prot · GK0981 · 1997-03-19 00:00:00 — Den moderata konsumentpolitikensyftar bl.a. till att öka den konkurrensutsatta sektorn,att avveckla offentliga monopol och minska det of-fentliga ägandet i näringsverksamheter.Att det är medborgarna som är bäst lämpade attfatta beslut som rör deras egen livssituation bordevara självklart för alla politiker, även när det gällerkonsumentfrågor. Men så är inte fallet.Fru talman! Socialdemokraterna har under årtion-den inom såväl det konsumentpolitiska området somalla andra områden tagit över ansvaret från medbor-garna och dessutom försökt styra dem. Inom det kon-sumentpolitiska området har det främst tagit sig ut-tryck i en omfattande lagstiftning, offentliga institu-tioner och offentligt finansierade och domineradekonsumentorganisationer. Vidare ser Socialdemokra-terna konsumentpolitiken som ett fördelningspolitisktinstrument. Det är kanske därför vi i har så fåinitierade konsumentorganisationer och konsumentfö-reningar som kommer underifrån, från medborgarna.Moderaternas främsta mål för konsumentpolitikenär att främja medborgarnas intresse som aktörer på enmarknad och som konsumenter av varor och tjänster.Vi vill utforma konsumentpolitiken så att förutsätt-ningar finns för hushållen att utnyttja sina egna möj-ligheter och resurser, enligt egna önskemål. Natur-ligtvis skall också konsumenternas rättsliga ställningoch hälso- och säkerhetsaspekter tillgodoses. Vi villfaktiskt också att konsumentpolitiken skall få konsu-menterna intresserade av en ur miljösynpunkt lång-siktigt hållbar utveckling.Konsumentverkets uppgifter är, enligt Moderater-na, alldeles för omfattande, vilket leder till ensplittring av verksamheten. Vi anser därför att myndighetsuppgifter bör skiljas ut, ochicke myndighetsbetingade verksamheter - t.ex. för-lags-, provnings- och förslagsverksamheter, böröverlåtas åt privata aktörer. Vidare vill vi att ges en självständigare ställning.I dag kan som åklagare iMarknadsdomstolen åberopa regler som han själv iegenskap av generaldirektör i harutarbetat. Är detta förenligt med grundläggande rätt-sprinciper om opartiskhet? Vi moderater anser att detinte är det.Beträffande konsumentpolitiken i EU tänker jagav tidsskäl fatta mig väldigt kort. Naturligtvis har visamma utgångspunkter för konsumentpolitiken i EUsom vi har för den svenska konsumentpolitiken. Detviktiga är att besluten fattas så nära medborgarna sommöjligt och så ofta som möjligt av medborgarna själ-va.I den moderata kommittémotionen 1996/97:L702tas de offentliga tjänsterna och produktsäkerhetslagenupp. , i och med att vi fattade beslut ombetänkande LU21, ändrades produktsäkerhetslagen,så att den även omfattar offentliga varor - dock icketjänster. Vi moderater ansåg redan då att lagen bordeomfatta både offentliga varor och offentliga tjänster,precis som produktsäkerhetslagen haromfattat privata varor och tjänster. För konsumenteroch producenter är det viktigt att lika regler gäller.Och ur konkurrensneutralitetssynpunkt är det mycketanmärkningsvärt att offentliga tjänster undantas.Fru talman! För att utskottsmajoriteten, Socialde-mokraterna och , skall förstå tror vi att vi,nästa gång vi skriver motioner på det här området,skall föreslå att privata tjänster inte skall omfattas avproduktsäkerhetslagen. Då kanske det blir tydligare.I kommittémotion 1996/97:L706, Avskaffande avMarknadsdomstolen, tar vi upp att Marknadsdomsto-len borde avskaffas, precis som alla andra special-domstolar. , som inrättades ibörjan av 70-talet, har sju anställda. Ordföran-den och tre sekreterare är jurister. Man har ett anslagpå ca och har en handläggningstidpå . Man har ungefär 30 mål perår till en kostnad av per mål. Vi moderatervill att domstolskommitté skall få etttilläggsdirektiv att göra en allmän översyn även avs.k. Man skall då också övervägaformerna för ett avskaffande av Marknadsdomstolen.Till sist, fru talman, vill jag ta upp motion1996/97:L701 av och ,Den enskildes rätt vid tvist om tele-, el- och vatten-räkningar m.m. Vid en tvist om