prot · GL0947 · 1997-12-15 00:00:00 — Ochhur mycket får man betala för den här försäkringen?Moderaternas idé är ju att människor, genom att mantar ut mindre skatt, skall få mer pengar över i hushål-len, och att de skall kunna betala för de här försäk-ringarna. Men påstår ni ju från Moderater-nas sida att de här skattesänkningarna skall genereraarbetstillfällen inom andra sektorer i näringslivet.Jag kan för min del inte förstå hur man -bara en annan väg - skall betala via försäkringar förden vård och omsorg man behöver, och fåpengar över för att använda till andra ändamål. Nå-gonstans måste denna avtappning ske för att det skallkunna vara möjligt att genomföra detta - såvida detinte är ett rent reptrick. Därför hävdar jag att dettakommer att gå ut över dem som har de lägsta inkoms-terna och de största vårdbehoven.Anf. 166 () replik:Herr talman! Så fungerar det inte. Avgifterna tillden allmänna, obligatoriska hälsovårdsförsäkringenskall betalas in av var och en efter bärkraft. Har maningen inkomst så kan man ingenting betala. Däremotfår man del av vården. Försäkringen faller ändå ut ochbetalar mellanskillnaden mellan eventuell patientav-gift och den totala kostnaden.Våra skattesänkningar, som riktas till låg- och me-delinkomsttagare, skall göra arbetskraften billigare.Vi skall se till att vi inte fortsätter att ta ut mer ochmer skatt av ett minskande antal skattebetalare. Viskall i stället öka antalet skattebetalare men inte ta utså mycket av var och en. Men genom att antalet skat-tebetalare ökar när vi löser arbetslöshetsproblemen,får alltså kommuner och landsting in betydligt merpengar.Jag gav i mitt anförande ett exempel som man ha-de räknat på inom . Om mankan skapa 100 000 nya jobb i den privata sektorn,ökar landstingens och kommunens inkomster med20 miljarder kronor. Det skall jämföras med de siffrorsom vi talar om, nämligen att inkomsterna tillföljd av arbetslösheten minskar med 2,3 respektive2,5 miljarder för de kommande två åren för lands-tingssektorn.Anf. 167 () replik:Herr talman! Om då de pengar som tillförs denprivata sektorn måste användas för vård och omsorg,för det är väl ändå det de här pengarna kan användastill, så kan man fråga sig vad man har vunnit. Det gårju inte att både räkna med de här pengarna som entillgång för annan verksamhet och för vård och om-sorg.Vad jag kan förstå av det säger ,menar han att det egentligen inte är någon skillnadjämfört med det system som vi har på annat sättän att och skall ta över lands-tingens roll. Där ser jag ingen fördel. Jag tycker attdet är bättre att landstingen bedömer om jag har etttillräckligt stort behov av vård än att jag får gå till enskadereglerare på ett försäkringsbolag.Anf. 168 ():Herr talman! beslutaderiksdagen om de ekonomiska ramarna för de olikautgiftsområdena. Den budget som antogs stöddes avSocialdemokraterna och . Folkpartietliberalerna har i sina parti- och kommittémotionerförordat en alternativ budget. Vårt budgetförslag hartemat jobb, vård och skola. Det innebär i huvuddragsänkta skatter för företagare och tillväxt med utgift-sökningar framför allt när det gäller vård och omsorg.Eftersom vårt alternativ till budget har fallit, harjag inte deltagit i utskottets beslut om anslagsfördel-ning under bl.a. utgiftsområdet och målen och, herrtalman, jag vill hänvisa till mitt särskilda yttrande ibetänkandet.Herr talman! står naturligtvis för ensolidariskt finansierad sjukvård. Vi har alltså inteändrat uppfattning. kan vara lugn. Attsedan andra än t.ex. anställda kan utföravården, är en helt annan sak. Det är i hög grad väl-kommet för att vi skall kunna höja kvaliteten på vår-den och skapa möjligheter att ha andra arbetsgivare.Svensk sjukvård står sig väl i internationell jämfö-relse när det gäller personalens kompetens och dentekniska utvecklingen. Men måste vi konsta-tera att svensk sjukvård är i kris. Kristecknen blir alltflera.Operationsköerna växer. Många människor lider iväntan på behandling.Tiotusentals gamla