prot · GK09102 · 1997-05-14 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1996/97:102Onsdagen den 14 majKl. 9.00 - 17.5919.00 - 22.37Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------------------1 § Aktuell debatt: Villkoren i för före-tag med internationell verksamhetAnf. 1 ():Fru talman! Ingen debatt är viktigare för Sverigeän den om hur företagsklimatet kan bli bättre. Utanbättre företagsklimat knäcker vi inte massarbetslöshe-ten. Det är det bästa som hänt på länge att vi nu harfått en intensiv diskussion om villkoren för företagan-de. Tro inte att dagens debatt innebär någon slutpunktför den diskussionen. Det är tvärtom; vi är bara ibörjan. Statsministern kommer inte i längden att kun-na hålla sig utanför den. Vi kommer för vår del attdriva den ända till dess att kursen har lagts om. Dettaär en ödesfråga för Sverige.Håkan , chef på , ringde mig härom-dagen. Han sade så här: Svenskt näringsliv glider bortfrån . Till en del är det nödvändigt, men till endel är det onödigt. Det skulle inte behöva hända omföretagsklimatet var bättre.Dagens debatt handlar inte om huruvida Ericssonskall flytta sitt huvudkontor eller inte. Det avgör desjälva. Den handlar om något som pågår varje daginför våra ögon. Betänk följande siffror. harSveriges tio största företag 30 000 färre anställda ände hade i , men utanför Sveri-ge har de 120 000 fler anställda. En del av de jobbenhade kunnat hamna i . Det är om det dennadebatt skall handla.Näringsministern har på sig. An-vänd dem inte till skryt, utan till att redovisa konkretaplaner på förbättringar av företagsklimatet. Sverigebehöver inte beskäftighet utan beslutsamhet.Anf. 2 Näringsminister ():Fru talman! Jag är glad att vi kan haen debatt om företagsklimatet.Under de senaste 20 åren har regerat inio. Det är under de 20 åren har gått från attvara bäst i klassen - det bästa välfärdssamhället - tillatt ramla ned på listan. Bryter man ned de 20 åren kanman konstatera att de stora rasen i sysselsättning,företagande och privat verksamhet inträffat under justde år då regerat. Det är ett konstaterandesom jag tycker att vi skall göra när vi funderar överhur det ser ut för Sverige.Om vi tittar på den situation som rådde när densocialdemokratiska regeringen senast tillträdde, hös-ten 1994, kan vi se att det var ett läge där varytterst illa ute. Det fanns ett stort budgetunderskott,höga räntor och massarbetslöshet. Det var i verkligmening ett kärvt klimat. Det var egentligen en varga-vinter när vi startade . Därför känns detmycket lättare att diskutera klimatet än denhösten när vi fick börja regera.När vi startade sade vi att vi hade en dagordningsom vi måste arbeta oss igenom. Det var inte som närLars startade. Då hade man först skrivit enönskelista. Därefter tillträdde man, delade ut julklap-parna på kredit och överlät åt oss att betala. För det en dagordning som skulle arbetas igenom.Vad ingick i den dagordningen? Det första och svå-raste var budgetsaneringen. Att vända det störstaunderskottet näst efter till statsfinanser ibalans var vår första och stora uppgift. Den andrauppgiften var att se till att säkrade sitt EU-medlemskap och att regeringen kunde bedriva ensådan politik att det svenska folket i en folkomröst-ning kunde säga ja till EU-medlemskapet. Det varingen lätt uppgift att övertyga medborgarna om detta,men det gick att göra med en socialdemokratisk rege-ring. Jag tror inte att det är någon slump att väldigtmånga tyckte att just den folkomröstningen skulle skeefter det att den socialdemokratiska regeringen hadetillträtt.Det handlade om att få ned inflationen och meddet också räntorna. Det handlade om att ta fram peng-ar för att göra en stor utbildningssatsning och byggaut utbildningssystemet med kostnader på sammantaget14 miljarder kronor. De pengarna fanns inte när vibörjade, utan vi skulle göra oss av med ett gigantisktunderskott som vi tog fram pengar för attstärka kunnande och kompetens och göra det lättareför att behålla sysselsättningen i Sverige.Vi