prot · GL0921 · 1997-10-29 00:00:00 — Jagtycker inte att detta är tillfredsställande utrett i pro-positionen och klarlagt att problemen verkligen är såstora, och man använder sig inte av denna lagstiftningi så många fall där man kan påstå att det är fråga omuppenbara och medvetna försök till skatteflykt. Manfår se antalet fall i relation till den totala omfattningenav verksamhet som pågår i landet. Om det skall görasförändringar vore det betydligt säkrare av många skälatt ge sig på den direkta lagstiftningen och försökaskärpa reglerna, så att den som har att hantera lag-stiftningen också med större precision kan utnyttjareglerna på det sätt som de är tänkta och slippa hamnai tvivelsmål om var man rättsligt står.Herr talman! Mot denna bakgrund yrkar jag bifalltill vår reservation 2.Anf. 35 ():Herr talman! har under en långtid arbetat för att bekämpa den ekonomiska brottslig-heten. förlorar vi flera tiotals miljarder på attkonkurrensförhållanden snedvrids och olagliga för-mögenhetsöverföringar sker genom ekonomiskbrottslighet. Som medborgare drabbas vi indirekt iform av uteblivna skatteintäkter, men som företagaredrabbas man mer direkt. Hederliga företagare får detallt svårare i konkurrensen. Små och medelstora före-tag spelar en nyckelroll för att skall få nyaarbetstillfällen och en ekonomisk utveckling som ärnödvändig för att klara landets välfärd.Kristdemokraterna har hävdat att kampen mot denekonomiska brottsligheten måste prioriteras om vi ilängden skall kunna överleva som rättssamhälle ochsom ett demokratiskt samhälle. Det får inte bli så attmyndigheterna koncentrerar sin verksamhet mot"småtjuvarna" och låter den avancerade brottslighetenoperera relativt ostört. har förtkampen mot den ekonomiska brottsligheten främstutefter tre linjer, nämligen genom förslag till nya lagaroch förbättring av de nuvarande lagarna, genom för-slag till en ny organisation samt genom en förändradsyn på ekobrotten - straffen måste bli strängare ochmer verksamma.Under innevarande mandatperiod har socialdemo-krater och centerpartister gemensamt medverkat tillneddragningar i rättsväsendet. Dessa neddragningarhar vi kristdemokrater motsatt oss. Vi har inte velatmedverka till en nedrustning av rättsväsendet utantvärtom velat få till stånd en förstärkning med 730miljoner kronor till bl.a. polis-, åklagar- och domstol-sväsende samt kriminalvård, skattekontroll och tull.Av dessa medel har i sitt budgetal-ternativ anslagit för en förstärk-ning av skattekontrollen. Det handlar dels om enökning av beskattningseffektiviteten, dvs. förhållandetmellan debiterad skatt och rätt skatt, dels om upp-bördseffektiviteten, dvs. förhållandet mellan debiteradskatt och faktisk inbetald skatt.Herr talman! som man bör arbeta på attfå fram bättre metoder och system inom beskattningenför att motverka skatteundandragande och för atteffektivisera kampen mot ekonomisk brottslighet ärdet mycket viktigt att rättssäkerheten vid beskattning-en inte får stå tillbaka när nya åtgärder övervägs. Enhelt felaktig och för ekobrottsbekämpningen missrik-tad åtgärd var detta med att återinföra den tidigare s.k.skatteflyktslagen, som avskaffades sedanefter långvarig och kraftig kritik bl.a. därför att denmedförde svårigheter för den enskilde att förutsekonsekvenserna av olika rättshandlingar och därför attden knappast fyllde någon vettig funktion efter skatte-reformen.Utskottsmajoriteten skriver i detta betänkande attdet främsta skälet till ett återinförande nu och till enskärpning skulle vara att det är ett avhållande medel.Regeringens förslag till en reformerad skatte-flyktslag grundas på betän-kande. Lagrådet och flera remissinstanser är kritiska.Lagrådet skriver bl.a. att "en effektivisering inte fårdrivas så långt att rättssäkerhetens krav åsidosätts.Lagreglerna måste utformas så att innebörden blir såtydlig som möjligt." Flertalet remissinstanser avstyr-ker förslagen med motiveringen att förutsebarhetenminskar. Bl.a. åberopas att den föreslagna lagtextensräckvidd är