får inte den hemsjukvård ellerden hemtjänst de behöver för att kunna leva ettmänskligt och värdigt liv.Patienter skickas hem och utan ett funge-rande omhändertagande i bostaden.Det förekommer att döende patienter skickas hem,trots att de vill vara kvar på sjukhus. Också det mot-satta förekommer. Patienter som vill leva sin sista tid ihemmet får inte den möjligheten.Omkring 13 000 gamla tvingas fortfarande bo iflerbäddsrum, efter det att första gången slog larm om situationen.Klassklyftorna visar tecken på att komma tillbakai vården. Arbetslösa och lågavlönade har inte påsamma sätt som tidigare råd att åtgärda krämpor. Detmärks inte minst i tandvården. Kombinationen avarbetslöshet, sänkta bidrag och försämrad försäkringgör att människor tvingas avstå från att gå till tandlä-kare.Personalen känner sig mycket pressad. Uppsäg-ningarna i vården har gjort att den personal som arbe-tar kvar får mycket tunga arbetspass. Medelåldernbland personalen är hög. Tiden för omvårdnad krym-per.Trycket på vården kommer att öka. Antalet invå-nare kommer att öka kraftigt de närmasteårtiondena. Det visar inte minst HSU:s betänkandeom behov och resurser i vården. Vi har inte bara attmöta den kris i vården som vi har . Vi måsteockså förbereda oss på ännu större behov inom ensnar framtid.Herr talman! Därför har liberalerna isin motion presenterat en krisplan för vården. , fram , skall ha åtgärdatde kvalitetsbrister vi angivit och vara i ett läge då vimed fog kan hävda att vi närmat oss målet värdig vårdför alla.Vårdens resurser måste få öka. Det är omöjligt attklara en värdig vård för alla utan större resurser eko-nomiskt och personalmässigt. De tillskott som rege-ringen föreslagit, och som vi stöder, kommer inte atträcka. Medlen kommer för sent - hälften först år 1999och 2000. En betydligt större insats behövs redan1998.Därför har bl.a. föreslagit en aktiveringav pengarna i sjukförsäkringen, som används tillpassiva sjukskrivningar. Detta har debatterats tidigarei dag. I viss mån har socialförsäkringsutskottet gåttoss till mötes. Man låter försäkringskassorna i samar-bete med landsting och kommuner använda de reha-biliteringspengar som finns. Vi tycker att det är tråkigtatt man inte kan ta steget fullt ut och se till att vi fårett fungerande FINSAM i hela . Varför skallmänniskor behöva vara sjukskrivna och ha smärtor iväntan på en behandling när det egentligen finns eko-nomiska resurser att avhjälpa det?Utvärderingen av FINSAM visar en total bespa-ringseffekt på av kostnaderna för sjukpenningoch rehabiliteringsersättning. Hela utvärderingen talarför att det finns en relativt stor potential för betydandebesparingseffekter som en följd av samverkan mellansjukförsäkringen och hälso- och sjukvården. Med ettriktigt FINSAM-system skulle det gå att spara mer än2 miljarder under på kostnaderna för sjuk-penning, rehabiliteringsinsatser och nybeviljade för-tidspensioner. De vinster som skulle kunna nås skallenligt vår mening gå oavkortat till vården, främst föratt minska köerna.Herr talman! kommunalpolitiker harockså program för hur försäljning av kommunalabolag kan tillföra vården resurser. Kommunerna stårför av vården. Kommunernas bidrag till bolags-verksamhet uppgår i runda tal till 2 000 miljonerkronor. Det finns ungefär 1 500 kommunala bolagsom tillsammans omsätter över 100 miljarder kronor.Vårt besked är följande: Gym, skidliftar, restau-ranger, hotell och andra äventyr i bolagsform skallinte bekostas med skattemedel. För oss folkpartisterär det självklart att inte en enda krona som kan satsaspå det som är verkligt viktigt, som en bra äldrevård,får spillas bort bara för att framför allt socialdemo-kratiska kommun- och landstingspolitiker tycker attdet är roligt att leka näringsliv.Herr talman! I ett välfärdssamhälle måste vårdenfå ta betydande resurser i anspråk. Återkommandeundersökningar visar också att skattebetalarna ärberedda att ge vårdutgifterna högsta prioritet. Att detfinns en väl utbyggd vård är inte bara