hyran - om hyresgäs-ten och hyresvärden inte är överens - kan man i dagdeponera den omtvistade delen hos . Vidandra tvister finns inte den utvägen. Det finns alltsåtvister om el-, vatten-, tele- och renhållningsavgifter.Man kan t.ex. få en väldigt hög telefonräkning som ärhelt orimlig. Man vet att den är felaktig. Men om maninte betalar blir telefonen avstängd, med allt vad detmedför för den enskilda människan.Vår uppfattning är att man i dessa uppräknade fallskall kunna deponera ett skäligt belopp hos länsstyrel-sen i avvaktan på en utredning om vad som är riktigt,t.ex. när det gäller telefonräkningen. En skälig avgiftkanske kan beräknas på medelförbrukningen underdet gångna året.Fru talman! Trots en relativt positiv skrivning ibetänkandet avseende den här delen har vi en reser-vation. Skälet är att vi upplever att den nuvarande har en oförmåga att komma till skott iolika frågor. Och när man väl kommer till skott tarman ofta tillbaka besluten eller omprövar dem.Anf. 59 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillvår reservation nr 5.Konsumenter är vi alla. Vi ställs nästan varje daginför olika valsituationer. Konsumentpolitiska frågorhar en lång tradition i vårt land. Jag kommer mycketväl ihåg den första gången jag hade kontakt med enkonsumentvägledare. Det var i en skola i min hem-bygd. En hemkonsulent från hushållningssällskapethade inbjudit till . Det var i börjanav 60-talet. Inriktningen var hur man skulle inredaoch bygga upp sitt första egna boende.Många av de tips och råd som denna hemkonsu-lent delade med sig till oss deltagare har jag sedanhaft stor användning av vid olika val som jag somkonsument gjort. Vi är alla, som sagt, konsumenter.Som sådana är det viktigt att vi kan känna oss tryggamed den märkning av produkter som finns i Sverigenär vi befinner oss i olika valsituationer.Inom alla områden har det hänt otroligt mycketsedan början av 60-talet då jag första gången deltog iträffen med hemkonsulenten och fram till . Ut-budet av varor och tjänster har förändrats och ökatoerhört mycket . Det är såledesinte alltid så lätt att göra rätt val.En fråga som inte var så aktuell är frå-gan om hur vi skall förverkliga och bygga vidare påkretsloppssamhället. Vi vill ha ett långsiktigt ochuthålligt samhälle som tillgodoser dagens konsumen-ters behov utan att inkräkta på kommande konsumen-ters. Miljöns hållbarhet måste stå i centrum för osskonsumenter.Centerpartiets vision är att kommande konsumen-ter ändrar sitt levnadsmönster så att vi får ett ekolo-giskt hållbart och ett ekonomiskt livskraftigt samhälle.Vår politik förenar miljöansvaret och detta med enhållbar ekonomisk utveckling. För att förverkliga vårpolitik anser vi att det är angeläget att konsumenternaverkligen ges möjlighet att göra rätt val. Här kommermiljömärkningen in.Svanmärkningen står för miljömärkning av pro-dukter och är en frivillig mil-jömärkning. Den är också till vägledning för mångakonsumenter. har vi en gemensam miljö-märkning i EU som symboliseras med en blomma,den s.k. EU-blomman.Vi i anser att utvecklingen med attutveckla miljömärkningssystemen skall fortsätta. Vimenar att regeringen bör komma med förslag till enny organisation för . Idenna verksamhet bör miljöorganisationerna, företa-gen och dagligvaruhandeln ges ett större inflytande. Ivår reservation säger vi att regeringen böråterkomma till med förslag till en ny orga-nisation för miljömärkning. Målsättningen måste varaatt all miljömärkning ges en sådan utformning ochinriktning att den underlättar och stimulerar val avenergisnåla och kretsloppsanpassade produkter. Justatt välja energisnåla produkter är ju något som fåttökad aktualitet genom energiuppgörelsen. Ett viktigtinslag där måste vara att spara energi.Ambitionsnivån vad gäller miljömärkning är hög iSverige. Det måste den vara även . Vimåste vara beredda att gå längre än man gör i bl.a.EU.Betänkandet innehåller olika frågor. En annan frå-ga som vi i har aktualiserat tas upp i enmotion av m.fl. Det handlar ombetaltjänster. Vi