skulle se till att blev en del av en ar-betsmarknad och av företagsamheten i Östersjöområ-det. Vi började att bygga ett starkt Östersjösamarbete,och det leder nu till att företag från stora delar avvärlden kommer till just därför att de upple-ver att är gateway till . ärnu ett land av stort intresse när det gäller etableringarför dem som vill jobba i . Det äringen slump att premiärminister kom för attbesöka oss i går och i dag.Vi skulle förbättra för småföretagen. Det ingick pådagordningen. Ingen hade tagit så mycket stryk som just småföretagen. Det varinte lätt att åstadkomma den förbättringen när vi sam-tidigt skulle bekämpa budgetunderskottet, pressa nedinflationen och få fart på . Vi skrapade ihoplitet pengar. Tillsammans med lyckadesvi få ihop i storleksordningen iskattesänkningar för de små företagen, för att göra detlättare för dem att växa. Det gjorde vi inte på kredit.Vi lånade inte till de skattesänkningarna. Det var ingajulklappar som vi delade ut, utan pengarna drogs ihopi hårt arbete av svenska företagare och svenska lönta-gare. Alla var med och samlade ihop för en speciellsatsning just mot de små företagen. Det var 9 miljar-der i skattesänkningar.Vi sade att vi måste satsa på den nya tekniken ochdet ekologiskt uthålliga samhället. Vi är inte kvar iFrälsningsarméns gamla vedgårdar, som moderateroch folkpartister älskar att prata om. Vi tror att detekologiskt uthålliga samhället också är det samhällesom skapar jobb i framtiden.Det gällde att skrapa ihop pengar tillsammans medCenterpartiet för att också åstadkomma en satsning påny teknik i det ekologiskt uthålliga samhället. Och -än en gång - det skulle inte vara lånade pengar, intekredit, utan egna hopsamlade pengar. Det handladeom att förbättra arbetsrätten, och det handlade framförallt om att åstadkomma långsiktiga beslut, att åstad-komma ett brett parlamentariskt stöd för politiken.Det gällde att gå bort från den situation som hade råttunder med mycket svaga majoritetersom drivit genom beslut som förändrades från man-datperiod till mandatperiod. Det gällde att återfinnaden balans som fanns under de när socialdemo-kraterna styrde och när vi gick från att vara ett fattigtland till att bli bäst i klassen. Detta är vad vi har job-bat med under dessa knappt tre år.Vi skall - det är vår uppgift - använda vårt rege-ringsinnehav till att åter föra till en positiondär vi blir bäst i klassen. Vi har faktiskt gjort detförut, och vi kan naturligtvis göra det igen.Hur ser då resultaten ut? Industriinvesteringarnahar varit högre i än inågot annat västland. Orderingången och industripro-duktionen har ökat dramatiskt. Det har blivit en kraf-tig förbättring av vinstutvecklingen, att likna vid denvinst-boom som vi hade . Antalet sysselsat-ta i den privata sektorn har ökat med 64 000, varav48 000 inom industrin.Också sysselsättningen i våra stora företag, , ökar faktiskt i , efter att haminskat 1991, 1992, 1993 och 1994. ökar alltsåsysselsättningen i de stora företagen i , somdebatten handlar om. Drar någonslutsats av att vi har kunnat vända utvecklingen på detsättet? Och räntorna har i det närmaste halverats.Detta är vad vi har åstadkommit. Men det viktigas-te av allt är att vi faktiskt nu har skapat oss ett hand-lingsutrymme, så att vi också kan göra någonting iframtiden. Vi är nu på väg att få mycket starka statsfi-nanser, vilket naturligtvis gör att den här ,det här parlamentet, nu har möjlighet att diskutera hurframtiden skall se ut. I den meningen, , är ju debatten bra. har vi faktiskt på egnameriter möjlighet att diskutera vad vi vill göra i fram-tiden. Den möjligheten hade vi inte mellan 1991 och1994. Den hade vi inte 1994 eller 1995. Den är vi påväg att skaffa oss . Vi har mycket ogjort. Det ärprecis som säger: Vi har en massarbets-löshet som kräver stora insatser.Jag har en fråga till . Er politik var juett misslyckande . På vilket sätttänker ni förändra er politik om ni, mot förmodan,skulle få chansen ?Anf. 3 ():Fru talman! Som var och en kunde höra var