en nödvändig-het för dem som är sjuka. Det är också en viktigtrygghetsfaktor för alla andra.Folkpartiet liberalerna vill därför prioritera vårdenpå flera sätt.Vår prioritering av en politik för fler jobb genomföretagande har som en grundläggande motivering attkampen mot arbetslösheten är nödvändig för att viskall klara välfärden.Vi säger nej till löften om stora generella skatte-sänkningar, men prioriterar bra vård och utbildning.Vi har , både på riksplanet och i full-mäktigeförsamlingar, förespråkat en politik som inne-bär ett effektivare resursutnyttjande. Den ojämförligtviktigaste metoden heter konkurrensutsättning.Folkpartiet liberalernas konkreta förslag när detgäller vård och omsorg ligger under andra utgiftsom-råden än utgiftsområde 9. Våra förslag innebär bl.a.en satsning på för att korta sjuk-vårdsköerna, 0,5 miljarder i stimulansbidrag tillkommunerna för att ge fler inom långtidsvården rättentill ett eget rum och 0,4 miljarder för ett förbättrathögkostnadsskydd.Vi står på solid grund när vi föreslår förbättringarinom vården som kräver ytterligare resurser. BarbroWesterholm kommer senare att gå in på flera förslagför att skapa mer resurser och bättre kvalitet i vården.Vi har visat på vägar att få fram dessa resurser. Det ärbara att beklaga att dessa förslag till patienternasbästa inte har vunnit gehör hos Socialdemokraternaoch , som är de som har beslutat om denbudget som gäller.Anf. 169 ():Herr talman! Jag skall ägna mitt inlägg åt någramarkeringar som vi gjort inom utgiftsområdet. Jagskall även göra några reflexioner kring den allmännadebatten. Kanske hinner jag också med något angrepppå Moderaterna.I likhet med och Kristdemokraternavill vi öka insatserna inom det utgiftsområde som vibehandlar med en dryg miljard. Det visar vilken viktvi lägger vid dessa frågor.Den stora satsningen vill vi göra utanför detta ut-giftsområde. Det gäller kommuner och landsting. Detär där den egentliga verksamheten pågår, och det ärdär som vi tror att pengarna kommer till mest nytta.Inom detta utgiftsområde - det gäller 22,5 miljar-der - vill vi i första hand satsa på följande områden.Vi vill satsa 200 miljoner på en ny tandvårdsreform.Vi tror att det är absolut nödvändigt. Vi tror också attdet finns underlag för ett sådant beslut.Vi vill också förstärka handikappområdet med un-gefär 500 miljoner. Pengarna skall gå till , för-stås, men även till och till bilstö-det.Vi vill också anslå pengar för att hålla läkemedel-skostnaderna nere, som vi tycker har skenat i väg. Detgäller framför allt utgifterna för patienterna. Man kan också inklude-ra ett återupprättande av den fria listan, som vi togbort förra året.Jag har noterat att också mo-tionerar om det . Jag tycker fortfarande att det ärlika angeläget. Vi fick i går se ett reportage på TV omvad som har hänt med de cancersjuka. Deras situationhar förvärrats dramatiskt på grund av att bestämmel-sen om fria mediciner har tagits bort. Är man så sjuksom en cancerpatient är kan man inte arbeta. Man får kanske inte socialbidrag, utanär tvungen att sälja ut sin egendom. Jag tycker att detvar ett väldigt dåligt beslut vi fattade när vitog bort stödet till de mest utsatta grupperna.Utöver detta vill vi satsa en del pengar för attstötta de psykiskt sjuka, som vi alla i utskottet vet farväldigt illa.Vi har också gjort en markering vad det gäller pa-tienternas rättigheter. Vi vill förstärka patientförsäk-ringen. Det är i och för sig inte i första hand en sakför staten. Det är en uppgörelse mellan landstingenoch sjukvårdshuvudmännen. Vi tycker ändå att pati-entförsäkringen behöver förstärkas. Det är många sominte kan få del av den, och det är svårt att få ersätt-ning.Vi har även gjort en markering angående Apo-teksbolaget. Vi är mycket bekymrade. Jag kan inteförstå besparingskravet på somhar ålagts bolaget. Det har resulterat i panik i ledning-en när det gäller att lägga ned apotek runt om i Sveri-ge. Det är ett helt onödigt besparingskrav som harlagts på