vill att informationen om finansiellatjänster skall förbättras för att konsumenterna skallkunna ha nytta av det ökade utbudet. Vi vill också haen utvidgning av de konsumentskyddande lagarna närdet gäller kontokort, och vi lyfter även fram behovetav ett lagligt skydd för konsumenterna när det gällerbetalningssystem med betalkort inom EU.Frågan behandlades i hösten 1995.Riksdagen beslutade då om ett utökat stöd inom dethär området. Utskottet konstaterade att konkurrensenpå det finansiella området hade ökat och att den snab-ba utvecklingen med nya tekniska lösningar, inteminst på betaltjänstområdet, kunde medföra konsu-mentproblem.Det handlar om att ge konsumenterna ett starkarestöd i fråga om att ta till vara sina rättigheter och attvara aktiva på det området. Konsumentombudsman-nen och har fått ökade resurser föratt klara av detta.Betaltjänstutredningen har avlämnat sitt betänkan-de. I det betänkandet finns det förslag på områdetbetaltjänster. Frågan utreds nu i . Vihoppas och tror att det kommer ettförslag.I och med den positiva skrivningen i betänkandetoch kunskapen om att frågan bereds har vi valt att intereservera oss just i den frågan.Anf. 60 ():Fru talman! Sedan fastställ-de mål och inriktning för konsumentpolitiken hargenmanipulerad mat hamnat i fokus i den svenskadebatten. I det här betänkandet behandlas inte fråganom manipulerad mat. Likväl är det en väldigt viktigkonsumentpolitisk fråga. Vi har ju nu sådana livsme-del i våra butiker, om än i begränsad omfattning ännuså . Vilka livsmedel det rör sig om vet vi inte,därför att producenterna struntar i att märka sina pro-dukter; detta trots att det i denna riksdag finns totalpolitisk enighet på den punkten.Manipulerade livsmedel väcker stark oro hosmänniskor. Den oron måste tas på allvar. Frågan ärvem som skall ha makten över maten, konsumenternaeller producenterna. Naturligtvis är det konsumenter-na som skall ha det, men det förutsätter att vi konsu-menter får en rimlig chans att välja vad vi vill stoppa ioss.För närvarande pågår i världen minst sex forsk-ningsprojekt i fråga om genmanipulerad potatis. Po-tatis är det absolut främsta baslivsmedlet, i varje fallhär i . Den första genmanipulerade potatisenhar satts i , men den skall användasinom pappersindustrin. Tack och lov! får man välsäga. Gener från kyckling och jättesilkesmal samtgener från människor experimenteras det med inompotatisbranschen. Vidare genmanipuleras majs medgener från skorpion, sallad och gurka med gener frånarktisk flundra osv. Vid genmanipulation kan generfrån allergiframkallande ämnen, t.ex. nötter och skal-djur, tas ur sitt sammanhang och placeras i helt andralivsmedel, exempelvis i tomater. Om ett allergifram-kallande medel följer med i processen kan det bliödesdigert för personer med allergiska besvär. Det veti varje fall vi som är föräldrar till allergiska barn.I dag kan ingen garantera att genmanipuleradelivsmedel är ofarliga. Det har ansvarig EU-kommissionär bekräftat. nämnde isamband med behandlingen av föregående betänkan-de något om DDT. Uppfinnaren av DDT fick nobel-priset 1949. kunde man alltså bevisa attpreparatet var farligt. finns det inte längre i han-deln.I lagutskottets betänkande tas frågor om miljö ochkonsumtion upp. Likaså tas frågan om miljömärkningupp. I motion L712 av m.fl. efterly-ses förslag om hur miljöargumenten i marknadsfö-ringen kan saneras. Bakgrunden är att mycket avreklamen numera riktar in sig på att vara miljövänlig.Det har ju blivit ett säljargument. För sedanpåstod en företrädare för bilbranschen i en reklam-kampanj att man är miljöaktivist om man köper en nybil. Fantastiskt!Det är viktigt för konsumenterna att miljöinfor-mationen är saklig och korrekt. Det är vi alla överensom. Konsumenternas miljöengagemang har stor bety-delse för utvecklingen och breddningen av miljövän-liga produkter. Men det är inte så lätt att botaniserabland alla typer av miljömärkningssystem som före-kommer på butikshyllorna, precis som var inne på. Det måste alltså bli ett mycket