oklar. Flera remissinstanser är kritiska tillatt tillämpningen av skatteflyktsklausulen utvidgas.Kristdemokraterna instämmer i denna kritik.Regeringens agerande efter valet - det gällerdå att inte bara återinföra skatteflyktslagen utan attt.o.m. också skärpa den - skapar en osäkerhet hosskattebetalarna. Det är mycket tveksamt om det finnsen acceptans för en sådan lagstiftning.Utskottsmajoriteten tar inte hänsyn till Lagrådetssynpunkter. Utskottsmajoriteten skriver visserligen attförslaget inte får leda till att den enskildes berättigadekrav på rättssäkerhet och förutsebarhet åsidosätts.Men det är precis vad som kommer att ske.Kristdemokraterna anser att lagen om skatteflyktbör upphävas, med verkan från ,och att regeringens proposition måste avslås.Jag står bakom samtliga reservationer i betänkan-det som skrivit under, men jagyrkar bifall endast till reservation nr 1.Anf. 36 ():Herr talman! I det här betänkandet behandlas, somhar framgått av debatten, regeringens proposi-tion 1996/97:170 om en reformerad skatteflyktslagsamt fyra motioner som har väckts med anledning avpropositionen.Jag vill börja med att yrka bifall till hemställan iskatteutskottets betänkande 1997/98:SkU3 och avslagpå reservationerna.I propositionen föreslås att den s.k. generalklausu-len i lagen om skatteflykt skall få en ny utformning.Det innebär att lagen skärps i ett par avseenden ochlindras på en punkt.För att man skall kunna bortse från rättshandling-en vid tillämpningen av skatteflyktsklausulen är dettillräckligt att den skattskyldige indirekt har medver-kat i rättshandlingen. Därmed ställs inte längre någrakrav på att den skattskyldige företagit den rättshand-ling som det bortses från.När det gäller den skattskyldiges motiv för detvalda förfarandet föreslås att, för att få till stånd enrimlig avvägning mellan kraven på effektivitet ochrättssäkerhet, rekvisitet "det huvudsakliga skälet förförfarandet" ersätts med "det övervägande skälet förförfarandet". Av bl.a. processekonomiska skäl före-slås att förutsättningen att förfarandet medför en inteoväsentlig skatteförmån inskränks så att endast förfa-randen som medför en väsentlig skatteförmån kom-mer att omfattas av lagen.Det rekvisit som uttrycks med orden "stridamot lagstiftningens grunder" ändras på så sätt att detföreskrivs att förfarandet "skall strida mot lagstift-ningens syfte, som det framgår av skattebestämmel-sernas allmänna utformning, och de bestämmelsersom är direkt tillämpliga eller har kringgåtts genomförfarandet".Det föreslås ingen utvidgning av tillämpningsom-rådet för generalklausulen. Tillämpningen av gene-ralklausulen i första instans föreslås ske hos länsrättenäven i fortsättningen.Herr talman! Utskottet delar den i propositionenframförda bedömningen att skattereformen förde medsig att möjligheterna till förfaranden och handlandensom betraktas som skatteflykt har minskat på viktigaområden. Men fortfarande finns det utrymme för ettsådant förfarande som betraktas som skatteflykt ge-nom skillnader i beskattningen av arbetsinkomsteroch kapitalinkomster samt genom andra asymmetrier ibeskattningssystemet. De lagtolkningsmetoder somfinns har visat sig otillräckliga när det gäller att för-hindra och motverka med annan lagstiftning. Lagensfrämsta betydelse ligger i att den är ett avhållandemedel mot skatteflyktstransaktioner.Mot denna bakgrund anser utskottet att skatte-flyktslagen med den s.k. generalklausulen inte börupphävas. Utskottet understryker att behovet av ef-fektivitet i lagstiftningen självfallet inte får leda till attden enskildes berättigade krav på rättssäkerhet ochförutsägbarhet åsidosätts.Det finns enligt utskottets mening inte anledningatt anta att de nu föreslagna förändringarna skulleminska rättssäkerheten eller förutsägbarheten för denenskilde i något anmärkningsvärt hänseende, även omde syftar till att göra skatteflyktslagen effektivare.Den i propositionen redovisade genomgången avtillämpningen i skatteflyktslagen har visat att det finnstydliga behov av att