dem. Apoteksbolaget går medvinst med . Man hade lika gärnakunnat ta från vinsten för att få in pengarna.Sedan finns det andra bekymmer kring Apoteksbo-laget. De har deltagit i utskottsförhör i utskottet. Dehar lovat vitt och brett att fixa läkemedelsreformen.Men jag blir bedrövad när jag får höra rapporter frånfältet om löftet om att inga skall behöva betala mer än108 kr har kringgåtts på många håll. Dubbla avgiftertas ut, dvs. två månadsinbetalningar på en gång. Dentypen av rapporter är inte bra. finns det tydligenbekymmer med övertagandet av läkemedelsverksam-heten för landstingen.Nu är besluten om utgiftsområdena fattade. Våraförslag har fallit. Men vår viljeinriktning finns, förden som är intresserad, att läsa i vårt särskilda yttran-de.Jag har några reflexioner. Ute i samhället pågår enintensiv debatt om äldrefrågor, hur vi tar hand omvåra gamla osv. Jag tycker att gaven bra beskrivning av hur läget är. Det är faktiskt såilla på många håll. Vi måste ta rap-porter på fullt allvar. finns förväntningar påoss att vi från skall agera. Här händer ing-enting. Det har varit en debatt och en mängd ord. Menkonkret har inte mycket hänt.Inom vårt utgiftsområde händer ingenting. Denenda förändringen som har skett sedan regeringenlade fram sitt förslag fram till nu är att 4miljoner har flyttats över till rekreationsanläggningarför handikappade. Det är bra och viktigt. Men i övrigthar vi i inte reagerat - utöver att visa för-ståelse osv. Konkret händer inte något speciellt.Folket kan vara litet besviket på sin riksdag. Vivet att viljan att satsa på vården är stark bland folk.Det är där de vill lägga pengarna. Ofta förväntar desig naturligtvis resultat. Jag tycker att det är något vimåste fundera över.Håller vi på att få A- och B-sjukvård? Avgifternabörjar komma upp i den nivån att vanligt folk intelängre har råd att gå till tandläkaren eller doktorn. Detfinns sådana allvarliga tendenser. Vi ser på läkeme-delsnotan. Besparingarna var tänkta till 1 miljard,men det blev nästan 2 miljarder. Det är för att folkinte har råd att hämta ut sina mediciner. Vi får ta tilloss av detta och försöka pressa avgifterna. Det får intebli så att folk inte har råd att gå till läkaren.Jag har en fundering kring Socialdemokraternasstrategi och om den kommer att fungera. Det är bra attsignalerna kommer att vi skall satsa 4 miljarder, ökapå med 4 miljarder osv. tills vi är uppe i 16 miljarderår . Det är ju nu som problemen finns. Frågan ärom detta räcker. Jag tvivlar på det. Jag tror att vibehöver göra insatser så fort som möjligt. egen beräkning, inkluderat destora tillskotten, räknar man ändå med att behövaminska personalen med 7 000 personer fram till år2000. Det är trots att så många har fått lämna sjukvår-den.Jag undrar var får alla sina pengarfrån. När jag tittar på deras ekonomiska motioner serjag att de räknar med att ta in 1 miljard från Apoteks-bolagets receptregister. Det finns inga pengar atthämta där. I HSU:s förslag och propositionen frånregeringen står det att Apoteksbolaget skall klaradetta inom de ramar som angives. Men där har vi ingapengar att hämta. Jag förstår inte hur ni har fått framdem.Sedan var det i trafikförsäkringsom ni vill få fram. Ni föreslår en höjning av trafik-premien med 1 000-1 500 per bil. Det är bra. Menhur kan ni kalkylera in det i er budget närvi nu befinner oss ? Det måste tillsättas enutredning för en sådan sak. Det går inte att säga att depengarna finns. Har ni förankrat hos svenska folket attni vill höja premien för trafikförsäkringen med dessabelopp? Ni talar bara om att sänka skatterna, det po-sitiva, men aldrig om det negativa. Jag skulle viljaveta hur ni resonerar.Sten säger att arbete åt alla ger välfärdåt alla. Ja, naturligtvis. Vem stämmer inte in i detta?Jag tror inget parti säger emot.Men hur kan det komma sig att ni mode-rater i er ekonomiska motion klandrar regeringen föratt vilja sänka arbetslösheten till ? Ni säger i erekonomiska motion att arbetslösheten bör ligga på6 % för att inflationen inte skall få ny fart. Det här går inte riktigt ihop.Moderaterna är det enda parti som i sin ekonomiskamotion har skrivit att ni vill ha hög arbetslöshet. Hurkan då stå i talarstolen och säga attarbete åt alla ger välfärd åt alla? Det går inte ihop. Jagvill ha en förklaring av . 