beskäftigt skryt. Under en minut på slutettalades det om att någonting mer skall hända, men detgavs inte ett enda konkret besked om vad detta nyaskall bestå i.Vi använder alla statistik ibland för att bygga un-der vår argumentering. Just därför vet vi alla att sta-tistik kan brukas och missbrukas. Jag hävdar att deflesta statistiska uppgifter som kan ifrågasättas. Jag skall inte använda mindebattid till att fördjupa mig alltför mycket i det. Menlåt mig ta två exempel.När talar om de olika regering-sperioderna vill det till att man har ett ganska gottminne, så att man kommer ihåg vad som har hänt. Detär kanske vad väljarna kommer att komma ihåg somavgör valet . När talar måstenågra ända tänka: Varför föreslog arbetarregeringen1990 förbud mot strejker? Gjorde man det därför attdet var kul, därför att allt var gott och väl? Eller gjor-de man det därför att det var en jättekris i landet?Varför avgick 1990? Varför ökadebudgetunderskottet, från det att till-trädde 1990 till det att blev finansminis-ter , från 0 till 60 miljarder? Dettaär naturligtvis en bild av att var i djup kris närvi tog över 1991.1994 var ett mycket bra år för svensk ekonomi. Nitillträdde och lade fram era första proposi-tioner . De klubbades här ochträdde i kraft . Ni kan inte hävdaatt det som hände 1994 kan räknas er politik tillgodo.Och de 64 000 nya jobb som talarom kan lika gärna vara ett stöd för min argumente-ring. Om man tittar närmare ser man nämligen att detillkom månaderna efter valet och i början av1995, innan återställarpolitiken hade slagit igenom.Samma statistik visar att inte ett enda privat jobbnetto tillkom 1996. Och inte ett enda privat jobb harhittills tillkommit 1997, enligt samma statistik somAnders använder. I själva verket visar denstatistiken att antalet privata jobb i kommeratt minska 1997.Vi svenskar är stolta över vår industri, inte minstnär vi är utomlands. Vi säger: Titta, en ! Titta,de har här! Titta, det är Tetra som görmjölkförpackningarna här också!Att ha starka världsnamn är en del av vår nationel-la identitet. Men sanningen är ju att ägs av enholländsk stiftelse och har högkvarteret i ägs av en schweizisk stiftelse och harhögkvarteret i . har varitpå väg att bli utlandsägt, och det går ständigt ryktenom nya sådana planer. Det här är en del av det pro-blem som gör att sjunker allt djupare i mas-sarbetslöshet. När det gäller den siffran hade AndersSundström rätt. 700 000 människor är arbetslösa här ilandet. har högre arbetslöshet än vad som ärEU:s genomsnitt. hade den näst lägsta tillväx-ten 1996 av alla EU-länder. Det här är hårda faktasom var och en kan kontrollera. Att jag inte fördjuparmig ytterligare i den här statistiska genomgångenberor på att jag litar till - inte att jag är trovärdigareän ; det vet jag nämligen inte - attmin verklighetsbild är mycket mer trovärdig än An-ders . Det är ju någonting med hans reso-nemang som inte stämmer. Om det vore så lysandesom han säger undrar jag varför vi sitter fast i massar-betslöshet.Det finns mycket som måste göras för att förbättraföretagsklimatet. Det handlar inte om en enstaka åt-gärd. Det är litet magstarkt när socialdemokraternasäger till oss: Ja, men vi har ju så bra bolagsskatt.Det vet vi väl. Det var ju ni och vi tillsammanssom genomförde skattereformen, som sänkte bolags-skatten från till . Ni kanske såg stå och mysa bredvid Ericssonchefen och sägaatt bolagsskatten är skitbra. Men sanningen är ju attsocialdemokraterna röstade emot sänkningen till 28 %här i kammaren. var väl ekonomiskhandläggare . Därför skrev han förmodli-gen den motion där socialdemokraterna yrkade avslagnär det gällde den sänkningen av bolagsskatten. Vadär det då att stå och skryta om i TV?Det behövs mycket annat. Arbetsrätten har förbättrats, säger . Den har ju försämrats; det blev en fel-sägning. Marginalskatterna har höjts. Arbetsgivarav-giften har sänkts, brukar ni säga. Ja visst, men nibörjade med att höja den jättemycket. Ni har ju intealls sänkt den lika mycket som ni har höjt den.Det här kräver ett brett program med en rad inslag.Och det kräver först och främst att man inser proble-mets djup. Det som skrämmer mig i det som AndersSundström säger här är att han inte harinsikt om hur illa läget är.