komma till rätta med vissa bristeri lagen. Enligt utskottets mening svarar förslaget påett väl avvägt sätt mot de behov som visat sig finnas.Samtidigt innebär förslaget att reglerna i vissa av-seenden ger mera vägledning åt de enskilda än denuvarande reglerna gör.Herr talman! I motion Sk5 av m.fl.begärs att den särskilda skatteflyktsbestämmelsen iomstruktureringslagen skall upphävas.Mot bakgrund av att förnärvarande arbetar med en generell översyn av be-skattningsreglerna vid omstruktureringar inom nä-ringslivet saknas det enligt utskottets mening anled-ning att nu upphäva den särskilda skatteflyktsbe-stämmelsen i omstruktureringslagen.Nu, när snart sagt alla medborgare förespråkar åt-gärder mot skatteflykt och avancerad skatteplanering,kommer , med förslag om avslag vad gäller reformeringenav skatteflyktslagen. Det handlar om att upphävaskatteflyktslagen och dess s.k. generalklausul. Dess-utom vill och upphäva om-struktureringslagens särskilda skatteflyktsbestämmel-ser.Herr talman! Jag hoppas att detta framgår i kom-mande valbudskap från dessa partier till de svenskaväljarna.Anf. 37 () replik:Herr talman! Med anledning av det sista i KarlHagströms anförande vill jag säga att folkpartisterkommer i valrörelsen att med stolthet hävda rättssä-kerheten i vårt land. Det här förslaget innebär enbetydande osäkerhet. Det anser en skattedomstol ochäven en skattemyndighet. I efterhand skall man be-döma vilket skäl för en transaktion som skall ansesväga över: Är transaktionen till för att uppnå för enskatteförmån eller är den t.ex. till för att förbättraorganisationen av företaget? Om en transaktion ärskattedriven till skall generalklausulen intekunna tillämpas, däremot om procentsatsen är 51 %.Då kan man undra: Vem kan göra en sådan bedöm-ning, en rättvis sådan? Och framför allt: Vem kangöra en sådan bedömning i förväg? Hur är det överhuvud taget möjligt att på det sättet kvantifieramycket komplicerade affärstransaktioner? Det äralltså detta som betecknar som ettrimligt system.Anf. 38 () replik:Herr talman! När man refererar till Lagrådets text,, tycker jag att man skall läsa helatexten. Då läser jag ur propositionen: Det framhållsockså av Lagrådet som i sitt yttrande drar slutsatsenatt den nya lagtexten får "anses ge mer vägledning åtde enskilda och åt de tillämpande domstolarna än dennuvarande. Ändringen bör således underlätta tillämp-ningen av skatteflyktsklausulen."Anf. 39 () replik:Herr talman! Det är möjligt att man från socialde-mokraternas sida bara läser det som kan tolkas somnågorlunda positivt. Men när man ser på helhetenmåste man ändå ta in att Lagrådet har ifrågasatt omkraven på tydlighet är uppfyllda. Man pekar också påatt det är en olöslig uppgift att utforma en verksamgeneralklausul mot skatteflykt. Det blir inte möjligtför den enskilde att i varje situation avgöra om klau-sulen är tillämplig på ett visst sätt.Det handlar om grundläggande syn på rättssäker-heten, på hur ett samhälle ställer sig till den enskilde.Ett socialistiskt parti gör sin bedömning, ett liberaltparti en annan.Anf. 40 () replik:Herr talman! Nej, , jag väljer intevissa delar. Jag läste upp resten av Lagrådets yttrandei den här frågan, den del som uteläm-nade.Anf. 41 INGA () replik:Herr talman! Jag tycker att det är viktigt att i denhär debatten skilja på värderingsfrågorna och de sak-liga utgångspunkterna. Jag har studerat en del inlägg iden tidigare skatteflyktsdebatten, där man säger attsamtliga definitioner av skatteflykt som uppträtt underårens gång utesluter sådana förfaranden som ärbrottsliga. Det tycker jag att man skall komma ihåg.Skattebrott och skattefusk av olika slag skall bekäm-pas med en tydlig och klar skattelagstiftning som ärlätt att förstå och tillämpa. Förklara, ,därför för mig hur de här omformuleringarna i vissaavseenden, som det står i betänkandet, ger mer väg-ledning åt den enskilde än nuvarande lagstiftning, förnågon reformering är det sannerligen inte fråga om.Anf. 42 () replik:Herr talman! I den text som var