170 () replik:Herr talman! Ökad tillväxt i ekonomin skapas ge-nom att man får fler sysselsatta. Vi kritiserar rege-ringen för att man inte har lyckats med sin politik.Man har från början lovat att halvera arbetslöshetenunder innevarande mandatperiod. Men det syntessnart att man inte skulle lyckas med det. Då flyttadestidpunkten fram, och så har man hållit på. Det är långtkvar innan man kommer fram till det mål man lovadeatt nå i valrörelsen.Det är angeläget att vi får fler sysselsatta. Då be-höver vi inte ta ut så höga skatter av var och en. Däri-genom blir arbetskraftskostnaderna lägre och Sverigesinternationella konkurrenskraft kan stärkas, dvs. ge-nom att vi inte behöver ta ut motsvarande kostnaderför de varor och tjänster som vi är tvingade att säljatill utlandet för att tjäna den utländska valuta somerfordras för att kunna betala för den omfattandeimporten. Allt detta måste fungera så att vi inte behö-ver fortsätta att låna och dra på oss räntekostnader.Lån från utlandet och räntan på den är en direkttappning av blod från det svenska samhället.Detta är naturligtvis kända elementa för StigSandström, och han borde förstå att det är på detresonemanget som de synpunkterna grundar sig påsom vi har redovisat i våra motioner.Sedan var det Apoteksbolaget. Vi har kalkyleratmed vad en privatisering skulle kunna inbringa liksomen effektivisering och rationalisering av verksamhe-ten. Det är de siffrorna som vi redovisar i våra budge-talternativ.Anf. 171 () replik:Herr talman! Jag trodde det var av trafikförsäk-ringen ni skulle ta det här. Men ni kalkylerar ju ocksåmed privatiseringen av Apoteksbolaget. Men det ärlika illa det - det måste utredas först. Och ni vet ju attdet redan är på gång. Inte kan ni inkassera de pengar-na redan i nästa års budget. Det verkar ju väldigtkonstigt.De ekonomiska resonemangen var ju elementära -det håller jag med om. Det lät ju precis som gamleKeynes. Det är klart att om vi får snurr på ekonominökar tillväxten, osv. Men hur kom det sig då att till-växten sjönk i rad , när detvar borgerlig regering?Och varför varnar ni i er ekonomiska motion föratt inflationen kommer att gå upp om jämviktsarbets-lösheten på underskrids? Det är ju mycket märk-ligt. De här resonemangen går inte riktigt ihop.Anf. 172 () replik:Herr talman! Vi håller oss till vårt ämnesområde -därför kommenterade jag Apoteksbolaget.Det behöver inte göras någon omfattande utred-ning om staten bestämmer sig för att sälja ut och pri-vatisera. Det kan ske ganska så snabbt. Det har visatsig när man har privatiserat annan statlig verksamhetatt det går att genomföra på ganska hygglig tid.De beräkningar vi gör i budgeten har gjorts medhänsyn till de effekter som vi kan få också av omfat-tande rationaliseringar av verksamheten. Jag betonaratt vi inte kommer att göra någonting som äventyrarsjälva förmånen för patienten.Anf. 173 () replik:Herr talman! En försäljning av Apoteksbolagetkan naturligtvis inbringa 4 miljarder - det är möjligt.Men vi får ju också skilja mellan drift- och investe-ringsbudget. Här talar vi om uthållig finansiering avhälso- och sjukvården. En försäljning är ju bara enengångsinsats, och då lurar man sig själv litet. Kost-naderna kommer ju att kvarstå framöver.Anf. 174 ():Herr talman! Det är inte många frågor som enga-gerar befolkningen så mycket som just frågor omhälsa, vård och omsorg. Vi är alla beroende av vårdenfrån det vi föds tills vi slutar våra dagar. En god vårdupplevs också av de flesta som en viktig trygghetsfak-tor. Den sociala omsorgen måste vara bra för att viskall ha ett människovänligt och socialt hållbart sam-hälle. Samhället skall stå som garant för att de sombehöver vård, omsorg