(Applåder)Anf. 4 ():Fru talman! Näringsministern och andra företräda-re för regeringen upprepar som en besvärjelse attföretagsklimatet i är gott. Låt mig då i allenkelhet ställa frågan: Varför går i så fall en miljonmänniskor i vårt land, som kan, vill och borde arbeta,utan meningsfull sysselsättning? Varför utnyttjar inteföretagen denna tillgängliga arbetskraft? Och varförstartar de inte själva egen verksamhet?Det fanns direkt efter regeringsskiftet dåSocialdemokraterna höll med oss på den borgerligasidan om att de nya jobben måste komma inom denenskilda sektorn. Men syftar alla åtgärder till attbevara arbetstillfällen i den offentliga sektorn, i denmån man inte försöker dölja arbetslösheten med för-tidspensionering och statistiska manipulationer.Företagsklimatet kan aldrig vara gott i ett land därdet råder massarbetslöshet. Det är naturligtvis inteheller gott där det avvecklas produktiva resurser iform av väl fungerande kärnkraftverk, som ger entrygg och billig elförsörjning. Det är inte gott närtrafikpolitiken i ett avlångt och avlägset land som vårtinriktas på att försvåra transporter. Och självklart gerdet inget gott näringsklimat att regeringen inte kanförmå sig till att satsa på den europeiska valutaunio-nen EMU. Vi ser nu resultatet i form av en svag ochsvängig krona och högre realräntor än i konkurrent-länderna.När regeringen skryter med företagens gynnsam-ma villkor anförs alltid som exempel den låga bolags-skatten. Men, som just påpekade, detvar av den borgerliga regeringen den sänktes till sinnuvarande nivå på . handlar dock skatten påföretagande om så mycket mer än vinstbeskattningen.Det handlar t.ex. om den av Socialdemokraterna åter-ställda dubbelbeskattningen av aktieutdelningar, sompå ett närmast unikt vis motverkar investeringar ochsatsningar på nya företag. Det handlar om den eviganominella reavinstbeskattningen, som ligger skyhögtöver vad som är vanligt i andra länder. Och det hand-lar om den nya förmögenhetsskatt som regeringen nuskall driva igenom med absurda konsekvenser fördem som ställer upp med riskkapital för företag påbörsens A-lista.Näringsministerns påstående i attSverige har bland världens lägsta kapitalskatter är motdenna bakgrund inte bara häpnadsväckande fräckt -det är i grunden osant. borde ha såmycket civilkurage att han erkänner att detta uttalandevar helt fel.Sverige har världens högsta skatter, och regering-en har sedan sitt tillträde höjt dem med över80 miljarder. Vårt land får aldrig ett bra näringsklimatså länge regeringen vägrar inse att de extremt högaskatterna försvårar för företagande och nya jobb. Menvillkoren för företagande blir heller inte bra förränSocialdemokraterna och dess stödparti slutaratt trakassera inte minst småföretagarna.Återställ momsuppbörden till de tidsregler somgällde förut! Upphäv fördubblingen av arbetsgivarenssjuklöneperiod! Och upphör, , medde ideliga skärpningarna av energibeskattningen!Fru talman! Den senaste tidens debatt har mycketkommit att handla om forskare och högkvalificeradpersonal vid de stora företagens huvudkontor. Det harvittnats om farhågor för att svenska specialister avskatteskäl lämnar landet, om svårigheter att få utflyt-tade svenskar att återvända hit och - än mer - omsvårigheter att förmå utlänningar att komma hit.Regeringens motdrag är nu att förespegla någotslags skatterabatt för nyckelpersonal av utländsk här-komst. Det är bra att Socialdemokraterna därmederkänner problemets existens. Men det är förnedrandeatt skattelättnaden förbehålls utländska medborgare.Skall svenskar vara hänvisade till utlandstjänst om devill få behålla samma ersättning för sin arbetsinsats?Vad skall det tjäna till att tvinga företagsledare ochforskare att byta hemland med varandra för att deskall få rimliga skattevillkor?Regeringen