enkla-re och mera överskådligt system för att märkningenöver huvud taget skall kunna behålla sin legitimitet.Eftersom det pågår ett omfattande beredningsarbete iRegeringskansliet om hur miljömålet för konsument-politiken skall uppnås avstår jag från att reservera migtill förmån för motionen. Jag ser med spänning framemot regeringens kommande förslag.Avslutningsvis yrkar jag bifall till reservation nr 7som rör åtgärder för att motverka vissa typer av indi-rekt reklam. Reservationen är föranledd av en miljö-partimotion där man tar upp frågan om tobaks- ochalkoholreklam i form av sponsring och s.k. produkt-placering inom filmindustrin.Jag är inte motståndare till sponsring som sådan.Däremot är jag mycket tveksam till att alkohol- ochtobaksföretag sponsrar filmindustrin samt idrotts- ochkulturevenemang. Den typen av evenemang drar oftastor publik. Det är inte sällan som det är unga männi-skor som besöker sådana här tillställningar. Sponsringär ingen välgörenhet, vilket man ibland kan förledasatt tro, utan sponsring är en helt medveten handlingfrån sponsorernas sida. Syftet är att få så många sommöjligt att köpa deras produkter.Frågan om indirekt tobaksreklam har varit föremålför utredning. Det pågår också en översyn av mark-nadsföring av alkoholdrycker. läm-nades ett betänkande med förslag till lagregler sombegränsar indirekt tobaksreklam. Där uppmärksam-mades också reklam genom spronsring och produkt-placering. Regeringen sägs komma med ett ställnings-tagande senare i vår - det har aviserats i alla fall. Meneftersom jag inte kan se av propositionsförteckningenatt ett förslag är på väg har jag reserverat mig på denhär punkten. Jag är nämligen litet otålig i dessa frå-gor.Anf. 61 TALMANNEN:Jag vill erinra om att de mycket viktiga inslag iTanja Linderborgs debattinlägg som handlar om gen-frågor inte riktigt har täckning i utskottets betänkande.Jag vill för den fortsatta debatten rekommenderaledamöterna att hålla sig till det som har täckning ibetänkandet.Anf. 62 ():Fru talman! Det här betänkandet tar upp ett antalmotioner från den allmänna motionstiden som rörkonsumentfrågor. Hur är det med konsumenternasställning ? Konsumenternas ställning blir barasvagare. Konsumenternas rättigheter urholkas. Jagskall ge några exempel på försämringar som skett påsenare tid.Vi kan inte längre ha krav på att man skallvisa förpacknings- eller bakningsdag på olika produk-ter. Vi kan inte heller ställa krav på att man på inne-hållsdeklarationen exakt skall redovisa vad som finnsi ett livsmedel. Det är inte nödvändigt att ange detsom utgör totalen, vilket är helt oac-ceptabelt. Vi tillåter flera livsmedelstillsatser -sötningsmedel i livsmedel, fler färgämnen bl.a. ibarnmat - som vi tidigare inte har tillåtit. Enligt EU-direktivet 207/93 kan genmanipulerade grönsaker ochfrukter få säljas som ekologiska. Vi kan inte längreställa krav på att man skall ha jämförpriser. Hambur-gare kan innehålla kött och kallas hambur-gare. har andelen kött som måste finnas i enhamburgare varit 80 %.Vi kan ställa krav på att märka levande genföränd-rade livsmedel. Efter kan vi ställa krav påatt märka döda genförändrade livsmedel. Men det är80 % av genförändrade livsmedel som inte kommertäckas av lagstiftningen. På många olika sätt försvagaskonsumenternas rättigheter. Det kan vi inte tillåta. Vikan inte låta hänsyn till hälsa och miljö gå före deninre marknaden inom EU. Vi kan inte låta hänsyn tillhälsa och miljö gå före den fria världshandeln.Den svenska konsumentpolitiken på papperet sä-ger: Det övergripande målet för svensk konsument-politik i EU är att ge konsumenterna en stark ställningpå marknaden och att främja konsumenternas intres-sen och inflytande i ett integrerat . Samtidigtskall det vara möjligt att bibehålla och utveckla nivånpå svensk konsumentpolitik.Det är konsumentpolitik inom EU påpapperet. Men hur ser det ut med EU:s konsument-politik på papperet? Där heter det: Enligt fördragetskall EU-samarbetet bidra till att uppnå en hög kon-sumentskyddsnivå genom