och social hjälp också garante-ras sådan hjälp. Därför måste samhället genom ensolidarisk finansiering se till att det finns tillräckligtmed resurser.I betänkandet finns det bra skrivningar när detgäller mål och prioriteringar. Det handlar bl.a. omgod hälso- och sjukvård, om kvalitet, om att tillgodo-se den enskilde individens behov, om att vidta ytterli-gare åtgärder för att stärka patientens ställning och omkortare väntetider inom vården.Visst är det bra att i ord beskriva vad man vill gö-ra och vad som skall prioriteras. Men det finns ocksårisker. Det är när en stor del av medborgarna tyckeratt vi politiker säger en sak, som låter bra, och sedanupplever att verkligheten är annorlunda. Då blir demed rätta misstänksamma. Då vill de se handlinginnan de tror på vad som skrivs.Men kan vi verkligen leva upp till de mål och deprioriteringar vi beskriver, med tanke på alla bespa-ringar och personalminskningar som genomförs? Manmåste fundera över det nu när vi de senaste dagarnahört kritik av vad som skett inom vården på grund avbl.a. personalminskningar.Trots kraftfulla protester från svenska folket harförst den borgerliga och sedan den socialdemokratis-ka regeringen bedrivit en politik som medfört mycketstora nedskärningar inom vård, omsorg och den socia-la sektorn.Miljöpartiet anser att vi har råd med vård och attdet behövs mer resurser till vården. Vi har i våraförslag till alternativ statsbudget omfördelat mer me-del än regeringen till kommuner och landsting. Totaltinnebar förslag att kommuner ochlandsting skulle fått ökade ramar med 3 miljarder1998, 5,5 miljarder och 6,7 miljarder 2000utöver regeringens förslag. Vi har även föreslagit attockså de som orsakar vård skall vara med och finan-siera vården. Vi har vidare i en motion föreslagit attmedel från arbetsmarknadsåtgärder skall användas tillriktiga jobb i vård och omsorg.Herr talman! skall jag redovisa de avvikelsersom har inom utgiftsområde 9.När det gäller tandvården har vi föreslagit en åter-gång till den nivå som gällde för tandvårdsförsäkring-en före . Vi tillsköt därför i budge-ten 500 miljoner kronor.När det gäller insatser mot aids vill vi att ytterliga-re 7 miljoner tillförs och att den summan tas från de98,9 miljoner som tilldelas Smittskyddsinstitutet.Många barn far illa. Därför är det angeläget attBarnombudsmannens resurser förstärks så att detangelägna arbetet att granska barns situation ytterliga-re kan utvecklas. I budgetförslag tillskötvi därför 2 miljoner för åren 1998, 1999 och2000.När det gäller missbrukarvården har vi med stororo sett att besparingarna slagit mycket hårt. Mångakommuner har av kostnadsskäl prioriterat ned miss-brukarvården och anser att det inte är värt att satsapengar på gamla missbrukare. Då skall vi komma ihågatt som gammal missbrukare räknar man 25-åringar.Vi har också fått uppgifter om att missbrukare somsöker behandling blir avvisade. Vården är för dyr,anser många ansvariga i kommunerna. Helt nyligenkunde vi läsa om en missbrukare som begick brott föratt komma bort från missbruket. Han begärde då att fåsitta på en drogfri anstalt.Regeringen har i den här situationen givit Statensinstitutionsstyrelse i uppdrag att minska antalet platserinom , eftersom efterfrågan minskat. Vivill påstå att det finns behov, men de ekonomiskaresurserna saknas i kommunerna.I anser vi därför att man skall förstär-ka Statens institutionsstyrelses budget med 94 miljo-ner - detta för skall kunna sänka avgifterna, så att de kommunersom inte anser sig ha råd att köpa LVM-vård skall gesekonomiska möjligheter att göra det.LVM-vården är livsviktig för miss-brukarna. SIS uppgift är att avgifta och motiveramissbrukaren till fortsatt vård.Det är svårt att förstå regeringens spariver på dethär området, när man först minskar antalet vårdplatseroch sedan föreslår en utredning som skall se överbehovet av vårdplatser. Allt talar för att det är ensamhällsförlust att inte vårda missbrukarna, någotsom även SIS ledning uttryckt.