommundelning som i så fall skall ske? Då har mandet fulla inflytandet lokalt i det området.Jag tror att risken då är uppenbar att man hamnar ien situation som blir en form av skendemokrati. Där-för tycker jag att man, innan man anvisar detta sompatentlösning, låter frågan bli ordentligt genomlyst iett sammanhang för att hitta en framkomlig väg.Anf. 13 ():Herr talman! Patentlösning kanske det inte är, menom vi är överens om att problemet är ganska stort, attvi på olika sätt bör stärka demokratin så måste vi vågapröva några vägar. Då kan det här vara ett sätt.Dilemmat att det kan bli en annan majoritet somdrar åt ett annat håll inom en kommundelsnämnd fårvi naturligtvis leva med. Den situationen råder juredan på en annan nivå. Det finns inte heller enhetligamajoriteter inom varje landstingsområde. Men ikommuner med olika majoriteter har det visat sig har kunna samarbeta med en landstingsmajoritetav en annan färg, och det fungerar ganska bra. Full-mäktige kan naturligtvis fastställa budgetramar, måloch program på de olika områden som man har attröra sig inom.Vi borde kunna vara överens om att det ger ettstörre ansvar och främjar ett större engagemang omman hade en direkt koppling mellan väljare och för-troendevalda i kommundelar och stadsdelsnämnder.Anf. 14 ():Herr talman! Jag håller med om att kommundel-snämnder självfallet kan bidra till att öka det demo-kratiska inslaget. Det är också därför som störrekommuner har valt den möjligheten. För små kom-muner med 4 000-6 000 invånare är det kanske intenågon lösning, och det kanske inte heller finns någotbehov.Men möjligheten finns. De kommuner som anseratt de har ett behov av kommundelsnämnder kantillämpa ett sådant system, vilket också tog upp i sitt exempel. Men vi anser att fråganom en ändring i lagstiftningen tjänar på att få belysasytterligare.Anf. 15 ():Herr talman! Jag tänkte ta reda på om jag har fat-tat rätt när det gäller hur socialdemokraterna ser påfrågan om medborgerlig initiativrätt, en möjlighetsom har motionerat om. Avsikten är attvanligt folk skall få rätt att motionera till kommun-fullmäktige.I betänkandet står det: "Enligt kommitténs" - allt-så som har lagt framförslaget i en statlig utredning - "mening skulle enmedborgerlig motionsrätt på ett radikalt sätt bidra tillatt öppna dörrarna till de politiska rummen, minskaavståndet mellan väljare och valda och öka förståel-sen för den representativa demokratins arbetssätt. Detskulle också bidra till att öka intresset för de kommu-nalpolitiska frågorna och därmed underlätta rekryte-ringen till de kommunala förtroendeuppdragen. "Majoriteten skriver i betänkandet att man inteskall ta ställning till frågan eftersom den bereds avregeringen. Men det står också i betänkandet: "Enligtuppgift från kommer regeringenför närvarande inte att lägga fram något lagförslagmed anledning av kommitténs förslag i denna del. "Då säger : Det är ju riktigt som PeterEriksson säger, men den här frågan skall i stället förasvidare till nästa utredning - den nya demokratiutred-ningen - för en fortsatt behandling där.Är detta en riktig beskrivning av hur socialdemo-kraterna ser på den här frågan?Anf. 16 ():Herr talman! Det är en riktig beskrivning av deninformation som jag har fått om hur ärendet är avsettatt beredas. Den beredning som påbörjades i Rege-ringskansliet skall föras över till den parlamentariskttillsatta Demokratiberedningen, ja.Anf. 17 ():Herr talman! Jag kan inte komma ifrån att jagtycker att socialdemokraterna och regeringen verkaratt använda det svenska utredningsväsendet, inte föratt få fram förslag utan för att slippa ta ställning tillframlagda konkreta förslag och skjuta problemenlängre framför sig.Då är den fråga som var uppe väldigt intres-sant och akut. Vill man göra så här med alla frågor,eller har man någon som helst liten idé om hur manskulle tänka sig att lösa något av dagens demokrati-problemen, t.ex. krisen i partiväsendet och i den na-tionella och lokala politiken? Har socialdemokraternaoch regeringen lyckats ena sig om åtminstone någonriktning åt något håll?Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades . )6 § Ändringar i lagen (1994:1065) om ekono-miska villkor för ledamöter och i lagen(1996:304) om arvode m.m. till företräda-re i betänkande 1997/98:KU6Ändringar i lagen (1994:1065) om ekonomiska vill-kor för ledamöter och i lagen(1996:304) om arvode m.m. till företrä-dare i (förs. 1996/97:RFK2)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades . )7 § Allmänna helgdagar m.m.FöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1997/98:KU9Allmänna helgdagar m.m.Anf. 18 ():Herr talman! Nationaldagen i infaller sombekant . Detta datum valdes GustavVasa till svensk kung. Samma datum 1809 antogsregeringsformen. Också första beslut omden nu gällande regeringsformen meddelades den6 . Datumet är alltså förbundetsåväl med vår nationella frihet som med vårt demo-kratiska samhällsskick.I de allra flesta länder är nationaldagen en allmänhelgdag, dvs. en arbetsfri dag. Nationaldagsutred-ningen, som presenterade sitt betänkande 1994, stude-rade hur det såg ut i tio länder i detta avseende. Sveri-ge jämfördes med åtta näraliggande länder i Europaoch dessutom med . Överallt är nationaldagenhelgdag utom i och i - detsenare något förvånande kanske. I som nationell festdag medhalv ledighet. I , , , ,, , och , somutredningen också granskade, är nationaldagen där-emot helgdag liksom i en mängd andra länder.Det brukar ofta sägas att nationaldagen utomlandsfiras med en annan glöd än i . iNorge är exempelvis en stor folkfest som helst börupplevas på plats. Anledningen till att man manifeste-rar en sådan glädje över den nationella friheten kanbl.a. vara att många medborgare har personliga min-nen av nationell ofrihet. Sådana minnen finns inte påsamma sätt i , dessbättre.Firandet av nationaldagen har emellertid blivit in-tensivare i vårt land efter hand, inte minst sedansvenska flaggans dag också började att firas somnationaldag 1983. Bakgrunden är bl.a. vår alltmerinternationella värld som ökat behovet av att känna ennationell identitet.I skriver man om viktenav en nationell gemenskap och om hur viktigt det äratt svenska folket återtar sina symboler från de grup-per som missbrukar dem. Det finns då också all an-ledning att göra som i så gott som alla andra länder,dvs. göra nationaldagen till en allmän helgdag. Sedanbör nationaldagen förstås fyllas med innehåll också.Utredningen har en del förslag på den punkten. Manmenar bl.a. att nya medborgare skulle kunna erhållasitt medborgarskap vid en ceremoni på nationaldagen.Sveriges historia, liksom det svenska språket, är -eller bör vara - det som förenar oss alla, om man såvill den minsta gemensamma nämnaren för alla med-borgare i landet.Varför har man då inte tidigare gjort arbetsfri dag? Länge fanns nog föreställningen attjust vi svenskar inte behövde bry oss så mycket omvåra nationella symboler, kanske för att vi ändå varbäst på allting. Den illusionen har emellertidbrustit, och huvudinvändningen har ofta varit att detär dyrt att införa en extra helgdag. Nationaldagsut-redningen beräknade produktionsbortfallet till såmycket som ca 4 miljarder, vilket ju är en aktnings-värd summa. Slutsatsen är därför att en annan arbets-fri dag bör försvinna när nationaldagen blir helgdag.Utredaren hade en mängd namnkunniga expertertill sitt förfogande, såsom landshövdingen i Stock-holm och överhovpredikanten - experter på litet olikaområden, får man anta. Dessutom medverkade enrepresentant för liksom företrä-dare för SAF, TCO och Industrins utredningsinstitut.Dessa gjorde en grundlig genomgång av alternativenoch kom fram till att bör upphörasom arbetsfri dag. Skälen är bl.a. närheten till natio-naldagen och att ur kyrklig syn-vinkel framstår som lämpligare att ta bort än alterna-tiven och himmelfärdsdag,som också diskuterades.Utredningen beaktade naturligtvis också socialaaspekter. Med sociala aspekter menar man i dettasammanhang sådant som möjligheten till samman-hängande ledigheter och även hänsynen till etableradetraditioner. Därför vill man t.ex. inte rubba valborgs-mässoafton . Därmed faller också alterna-tivet att ta bort första maj som arbetsfri dag, vilketannars brukar ha sina förespråkare. Leden som mar-scherar till Internationalen och protesterar mot densittande regeringen, eller kanske mot närmast föregå-ende regering, brukar visserligen enligt vad jag harkunnat märka vara något glesa , men jagtycker ändå att också den traditionen kan vara värdnågon respekt. Men första maj är förstås