tillnärmning av medlems-staternas bestämmelser som syftar till att upprätthålladen inre marknaden och få den att fungera.Det är två skilda ställningstaganden. Där krockarvårt ställningstagande med EU:s konsumentpolitik.EU-medlemskapet är hämmande. Men jag tror ocksåatt man från svensk sida inte är beredd att ta det somkallas politiska risker, att våga, att gå före, att ställakrav, att bråka litet grand. Vi är som bekant lydigast iklassen i EU. Det gäller många EU-frågor. Det kanskeberor på att vi är nya medlemmar, men där måsteSverige bli litet tuffare. När man ser på de försäm-ringar som sker för konsumenterna undrar man: Vemär den som styr? Varför fattas dessa beslut? Vadkommer att hända i det tidigare ändå nå-gorlunda konsumentvänliga ? Vad kommer atthända med opinionen hemma? Kommer den att tystnaalltmer med tiden därför att man vänjer sig vid för-sämringarna?Jag går över till olika reklamfrågor. I Sverigevill vi förbjuda TV-reklam som är riktad till barn,vilket är bra. Där har vi en enighet i . Vi harverkat för att få igenom detta i EU men inte riktigt fåttgehör. kan vi förmodligen inte längre förbjudaTV-bolag som sänder från länder utifrån attsända TV-reklam som är speciellt riktad till barn. Detär ett förhandsbesked från EU. vet vi intevad som kommer att hända med TV-reklamen i Sveri-ge även på andra områden. Jag kan ge några exempelpå vad som händer i EU. Kommissionen har t.ex.uppmanat att ta bort regler som förbjuderreklam i TV för alkoholhaltiga drycker med mer än10 % alkoholinnehåll. Det anser kommissionen varaett förtäckt handelshinder. Handelshinder är alltid detargument som används. På flera områden ser vi hurnationella regler vad gäller reklam faktiskt försvinner.Utvecklingen går mot en uppluckring av reklamför-bud.Svensk alkoholpolitik har varit socialpolitik. EUser alkoholpolitik som handelspolitik. I har vihaft Systembolag, åldersgränser och förbud mot alko-holreklam. kommer förmodligen Systembolagettyvärr inte längre att få ha kvar sitt försäljningsmono-pol. Vad händer i förlängningen med alkoholrekla-men?Vi i har drivit bl.a. detta att manmåste försöka motverka konsumentens försvagadeställning. Bl.a. i mediesammanhang anser vi att manskall kunna filtrera bort vissa typer av TV-sändningargenom s.k. W-chips, alltså sändningar som innehållervåld, pornografi, barnreklam eller kanske alkohol-reklam. Det skall man kunna införa. Det ger åtminsto-ne en familj en rättighet att kunna sålla bort sådantsom man anser att barnen, eller familjen i sin helhet,inte skall titta på.När det gäller indirekt reklam vid produktplace-ring kan jag bara hålla med . Jag gårdärmed vidare till frågor om miljö och konsumtion.I vårt vardagsliv påverkar vi miljön. När vi äter,städar, tvättar, reser, hanterar avfall och genom vårfritid påverkar vi miljön på olika sätt. Listan är lång.Utsläppen från hushållen är nära hälften av de totalamiljöförstörande utsläppen i . Det visar hurviktiga konsumtionsfrågorna är vad gäller att få enhållbar utveckling. Miljömålet kommer ofta i konfliktmed olika konsumentpolitiska mål. Därför är detviktigt att vi sätter pris för miljöförstöring. Det ärockså konsumentpolitik.Vi har sett en ökning av vilseledande miljöargu-ment i marknadsföringen. bör satsapå att motverka sådan reklam, t.ex. annonsen: Blimiljöaktivist - köp en ny bil! Frågan är: Vilka intres-sen ligger bakom den? Det är Motormännens riksför-bund, en organisation. Enligt dagens marknadsfö-ringslag kan man inte komma åt organisationer somgör den här typen av reklam. Jag förmodar att det varolika bilintressen och bilindustrin som låg bakom attorganisationen gjorde den här reklamen. Det här är ettområde som måste bevakas.Jag skall så gå över till miljömärkning. Miljö-märkning är ett väldigt bra sätt att få konsumenternaatt agera hållbart, att handla miljövänligt. Det gerenkel och tydlig information. Vi har tre miljö-märkningssystem: EU-blomman, den nordiska miljö-märkningen och miljömärk-ning. Inom EU vill man att EU-märkningen skall ersätta de nationella