tidigare var detbara lagen som sådan. Det gjordes sådana begräns-ningar att man vid handhavandet av fall stod sig slätt,man fick lämna dem. Det vill man justera här. Mendet verkar inte som att Lagrådet som är sammansattav höga jurister har förstått det på annat sätt än att detkommer att vara lättare med tillämpningen och dess-utom lättare att förstå.Anf. 43 INGA () replik:Herr talman! Skatteflyktslagstiftningen är enligtbåde svenska och utländska forskare och experter enotjänlig lagstiftningsprodukt och borde därför aldrigha införts. Den strider mot grundlagen och då medhänvisning till legalitetsprincipen. Ingen skall behövabetala skatt annat än under de förutsättningar somriksdagen beslutat om i form av en lagstiftning, entydlig och klar skattelagstiftning som gör att man vetvad som är vad.Generalklausulen är ett alltför subtilt instrumentoch ger utrymme för framtida tolkningstvister ochdålig förutsebarhet. Enligt min mening är det allravärsta att den ökar rättsosäkerheten. Det är därför somvi moderater vill upphäva skatteflyktslagstiftningen.Anf. 44 () replik:Herr talman! Det är mycket enkelt att hänföra denhär diskussionen till att all annan lagstiftning som vihar på skatteområdet borde vara effektivare så att intetvetydigheter uppstår. Men har det tyvärr visat sigatt man trots skattereformen och trots olika föränd-ringar måste ha en stödlagstiftning när det gällerskatteplanering och skatteflykt.Anf. 45 () replik:Herr talman! Som jag sade i mitt anförande har viinte gått så långt att vi säger att man skall ta bort denhär lagstiftningen. Den är i och för sig tveksam påmånga punkter, men vi har ändå stannat för att denkanske skall finnas i sin nuvarande omfattning åtmins-tone ett tag till. Men jag har en fråga till KarlHagström, som säger i sitt anförande att det inte finnsnågra andra sätt att skärpa den här lagstiftningen ochse till att skattelagstiftningen efterlevs: På vilka sätthar man prövat andra vägar? Har man övervägt överhuvud taget att försöka komma åt problemen medskärpning i den materiella lagstiftningen?Det finns väldigt svaga motiveringar i betänkan-det. På s. 5 står t.ex. att denna "ändring föreslås för attkomma till rätta med vissa tillämpningsproblem, somi vissa fall sägs ha gett upphov till effekter som lag-stiftaren knappast avsett". Det finns en sorts luddigheti själva grunden för förslaget att göra den här föränd-ringen av klausulen. Då frågar jag: Har man verkligenprövat eller övervägt andra sätt att skärpa det hela?En annan fråga jag har till är omhan tycker att det är rimligt att man på det här sättetsmyger in en annan typ av lagstiftningstillämpningoch tolkning i svensk rättstradition. Som jag berörde imitt anförande säger man att ändringen av rekvisitetatt det skall strida mot lagstiftningens grund syftar tillatt i första hand peka på utformningen av lagmotivenoch att det skall utgöra underlag vid prövning. Denformen av rättstillämpning har vi inte i vår rättstradi-tion. Tycker att det är rimligt att vi påen enskild punkt för in den sortens lagtolkning?Anf. 46 () replik:Herr talman! Det sker alltid beaktande av reglernai skattelagstiftningen när det gäller att få de bästamöjliga lagtexterna för att undvika oklarhet men ock-så för att undvika att det sker skatteflykt. Men alllagstiftning är en svår materia. Här har man ansett måste ha den här typen av ovanpålagstiftning föratt komma till rätta med problemen.Huruvida man tidigare övervägt att ha en annanlagstiftning i fråga om skatteflykt känner jag inte till,och det framgår inte heller av texten. Däremot harman synat de rättsfall som har förekommit i dettaavseende. Man har funnit att det finns en ineffektivi-tet. Visst kan man ha en lagstiftning som utgår frånlagens och skattereglernas mening.Anf. 47 () replik:Herr talman! Jag antar att det sista var svar på minandra fråga, nämligen om synsättet att man inte längreskall utgå från lagens syfte när man tolkar och tilläm-par reglerna utan mer från lagens bokstav, dvs. detsätt som paragrafen