måste inte bara börja lyssna till denstarka oro som företagarna känner inför Sverigesnäringsklimat - den måste också snabbt göra något åtsaken. Som vi moderater ser det är sänkta skatter - påpersoner, företagande och sparande - avgörande föratt förbättra företagens villkor och för att bekämpaarbetslösheten. Marknader måste avregleras, inteminst arbetsmarknaden, vilket förutsätter en reforme-rad arbetsrätt och en mer flexibel lönebildning. skall satsa på inte bara breddutbild-ning utan också spetskompetens.Och för att skall kunna återupprättas somtillväxt-, företagar- och välfärdsnation måste vi sepositivt på tekniska framsteg och den pågående inter-nationaliseringen. I stället för attfly in i rödgrönt flummeri - återkalla nu beslutet att iförtid avveckla kärnkraften, främja handeln genom attunderlätta och inte motverka smidiga transporter ochge klartecken för ett svenskt deltagande fullt ut i deteuropeiska valutasamarbetet!Och, snälla näringsministern, säg till partisekrete-raren att inte uppmana till bojkott av svenska mobilte-lefoner!(Applåder)Anf. 5 ():Fru talman! Den här debatten har motiverats av dehårt vinklade politiska tolkningar som följt i spårenefter radiointervjun med vd vill slå fast att är en demokrati, ochdär kan alla delta i en öppen debatt. Därför är detnaturligt att även ledande företrädare för svenskaföretag och svenskt näringsliv gör sin stämma hörd idet offentliga samtalet. Företagsledare har i likhetmed fackliga eller andra organisationer intressen attbevaka. finner man då skäl att bedriva utåtrik-tat opinionsarbete; ibland är den lågmälda inofficielladialogen mer fruktbar. Båda metoderna används.Från sida hälsar vi debattinläggenvälkomna. De ger också oss möjlighet att redovisa hurvi inriktar politiken på att skapa ett bra närings-livsklimat med stabila och långsiktiga spelregler förföretagandet, både på nationell och på internationellnivå. Det är till förmån för medborgarna i hela landet.Kritik riktar vi bara när opinionsbildandet övergår ipolitiska kampanjer. Det är dessbättre mera sällsynt,men det har förekommit. Min erfarenhet är att hoteller uppmaningar om bojkott inte främjar samför-stånd och samverkan för att lösa gemensamma pro-blem, inte heller ett ofruktbart gräl om vem som bärskulden och ansvaret. Till några av dem som hardeltagit i den här debatten vill jag säga: Sluta tittabakåt! Det är ett råd jag gärna bjuder på.Ekonomin internationaliseras alltmer, och Sverigeär ett land med ett mycket stort internationellt beroen-de. Många svenska företag har en stor del av sin verk-samhet utanför landets gränser. Det är inte bara ettproblem utan också en tillgång. Det är ett sätt försvenska företag och svenska produkter att nå nyamarknader i en alltmer internationaliserad ekonomi.Ibland förefaller det som om man förtränger attekonomin och näringslivet har blivit mer internatio-naliserade. Ena dagen hyllas marknaden som den somvet bäst; krävs ingripanden från regeringoch riksdag. Båda ytterlighetsståndpunkterna är likafel. Vi lever inte i en kommandoekonomi, men vi kanskapa goda förutsättningar för företagande och flerjobb.Det är möjligt att en och annan förletts tro attelände och vedermödor är allenarådande för detsvenska näringslivet. Så är ju ingalunda fallet. Men såhar budskapet varit från en del politiska företrädaresom bara ropat i kulisserna.Det är angeläget att kan visa på ett bra fö-retagsklimat som främjar investeringar. För att viskall kunna skapa ett framgångsrikt näringsliv behö-ver en rad villkor uppfyllas.Först och främst krävs sunda offentliga finanser.Därför kommer att hålla fast vid enpolitik som ger lägre räntor, fortsatt låg inflation ochstarka offentliga finanser. Låg ränta och låg inflationär av avgörande betydelse för att investeringsviljanskall vara god.Dessutom behövs tillgång till kapital. Goda kom-munikationer är också en viktig förutsättning. Sverigemåste göras kortare, inte längre. Och för att intesvenska företag skall försvaga sin internationellakonkurrenskraft behövs en ansvarsfull lönebildning.Företagsamheten skall också stimuleras med godaskattemässiga villkor, som i sin tur stimulerar syssel-sättning och tillväxt. Dessutom är kompetent arbets-kraft väl så viktigt som lägsta bolagsskatt.Om några år kommer att ha fler högsko-leutbildade än . 