systemen. Detär en attityd och en utveckling som finns, en åsikt somkommit till uttryck på olika sätt. Jag märker att manfrån regeringens håll nästan aldrig nämner den svens-ka miljömärkningen, miljö-märkning. Ändå är just mil-jömärkning ett lysande exempel på hur miljömärkningskall fungera. Man har ett genomskinligt system somkonsumenten kan ha förtroende för. Men både dennordiska miljömärkningen och EU:s miljömärkninghar stora brister som kan leda till att konsumenternaförlorar förtroendet för miljömärkningen. Det har hänti många länder, t.ex. i och . Jag anserdet negativt att regeringen inte bevakar och uppskattarden nationella miljömärkningen , som fungerarså bra.Jag yrkar bifall till reservationerna 4 och 6. Viställer oss naturligtvis också bakom övriga reservatio-ner.Anf. 63 ():Fru talman! Konsumentpolitik är viktigt. Dess-utom är det en aning enklare att hantera än lagutskot-tets förra ärende.Vi är många som tycker att konsumentpolitik ärviktigt. Extra viktig är den i tider när många leverunder små omständigheter. Det gäller , inte föralla men dessvärre för alltför många.Ett litet citat ur motion visar att viinte är helt överens om inriktningen i de här frågorna:"I en politiskt styrd ekonomi finns skälför de ansvariga att söka hålla priserna på populäravaror på en konstlad nivå. Detta leder till en snedvri-den konsumtion, slöseri med råvaror och stagnation iden tekniska utvecklingen. Utrymmet för maktfull-komlighet, påtryckningar, korruption och 'svarta'marknader ökar på bekostnad av ansvarsfullt ekono-miskt beteende. Marknadsekonomi innebär att gamlalösningar ständigt får vika för nya, som är bättre äg-nade att tillfredsställa konsumenterna. Marknadseko-nomi innebär ett kontinuerligt förnyelsearbete. "Fru talman! Jag skulle vilja be att förklara vad ni moderater menar meddetta.En annan passus som också förvånar mig är den-na: "Varje människa mår väl av att uppleva att honkan välja fritt och själv bedöma och ta ansvar för sinabeslut. "Det är inte det fria valet som är det största pro-blemet för många av oss, utan det handlar mer om denosäkerhet som många konsumenter känner när dekonfronteras med varuhusens hyllmeter av tvättmedel,knäckebröd, rökta korvar och kattmat. Nog har vi ettfritt och stort utbud av allt konsumenten kan tänkasvilja ha.Men det är inte i första hand konsumenternas kravatt det skall finnas ett så enormt utbud av allt. Därförkan den valfriheten sägs vara skenbar, eftersom denverkliga möjligheten att påverka utbudet är tämligenlitet. För mig som socialdemokrat är detta en orättvisasom drabbar de svagaste konsumenterna. Görs ettfelköp betyder det mer för dem än för de som har rådatt rätta till sina misstag.Fru talman! Genom en stark konsumentpolitik kanklyftorna minska mellan skenbar och verklig frihet.Det tycker jag är bra konsumentpolitik. Med andraord: Konsumentpolitiken är viktig för alla, men allraviktigast för de utsatta hushållen.Den enskilde konsumentens kunskap är ocksåmycket viktig. Det kan och bör sägas många gånger.Den som har kunskap utnyttjar sina pengar på ettbättre sätt än den som saknar kunskap. Det är dyrtäven inom det här området att sakna kunskap.Marknadsekonomin har många brister som kon-sumentpolitiken kan motverka.Konsumentpolitiska regler bidrar till en sund kon-kurrens på sunda villkor. Konsumentpolitiken är enviktig del av fördelningspolitiken, , genom att den både kan stödja och un-derlätta för konsumenterna i förhållande till producen-terna.De viktigaste aktörerna inom det här området ärnaturligtvis de enskilda konsumenterna. Som stödbehövs de frivilliga organisationerna. Dessa organisa-tioner gör ett fantastiskt arbete. Jag vet inte om Ma-rietta de är missledd, men vi harvärldens största konsumentorganisation här i Sverigegenom konsumentkooperationen.Kommunernas ansvar är också mycket viktigt. Påvissa håll fungerar det bra, på andra håll mindre bra.Där det inte fungerar måste det utvecklas framför alltmed tanke på den arbetsbelastning som skuldsane-ringslagen innebär.