är utformad på.Såvitt jag kan förstå är detta ett litet annat sätt änvad vi är vana vid. Vi är vana vid att alla förarbeten -propositionens text, det som sägs i betänkandet ochäven det som sägs i kammaren från majoritetens sida- blir underlag när domstolarna skall ta ställning tillhur lagarna skall tolkas.Vad som faktiskt sägs här är att det ärdetta som skall vara vägledande. Syftet med föränd-ringen är att framhäva att det i första hand är skatte-bestämmelsernas utformning och inte lagmotiven somskall utgöra underlag för prövning. Det är just lagmo-tivet som vi försöker att utveckla i betänkandet och idebatten här. Det är därför som jag undrar om det rörsig om en slamkrypare. Jag undrar också om man frånmajoriteten är medveten om att detta innebär en för-ändring i synen på rättstillämpningen.Anf. 48 ()replik:Herr talman! I skattelagstiftningen gäller det atthitta balanspunkten mellan skattemyndigheterna ochden enskilde medborgaren. Jag anser att regeringenoch utskottsmajoriteten har tappat den balansen.Regeringen har systematiskt trängt tillbaka de en-skilda skattebetalarna och även de rättsvårdandemyndigheterna till förmån förde fiskala intressena. Det handlar om den lag som vidiskuterar , skatteflyktslagen, om ändrade revi-sionsregler och senast om förslaget till skattekri-minal. Man blandar ihop skattemyndighetens skatte-delar med den brottsutredande verksamheten.Det har också skett kraftiga neddragningar avrättsvårdande myndigheter som gör att ärenden idomstolar läggs på hög.Ser inte KarlHagström ett mönster i detta med för-sämrad rättssäkerhet på en rad punkter och minskademöjligheter för de rättsvårdande myndigheterna attagera? Är detta acceptabelt?Anf. 49 () replik:Herr talman! Nej, jag ser inte de faror som Mi-chael tar upp. Den här lagen har fungeratganska bra, bortsett från att den inte omfattar ett antalfall, vilka egentligen borde ha omfattats. Men vi hop-pas att den nya texten kommer att innefatta dessa fall.Jag vill inte instämma i att vi i har skatte-myndigheter och skattelagar som fungerar in absur-dum för medborgarna. Det är helt fel.Anf. 50 ()replik:Herr talman! När det gäller att hitta denna balanskan man självfallet hamna i andra diket, att man villatt näringslivet skall få så väldigt goda möjligheter är rädd för att ha någon som helst lagstiftningoch kontroll. Men det är inte heller lämpligt att hamnai det diket. Det gäller att hålla sig i mitten av vägen idessa frågor.Det är mycket negativt för rättstillämpningen har dragit ned så mycket på de rättsvårdandemyndigheterna och enbart fokuserat sig på de fiskalaintressena. Det tror jag kommer att leda till skada iframtiden.Anf. 51 PER ():Herr talman! I den allmänna retoriken vill alla be-kämpa ekonomisk brottslighet och skatteundandra-gande. Vi har här hört tala om att viegentligen inte skall ha någon skatteflyktslag. Någraskärpta revisionsregler, några större möjligheter föratt revidera företag i syfte att komma åt ekonomiskbrottslighet är man inte heller intresserad av.Michael talade om risken att hamna iett av två olika diken. Tyvärr verkar det som att ni ipraktiken har hamnat i det moderata diket. Ni har engemensam reservation i det här ärendet. När det gällerrevisionsregler ligger ni förödande nära moderaterna.Det verkar också som att er syn på skattekriminalligger när moderaternas.Jag har tyckt att har fört enganska bra politik. Retoriken har legat på samma linjesom vår när det gäller att bekämpa ekonomisk brotts-lighet och skatteundandragande. Men när jag tar delav ert konkreta ställningstagande i reservationenmåste jag säga att ni ligger fast förankrade i det mode-rata diket. Ni kommer att få oerhört svårt att kravlaupp från det diket för att komma upp ens till mittba-nan.Detta med skatteflykt är väldigt intressant. IngaBerggren sade: Vi skall ha klara skatteregler ochallting skall vara klart för alla. Jo, det vill nog alla ha.Men ni hade regeringsmakten . Inte blevskattereglerna klarare av detta och enklare att följa!När