60 000 nya platserskapas vid högskolor och universitet, med ett rejälttillskott inte minst vid de mindre högskolorna. De blirmotorer i den regionala utvecklingen och kommer attförse näringslivet med kompetent och välutbildadarbetskraft för att de bättre skall kunna möta deninternationella konkurrensen.Ett flertal för näringslivet viktiga åtgärder har ock-så vidtagits de senaste åren.Centern har medverkat till sänkta arbetsgivaravgif-ter med en inriktning som främst gynnar de mindreföretagen, lättnader i dubbelbeskattning för onoteradebolag, skattelättnader för fåmansbolagen, återinfördkvittningsrätt som stimulerar nyföretagandet, miljard-program för småföretagande osv. Dessutom har vimedverkat till modernisering och miljöanpassning avenergisystemen. Därtill har arbetsrätten förenklats,med bl.a. möjlighet till tillfälliga anställningar ochökad möjlighet att förhandla lokalt.Företag som agerar och verkar på det internatio-nella planet drar nytta av goda villkor för de företagsom arbetar på hemmamarknaden.Vi vill nu gå vidare, utan att äventyra saneringsar-betet. Utrymmet för lägre skatter skall användas tillatt främja företagande och nya jobb. kommeratt medverka till att även fortsättningsvis skallvara ett bra land för företagen, såväl stora som små,såväl nationellt som internationellt verksamma.(Applåder)Anf. 6 ():Fru talman! har begärt en debatt för attvi skall debattera villkoren för svenskt näringsliv medinternationell verksamhet, dvs. för det näringsliv somhar västvärldens lägsta bolagsskatter och som redovi-sat rekordvinster . De storaexportbolagen har delat ut 31 miljarder i aktieutdel-ning 1996. Det är det näringsliv som har gjort mil-jardvinster på fallande kronkurser, som man själv harbidragit till genom att inte hämta hem sina exportvins-ter och omvandla dem från dollar till kronor. Dethandlar om klimatet för näringslivet i ett land där detsamlade börsvärdet var av BNP mensedan har ökat till av BNP år 1996.Men vad är då den egentliga anledningen till de-batten? Jo, enskilda företagsledare har sagt att skatte-trycket är för högt i . Inte för företagen, detsade man inte, utan för löntagarna, i alla fall för demsom har höga inkomster. Man kräver inflytande överskattepolitiken. Man kräver politisk makt. Och Folk-partiet ställer lydigt upp och begär en särskild debatt.Att det svenska skatteläget generellt skulle vara etthinder för t.ex. att anställa civilingenjörereller annan kvalificerad arbetskraft är nonsens. Detbevisas bl.a. av de låga löner som betalar.Man behöver helt enkelt inte betala högre lön.Man kan undra hur andra grupper har det. Förraveckan redovisade LO en undersökning som visadeatt sju av tio tycker att löneskillnaderna i ärför stora, att åtta av tio tycker att kvinnors löner är förlåga. När får vi en särskild debatt om det? LyssnarFolkpartiet bara på de manliga storföretagare somenligt svenska folket betalar ut de här orättvisa löner-na? När får vi i stället en debatt om hur klimatet ser utför de arbetslösa i ?Vad tycker att vi skall göra åt Ericssoni ? Först kräver företaget samhällets resur-ser i nya utbildningslinjer och högskoleplatser för attsedan, när samhället ställer upp med servicen och tarkostnaden, hota att flytta för att produktionen trots alltinte är tillräckligt lönsam. Den är inte olönsam, meninte tillräckligt lönsam. 1 700 personer, många kvin-nor, riskerar att förlora jobben. Vad är det för klimat?Sverige har konkurrenskraft. Vi har halkat efternär det gäller antalet högskoleutbildade. Men vad görFolkpartiet och när vi försöker åtgärdadet genom att inrätta särskilda NT-utbildningar? Jo,man röstar emot förslaget. Turligt nog för näringslivetfinns det en annan majoritet i .