inte en dagför hela folket.Utredaren kom alltså efter moget övervägandefram till att bör bli helgdag och att annan-dag bör upphöra som sådan. Den bedömningendelar vi reservanter.Låt mig tillägga några ord om övriga moderata re-servationer. Att just svenskar av alla nationaliteterinte skall kunna ta emot svenska ordnar tycker vi ären något egendomlig ordning. Beslutet från 70-taletframstår inte minst så här efteråt som ett mycket pro-vinsiellt uttryck för kulturradikalism och historielös-het - strömningar som inte var så ovanliga . uttryckte vid sittsista ordenskapitel sitt beklagande över "att behövabryta en över tradition, som i mångaavseenden varit en tillgång att räkna med". I andraländer spelar ordensväsendet fortfarande en roll, lik-som i det internationella umgänget. Tydligen är Bul-garien det enda land i vår omvärld som har avskaffatalla ordnar - detta efter realsocialismens undergångdärstädes. I andra f.d. öststater har man däremot varitangelägen om att markera sin nyvunna identitet ge-nom att rekonstruera sitt nationella ordensväsende.Nu finns det naturligtvis andra former för officiel-la belöningar än ordnar. Vi för vår del kan inte tyckaatt det finns någon rimlig anledning att utesluta denmöjlighet som är så vanlig i vår omvärld. Det finnsdärför all anledning att göra en översyn - det är det vibegär - av det nuvarande belöningssystemet. Det skallvara en relativt förutsättningslös översyn.Slutligen tycker vi att det finns anledning att utre-da frågan om ett nationalmonument, vilket förslås i enmotion av sex ledamöter från lika många partier medPär-Axel , s, som första namn och BirgittaHambraeus, c, som andra namn. I samma motionföreslås för övrigt också, i likhet med i den moderatakommittémotionen, att bör bli en allmänhelgdag och att bör upphöra somsådan.Det är inte första gången det har varit aktuellt medtävlingar kring nationalmonument. Vi har säkert allasett något speciella bidrag ,som finns i entréhallen här i . Om regering-en får uppdraget att initiera en sådan insamling kom-mer det säkert också att ges utrymme för sådana pri-vata initiativ eller privata insatser vad gäller genomfö-randet som majoritetens skriver om i betänkandet.Herr talman! Jag står förstås bakom alla de mode-rata reservationerna, men för tids vinnande yrkar jagendast bifall till reservation 1.Anf. 19 TREDJE VICE TALMANNEN:Efter anförande har jag för avsiktatt föreslå kammaren en ajournering fram till fråge-stunden kl. 14.Anf. 20 ():Herr talman! Jag får tacka för möjligheten att fåsista ordet. Det är inte alltid det är förbestämt i debat-ter.Jag har många vänner som kommer från andraländer. De är utomordentligt förvånade över attsvenskarna är så blyga för sin svenskhet. De ser detsom utomordentligt naturligt att fira den egna natio-nen en viss dag. Därför har jag också efter diskussio-ner med många vänner och kamrater från andra länderfastnat för ståndpunkten att man bör göra nationalda-gen till en helgdag.Varje land har både mörka och ljusa kapitel ochmörka och ljusa sidor i sin historia. Länder och natio-ner utvecklas i ett internationellt sammanhang och iinterna sociala konflikter. utveckling har enmångkulturell sida. Den har befruktats. Vi har enurbefolkning av samer som vi i vissa avseenden be-handlar dåligt och som vi tar alltför liten hänsyn till.En stor del av befolkningen är finskättad. Det harunder hela historia förekommit stort infly-tande från andra länder och folk. är ett mång-kulturellt land och har utvecklats genom det. Vi harutvecklats genom tyskars insatser på det administrati-va området och inom handeln , genomvallonernas insatser inom näringsverksamheten osv.Sverige är också ett land som har bedrivit eröv-ringskrig mot andra länder. Det är ett land som harförsökt lägga andra länder i vårt grannskap under sig.Det är sidor som vi delar med andra länder som harförsökt att göra sig till stormakter. Det är inte alltidblad i historien som vi ser tillbaka med stolthet på.Sverige är också ett land som likt andra länder harutvecklats genom sociala konflikter. Det finns klass-skillnader. Det finns klassförtryck. Det finns ocksåsådant som förenar nationen när det gäller kultur,historia, tradition och de många olika influenser vi harfått. Detta är någonting som vi bör kunna