skattereformen infördes trodde alla att mycketav den manipulerande verksamheten hos vissa somvill ha mer pengar än vad de egentligen skall ha skulleförsvinna, men den sköt ju ytterligare fart.Varenda gång som det stiftas en lag på skatteom-rådet tror man att det ser bra ut och att det är en lagsom i det närmaste är perfekt. Men om ni visste hurmycket tid som läggs ned på att granska dessa lagarför att utröna hur man kan bilda skalbolag och dotter-bolag och hur man kan kringgå den nya lagen. Det varinte så längesedan som vi fick gå in för att förhindrastorföretagen att kvitta bort reavinster. Där kan vifaktiskt vara eniga om att vi kunde åstadkomma nå-gonting. Men när vi införde lagen trodde vi att denvar heltäckande, men det visade sig ju att den inte vardet.Inte ens lyckas införa en heltäckandelagstiftning som de manipulerande människorna intekan hitta kryphål i. I ett samhälle där alla är ärliga ochdär man sluter någon form av pakt om att alla skallverka i lagens anda skulle man kunna klara sig utanskatteflyktslag. Men vi är inte där. Det förekommeralltför många skalbolagsaffärer, och alltför mycketmanipulerande med skattelagstiftning för att vi skallklara oss utan en skatteflyktslag.Antingen är oerhört naiva eller ocksåkör de med raka rör: Tillåt skatteplanering och tillåtskatteflykt! Jag måste säga att jag upplever detta somatt det är den senaste vägen som följer.Detta är en form av vendetta mot samhället, som jagser det. Då biträder ni vilka grupper som helst i sam-hället. Här handlar det alltså om avancerad skattepla-nering som den rådande lagstiftningen ännu inte harlyckats att täppa till alla kryphål för.Man skall nu införa en skatteflyktslag och skärpaden för att göra reglerna klarare. Då vet man att maninte kan fortsätta att göra si eller så, och då kanskeman avstår när man ser att risken är betydligt störreför att åka fast. Man ger sig inte ut på något gungflypå samma sätt som man har gjort. Detta är jufråga om en klar skärpning, det är alldeles riktigt.Men blir det betydligt klarare regler när detstår "övervägande" skäl i stället för "huvudsakliga"skäl.Vad som är huvudsakliga skäl är betydligt svårareatt definiera, och det kan bli svårigheter med gränsfallnedåt. Skriver man i stället övervägande skäl blir detenklare, för det inbegriper en litet större grupp. Somskatteplanerare ger man sig inte ute på ett sådantgungfly, om man vet att risken för att det kan lagförasär större.Däremot kan ju aldrig en skatteflyktslag vara helttydlig och glasklar. I så fall hade vi aldrig behövt enskatteflyktslag. Den skall ju täcka in en mängd olikabeteenden från de skattskyldiga, som jag i min vildas-te fantasi aldrig skulle kunna tänka mig att någonskulle kunna uppfinna. Men ändå har dessa beteendenfaktiskt uppfunnits av skatteplanerare, jurister ochrevisorer. Inte någon i denna kammare har säkertheller haft den fantasi som dessa människor har. Mendenna fantasi skall enligt få flöda och viskall vara stegen efter.Med en effektiv skatteflyktslag kan vi komma åtden här typen av verksamhet och det vinner samhälletoerhört mycket på. Det finns nämligen inte något somär så degenererande för ett samhälle som att männi-skor som gör rätt för sig får se spekulanterna, dessamanipulativa människor, komma undan med skattbara för att de har en kapacitet som är betydligt störreän skattemyndigheternas. Dessutom har myndigheter-na inte någon möjlighet att lagföra det.Det finns några partier här i kammaren som bordeskämmas över hur de ställer upp när det gäller revi-sionsregler, detta med skattekriminalen och framförallt skatteflyktslagen. Har ni inte sett tillräckligtmånga avarter ute i samhället? Har ni inte sett alla destackars människor som drabbas av spekulanterna ochdem som håller på att lura andra men ocksåstaten? Ni accepterar ett sådant beteende genom att gåemot den här typen av rösträkning.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan i det lig-gande betänkandet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 14 §.