högtidlig-hålla genom att göra tillhögtidsdag. saknar egentligen bety-delse i konfessionell mening och skulle kunna strykas.Jag tycker att det initiativ som är glädjande. Han var också den förste att under-teckna en motion där man, utöver kraven på att göraden till fridag, kräver att det skall utlysas entävling om ett nationalmonument. Man betonar justden svenska samhällsutvecklingens internationellaoch mångkulturella karaktär. Det är ett utomordentligtbra motionsinitiativ, och jag kunde därför skriva un-der.För tids vinnande, herr talman, och för att det skallbli litet paus också för talmannen och värderade med-arbetare före frågestunden skall jag inte utnyttja helamin taletid. Jag nöjer mig med att, likt , yrka bifall till reservation 1.(Forts. 12 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.8 § FrågestundAnf. 21 TALMANNEN:Kammarens sammanträde återupptas nu för fråge-stunden. Regeringen representeras av statsminis-ter , justitieminister ,socialminister , statsrådet , arbetsmarknadsminister , miljöminister , jordbruksministerAnnika , försvarsminister statsrådet . Statsministern besvararallmänpolitiska frågor; övriga statsråd besvarar frågorinom sina respektive arbetsområden.Jag förklarar ordet fritt. Ni är välkomna att ställafrågor.Utredning om tidsbegränsad ersättning för arbetslösaAnf. 22 ():Fru talman! Jag har en fråga till arbetsmarknads-ministern.I propositionen om en allmän sammanhållen ar-betslöshetsförsäkring skrev regeringen att en sådanomställningsförsäkring skulle stimulera till yrkes- ochkompetensmässig omställning. Syftet med en sådantidsbegränsad ersättning skulle vara att öka möjlighe-terna till reguljärt arbete. Eftersom det fanns och finnsett antal oklarheter förknippade med den tidsbegrän-sade ersättningen skulle regeringen tillkalla en utred-ning som skulle analysera problemen och visa pålämpliga förslag till åtgärder beträffande införande avsådan ersättningstid. väl-komnar den föreslagna utredningen.Min fråga till arbetsmarknadsministern blir: Ärdenna utredning tillsatt? I så fall: Efter vilken unge-färlig tidsplan arbetar den?Anf. 23 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Det är alldeles riktigt att detta avise-rades och att beslutade om detta. Riksdagenbeslutade dessutom att det i denna utredning skulleingå, med förtur, en analys av de deltidsarbetande ochstämplingen upp när det gäller a-kassan. Sedan laderiksdagen och arbetsmarknadsutskottet själva till ville att regeringen också skulle se över golvetoch taket i a-kassan och få en bättre följsamhet där,dvs. att det skulle höjas.Sedan dess har debatten om det här varit livlig.För närvarande överväger och bereder regeringenhuruvida det skall vara en sammanhållen utredningeller tre olika utredningar. Jag för min del lutar åt attdet blir åtminstone en utredning om deltid, något jagtycker är mycket angeläget inte minst med tanke på dedeltidsarbetande kvinnorna, samt en utredning av detsom explicit beställde. Sedan överväger vihur vi skall hantera frågan om en omställningsförsäk-ring. Min tanke är att vi måste förstärka insatserna förde långtidsarbetslösa. Det är orimligt att gå runt isystemen som vissa av dem delvis gör.Anf. 24 ():Fru talman! Jag tycker att samtliga argument ärriktiga. delar jag den bedömning som gjortsav bl.a. arbetsmarknadsutskottet, nämligen att "dennya arbetslöshetsförsäkringen innebär en anpassningtill den framtida arbetsmarknaden" men att det givet-vis finns frågeställningar som måste lösas.Jag tror ändå att det är viktigt att utredningarnakommer i gång om man skall hinna med ungefär dentidsplan som var avsedd från början. Förslaget hardessutom, vad jag har förstått, utarbetats tillsammansmed fackföreningsrörelsen, vilket borde kunna indike-ra en viss uppställning på det här framöver när fråge-tecknen är uträtade.Frågan blir då: När ungefär tror arbetsmarknads-ministern att utredningen kommer till stånd, och närär den färdig med arbetet?Anf. 25 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! tar upp ett problemsom handlar om den framtida arbetsmarknaden. Enligtmitt sätt att se hänger detta väldigt mycket ihop meddeltidsarbetslösheten. Vi måste fundera över hur viskall hantera en annorlunda arbetsmarknad. Denkommer sannolikt att se ut på ett annat sätt.